Главная Коллекция "Otherreferats" Культура и искусство Феноменологія музичної обробки (на матеріалі хорових творів українських композиторів ХІХ–ХХ ст.)\n(на матеріалі хорових творів українських композиторів ХІХ-ХХ ст.)\nкультури, професор кафедри теорії музики та фортепіано\nзавідувач кафедри вокального мистецтва\nПровідна установа: Харківський державний університет мистецтв ім. І. П. Котляревського, Міністерство культури і туризму України, кафедра гармонії та поліфонії\nмузичний обробка хоровий жанровий\nПроблема обробки, пов'язана з реалізацією творчої активності, трансляцією науково-практичного, соціального та мистецького досвіду, є магістральною в культурі. Функціонування музичної обробки в художньо-історичному просторі зумовлене авторським перетворенням та моделюванням існуючих музичних текстів - артефактів духовної культури. Постійне буття цього найдавнішого явища в музичному мистецтві детерміноване множинністю його іпостасей та широтою проблемного поля - від загальноестетичних та жанрово-стильових аспектів до локальних питань композиторської та виконавської практики. Як особлива сфера інновацій та творчої спадкоємності, обробка в музиці одночасно є методом мислення, засобом музичного розвитку і специфічним жанром. Відкритість, мобільність та іманентна здатність музичної обробки до культурного діалогу на рівнях “минуле -сучасне”, “традиційне - інноваційне”, “композитор - фольклор” зумовлюють універсальність і значущість її як феномену культури.\nАктуальність дисертації визначається розбіжністю між суттєвою історичною роллю музичної обробки в культурі і мистецтві, оновленням її жанрової парадигми в сучасній композиторській творчості - та недостатньою вивченістю цієї проблематики, фактичною відсутністю сталої теорії музичної обробки і спеціальних наукових праць, спрямованих на системне обґрунтування її феноменологічної та жанрової специфіки.\nДисертація виконана на кафедрі історії та теорії культури ХДАК згідно з базовою темою “Проблеми історії та теорії культури” та науково-дослідницькою темою кафедри теорії музики та фортепіано ХДАК “Українська та світова музична культура”. Робота узгоджена з “Тематичним планом наукових досліджень Харківської державної академії культури на період 2001-2005 рр.”, затвердженим вченою радою ХДАК (протокол № 8 від 23.02.2001 р.), та відповідає темі “Дослідження з проблем мистецтвознавства та фольклористики”. Тема дисертації затверджена на засіданні вченої ради ХДАК (протокол № 4 від 28.10.2005 р.).\nОб'єкт дослідження - явище обробки в музичній культурі.\nПредметом дослідження є феноменологічна специфіка музичної обробки, розглянута в поняттєво-термінологічному, культурологічному, семантико-інтерпретаційному та жанровому аспектах на матеріалі хорових творів українських композиторів ХІХ-ХХ ст.\n* висвітлити провідні напрями вивчення музичної обробки та її жанрових модифікацій у проблемному полі сучасного музикознавства;\n* визначити філософсько-культурологічні та мистецтвознавчі аспекти дослідження музичної обробки як форми художньої інтерпретації;\n* виявити культурологічну та жанрову специфіку музичної обробки та її репрезентанта - хорової обробки;\n* розкрити амбівалентність функціонування феномену музичної обробки;\n* окреслити історичну динаміку теоретичного осмислення хорової обробки;\n* простежити шляхи становлення жанрової моделі хорової обробки в європейській та вітчизняній культурній традиції;\n* охарактеризувати історичну еволюцію хорової фольклорної обробки та її основних жанрово-стильових моделей в українській музиці ХІХ-ХХ ст.;\n* оновити понятійний апарат досліджуваної проблематики.\nМатеріалом дослідження є хорові твори українських композиторів ХІХ-ХХ ст. - С. Гулака-Артемовського, М. Лисенка, М. Леонтовича, C. Людкевича, Б. Лятошинського, М. Колесси, Л. Ревуцького, Л. Дичко, М. Скорика, Є. Станковича, Є. Карпенка, А. Кушніренка, О. Некрасова, Г. Цицалюка, О. Бондаренка, І. Гайденка та ін.\n* уперше здійснено спробу створення комплексної історико-теоретичної концепції музичної обробки як феномену культури та мистецького жанру;\n* розроблено загальну історіографію музичної обробки;\n* у межах теоретичної концепції визначено жанрову й інтерпретаційну специфіку музичної обробки та її репрезентанта - хорової обробки;\n* виявлено історичну динаміку розвитку музикознавчої думки щодо хорової обробки та систематизовано сучасні дослідження в цій сфері;\n* розкрито амбівалентну сутність функціонування музичної обробки як творчого процесу / результату та методу / жанру в контексті проблем художнього мислення;\n* виявлено структуру та функції музичної обробки як жанрової системи та запропоновано типологічну класифікацію її видів;\n* оновлено понятійний апарат дисертаційної проблематики через уведення нової термінології (“метаобробка”, “хорова духовна обробка”, “хорова фольклорна обробка”, “первинно-стильовий композиційний комплекс”, “вторинно-стильовий композиційний комплекс”) та визначення деяких дефініцій (музична обробка, жанр обробки тощо);\n* у межах історичної концепції виявлено особливості становлення жанру музичної обробки в європейському хоровому мистецтві, простежено шляхи еволюції хорової фольклорної обробки та її основних жанрово-стильових моделей в українській музиці ХІХ-ХХ ст.\n* проаналізовано низку хорових творів сучасних українських композиторів (А. Кушніренка, О. Бондаренка, О. Некрасова, Е. Карпенка, Є. Станковича, М. Скорика, Г. Цицалюка та ін.) в жанрі обробки, зокрема через порівняння різних композиторських версій прочитання одного фольклорного джерела.\nПрактичне значення одержаних результатів. Теоретичні положення дисертації можна використовувати в науковій, творчій (композиторсько-виконавській, музично-критичній) та педагогічній діяльності, зокрема в курсах “Історія художньої культури”, “Історія світової та української музики”, “Музична естетика”, “Музична інтерпретація”, “Аналіз музичних творів”, “Хорознавство”, “Хорова література”.\nАпробація результатів дисертаційного дослідження. Основні положення роботи були оприлюднені в доповідях на 8 міжнародних та всеукраїнських науково-теоретичних та науково-практичних конференціях: міжнародній науковій конференції, присвяченій 160-річчю з дня народження М. В. Лисенка (Київ, 2002); міжнародній науковій конференції “Соціокультурні комунікації в інформаційному суспільстві” (Харків, 2003); науковій конференції “Діалог традицій у музичному мистецтві на межі тисячоліть” (Донецьк, 2003); міжнародній науковій конференції “Інформаційно-культурологічна та мистецька освіта: стан та перспективи” (Харків, 2004); конференціях молодих вчених “Культура та інформаційне суспільство ХХІ ст.” (Харків, 2002; 2003; 2004; 2005). Дисертація обговорювалася на засіданнях кафедр історії та теорії культури, теорії музики та фортепіано ХДАК.\nМатеріали дослідження використовуються в лекторській і педагогічній роботі здобувача на кафедрі теорії музики та фортепіано ХДАК у курсах “Історія світової та української музики” й “Аналіз музичних творів”.\nПублікації. За темою дисертації видано 12 публікацій, з них 6 статей у фахових збірках, затверджених ВАК України.\nСтруктура дисертації. Дисертація складається зі вступу, чотирьох розділів, висновків, списку використаної літератури (416 позицій) та додатків (75 сторінок). Загальний обсяг роботи - 314 сторінок, з них 196 - основного тексту.\nУ Вступі обґрунтовано актуальність теми дисертації, визначено об'єкт і предмет дослідження, його мету, завдання, методологічні засади, наукову новизну та практичне значення.\nРозділ 1 - “Проблема обробки в дзеркалі культурологічної та музикознавчої думки” має три підрозділи.\nУ підрозділі 1.1 - “Обробка як поняття та культурне явище: проблеми дефініції” - визначено етимологічний зв'язок понять “культура” і “обробка”, розглянуто специфіку використання останнього в різних сферах наукової та мистецької думки. Здійснено комплексний термінологічний і семантичний аналіз поняття “обробка” в культурологічному і мистецтвознавчому аспектах.\nВиявлено функціональну багатозначність поняття “обробка” в музиці. Обґрунтовано використання в роботі понять “музична обробка” на результативному (мистецький жанр, твір) та “музичне опрацювання” - на діяльнісному (творча дія, процес, метод) рівнях.\nУ підрозділі 1.2. - “Музична обробка та її жанрові модифікації в проблемному полі сучасного музикознавства” - розглянуто провідні наукові підходи до питань обробки в музиці (О. Демченко, Ю. Євдокимова, Н. Матусевич, Н. Рязанова та ін.), здійснено компаративний аналіз авторських концепцій споріднених обробці жанрів: пародії, транскрипції, фантазії, редакції, перекладення (М. Борисенко, В. Давидов, М. Друскін, О. Жарков, І. Палажченко, Н. Прокіна та ін.). Визначено основні тенденції наукового висвітлення цих явищ у контексті сучасного дослідження музичної обробки.\nУ підрозділі 1.3. - “Історична динаміка теоретичного осмислення жанру хорової обробки (історіографічні та типологічні аспекти)” - простежено шляхи теоретичного усвідомлення жанру хорової обробки, виявлено провідні історико-стильові напрями його побутування (культовий та фольклорний). Висвітлено етапи історичного становлення теорії хорової обробки фольклорного напряму в музичній науці ХІХ-ХХ ст.\nШляхом систематизації сучасних праць з основ хорового письма, практики аранжировки (П. Левандо, О. Ленський, В. Самарін, А. Ушкарьов та ін.) і жанрово-стильового аналізу хорової літератури (О. Бенч-Шокало, Н. Герасимова-Персидська, Г. Григор'єва, І. Гулєско, А. Лащенко, Ю. Паїсов, Л. Пархоменко, Б. Фільц та ін.) визначено типи досліджень з проблем хорової обробки: 1) оглядово-історичний; 2) монографічно-аналітичний; 3) теоретико-хорознавчий.\nДругий розділ - “Концептуально-методологічні засади дослідження музичної обробки” - містить п'ять підрозділів.\nУ підрозділі 2.1. - “Феноменологія та сучасне музикознавство (до питання про загальну концепцію дисертації)” - відзначено актуальність використання феноменологічних методів у сучасних музично-культурологічних дослідженнях (Л. Акопян, Т. Чередниченко та ін.). Надано стислий огляд філософських концепцій, що сприяли становленню феноменології, та підкреслено особливу значущість для дисертації теорії М. Хайдеггера, що трактує це вчення як науку про інтерпретацію феноменів. Обґрунтовано концепцію дослідження музичної обробки як культурного феномену.\nУ підрозділі 2.2. - “Методологія дослідження” - визначено загальні методологічні засади дисертації та розглянуто основні наукові методи дослідження, застосовані в окремих її розділах.\nДжерельною базою дисертації є теоретичні праці з філософії (Г. Гегель, Є. Гуссерль, В. Дільтей, М. Хайдеггер та ін), загальної (Ю. Борєв, М. Каган, Ю. Лотман та ін.) та музичної (О. Козаренко, І. Ляшенко, С. Тишко, І. Юдкін та ін.) культурології, філології та мистецтвознавства (М. Бахтін, Д. Ліхачов, О. Лосєв), етномузикології (Г. Головинський, С. Грица, І. Земцовський, А. Іваницький), теорії музики та музичної композиції (Б. Асаф'єв, Є. Назайкінський, В. Медушевський, А. Муха, І. Пясковський, Ю. Холопов), теорії художньої та музичної інтерпретації (Є. Гуренко, Н. Корихалова, В. Москаленко), історії музики (М. Гордійчук, Ю. Келдиш, Л. Корній та ін.), музичного стилю (Н. Горюхіна, М. Михайлов, С. Скребков та ін.) і жанру (М. Арановський, І. Польська, А. Сохор, В. Цукерман та ін.), хорової музики (Н. Герасимова-Персидська, Г. Григор'єва, Г. Конькова, А. Лащенко, П. Левандо, Ю. Паїсов, Л. Пархоменко, О. Стахевич, Б. Фільц та ін.).\nУ підрозділі 2.3. - “Явище обробки в контексті проблем художньої інтерпретації (філософсько-культурологічні та мистецтвознавчі аспекти)” - розглянуто філософсько-герменевтичні та музикознавчі аспекти теорії інтерпретації. Відзначено функції розуміння і діалогу в пізнавальному процесі та загальну спрямованість інтерпретації на осягнення сутностей культурних феноменів.\nВиявлено роль художньої інтерпретації у творчому процесі музичного опрацювання як методу розуміння, тлумачення та переосмислення текстів музичної культури. Зазначено втілення в музичній обробці суб'єктно-об'єктних відносин (автор - текст) та віддзеркалення зв'язку вторинних (перекладацько-посередницьких) та первинних (композиторських) дій. Обґрунтовано інтерпретаційні властивості обробки.\nУ підрозділі 2.4. - “Обробка як процес / результат музичної діяльності” - розглянуто специфіку обробки як явища музичної культури й обґрунтовано амбівалентність його існування в системі музичного мислення як процесу / результату, методу / жанру. Визначено семантичну спорідненість понять “музична обробка” та “музична композиція”, прояв у музичній обробці загальних логічних принципів (повторності і контрасту, остинатності і перемінності), опозицій “своє - чуже”, “суб'єктивне - об'єктивне”, “текст - контекст”, “автор - традиція” тощо.\nВисвітлено музикознавчі трактування методу опрацювання, пов'язаного з практикою художнього цитування та варіативного оновлення тематизму, як антитези музичної розробки. Охарактеризовано метод музичного опрацювання в широкому (метаметод - система принципів музичного мислення, композиційного розвитку) та вузькому (нове прочитання існуючих музичних текстів) значеннях. Метод музичної обробки / опрацювання - це творчий процес образно-семантичного, жанрово-стилістичного, структурно-композиційного та мовно-лексичного перетворення музичних текстів (авторських та традиційних) на основі їх інтерпретації при збереженні мелодико-тематичної основи.\nУ підрозділі 2.5. - “Жанрова специфіка музичної обробки” - визначено жанрову природу обробки як композиційного синтезу первинних і вторинних музичних текстів. Обґрунтовано специфіку системи вторинних жанрів (аранжировка, обробка, перекладення, транскрипція, редакція) та визначено її через поняття “метаобробка”. Підкреслено семантичну амбівалентність обробки як самостійного виду й узагальненого “метажанру” цієї системи, а також існування єдиної жанрової парадигми музичної обробки, властивої всім цим жанрам.\nОзнаками жанрів обробки адаптивного типу (перекладення, аранжировка, редакція) є: а) опора на авторський твір як композиційну цілісність; б) значний рівень наближеності до оригіналу й обмеженість композиторського втручання (збереження і об'єктивна інтерпретація його мовно-змістовних та структурних параметрів); в) перекладацький характер музичного опрацювання (стильове пристосування темброво-фактурного комплексу оригіналу до нового виконавського контексту); г) співавторський статус.\nКреативному типові жанрів метаобробки (обробка, транскрипція) притаманні: а) опора на авторський тематизм та традиційні інтонаційно-семантичні моделі (фольклорний та культовий мелос), що не є композиційно-завершеними творами; б) значний рівень суб'єктивно-творчого втручання в оригінал; в) вільне структурно-композиційне переосмислення моделі та створення на її основі нового твору, згідно з авторською концепцією; г) самостійний авторський статус.\nВизначено властивості музичної обробки як самостійного жанру, пов'язаного з міжпластовою взаємодією (етнотрадиційне - професійне) і художньою інтерпретацією первинної інтонаційно-образної моделі. Обґрунтовано жанрову специфіку обробки через уведення до наукового обігу поняття “вторинно-стильовий композиційний комплекс”, що містить нові просторово-часові (структурно-композиційні, фактурно-гармонічні) та темброво-виконавські ознаки оригіналу, детерміновані інтерпретаторською концепцією та авторським перетворенням.\nЖанр музичної обробки - це творчий результат змістовно-композиційного переосмислення традиційно-канонічних текстів музичної культури (фольклорних та культових) з утворенням на їх основі нової естетичної цілісності - композиторського твору, що має самостійний авторський статус, вирізняється особливим характером комунікації, соціальним призначенням та наявністю вторинно-стильового композиційного комплексу.\nТаким чином, музична обробка / опрацювання - це творчий процес змістовно-композиційного переосмислення та перетворення існуючих текстів музичної культури - традиційно-канонічних і авторських - та одночасно результат цього процесу - формування на основі первинної моделі нового художнього синтезу - композиторського твору як вторинної цілісності, що має власні соціально-комунікативні, жанрово-стильові та фактурно-композиційні ознаки.\nТретій розділ - “Хорова обробка як жанровий репрезентант музичної обробки” - має три підрозділи.\nУ підрозділі 3.1. - “Генезис та становлення хорової обробки в контексті європейської професійної музичної культури” - досліджено історичну кристалізацію хорової обробки в контексті загальної еволюції європейського професійного музичного мислення, розвитку стиле- та жанроутворення.\nПростежено процес формування жанрових властивостей хорової обробки на різних етапах історико-культурного розвитку (Середньовіччя, Відродження, Бароко, класико-романтичний період) у зв'язку з художньою традицією інтерпретації запозичених авторами музичних текстів - народних і культових.\nВизначено кристалізацію фольклорної обробки-гармонізації в європейській художній культурі межі ХVІІІ-ХІХ ст., зумовлену впливом класицистських канонів музичного мислення, та основні детермінанти її розвитку в музиці доби романтизму. Підкреслено активізацію творчого інтересу до хорової обробки в другу половину ХІХ - поч. ХХ ст. та формування в цей період національних жанрових моделей фольклорної обробки: польської, російської, української, угорської, чеської, закавказької та ін.\nУ підрозділі 3.2. - “Структура та функції жанрової системи музичної обробки в хоровому мистецтві” - обґрунтовано специфіку жанрів метаобробки в хоровій музиці та їх соціокультурні функції (трансляційну, комунікативну, семантико-інтерпретаційну та ін.).\nПідрозділ 3.3. - “Хорова фольклорна обробка як національна жанрова модель музичної обробки (до питання культурного діалогу „композитор - фольклор”)” зазначено провідні тенденції композиторського фольклоризму, охарактеризовано концептуальні музикологічні підходи до опрацювання фольклору (Г. Головинський, М. Гордійчук, І. Земцовський та ін) та виявлено художньо-змістовні аспекти взаємодії “композитор - фольклор”.\nРозглянуто музичний фольклор як найважливіше джерело культурного етногенезу, що акумулює історичну пам'ять, ментальні й мовно-лексичні стереотипи, особливості розуміння буття, часопростору, що складають „національний образ світу” (Г. Гачев). Висвітлено усталені естетико-стильові та хронотопічні ознаки, притаманні народній пісенності: зв'язок з життєвим контекстом, цілісність функціонування, колективно-авторська творчість-виконавство, музично-поетичний синкретизм, узагальненість образно-змістовного втілення, імпровізаційний характер, специфічні мовні й виконавські ознаки.\nВиявлено жанрові й інтерпретаційні ознаки хорової фольклорної обробки та визначено її соціокультурні функції: збереження образного змісту і мовно-конструктивних особливостей народного мелосу; посередництво між фольклорною і професійною сферами; творення та трансляція нової авторської знаково-семантичної версії - хорової композиції.\nЧетвертий розділ - “Історико-культурна динаміка хорової фольклорної обробки в українській музиці ХІХ-ХХ ст.” - має два підрозділи.\nУ підрозділі 4.1 - “Формування жанрового канону хорової фольклорної обробки в українській музичній культурі ХVІІІ -ХІХ ст.” - окреслено шляхи становлення фольклорної обробки як самостійного жанру.\nЗазначено художньо-історичну значущість хорової духовної обробки у вітчизняній музичній культурі ХVІІ-ХVІIІ ст. як підґрунтя професійної композиції партесного стилю та її жанрово-естетичних домінант (кант, хоровий концерт). Визначено характер побутування хорових партесних обробок і гармонізацій православних розспівів (М. Ділецький, Д. Бортнянський та ін.) та їх фактурні типи.\nРозглянуто передумови історичної кристалізації хорової фольклорної обробки в контексті загальних тенденцій європейського професійного мистецтва ХІХ ст. щодо наукової (етнографічної) та художньої (композиторсько-виконавської) форм інтерпретації музичного фольклору. Підкреслено роль хорових “гармонізацій” поч. ХІХ ст. у культурному діалозі “композитор - фольклор” (мовна адаптація етнотрадиційного мелосу до норм академічної музики). Зазначено детермінанти становлення жанру хорової фольклорної обробки в українській художній культурі (національні вокально-хорові виконавські традиції, досвід партесної гармонізації), висвітлено специфіку побутування ранніх хорових обробок (театральні вистави, опери) та їх зв'язок з кантовою стилістикою. Визначено вплив російської композиторської школи ХІХ ст. (М. Балакірєв, О. Сєров, А. Лядов та ін.) на розвиток цього жанру.\nВідзначено формування в українській музиці другої половини ХІХ ст. класико-романтичної (етнографічно-адаптаційної) моделі хорової фольклорної обробки (М. Лисенко), зумовлене поєднанням класицистських канонів музичного мислення та художніх настанов романтизму. Підкреслено відтворення в цій моделі притаманного мистецтву ХІХ ст. методу об'єктивного опанування фольклору (узагальнене розкриття образно-семантичних і мовних ознак, естетизація “ідеї народності”, етнохарактерної своєрідності) та втілення загальних тенденцій європеїзації національної культури.\nУ підрозділі 4.2. - “Семантична еволюція хорової фольклорної обробки в українській музиці першої половини ХХ ст.” - висвітлено процеси жанрового розвитку хорової фольклорної обробки згідно з естетикою модерністської доби. Відзначено вплив неофольклоризму поч. ХХ ст. (Б. Барток, І. Стравінський, М. Леонтович) на стилістичне оновлення та семантичне збагачення цього жанру.\nВизначено шляхи модернізації обробки в українській музиці ХХ ст., особливості нової концепції композиторського фольклоризму, зумовленої суб'єктивно-творчим підходом до опрацювання народнопісенних джерел (М.Леонтович). Виявлено основні напрями драматургічної, структурно-композиційної та мовностильової динамізації цього жанру: 1) симфонізація фольклорного тематизму; 2) ускладнення вторинно-стильового комплексу (фактурні міксти, темброва драматургія, поліладовість, тяжіння до лінеарності тощо).\nПростежено еволюцію хорової фольклорної обробки в українській музиці першої половини ХХ ст. та окреслено її жанрово-естетичні ознаки: 1) утілення романтичної та неокласичної стилістики; 2) психологізація та драматизація (театралізація) первинної образності; 3) домінування елегійних, лірико-драматичних і трагічних настроїв; 4) напружено-експресивна манера висловлювання; 5) опора на архаїчні та сучасні пласти фольклору; 6) ускладнення музичної мови; 7) жанрове моделювання ознак балади, елегії, скерцо тощо; 8) тяжіння до поемності як загальностильового орієнтира українського мистецтва цієї доби.\nОригінальні авторські версії жанру хорової фольклорної обробки, в яких втілено різні вектори образно-семантичного збагачення народного мелосу, створюють М. Леонтович, С. Людкевич, О. Кошиць, Я. Степовий, К. Стеценко, К. Богуславський, М. Вериківський, Г. Верьовка, Г. Давидовський, П. Демуцький, П. Козицький, Е. Козак, М. Колесса, М. Коляда, Б. Лятошинський, Ю. Мейтус, Н. Нижанківський, Л. Ревуцький та ін. Зазначено ствердження в добу модернізму жанрової моделі динамізованої традиційної обробки й охарактеризовано її основні типи: камерний (переважно для хору а сарреllа) і концертний (для хору з інструментальним супроводом).\nУ підрозділі 4.3. - “Сучасні тенденції жанрового розвитку української хорової фольклорної обробки” - виявлено видозміни в жанровому бутті обробки в добу постмодерну. Зазначено дифузію канону даного жанру, його перегляд згідно з реаліями сучасного художнього мислення та кристалізацією новітніх моделей обробки (за неофольклорною естетикою).\nПідкреслено вплив неофольклорного творчого імпульсу 60-70-х рр. ХХ ст. (В. Гаврилін, Л. Грабовський, Г. Свиридов, Р. Щедрін, В. Торміс) на розвиток хорової фольклорної обробки та визначено семантичні ознаки цього жанру в сучасній українській музиці: 1) орієнтація на архаїчні пласти фольклору; 2) відтворення етнохарактерної виконавської специфіки; 3) інтелектуалізація, асоціативність й багатоплощинність сучасної художньої інтерпретації музичного фольклору; 4) лексична полістилістика та поліжанровість, варіантна різноманітність жанрового моделювання на основі обробок (опера, хоровий концерт, триптих тощо); 5) трансформація жанрового канону через виникнення альтернативних (нецитатних) методів утілення фольклорної образності.\nЧинниками стильової динамізації жанру є: 1) вільне оперування цитованим тематизмом; 2) використання сучасних композиторських технік та принципів формотворення; 3) семантичне і структурно-композиційне втілення ідеї „узагальненої концертності” (Г. Григор'єва); 4) осучаснення мовно-лексичного рівня обробок та модернізація їх вторинно-стильового комплексу (експресивно-загострене мовлення, ускладнення-інтенсифікація темброво-фактурного, ладо-гармонічного чинників, використання кластерно-сонорних нашарувань, поліфонізація й інструменталізація тканини); 5) залучення етнохарактерних мовностильових елементів, регіональних діалектизмів та специфічно-виконавських засобів (вокаліз, мелодекламація, хорове глісандо, імітації інструменталізму).\nДоведено одночасне функціонування в українській музиці другої половини ХХ ст. різних жанрових моделей хорової фольклорної обробки - оновленої традиційної, “ускладнено-стильової”, “обробки-концепції” (за методом вільного цитування мелосу) та “фольклорної стилізації” (за нецитатним методом використання народнопісенного тематизму).\nСучасна „ускладнено-стильова” модель хорової фольклорної обробки репрезентована творами Л. Дичко, О. Бондаренка, Г. Гаврилець, Є. Карпенка, В. Зубицького, В. Журавицького, І. Захаржевського, В. Кирейка, М. Кречка, А. Кушніренка, О. Некрасова, В. Павенського, М. Скорика, Є. Станковича, В. Стеценка, Г. Шевчука, І. Щербакова та ін.\nМодель хорової обробки-концепції, пов'язану з симфонізацією, програмно-жанровою циклізацією та театралізацією фольклорних образів (сюїта, хорова симфонія, дійство тощо), втілено у творах Л. Колодуба (“Прилуцькі пісні” для мішаного, чоловічого та жіночого хорів), Ю. Іщенка (“Обробки десяти українських народних пісень” для хору з оркестром), В. Рунчака (“Обробки волинських народних пісень” для мішаного хору), Л. Грабовського (вокально-симфонічний цикл “Чотири українські пісні”).\nПринципову віддаленість від усталеного жанрового канону (пов'язаного з прямим цитуванням народного мелосу) демонструє модель хорової фольклорної стилізації вільно-інтегративного типу (за сучасною неофольклорною естетикою), що ґрунтується на свідомій образній асоціативності та композиторській імітації етнотрадиційної стилістики і виконавської манери. Ознакою такої моделі є специфічна художня концепція, що базується на стилістичному синтезі народнопісенного поетичного тексту й оригінальної музичної композиції (на основі створення тематизму завдяки моделюванню еталонних етнохарактерних інтонаційно-ладових й метроритмічних архетипів) і новітніх композиційних технік (модальної, сонорної) і засобів формотворення.\nСпецифічними репрезентантами цієї моделі є твори малої форми, структурно наближені до традиційних фольклорних обробок (“Щедрівка” О. Яківчука, “Щедрівка” А. Гайденка, “Зійшла зоря”, “Дивна ніч” І. Гайденка тощо), та хорові цикли з власною жанровою концепцією, побудовані на творчому поєднанні стилізованого і вільно опрацьованого фольклорного мелосу (“Триптих” О. Яківчука, “Співомовки” Ю. Алжнєва, сюїта “Народе мій” В. Борисова, хорові концерти “Гори мої”, “Ярмарок” В. Зубицького, хорова опера “Ятранські ігри” І. Шамо, кантати “Чотири пори року”, “Червона калина” Л. Дичко) тощо.\nУ висновках визначені основні наукові результати дослідження, окреслені перспективи їх практичного використання та подальших теоретичних розвідок.\nЗагальним підсумком дисертації є створення комплексної історико-теоретичної концепції музичної обробки як феномену культури та мистецького жанру.\nДосвід створення такої концепції та її апробація на матеріалі хорових творів українських композиторів ХІХ-ХХ ст. дозволили дійти таких висновків.\nМузична обробка є специфічним мистецьким проявом феномену обробки як форми екзистенції культури. Як художнє явище музична обробка існує одночасно у двох культуротворчих вимірах - діяльнісному (творчий процес / метод розвитку) та сталому, результативному (фіксація цього процесу / жанр, конкретний твір).\nМузична обробка охоплює всі сфери функціонування музичного мистецтва, є втіленням музичного мислення як такого та творчої спрямованості свідомості композитора на об'єкт (предмет пізнання). Як вагома складова художньо-творчої (музичної) діяльності та її специфічний мистецький результат, музична обробка фокусує в собі нові сенси (знання), нову художню інформацію, урізноманітнює засоби передачі цієї інформації.\nУ межах теоретичної концепції визначено музичну обробку як особливу мистецьку форму взаємодії результатів первинної та вторинної творчості. Сутністю музичної обробки є художня інтерпретація та композиторське узагальнення / перетворення музичних текстів - цілісних авторських творів, інтонаційно-семантичних моделей, традиційного (фольклорного та культового) мелосу як інтонаційно-семантичних моделей.\nЗазначено існування в художньому просторі музичного мистецтва ієрархічної жанрової системи музичної обробки (метаобробки), що містить комплекс вторинних (моделюючих) жанрів композиторської творчості, детермінованих аспектами художньої інтерпретації та композиції. Обґрунтовано функціональну специфіку музичної обробки в цій системі: 1) як метажанру, що має підсистему типологічних різновидів, диференційованих за семантичними, структурно-функціональними, семіотико-інтерпретаційними і виконавськими ознаками, рівнем та характером авторського втручання в первинний музичний текст; 2) як самостійного жанру цієї системи, що ґрунтується на принципах культурного діалогу та є творчим результатом міжпластової взаємодії (автор - традиція, композитор - фольклор).\nВажливою сферою жанрової реалізації музичної обробки є хорова обробка, різновиди якої зорієнтовані на інтонаційні джерела культової та фольклорної традицій. Найтрадиційнішим жанровим репрезентантом хорової обробки є хорова фольклорна обробка, що висвітлює особливі зв'язки з глибинними сенсами етнотрадиційного буття, сприяє осягненню й актуалізації народнопісенних джерел національної духовної культури. Хорова фольклорна обробка є художнім результатом індивідуально-стильового перекладу етнотрадиційної інтонаційно-семантичної моделі до професійної хорової музики через зміну комунікативно-жанрового контексту, семантико-естетичної та структурно-композиційної специфіки.\nВажливим результатом дослідження є створення комплексної методики феноменологічного аналізу музичної обробки - її жанрових та інтерпретаційних властивостей. Запропонований аналіз дозволив розглянути суттєві прояви та різні рівні обробки як явища культури та музичної універсалії.\n1. Коновалова І. Ю. Еволюція форм творчого діалогу в системі „композитор - фольклор” на прикладі жанру хорової обробки // Культура України: Зб. наук. пр. / Харк. держ. акад. культури. - Х.: ХДАК, 2003. - Вип. 12: Філософія культури. - С. 185-195.\n2. Коновалова І. Ю. Розуміння як проблема сучасної культурології (на прикладі жанру хорової обробки) // Вісн. Міжнар. слов'ян. ун-ту. Сер. Мистецтвознавство. - Х.: МСУ, 2004. - Т.VІІ, № 1. - С. 38-42.\n3. Коновалова И. Ю. Жанр обработки как явление художественной интерпретации в музыке // Традиції та новації у вищій архітектурно-художній освіті: Зб. наук. пр. / Харк. держ. акад. дизайну і мистецтв. - Х.: ХДАДМ, 2003/2004 - № 5/6, 3/4. - С. 48-51.\n4. Коновалова І. Ю. Генезис жанру хорової обробки в контексті становлення європейської професійної музики // Вісн. Міжнар. слов'ян. ун-ту. Сер. Мистецтвознавство. - Х.: МСУ, 2005. - Т. 8, № 1. - С. 35-39.\n5. Коновалова І. Ю. Жанрова специфіка хорової фольклорної обробки // Вісн. Міжнар. слов'ян. ун-ту. Сер. Мистецтвознавство. - Х.: МСУ, 2006. - Т. 9, № 1. - С. 42-46.\n6. Коновалова І. Ю. Поняття “музична обробка”: до проблеми дефініції // Традиції та новації у вищій архітектурно-художній освіті: Зб. наук. пр. вузів худож.-буд. профілю України і Росії / Харк. держ. акад. дизайну і мистецтва. - Х.: ХДАДМ, 2006. - Вип. 4-6. - С. 112-116.\n7. Коновалова І. Ю. Особливості хорової обробки як виду художнього перекладу в українській хоровій музиці поч. ХХ ст. // Культура та інформаційне суспільство ХХІ ст.: Матеріали конф. молодих науковців, 17 -19 квіт. 2002 р. / Харк. держ. акад. культури. - Х.: ХДАК, 2002. - С. 56 - 57.\n8. Коновалова І. Ю. Жанр хорової обробки в аспекті проблеми розуміння // Соціокультурні комунікації в інформаційному суспільстві: Матеріали міжнар. наук. конф., 21-22 листоп. 2003 р. / Харк. держ. акад. культури. - Х.: ХДАК, 2003. - С. 207-208.\n9. Коновалова І. Ю. Жанр хорової обробки в сучасному контексті: культурологічний аспект // Культура та інформаційне суспільство ХХІ ст.: Матеріали конф. молодих науковців, 22-23 квіт. 2004 р. / Харк. держ. акад. культури. - Х.: ХДАК, 2004. - С. 112.\n10. Коновалова І. Ю. Інтерпретаційний метод у контексті сучасної композиторської творчості // Інформаційно-культурологічна та мистецька освіта: стан та перспективи: Матеріали міжнар. наук. конф., 12-13 жовт. 2004 р. / Харк. держ. акад. культури. - Х.: ХДАК, 2004. - С.198-199.\n11. Коновалова І. Ю. Шляхи модернізації жанру хорової обробки в музиці ХХ ст. // Культура та інформаційне суспільство ХХІ ст.: Матеріали конф. молодих науковців, 20 -22 квіт. 2005 р. / Харк. держ. акад. культури. - Х.: ХДАК, 2005. - С. 93-94.\n12. Коновалова І. Ю. Деякі аспекти стильового діалогу в системі „композитор - фольклор” на прикладі жанру хорової обробки // Культура та інформаційне суспільство ХХІ ст.: Матеріали конф. молодих учених, 16-18 квіт. 2003 р. / Харк. держ. акад. культури. - Х.: ХДАК, 2003. - С. 106.\nКоновалова І. Ю. Феноменологія музичної обробки (на матеріалі хорових творів українських композиторів ХІХ-ХХ ст.). - Рукопис.\nДисертація на здобуття наукового ступеня кандидата мистецтвознавства за спеціальністю 17.00.01. - теорія та історія культури. - Харківська державна академія культури. - Харків, 2007.\nДисертацію присвячено комплексному історико-теоретичному дослідженню музичної обробки як феномену культури на матеріалі хорових творів українських композиторів ХІХ-ХХ ст.\nРозглянуто феноменологічну специфіку музичної обробки в поняттєво-термінологічному, культурологічному, інтерпретаційному та теоретико-жанровому аспектах. Визначено семантичний зв'язок понять обробка та культура.\nВиявлено сутність музичної обробки / опрацювання як методу музичного мислення, форми художньої інтерпретації та мистецького жанру, що ґрунтується на творчому переосмисленні первинних музичних текстів.\nКоновалова И. Ю. Феноменология музыкальной обработки (на материале хоровых произведений украинских композиторов ХІХ-ХХ вв.). - Рукопись.\nДиссертация на соискание ученой степени кандидата искусствоведения по специальности 17.00.01. - теория и история культуры. - Харьковская государственная академия культуры. - Харьков, 2007.\nДиссертация посвящена комплексному историко-теоретическому исследованию музыкальной обработки как феномена культуры на материале хоровых произведений украинских композиторов ХІХ-ХХ вв.\nРассмотрена феноменологическая специфика музыкальной обработки в понятийно-терминологическом, культурологическом, интерпретационном и теоретико-жанровом аспектах. Выявлена семантическая связь понятий обработка и культура.\nМузыкальная обработка исследована в работе как художественное проявление феномена обработки. Определена амбивалентность проявлений музыкальной обработки в деятельностном (процесс / метод) и результативном аспектах (результат процесса / жанр). Выявлены сущность и специфика музыкальной обработки как метода музыкального мышления, формы художественной интерпретации и жанра, основанного на композиционном обновлении / переинтонировании первичных интонационно-образных моделей - авторских произведений, традиционного мелоса (фольклорного и культового). Обозначены роль и функции музыкальной обработки как вида художественной деятельности в музыкальной культуре.\nОхарактеризована специфика метаобработки в музыке как системы вторичных (моделирующих) жанров композиторского творчества, обусловленных интерпретационными свойствами. Разработаны критерии внутрижанровой классификации данной системы и выявлены в ней функции музыкальной обработки: 1) как метажанра, включающего в себя подсистему типологических разновидностей, дифференцированных по структурно-функциональным, семантико-интерпретационным, жанрово-стилевым и исполнительским признакам, уровню и характеру авторского вмешательства в первичный музыкальный текст; 2) как самостоятельного жанра, основанного на принципах культурного диалога и обусловленного творческими аспектами межпластового взаимодействия (автор - традиция, композитор - фольклор).\nРассмотрены жанровые характеристики хоровой фольклорной обработки, обусловленные характерным для нее стилевым диалогом „композитор - фольклор”. В рамках исторической концепции в работе изучен генезис хоровой обработки, пути ее развития в европейской музыке и определены ведущие жанрово-стилевые модели. Прослежена эволюция хоровой фольклорной обработки в украинской музыке, выявлены и охарактеризованы ее основные типы, репрезентирующие различные этапы исторического развития данного жанра.\nKonovalova I. Y. Musical arrangement phenomenology (based on choral compositions of Ukrainian composers of the ХІХth -ХХth centuries). - Manuscript.\nCandidate of fine arts thesis, specialty 17.00.01. - Theory and History of culture. - Kharkiv State Academy of Culture. - Kharkiv, 2007.\nThe thesis is devoted to a complex history-and-theory research in musical processing as cultural phenomenon based on choral compositions of Ukrainian composers of the ХІХth -ХХth centuries.\nавтореферат "Феноменологія музичної обробки (на матеріалі хорових творів українських композиторів ХІХ–ХХ ст.)" скачать\nДругие документы, подобные "Феноменологія музичної обробки (на матеріалі хорових творів українських композиторів ХІХ–ХХ ст.)"


І. Виконання Державних соціальних програм :\n1. Попередження негативних ситуацій у родині, особливо у сім’ях з дітьми, та надання своєчасної допомоги.\nУ районі створена 1 прийомна сім’я та 1 будинок сімейного типу. Станом на 01.04.2013 цим сім’ям виплачено державну допомогу на загальну суму 135,5тис.грн.\n2. Забезпечення малозабезпечених пенсіонерів, малозабезпечених сімей та інвалідів доходами не менше прожиткового мінімуму та підвищення рівня допомоги на дітей Підвищився розмір державної соціальної допомоги інвалідам, пенсіонерам та дітям з малозабезпечених сімей.\nЗ 1 січня 2013 року гарантований мінімум для призначення державної допомоги становить:\n- для дітей – 75 % прожиткового мінімуму відповідного віку,\n- для пенсіонерів та інвалідів – 100 % прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність.\nНа сьогодні малозабезпеченим сім’ям району, які звернулись за призначення державної допомоги виплачено 798,0тис.грн.\n3. Забезпечення інвалідів протезами та колісними кріслами\nВідповідно до Порядку забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації інвалідів, дітей-інвалідів та інших окремих категорій населення, переліку таких засобів затвердженого постановою КМУ від 5 квітня 2012 р. №321, інвалід самостійно обирає виробника протеза та крісла колісного з урахуванням індивідуальних потреб.\nЗабезпечення технічними засобами реабілітації відбувається трьома шляхами, за вибором інваліда чи іншої особи:\nСтаном на 1 квітня 2013 року 49 інвалідів, дітей-інвалідів потребують забезпечення кріслами колісними. Зазначеним громадянам підібрано інвалідні візки за індивідуальними вимогами, вони проанкетовані, відповідні направлення надіслані на підприємства-виробники. У І півріччі 2013 року працівниками управління видано 28 направлень на забезпечення громадян протезами а саме: 1 направлення на протезування верхніх кінцівок, 6 – нижніх кінцівок, 21 - молочної залози.\n4. Сімейний затишок психічно хворих\nДля покращення проживання у сім’ї інвалідів І чи ІІ групи внаслідок психічного розладу підвищено рівень соціального захисту осіб, які проживають разом з інвалідами та доглядають за ними.\n22 травня 2012 року Верховною Радою України прийнято Закон України «Про внесення зміни до статті 5 Закону України «Про психіатричну допомогу», відповідно до якого розмір цієї соціальної виплати максимально може становити 1147 грн.\nСтаном на 01.04.2013 зазначену виплату щомісячно отримують біля 40 осіб.\n5. Виплата одноразової щорічної допомоги ветеранам та інвалідам ВВВ до 9 травня\nВ 2013 році одноразова грошова допомога до 9 травня для інвалідів війни становить:\n- І групи – 2415,00 грн.,\n- ІІ групи – 2110,00 грн.,\n- ІІІ групи – 1895,00 грн.\nУ Першотравневому районі міста Чернівці в 2013 році щорічну грошову допомогу ветеранам війни призначено на загальну суму 1235,305 тис.грн.\n6. Спеціалізоване медичне лікування інвалідам ліквідаторам аварії на ЧАЕС та інвалідам, потерпілим від Чорнобильської катастрофи\nУправлінням прийнято зведені розрахунки на відпуск лікарських засобів особам, які постраждали внаслідок аварії на ЧАЕС від ТОВ фармацевтичної фірми «Садко» на 38,7 тис.грн. Зведені розрахунки та реєстри осіб-отримувачів пільгового медичного обслуговування звірені з базою Єдиного державного реєстру пільговиків (ЄДАРП) та передані в Центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Департаменту соціального захисту населення Чернівецької ОДА для подальшої виплати\nІІ. Виконання нових соціальних ініціатив Президента України\n1. Державна турбота про дітей-інвалідів\nОперативно і стовідсотково вирішується питання забезпечення дітей з особливими потребами життєво необхідними засобами реабілітації – протезними, ортопедичними виробами, засобами спілкування та обміну інформацією. Вони не повинні опинятися на узбіччі повноцінного життя.\nУ минулому році до управління звернулось 72 законних представника дітей-інвалідів для отримання направлень на забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації, в т.ч. кріслами колісними та системами протезів верхніх та нижніх кінцівок. Усі діти отримали зазначені засоби.\nУ І півріччі 2013 року до управління звернулось 39 законних представники дітей-інвалідів для забезпечення їх технічних та інших засобів реабілітації, а саме: 1 – системи ортезів на хребет, 11 – системи ортезів на нижні кінцівки, 3 – ортопедичного взуття, 8 дітей-інвалідів потребують забезпечення кріслами колісними, 9 – допоміжних засобів для особистої гігієни (сидіння для ванни, крісла-стільці із санітарним оснащенням), 3 – засобів для ходіння (палиці, милиці), 4 – допоміжного оснащення (поручні, перила, брусся, опори та ін.).


Місячник добровільної здачі зброї!!! » Хмельницька Районна рада\nГоловна сторінка » Новини районної поліції » Місячник добровільної здачі зброї!!!\nРозділ: Новини районної поліції | 14-06-2016, 15:21 |\n"Якщо громадянин у вказаний термін добровільно здав до поліції мисливську вогнепальну, холодну, газову зброю, то в подальшому він має можливість після оформлення відповідних документів зареєструвати цю зброю в особисту власність і використовувати її на законних підставах"\nРішення № 5-17/2013 від 18 вересня 2013 року\nРІШЕННЯ № 6-24/2014 від 18 листопада 2014 року\nРішення № 3-15/2013 від 6 березня 2013 року


13:49, 10 июля 2019 г.\nВилкул: Пять лет провластные партии в Раде под лозунгами о европейских ценностях вели нас, на самом деле, к националистической диктатуре\nВо время выступления с парламентской трибуны один из лидеров Оппозиционного Блока Александр Вилкул обратился к народным депутатам: «Уважаемые друзья, я хотел бы у всех вас спросить: в парламенте сейчас максимум 100 народных депутатов, а на табло – 350. Как мы открыли сессию и как вы собираетесь работать? Я считаю этот предпоследний день таким же днем позора, как и все остальные». Подводя итоги работы Рады за эти 5 лет, Вилкул сказал: «На этой неделе заканч...\nОкружна виборча комісія рекомендує перевірити себе у виборчих списках\nЗ 6 липня почали роботу дільничні виборчі комісії по 36 виборчому округу, які вже отримали попередні списки виборців. Відділ ведення Державного реєстру виборців Павлограда рекомендує з метою підготовки достовірних уточнених списків виборців перевірити себе у попередніх списках виборців, звернувшись у дільничну комісію за місцем реєстрації. Про це йдеться на офіційному сайті Павлоградської міської ради. Особливо це стосується виборців: · які голосу...\n12:01, 10 июля 2019 г.\nНад могилою бійця АТО знову майорить державний прапор\nКілька днів тому ми вже писали про те, що у селі Веселе Павлоградського району невідомі особи вкрали державний прапор з могили героя АТО Михайла Калихаліна. Подія сталася 4 липня у денний час, при цьому це не перший випадок осквернення могили цього бійця. У минулому місяці з могили було вкрадено кущ троянд. Ця подія наробила розголосу у ЗМІ і отримала чимало відгуків. Вчора у Facebook брат загиблого Валерій Якімов написав про те, що невідомі люди зробили д...\n10:05, 10 июля 2019 г.\nПочти месяц жители посёлка ПШС будут жить без газа\nПочти месяц, с 22 июля по 18 августа, жители домов, расположенных на посёлке Шахтостроителей Павлограда, будут жить без газа. Об этом сообщил начальник павлоградского управления газового хозяйства Владимир Кривокобыльский во вторник на аппаратном совещании у мэра города. Он уточнил, что поставка газа в этот микрорайон будет прекращена по причине выполнения плановых работ по выявлению и устранению утечек газа в газовых сетях. Больше 3 недель жителям микрора...\n08:30, 10 июля 2019 г.\nМешканців Дніпропетровщини атакують кліщі\nІз початку року через укуси кліщів до лікарень Дніпропетровщини звернулась понад тисяча мешканців області. Про це повідомляють в департаменті охорони здоров’я Дніпропетровської облдержадміністрації. Щоб уникнути укусу кліща, варто обирати закритий одяг для прогулянок у лісі чи степу, а також слід застосовувати спеціальні спреї проти комах. Якщо кліщ все ж вкусив, не можна витягати його самостійно. Це має зробити лікар. Кліщі переносять дуже серйозну хворо...\n06:24, 10 июля 2019 г.\nНа протяжении дня ожидается солнечная ясная погода, без осадков. Температура воздуха утром составит +15…+20 градусов, днём столбик термометра поднимется до +21…+23 градусов, к вечеру обещают снижение температуры до +18 градусов. Народный календарь: День Самсона Сенегноя. В старину люди замечали, что на Самсона часто идут дожди. День памяти этого святого приходится на разгар сенокоса, поэтому снопы заготовленного сена промокали и гнили. Люди говорили: «На...\nСдам однокомнатную квартиру на долгосрочное проживания в квартире имеется всё необходимое для комфор...\nПродам дом на Городище!!! Дом газифицирован,центральный водопровод,отопление котел. Участок 8 соток,...\nСдам в аренду гараж металлический 18 кв.м. в центре, р-н 1 школы. 750 грн/месяц\nПродам дом на Бельбесе после капитального ремонта: м/п окна, новая крыша, дверь бронь, тёплые полы +...


Як коментувати файли PDF та керувати ними [Кращі програми]\nЯк я можу створювати, коментувати файли PDF та керувати ними?\n1 Використовуйте Adobe Acrobat для коментування файлів PDF\n2 Спробуйте редактор PDF Icecream для редагування документів\n3 Використовуйте програму Drawboard PDF для створення та додавання приміток до файлів PDF\nАнотація PDF у Windows 10 покращить вашу роботу та навчання.\nВи можете легко редагувати та коментувати ці PDF-файли за допомогою цих преміум-інструментів.\nВиконайте наведені нижче дії, щоб дізнатися, як створювати та редагувати PDF-файли за допомогою Drawboard.\nВибране нами програмне забезпечення для анотації PDF має вичерпний та простий у користуванні інтерфейс.\nШукаєте шляхи створення та примітки до файлів PDF у Windows 10? У вас є досить багато варіантів, а саме спеціальних програм, за допомогою яких ви можете це зробити.\nБільшість із них мають безкоштовний пробний період або безкоштовну версію із лише декількома функціями. Тож, можливо, ви захочете спробувати всі з них, щоб побачити, який із них відповідає вашим потребам.\nНезалежно від програми, яку ви обрали, усі вони є чудовими інструментами для інженерів, будівельних робітників, архітекторів, студентів, викладачів, мандрівників та просто для всіх, кому потрібно розмітити документ PDF.\nДеякі користувачі також шукали таке:\nтабло pdf злиття документів\nтабло pdf портативний\nТож давайте копатись і дивитись наші рекомендації та те, що може запропонувати кожна з них.\nПочніть із завантаження Adobe Acrobat.\nПотім виберіть інструмент Коментар.\nВиберіть Додати PDF-анотації до вашого файлу. Виділіть текст, закреслений вміст, додайте текстові поля або наліпки – це все зручні варіанти для вибору найкращих результатів.\nПісля внесення бажаних змін не забудьте зберегти файл.\nПеребуваючи в бігу, Adobe Acrobat підтримує робочий процес на різних платформах. Використовуйте його на робочому столі, під час роботи або на мобільному телефоні, щоб переконатися, що ваше тривале поїздка на роботу не витрачає часу.\nСтворення, анотування та керування файлами PDF буде схожим на прогулянку парком завдяки всім вдосконаленим інструментам та зручному інтерфейсу.\nВи навіть можете скористатися цією опцією Поділитися з іншими, щоб надіслати файл своїм колегам. Однак зауважте, що підтримуються лише вибрані анотації.\nЗавантажте редактор PDF Icecream.\nПісля того, як ви відкрили новий файл, решта процесів сама собою пояснюється.\nРобіть те, що бажаєте, за допомогою поданих інструментів.\nIcecream PDF Editor – це помітна програмна альтернатива Adobe Reader для управління PDF- документами. Він інтуїтивно зрозумілий, легкий і пропонує саме те, що потрібно для редагування файлів.\nІнструмент має 4 основних режими редагування PDF: Редагувати, Коментувати, Керувати сторінками та Заповнювати форми, щоб допомогти Вашій палиці виконати необхідні дії. Всі вони не обов’язково потребують покрокового керівництва.\nПрограмне забезпечення досить зрозуміле, тому довіряйте нам, коли ми говоримо, що вам не потрібні зовнішні вказівки. Крім того, ви також можете редагувати об’єкти, захищати паролем файли та навіть додавати власні штампи.\n⇒ Завантажте редактор PDF Icecream\nПерш за все, завантажте програму Drawboard PDF.\nСтворіть новий PDF, перейшовши на Drawboard і натиснувши знак +.\nДалі натисніть Створити новий документ PDF.\nВи можете легко коментувати за допомогою широкого набору доступних інструментів. Не соромтеся показувати, розгладжувати, очищати анотації, і не тільки.\nЩо стосується цього додатка для Windows 10, ми можемо лише нагадати вам, що він дуже швидкий і має дуже приємно відшліфований користувальницький інтерфейс.\nБільше того, Drawboard вирізняється своїм інтуїтивним стилусом та сенсорним розділенням введення, гладкою та натуральною ручкою та безліччю інших інструментів.\nЗавдяки включеному конструктору документів, ви можете об’єднати, змінити порядок і впорядкувати документи PDF.\nЩо стосується функції Калібровані анотації, вона дозволяє калібрувати документи, щоб масштабувати та додавати лінійні та площі вимірювання.\n⇒ Завантажте програму Drawboard PDF\nЩо ви думаєте про три інструменти, про які ми вже розповідали? Як знайти створення та додавання анотацій до файлів PDF під час їх використання?\nПовідомте нас, як усе це вийшло. Залиште відгук у розділі коментарів нижче.\nЯк видалити та виправити пошкоджені файли збереження гри Astroneer\nНе можете використовувати додаток для супроводу телефону? Спробуйте це


Блог шаленої мамці: Рецепти страв до святкового столу\nКурячі крильця в гірчично-медовому соусі\nСмак виходить гірко-солодкий. Крильця дуже смакують саме тоді, коли гарненько зарум"янені. Смачні як гаряченькими так і холодні. Ідеально підходять до пива, але і без нього з"їдаються швидко.\nкурячі крильця - 1 кг\nгірчиця гостра - 3 стол. ложки\nгірчиця м"яка - 2 стол. ложки\nмед - 4 столових ложки\nзерна гірчиці - 1 пакетик (4-5 чайних ложок)\nКрильця ріжете так, як вам зручно. Я розрізаю на дві - три частини по згинах крила, тоді шматочки виходять маленькі, краще маринуються і їх зручніше брати. Порізані крильця солите-перчите і залишаєте, поки готуєте маринад\nРозтоплюєте масло, мед (у мене мед шматком великим лежить у холодильнику, то я відрізаю шматок, розтоплюю, а тоді уже рахую скільки там ложок). Перемішуєте і додаєте гірчицю і гірчичні зерна. Знову усе гарно перемішуєте до однорідної маси.\nДалі занурюєте кожне крильце в маринад і складаєте в окрему посудину. Коли всі крильця уже вмочені, виливаєте на них залишки маринаду, закриваєте кришкою і залишаєте мінімум на 4 години в холодному місці. Я залишаю на ніч в холодильнику.\nПотім берете деко, застиляєте пергаментом для випічки і викладаєте на нього крильця. З них буде стікати маринад - то так і треба )))\nСтавите пектись при температурі 150-180 градусів на 30 - 40 хвилин. Крильця мають пропектись і стати засмаженими.\nГотову смакоту викладаєте на тарілку і подаєте до столу.\nварені яйця - 4 шт.;\nкрабові палички - 1 пачка, 250 г.;\nогірки свіжі - 2 шт.;\nконсервована кукурудза - 1 маленька банка;\nзелена цибуля з «хвостиками» - 4-5 штук;\nсіль (до смаку)\nВарені яйця, крабові палички, огірки (можна і без них) та цибулю нарізаємо кубиками. Тоненькими смужками довжиною в 2 см нарізуємо огірки, такими ж самими смужками\nЗмішуємо всі підготовлені інгредієнти (крабові палички, яйця, огірки, цибулю). Додаємо кукурудзу та майонез.\nДобре все перемішуємо та солимо до смаку. На останок посипаємо наш салат сухариками. Смачного!\nкартопля (відварна) 3 шт.\nморква (відварна) 2 шт.\nковбаса (без жиру) 200 гр\nогірок (солоний) 2 шт. ( в залежності від розміру)\nгорошок зелений 0.5 бан ..\nмайонез 1 до смаку.\nяйця (варене, можна перепелині, але тоді їх потрібно більше) 2 шт.\nцибуля (ріпчаста і зелена) 1 шт.\nзелень (кріп, петрушка) 1 за смаком.\nПорізати кубиками картопельку і морквинку, які уже попередньо відварились. Кількість інгредієнтів визначаєте в залежності від розміру картоплі і кількості салату, який бажаєте приготувати\nПотім нарізаємо кислі огірочки і кидаємо в ту ж мисочку, де уже порізана картопелька і морквочка\nТакож нарізаємо яйця курячі. Їх можна замінити на перепелині, якщо у вас чи у дитини алергія на курячі. Але потрібно заміняти в пропорції 1 куряче=2 перепелиних\nВсе викладаємо у велику ємкість, щоб було зручно перемішувати\nНарізаємо варену ковбаску\nТакож додаємо її до попередніх інгредієнтів\nТуди ж висипаємо горошок консервований\nНарізаємо цибульку, якщо не любите в салатах цибульку - можете спокійно пропустити цей інгредієнт\nУсе це має бути в одній великій посудині, куди ми додаємо майонез або сметану. Також можна спробувати додати одну частину майонезу і одну сметани. Так салат буде ніжніший. Солимо за смаком. Перемішуємо усе гарненько і смакуємо! Смачного!\nВсе, більше не можу, піду поїм )))\nПізніше додам ще декілька рецептів, які будуть у нас на столі, якщо я не передумаю їх готувати.\nОпубліковано Мілько-Бутовська Людмила о 05:13


Перелік суб’єктів господарювання, заяви яких про отримання ліцензії на провадження господарської діяльності з оптової торгівлі лікарськими засобами, про внесення відомостей до Ліцензійного реєстру з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів) у зв’язку зі створенням нових місць провадження господарської діяльності з роздрібної торгівлі лікарськими засобами та у зв’язку з припиненням діяльності з роздрібної торгівлі лікарськими засобами за певним місцем її провадження 06.02.2020 залишено без розгляду, яким відмовлено у внесенні відомостей до Ліцензійного реєстру з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів) у зв’язку зі створенням нових місць провадження господарської діяльності з роздрібної торгівлі лікарськими засобами :Держлікслужба\nГоловна / Видачі/анулюв. ліцензій (торгівля та імпорт ЛЗ) / Перелік суб’єктів господарювання, заяви яких про отримання ліцензії на провадження господарської діяльності з оптової торгівлі лікарськими засобами, про внесення відомостей до Ліцензійного реєстру з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів) у зв’язку зі створенням нових місць провадження господарської діяльності з роздрібної торгівлі лікарськими засобами та у зв’язку з припиненням діяльності з роздрібної торгівлі лікарськими засобами за певним місцем її провадження 06.02.2020 залишено без розгляду, яким відмовлено у внесенні відомостей до Ліцензійного реєстру з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів) у зв’язку зі створенням нових місць провадження господарської діяльності з роздрібної торгівлі лікарськими засобами\nПерелік суб’єктів господарювання, заяви яких про отримання ліцензії на провадження господарської діяльності з оптової торгівлі лікарськими засобами, про внесення відомостей до Ліцензійного реєстру з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів) у зв’язку зі створенням нових місць провадження господарської діяльності з роздрібної торгівлі лікарськими засобами та у зв’язку з припиненням діяльності з роздрібної торгівлі лікарськими засобами за певним місцем її провадження 06.02.2020 залишено без розгляду, яким відмовлено у внесенні відомостей до Ліцензійного реєстру з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів) у зв’язку зі створенням нових місць провадження господарської діяльності з роздрібної торгівлі лікарськими засобами\nОпубліковано 07.02.2020 о 15:46\n1 Товариство з обмеженою відповідальністю “ТЕХНОГАЗ – С”\nЗаява про отримання ліцензії (реєстраційний № 469 від 04.02.2020) лишається без розгляду.\n2 Товариство з обмеженою відповідальністю “КЮРА ФАРМА”\nЗаява про отримання ліцензії (реєстраційний № 475 від 04.02.2020) лишається без розгляду.\n3 Товариство з обмеженою відповідальністю “КОМПАНІЯ ОРІОН-Н”\nЗаява про внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб — підприємців та громадських формувань відомостей про місця провадження ліцензіатом господарської діяльності (реєстраційний № 418 від 03.02.2020) лишається без розгляду.\n4 Приватне підприємство “Полюс Віта”\nЗаява про внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб — підприємців та громадських формувань відомостей про місця провадження ліцензіатом господарської діяльності (реєстраційний № 446 від 03.02.2020) лишається без розгляду.\n5 Публічне акціонерне товариство “Сарнифармація”\nЗаява про внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб — підприємців та громадських формувань відомостей про місця провадження ліцензіатом господарської діяльності (реєстраційний № 460 від 03.02.2020) лишається без розгляду.\n6 Товариство з обмеженою відповідальністю “АПТЕКА 530”\nЗаява про внесення змін до Ліцензійного реєстру з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів) у зв’язку з припиненням діяльності з роздрібної торгівлі лікарськими засобами за певним місцем її провадження (реєстраційний № 502 від 05.02.2020) лишається без розгляду.\n7 Фізична особа – підприємець Швед Микола Іванович\nВідмовити у внесенні до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб — підприємців та громадських формувань відомостей про місце провадження ліцензіатом господарської діяльності (реєстраційний № 322 від 27.01.2020).\n8 Комунальне підприємство “Фармація”\nВідмовити у внесенні до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб — підприємців та громадських формувань відомостей про місця провадження ліцензіатом господарської діяльності (реєстраційний № 323 від 27.01.2020).\n9 Приватне підприємство “ЕКСПРЕС-АПТЕКА “\nВідмовити у внесенні до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб — підприємців та громадських формувань відомостей про місця провадження ліцензіатом господарської діяльності (реєстраційний № 336 від 27.01.2020).


Керівник МОКРУШИН ВІКТОР ІВАНОВИЧ — досьє керівника\nКерівник МОКРУШИН ВІКТОР ІВАНОВИЧ\nНа цій сторінці сформовано данні, в яких компаніях та коли МОКРУШИН ВІКТОР ІВАНОВИЧ займав посаду директора. Вся зібрана інформація є дійсною на момент здійснення вами ознайомлення з інформацією в особистому кабінеті YouControl.\nМОКРУШИН ВІКТОР ІВАНОВИЧ займав посаду директора у підприємствах: "САДІВНИЧЕ ТОВАРИСТВО "КРИМСЬКИЙ НАУКОВИЙ ГОРОДОК"\nЦінність перевірки інформації про директора МОКРУШИН ВІКТОР ІВАНОВИЧ у каталозі YouControl\nБезумовно, дані о МОКРУШИН ВІКТОР ІВАНОВИЧ сприяє подальшому розвитку приватних відносин та робить підприємницьку працю в Україні більш ефективною, перш за все для самих суб’єктів українського бізнесу. Тому радимо більш детально вивчити отримані вами дані про директора МОКРУШИН ВІКТОР ІВАНОВИЧ, адже вони є важливими!


Мешканці багатоповерхівок захаращують технічні поверхи\nЧерез це комунальним працівникам важко потрапити на дахи багатоповерхових будинків для їх ремонту. Ключі від замків дверей (ляд), що ведуть на технічні поверхи, переважно зберігаються у мешканців квартир, що розміщені поруч з цими поверхами. І нині на деяких з них можна виявити меблі, які вийшли із вжитку, побутову техніку; антени на дахах встановлюють де кому заманеться, з докором зауважив Микола Корнійчук. Ось євроруберойд і не витримує, протікає. У зв’язку з цим виконавча влада дасть доручення провести перевірку технічних поверхів.\nКомунальні тарифи невдовзі поповзуть угору?\nМісто може втратити не лише «водоканал» та «тепломережу», а й ЖЕКи, зазначив перший заступник міського голови. Бо ті тарифи, які нині чинні, стали вже економічно необґрунтованими. І якщо у випадку з «водоканалом» та «тепломережею» змінити вартість послуг трохи легше — через НКРЕ. То ЖЕКам це можна буде зробити лише після відповідного схвалення на громадських слуханнях. А за нинішніх тарифів ЖЕКи вже за місяць не зможуть справлятися зі своїми завданнями, наголосив Микола Корнійчук.\nСамочинне проведення інтернету в багатоповерхівках заборонене!\nПерший заступник міського голови також зауважив, що компанії, які займаються під’єднанням до мереж інтернету та кабельного телебачення, потрібно контролювати та спонукати їх отримувати дозволи на проведення цих робіт. Якщо ж дозволів не буде чи укладених угод, прийматимуться рішення щодо відрізання приватних ліній та унеможливлення використання комунальних кабельних мереж для інших цілей.\nСміттєві контейнери, що на «розвилці» (на Київському шляху), перемістять у глибину приватного сектору\nЗа минулий тиждень з районів багатоповерхівок було вивезено понад 5 тисяч кубометрів сміття і близько 3 тисяч — з приватного сектору, повідомлялося на плановій нараді. А ось контейнери, що стоять неподалік ПП «Золотий лев», доведеться перенести у зв’язку з тим, що туди скидають сміття й ті, хто рухається з Іванкова у напрямку Києва, не сплачуючи за це жодної копійки.\nУ міських освітніх закладах нараховується близько, 100 вакансій, а в дитячих дошкільних закладах — 30\nПро це повідомила заступник міського голови з гуманітарних питань Людмила Пасенко. Вона також додала, що у зв’язку з цим до Борисполя готові їхати випускники педагогічних вищих навчальних закладів Переяслава-Хмельницького, Києва та Ніжина — вчити наших дітей. Однак для їхньої праці у нашому місті перешкодою може постати відсутність житла.\nУ свою чергу, міський голова пообіцяв розібратися у питанні вакансій, навівши при цьому протилежні факти, пов’язані зі штучними «складнощами» у працевлаштуванні молодих педагогічних кадрів у бориспільських школах.\nРівнятися на Іллічівськ!\nПро свою триденну поїздку до міста Іллічівська, що в Одеській області, де проходив VII Муніципальний форум міських голів, розповів міський голова Анатолій Федорчук на плановій нараді у понеділок. За його словами, це місто у 2010 році за показниками соціально-економічного розвитку очолило трійку найкращих в Україні міст, в яких проживає до 100 тисяч мешканців. Окрім Іллічівська, до згаданої трійки увійшли Комсомольськ (Полтавська область) та Бориспіль, які відповідно посідають друге і третє місця.\n«Ми дуже багато втратили, — ділився враженнями А. С. Федорчук. — У той час, коли іллічівський міський голова та його команда, починаючи з 1994 року, розробляли концепцію та стратегію розвитку свого міста, у нас усе «дерибанилося». Потенціал Борисполя не гірший за потенціал Іллічівська. Звичайно, ми багато чого досягли за останні 5 років. Але порівняно зі 16-річними здобутками Іллічівська нам потрібно це місто наздоганяти. Нині є домовленість з іллічівським міським головою про приїзд нашої делегації, сформованої з представників комунальних служб, для переймання досвіду.» Як приклад, міський голова вказав на факт цілодобової подачі гарячої води у приморському місті (чого до 2006 року у Борисполі протягом 10 років взагалі не було), та 100-відсоткову проплату за комунальні послуги.\nНа вказаний форум з’їхалося близько трьохсот міських голів. Розглядалося багато проблем, спільних для всіх міст, серед яких ключовим було обговорення питання зміни системи формування тарифів у житлово-комунальній сфері. «Бо ж якщо цього не станеться, ми можемо залишитися без води і без тепла, втративши «тепломережу» та «водоканал», — повідомив Анатолій Федорчук. Він також наголосив на важливості того чинника, що до наступних місцевих виборів є ще час, дорікнувши при цьому своїм опонентам, які разом з ним балотувалися на посаду міського голови, але мали інші погляди на формування тарифів у ЖКС.\nДля розв’язання зазначеної житлово-комунальної проблеми Муніципальним форумом міських голів було підготовлене звернення, і, за домовленістю, у вересні планується зустріч з президентом України Віктором Януковичем.\nЩе одним гострим питанням був розгляд можливого повернення транспортного збору до місцевих бюджетів. Як відомо, у міст його забрали, і коли ці кошти віддадуть, невідомо. Однак є сподівання, що до Бюджетного кодексу будуть внесені відповідні зміни, щоб з 2012 року кошти транспортного збору надходили до місцевого бюджету прямою субвенцією.\nЦілодобову подачу гарячої води можна влаштувати й у Борисполі\n— наголосив перший заступник міського голови Микола Корнійчук, при тому додавши: за умови 100-відсоткової проплати за неї та 100-відсоткового встановлення лічильників води.\nДощів чекали, але не в такій кількості\nУ зв’язку з потраплянням дощової води до каналізаційної мережі каналізаційно-насосні станції працювали безперервно, повідомив М. Корнійчук. У дахах багатоповерхових будинків, переважно пласких, було виявлено близько сорока місць протікання. Водовідвідні труби діаметром 100 мм не справлялися з такими об’ємами дощової води, що накопичувалася на вказаних дахах. Тож текли й такі дахи, протікання яких комунальники навіть не очікували. Через збої у системі водовідведення у деяких будинках вода потрапляла у підвал.\nПроводилося зрізання аварійних дерев, які попадали від тривалих дощів та вітру.\n← Протест чи спроба вирішення особистих питань? | Про червоний прапор, (не) перемогу та «кашу» в головах →


План Загальні положення. Документи\nПлан мета митного оформлення Місце І час здійснення митного оформлення\nПлан Загальні положення щодо пропуску та оподаткування товарів\nПлан. Поняття обов’язкової сертифікації. Порядок митного оформлення товарів\nПорядок здійснення митного контролю та митного оформлення товарів\nП тема 5 равове регулювання митного контролю\nПлан: Поняття гуманітарної допомоги\n^ 2.Порядок прийняття декларації до митного оформлення\n^ МИТНА ДЕКЛАРАЦІЯ\n^ Оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України


Рейтингове агентство Fitch підвищило кредитний рейтинг "Нафтогазу" | 1NEWS.COM.UA\nHome/Україна/Рейтингове агентство Fitch підвищило кредитний рейтинг “Нафтогазу”\nМіжнародне рейтингове агентство Fitch Ratings підвищило довгостроковий кредитний рейтинг НАК “Нафтогаз України” в іноземній і національній валюті з рівня “B-” до “B”. Про це йдеться в прес-релізі агентства, передає 1NEWS, посилаючись на Економічну правду.\n“Нафтогаз” об’єднує найбільші нафтогазовидобувні підприємства країни. Є монополістом з транзиту і зберігання природного газу в підземних сховищах, а також з транспортування нафти трубопровідним транспортом по території країни.\nУ вересні поточного року Fitch підвищило рейтинг України. У травні-2019 Fitch підтвердив рейтинги трьох українських банків.\nУ квітні-2019 Fitch підвищило рейтинг “Метінвесту” Ахметова, і того ж місяця – довгострокові рейтинги “Нафтогазу”.\nFitch Ratings кредитний рейтинг Нафтогаз\nУ «Нафтогазі» збираються ліквідувати правління компанії\n13 Листопада 2018 12:27


На виконання ст. 20 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров’я та благополуччя тварин» Головне управління Держпродспоживслужби в Миколаївській області повідомляє таке.\nПри здійсненні позапланового інспектування освітнього закладу м. Нова Одеса Миколаївського району Миколаївської області державним інспектором Новоодеського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Миколаївській області, відібрано зразки харчових продуктів, зокрема масла солодковершкового селянського 73% жиру (виробник ТОВ «Відді», м. Київ просп. Науки буд. 42/3 корпус 10 офіс 17 Україна, дата виробництва 30.09.2021 року, номер партії 30).\nЗа результатами досліджень, проведених Миколаївською регіональною державною лабораторією Держпродспоживслужби, встановлено не відповідність зразка, щодо наявності масової частки немолочного жиру в жировій фазі масла. Встановлено невідповідність, а саме виявлено 25%-немолочного жиру. Даний продукт не відповідає ДСТУ 4399:2005 за фізико-хімічними показниками та не допускається до реалізації.


Держгеонадр виставила на продаж вугільне | Українська Енергетика\n26 грудня 2018447\nПокупець зможе 20 років видобувати буре вугілля у Кіровоградській області\nСпеціальний дозвіл на видобування бурого вугілля на Миронівському родовищі виставили на продаж на аукціоні 27 грудня 2018 року. Про це повідомила пренс-служба Держгеонадр.\nМиронівське родовище розташоване у Кіровоградській області в межах Костянтинівської і Березівської ділянок.\nТорги стартують з 24,745 млн грн. Щоб отримати доступ до торгів, учасники мали сплатити 4,949 млн грн гарантійного внеску та 72,55 тис. грн за аукціонну документацію. Вартість геологічної інформації - 2,436 млн грн.\nСпецдозвіл на видобуток бурого вугілля діятиме 20 років.\nЧИТАЙТЕ ТАКОЖ: На Prozorro.Продажі виставили перші 10 нафтогазових ліцензій\nНагадаємо, з 2019 року в Україні в рамках експерименту будуть спродавати спецдозволи на надрокористування через електронні аукціони. Держгеонадр вже підписало відповідно домовленності з рядом електронних майданчиків, наприклад, "Прозорро.Продажі" та "Українська енергетична біржа". Перші нафтогазові лоти вже опубліковані в системі.\n25 травня 2017490\n20 листопада 20181487\n05 листопада 2018628\n05 серпня 2019184


Ла Сейба - готелі | Пошук і порівняння готелів у місті Ла Сейба\nГотелі в місті Ла Сейба\nРозмірковуєте, де зупинитися? За відгуками гостей Hotel Molina 2, Hostel Guacamayos і Hostel Estadio – найдешевші готелі міста Ла Сейба. Безкоштовний сервіс Skyscanner Hotels допоможе вам швидко знайти житло на час подорожі. Тут ви можете легко знайти, порівняти та забронювати житло в місті Ла Сейба безпосередньо на веб-сайті готелю або туристичної агенції. За бронювання за допомогою нашого сервісу ми не стягуємо оплату. Щоб почати, укажіть дати подорожі в полі пошуку зверху, і ми знайдемо дешеві пропозиції готелів для вас. Або виберіть один із готелів вище.\nНайкращі готелі в місті Ла Сейба\nЩо мандрівники кажуть про місто Ла Сейба?\nКоли найкраще бронювати готель у місті Ла Сейба?\nНайдешевший місяць – жовтень. Середня вартість житла складає 900 грн. за добу. Найдорожчий місяць для проживання в місті Ла Сейба – серпень. Середня вартість житла в цей період складає 2 250 грн. за добу.\nСкільки в середньому коштує житло в місті Ла Сейба і місяці січень?\nсічень минулого року – середня ціна в готелі складала 1 671 грн. за ніч. Це середня ціна за добу за попередні 12 місяців.\nЯка погода в місті Ла Сейба?\nУ місті Ла Сейба середня температура в місяці січень дорівнює 24,8°C/76,6°F. травень – зазвичай найтепліший місяць із середньою температурою 35,0°C/95,0°F. січень – найхолодніший місяць із середньою температурою 19,9°C/67,8°F.\nЯкі аеропорти є поблизу міста Ла Сейба, Гондурас?\nНайближчий аеропорт до міста Ла Сейба – Ла Сейба (LCE) (3,87 км). Інші аеропорти поблизу: Утіла (36,60 км) Роатан (69,90 км) Тела (70,03 км)\nПланування подорожі: Гондурас\nРейси до міста Ла Сейба\nПрокат авто в місті Ла Сейба\nЛа Сейба: свята\nЛа Сейба: місто й околиці\nМіста у країні Гондурас\nHotel Molina 2Hostel GuacamayosHostel EstadioLas Colinas ApartamentCoco Pando Resort HotelGladys RoomHotel TrinidadHotel Como PrincipesHotel Banana RepublicHotel Costa SolUW Oasis HotelHotel Portal de HondurasHotel IberiaHotel CarnavalHotel Casa LuisaHotel La QuintaHotel El DoradoLas Vibras HostelHotel el EstadioHostal Guacamayos La Ceiba


Тернопільський обласний художній музей » Тернопільщина\nвул. С. Крушельницької, 1 м. Тернопіль, 46001 тел. (0352) 52-80-72(директор), (0352) 25-48-40\nРежим роботи: щоденно з 10.00 до 18.00 год. без перерви; Вихідний день – субота\nНеділя – день безкоштовного відвідування музею.\nДиректор — Дуда Ігор Микитович\nГоловний зберігач — Войтович Оксана Миколаївна\nПереглянути на карті→\nТернопільський обласний художній музей було засновано розпорядженням облвиконкому від 01.05.1991 р. на базі колишньої Картинної галереї, одного із відділів Краєзнавчого музею. Фактично новостворений заклад культури почав діяти з 1 червня. На той час це був третій державний музей в області.\nПісля вирішення організаційних, юридичних і кадрових проблем 9 серпня у виставковій залі влаштовано першу виставку картин Андрія Петрика (1919-1990), У жовтні в двох інших залах відкрилася для огляду постійно діюча експозиція творів українського і зарубіжного мистецтва. Художньому музею було передано 552 твори образотворчого мистецтва, згодом додано ще 139.\nПроте Художній музей має давнішу історію. Його родовід починається від Регіонального Подільського Музею, відкритого 13 квітня 1913 р. в чотирьох залах Товариства Народних Шкіл (ТНШ) по вул. С. Качали, 1-2. Засновником музею був проф. Станіслав Сороківський, довголітній голова управи ТНШ. Він також опрацював перший путівник по музею.\nСеред експонатів музею були твори професійного малярства і пластики, килими і вишивки, стильова порцеляна, монети, оригінальні документи. Під час Першої світової війни росіяни знищили колекцію.\nЗруйноване приміщення у 1925 р. було відновлене. Музейна збірка збільшилася. Вона мала регіональний характер і складалася з 4-х розділів: історичного, етнографічного, сучасного мистецтва (художні промисли) та природничого. З-поміж експонатів мистецького розділу виділялися колекції медалей і пам’ятних відзнак, порцеляни і скла; гравюри, акварелі, олійні картини, різьба. На Тернопільщині зібрано гончарні вироби народних майстрів, одяг, килими, великодні писанки і витинанки. Історик д-р Л. Фінкель заповів цінну книгозбірню, яка склала основу музейної бібліотеки. Друге відкриття музею відбулося 9 листопада 1930 р. Тоді ж видано новий путівник по музею.\nВосени 1939 року Регіональний Подільський Музей нова влада реорганізувала у Тернопільський історико-краєзнавчий музей. Фонди музею поповнилися багатьма творами живопису, скульптури і графіки Західної Європи ХVІІ-ХІХст. з націоналізованих колекцій графів Потоцьких і Козєбродских.\nМузей відновив свою діяльність 15 липня 1945 р. На початку 1960-х років радянська влада почала масово закривати храми. Таким чином, у музейних збірках опинилися ікони, різьба і стародруки, у т.ч. барочні барельєфи Й.-Г. Пінзеля з Бучача.\nЗбірка творів Краєзнавчого музею склала основу Картинної галереї, відкритої 6 травня 1978 р. у колишньому Домініканському костьолі. Значну допомогу в організації галереї надали провідні музеї України та Дирекція художніх виставок СХУ. Завідував нею ігор Ґерета, який підготував путівник (Львів, 1981). У січні 1986 р. Картинну галерею перевели у нинішній павільйон-прибудову до житлового будинку. Його торгові приміщення поспішно пристосували під виставкові зали. Останніми роками галерея постійної експозиції не мала, займалася організацією виставок.\nОсновні фонди Художнього музею у 1999р. складали 1583 експонати. Після приєднання Почаївського музею їх стало 38397. Музейна збірка доповнилася творами декоративно-ужиткового мистецтва. Від часу заснування ведеться збір та опрацювання науково-допоміжного фонду, архіву та бібліотеки з мистецтва. Перші два роки збірка збільшувалася за рахунок закупки творів у художників і приватних осіб, а відтак виставкової діяльності, подарунків мистців і колекціонерів. Окремі фонди складають праці та документальні матеріали А. Петрика (49 картин), Д. Шолдри (50 картин), А. Малюци (92 твори).\nЗала 1. Мистецтво України\nЗал українського мистецтва поділений на три секції. У першій подано малярство, різьбу і графіку Галичини XVII ст. та сакральне мистецтво XIX — початку XX ст. Тут представлені оригінальні твори українського бароко середини XVIII ст.: різьблені барельєфи Й.-Г. Пінзеля («Подорож до Еммаусу», «Царські врата»), дерев’яна пластика А. Осинського («Св. Апостоли Петро і Павло»), парсунний «Портрет Миколая Потоцкого», «Св. Миколай», стародруки з гравюрами Й. та А. Гочемських, Н. Зубрицького, А. Козачківського.\nЗ ними тематично пов’язані ікони XIX — початку XX ст., зокрема «Ісус Христос», «Бог-Отець, Пресвята Богородиця з малим Ісусом та святими». Українські майстри збагатили іконопис новими виражальним засобами, а в канонічні релігійні сюжети вдихнули реальне життя. Барельєфи Пінзеля — справжні музейні перлини, які мають світове значення.\nДруга половина XIX — початок XX ст. — час розквіту українського мистецтва. Про творчість пейзажистів С. Васильківського, П. Левченка, М. Пимоненка дають уявлення ліричні етюди-мініатюри. В експозиції подані регіональні школи: київська, львівська, закарпатська. «Пейзаж» І. Труша — поетичний закуток старого садка, а «Собор св. Юра» — улюблений архітектурний мотив О. Новаківського. Краса Карпат відображена в картині Ф. Манайла. Різночасові й різні за манерою виконання твори киян: К. Трохименко «Місяць над Дніпром», М. Хан «Перед бурею», М. Глущенко «Поезія берізок». Поряд жанрова картина Т. Яблонської та портрет роботи С. Григор’єва. Творів М. Бойчука, уродженця Тернопільщини, музей не має, проте засади «бойчукізму» відчутні в картині «Козак Мамай» О. Кравченка, його учня. Зацікавлення у глядачів викликає розповідальне полотно Д. Нарбута «Сорочинський ярмарок». На стенді з творами графіки звертають увагу гравюри В. Заузе, М. Дерегуса і Н. Хасевича. Скульптуру репрезентують портрети роботи Д. Крвавича, Г. Кальченко.\nВ останній секції розміщені твори мистців, які народилися або працюють на Тернопільщині. Тут представлені картини А. Манастирського, О. Шатківського, П. Обаля, гравюри О. Кульчицької, Л. Левицького, Я. Музики уродженців області, які жили у Львові. Паралельно можна ознайомитися із творчими здобутками сучасних живописців Тернополя (А. Ткаченко, Д. Шайнога, С. Ковальчук, С. Нечай, Я. Новак, Б. Ткачик). Дозволяють порівняти різні напрямки скульптурні роботи І. Сонсядла, І. Мердака, В. Лупійчука, Я. Бурди. Окремий розділ складають твори мистців української діаспори, що мають національне і світове значення: скульптура М. Паращука, графіка Я. Гніздовського. живопис А. Малюци, Д. Шолдри, Х. Куріци, Б. Титли.\nМузейну експозицію продовжує західноєвропейська графіка, у свій час передана Ермітажем із Санкт-Петербурга. За браком місця графічні листи експонуються у переході до зали. Розділ розпочинає офорт із циклу «Види Риму» відомого італійського мистця XVIII ст. Д. Піранезі. Витончені психологічні зарисовки сучасників бачимо у літографіях француза П. Гаварні. Технічною досконалістю відрізняються листи репродукційної графіки з картин майстрів Італії, Німеччини, Франції.\nЧільне місце в залі займають полотна польських живописців Ф. Лампі («Весталка»), Ю. Фаллата («Повернення з полювання»), Ю. Меґоффера («Співачка»), Є. Коссака («Повстанець»). Відомо, що автор картини «На жнивах» В. Щепанік до війни жив у Тернополі.\nМалярство Росії представлене пейзажами «передвижників» І. Шишкіна, М. Клодта, А. Кисельова. «Портрет старої» В. Маковского є етюдом до більшої картини «Очікування». Окрема стіна виділена для творів релігійного живопису невідомих майстрів Австрії, Німеччини, Італії. Великий образ «Христос в Еммаусі» (1863 р.), що поступив із церкви с. Криве Підволочиського району, — одне з останніх надбань музею.\nКращі риси італійського Відродження втілює картина «Муки святого». Привертають увагу ілюзорний натюрморт «Симфонія» (1753 р.), досконалий «Портрет молодого чоловіка» невідомого автора.\nФранцузьку школу представляють два твори на міфологічні теми і класичний пейзаж середини XVIII ст. Про мистецтво Чехії дають уяву картини мистців кола П. Брандля «Навчання рахунків» і «Портрет чоловіка з монетами». Експозицію доповнюють теракотова статуетка ангела, погруддя хлопчика (автор П. Біліньскі) та бронзова копія голови Венери Мілоської.\nМеморіальна зала Д. Шолдри\nВ 1993—1995 рр. у музеї працював мистець і реставратор із Нью-Йорку, уродженець Тернополя, Діонізій Шолдра (1925—1995). У березні 1944 р. він покинув місто і виїхав на Захід. У 1950 р. емігрував до США, де був прийнятий в члени Об’єднання Мистців Українців в Америці (ОМУА). Малярство і реставрацію студіював в Університеті Інсбрука (Австрія) та Віденській Академії Мистецтв. У 1965 р. повернувся до Нью-Йорку, де працював у реставраційній майстерні, а згодом відкрив власне ательє.\nЙого праця реставратора продовжилася в Тернополі, куди він повернувся назавжди після двох відвідин в 1991 і 1992 роках. Д. Шолдра заклав основи реставраційної справи в музеї, реставрував картини «Співачка» Ю. Меґоффера, «Портрет старої» В. Маковского, провів консервацію десятка творів західноєвропейського мистецтва, що нині знаходяться в постійній експозиції.\nД. Шолдра подарував Художньому музею 50 своїх картин. Частина з них виставлена для огляду в Меморіальній залі. У травні 1994 р. була влаштована виставка творів Д. Шолдри в «Золотій залі» Українського Фонду культури в Києві. Типовим для мистця є мотив високого неба і поламаних самітніх дерев («Самітнє дерево», «Туга», «Після буревію»). Дерева символізують його поламане життя і долю мільйонів українців, обпалених світовою війною, емігрантів, які були змушені покинути Батьківщину.\nВ столах виставлені особисті речі майстра, інструменти, якими він користувався, реставраційні матеріали, які привіз з Нью-Йорку та Відня. В експозиції також знаходяться фотографії полотен, що зберігаються у приватних колекціях Австрії, США і Канади, фотографії відреставрованих ним картин, каталоги виставок, в яких брав участь. Персональна виставка творів мистця до 70-річчя від дня народження (жовтень 1995 р.) виявилася посмертною.\n20 вересня 1998 р. на будинку по вул. Листопадовій, 8, в якому він жив і помер, встановлено пам’ятний знак Д. Шолдрі, а в музеї відкрито Меморіальну залу.\nВажливе місце в просвітницькій діяльності музею займає організація виставок. Протягом 10 років тут було проведено біля 180 вернісажів індивідуальних і збірних, тематичних і книжково-ілюстративних, з фондів музею і в співробітництві з бібліотекою та обласним архівом. Традиційними стали виставки: Різдвяна — ікон (січень), Шевченківська (березень), Великодня — писанок і листівок (квітень), робіт учнів дитячих художніх шкіл Тернопільщини (травень). Популярністю серед тернополян і гостей міста користувалися виставки творів мистців української діаспори – Володимира Савчака (Австралія), Василя Курилика (Канада), Діонізія Шолдри, Антіна Малюци (обидва — США), о. Дмитра Блажейовського (Італія), графіки мистця УПА Ніла Хасевича, модерного живопису проф. Ольги Петрової з Києва, трикотажного одягу Оксани Будзик з Тернополя.\nМузей переважно популяризував творчість сучасних художників Тернополя й області, Індивідуальні виставки живопису проводили М. Пазізін, С. Маковський, О. Федорів, Д. Шайнога, М. Кузів, М. Шевчук, Я. Василик, М. Николайчук, А. Ткаченко, В. Макаров, С. Львов; графіки — І. Яворський, Ю. Фьодоров, Я. Омелян, В. Окрутний; скульптури — І. Мердак, В. Прохоров, В. Лупійчук.\nКрім образотворчого, влаштовувалися виставки декоративно-ужиткового мистецтва, зокрема ґерданів Марії Бобик, вишивок Марії Варениці, Світлани Новосад, писанок Лесі та Юрія Цікало, Наталії Савенко, Стефанії Семців.\nПроведено кілька фотовиставок — О. Глядєлова, М. Яновського, В. Бурми, газети «День» (Київ).\nУ Художньому музеї експонувалися твори світової класики: факсимільні офорти Рембрандта, комп’ютерні копії картин М. Реріха і Вермеєра Дельфтського. Надбанням широкого загалу ставали твори з приватних колекцій проф. Е. Бергера (графіка), Г. Герасимьонка (екслібриси), І. Гречка (писанки і листівки), І. Ґерети (графіка), Б. Климчука (живопис).\nГеографія привізних і пересувних виставок велика — Київ, Львів, Косів, Ужгород, Севастополь, Запоріжжя, Коломия.\nВиставкова діяльність музею широко висвітлювалася в газетах, радіо і телебаченні.\n6 коментарів » Теги: музеї, Тернопільський художній музей\nДУДА Ігор Микитович » Тернопільщина\n29.06.2016 о 11:58\n[…] 1991 — організатор і директор Тернопільського обласного художнього музею. Співзасновник художньо-меморіального музею Л. […]\nМАЛЮЦА Антін Іванович » Тернопільщина\n30.06.2016 о 11:22\n[…] — в Нью-Йорку (1972). Виставка творів Малюци відбулась у Тернопільському обласному художньому музеї (1998), де зберігаються ранні картини і графічні аркуші […]\n02.08.2016 о 15:04\n[…] Тернопільський обласний художній музей 46003, м. Тернопіль, вул. Крушельницької, 1 Тел.: +38 (0352) 25 48 40 E-mail: toxm@ukr.net […]\n23.08.2016 о 12:54\n[…] «Стиль» (1996, м. Тернопіль). Співініціатор створення Тернопільського обласного художнього музею. Дружина Дмитра […]\n23.09.2016 о 11:41\n[…] художньої школи (1990-96), головним зберігачем фондів Тернопільського обласного художнього музею (1996-2003), викладачем теорії образотворчого мистецтва […]\n[…] у Львівській галереї мистецтв (близько 40), Тернопільському обласному краєзнавчому музеї (15), Івано-Франківському художньому музеї (6), […]


Фіброзно-кістозна мастопатія молочної залози\nФіброзно-кістозна мастопатія захворюють більш ніж 60 жінок з 100; ця хвороба являє собою доброякісне новоутворення. При цьому захворюванні жінка відчуває дискомфорт в одній або в обох грудних залозах; при пальпації в молочній залозі виявляються дрібні горбки.\nФіброзно-кістозної мастопатії схильні в основному жінки від тридцяти до п'ятдесяти років. У жінок у постклімактеричному віці це захворювання зустрічається рідше.\nХвороба може проявляти себе по-різному.\nІноді симптоми фіброзно-кістозної мастопатії настільки слабкі, що й сама жінка при самообстеженні, і лікар на огляді на них уваги можуть не звернути. До того ж неприємні відчуття можуть турбувати жінку не завжди, а тільки в певний час, зазвичай перед менструацією. В інших випадках жінки відчувають постійні і сильні болі, а в молочній залозі промацуються значні ущільнення й горбки.\nФіброзно-кістозна мастопатія молочної залози і фіброзно-кістозна хвороба - це одне і те ж, проте перший термін (а також абревіатура ФКМ) в даний час поширений більше.\nІноді це захворювання називають також хронічним кістозним маститом, дисплазією молочної залози, дифузійної кістозною мастопатією, доброякісною пухлиною молочної залози. Останнім терміном позначають і інші доброякісні утворення грудної залози.\nСлід в будь-якому випадку розуміти, що ФКМ - строго кажучи, не захворювання, а стан.\nЩо уражається при ФКМ.\nПри фіброзно-кістозної мастопатії вражена залозиста тканина грудної залози, функція якої - вироблення молока. Залозиста тканина, з якої в основному і складається грудна залоза, оточена підтримуючими елементами і жировою тканиною. До складу залізистої тканини входять секреторні клітини, що відповідають за виділення молока, і епітеліальні клітини, що вистилають поверхню секреторних.\nЧим обумовлено виникнення ФКМ.\nВиникнення фіброзно-кістозної мастопатії найбільшою мірою обумовлено гормональним фоном жінки протягом менструального циклу, зокрема, коливанням рівня естрогену і прогестерону - гормонів, що відповідають за можливість завагітніти. Обидва цих гормону змушують клітини молочних залоз рости і розмножуватися.\nКрім естрогену і прогестерону, на розвиток ФКМ впливають пролактин, інсулін, тиреоїдний гормон, гормон росту та інші. Та й сама молочна залоза виробляє гормональні продукти з клітин жирової і залізистої тканин. Від цих продуктів виходять сигнали, що досягають інших близько розташованих клітин грудної залози; сигнали ці можуть спровокувати розвиток фіброзно-кістозної мастопатії.\nЗа лактацію і за протягом менструального циклу відповідають по суті одні й ті ж гормони, але процеси, що відбуваються під їх впливом в матці і в молочній залозі, абсолютно різні.\nУ матці завдяки дії цих гормонів активно ростуть і діляться клітини, що вистилають порожнину матки.\nЦі ж гормони підвищують швидкість росту клітин залізистої тканини молочної залози, впливають на підтримуючі тканини і кровоносні судини грудей. Ці зміни іноді викликають у жінки під час менструації відчуття наповненості молочних залоз.\n«Не знадобилися» клітини, що вистилають порожнину матки, у випадку, якщо вагітність не настала, виводяться з організму під час менструації. «Зайві» клітини грудної залози не можуть покинути організм так само легко. Для їх знищення природою передбачений апоптоз (процес запрограмованої смерті клітин); активізувалися ензими сприяють розпаду клітин, після чого клітинні фрагменти видаляються завдяки роботі запальних (очисних) і залізистих клітин.\nПри апоптозу існує ймовірність виникнення фіброзу (рубцювання), який несприятливо впливає на залізисту тканину і капіляри молочної залози. Також впливати на залізисті, що підтримують і проточні клітини можуть гормоноподібні речовини, що виробляються запальними клітинами і фрагментами розпалися клітин.\nПеребіг очисного процесу, кількість утворюваних при цьому продуктів клітинного розпаду, рівень запалення - все це дуже індивідуально і різна у різні місяці.\nФіброзно-кістозна мастопатія найчастіше спостерігається у жінок, які мають по материнській лінії випадки захворювання ФКМ. Також розташовують до фіброзно-кістозної мастопатії неполадки в діяльності щитовидної залози і печінки, різні запалення статевих органів, значні психічні навантаження.\nЗазвичай дана мастопатія молочної залози носить двосторонній характер і тягне за собою патологічні зміни у двох молочних залозах. Іноді стан однієї з залоз може бути більш важким, але з плином часу відсоток фіброзної тканини в обох грудних залозах стає однаковим.\nЧим небезпечна фіброзно-кістозна мастопатія?\nФіброзно-кістозна мастопатія не рахується небезпечною для життя, однак вона може послужити причиною розвитку онкологічного захворювання молочної залози. Ущільнення і горбки, які спостерігаються при ФКМ, дуже схожі з раковими пухлинами. Саме тому для жінки так важливо вчасно звернутися до лікаря-мамолога, щоб з його допомогою діагностувати ФКМ і вести за нею пильне спостереження, при необхідності і найменших сумнівах проводячи обстеження з метою виявлення злоякісних новоутворень у молочній залозі.


У всьому винен єнот 2016 дивитися фільм онлайн українською в HD якості\n27 квітня 2018 12:44\nКакой кошмар. Если Ваша цель скоротать время пока что-то готовите и нет возможности следить за сюжетом - то что надо. Можно посмотреть первые 10 минут и последние 10 минут. Остальное можно смело перемотать - ничего не потеряете.\n2 квітня 2018 13:09\nЗнаєте, я думав, що кінець буде не таким. А так вийшло, що в дружини появився інший і тут він зрозумів, що треба вертатись. А як він собі думав, що вона його все життя буде чекати. Не буде!!! Такого вже взагалі нема і не буде.\n31 січня 2018 22:03\n30 січня 2018 17:04\nФільм надзвичайно захопив подібного жанру і Сюжету ще не бачив. Рекомендую чиСто для розришення фільмоогляду :D\n30 січня 2018 13:24\nСюжет цікавий, оригінальний. Правда фільм не надто динамічний, але інтрига все ж є.


Ощадбанк, Ворзель, вул. Шевченка, 1: режим роботи відділення, телефон, контакти\nВідділення Ощадбанку: Ворзель, вул. Шевченка, 1


У попередніх статтях я вже розглядав деякі популярні варіанти виконання віддаленої роботи.\nЇх – для сайтів Upwork ,, Fiverr, Truelancer і Peopleperhour Ви можете прочитати відповідні посилання, які, як бачите, я помістив.\nПора зробити оглядову статтю і freelancer.com – також одна з найбільших платформ для пошуку та призначення віддаленої роботи.\nТрохи інформації про Freelancer.com\nНазад freelancer.com – це австралійська компанія, яка є публічною та торгується на Австралійській фондовій біржі.\nВін був заснований у 2009 році. Штаб-квартира розташована в Сіднеї, Австралія, але також має офіси в Лондоні, Ванкувері, Манілі, Буенос-Айресі та Джакарті.\nКонцепція сайту для віддаленої роботи freelancer.com\nЯк і інші веб-сайти, що працюють на дистанції, freelancer.com працює за принципом посередництва – він пов’язує людей / підприємства, які працюють фрілансерами, та людей / підприємств, які хочуть зробити їм певну послугу.\nЗа своє посередництво – компанія бере плату.\n“Робота”, яка публікується на сайті, буває двох типів: погодинна (на сайті розроблено спеціальне програмне забезпечення – як для персонального комп’ютера, так і для “мобільних” пристроїв, за допомогою якої реєструється час), і фіксована, за проектом.\nФрілансери також мають можливість, подібно до сайту Fiverr та інших, створювати концерти (концерти), за допомогою яких вони можуть надавати послуги (у фіксованому обсязі) за певної ціни та часу доставки.\nНа сайті є лічильник, який повідомляє, що вони зараз на ньому зареєстровані понад 45 мільйонів користувачів.\nЧи це правда (що користувачів стільки) – тоді я не можу підтвердити. Але, звичайно, конкуренція на сайті дуже і дуже велика.\nЯкщо ви запитаєте – ну, який вид роботи можна виконати через фрілансера?\nБагато видів. Щоб вас не звинуватили у вичерпному переліку, просто щоб заповнити мій сайт ключовими словами, ви можете подивитися тут: https://www.freelancer.com/sitemap?w=f&ngsw-bypass=\nТобто майже все, що можна зробити за допомогою комп’ютера. І добре, але теж погано.\nЖарт осторонь, на сайті є не одна реклама, в якій чоловіки шукають жінку, яка б їм позувала на камеру.\nПлюси сайту для віддаленої роботи freelancer.com\nРеєстрація сайту – або роботодавцями, або фрілансерами – безкоштовна.\nФрілансери можуть створити профіль, в якому: описати себе з біографією, вказати, якими навичками вони володіють (завдяки цим навичкам сайт автоматично рекомендує проекти в режимі реального часу), завантажувати сертифікати, виконані проекти, проходити певні тести, довести свою майстерність.\nВаріантів налаштування багато.\nЯк я вже сказав – фрілансери мають можливість робити ставки на завантажені оголошення про роботу, а також пропонувати фіксовані послуги. Комісія на сайті становить 20 відсотків.\nКожне торгування (участь у проекті) коштує балів. Але навіть через безкоштовний рахунок – ви можете брати участь до певної кількості разів на місяць.\nОтже, якщо ви прорив – навіть за допомогою безкоштовного рахунку ви можете заробляти (потенційно) цілком пристойні або значні суми на місяць.\nЗа цим посиланням ви можете побачити всілякі плани – https://www.freelancer.com/membership/\nНерідкі випадки, коли компанія (компанія, фірма, асоціація) стоїть за профілем. Вони застосовують багато. І на цю ціну, як бачите – різні, а з передоплатою – діє знижка.\nПовні умови (для цін) – Ви можете прочитати тут англійською мовою.\nІнша приємна особливість сайту полягає в тому, що він дозволяє запросити “друга”, який Ви можете отримати бонус у двадцять доларів, якщо зареєструєтесь через сайт.\nЯкщо він витратить 50 доларів, ви отримаєте 20 доларів. У цій статті кілька разів вставляли моє посилання, яке запрошує “друга”. Якщо ви маєте намір робити покупки – я буду вдячний, якщо ви використаєте моє посилання: https://www.freelancer.com/get/sharukin?f=give . Усі накопичені кошти будуть використані на покупки для вдосконалення цього сайту або на проекти (скажімо, на розробку афілійованого сайту), які я маю намір одного дня зробити та опублікувати як статті на pasivendohod.net.\nНа сайті є можливість налаштувати локалізацію (вибрати конкретну країну), а також мову. Це робиться шляхом переходу в нижню частину сайту та натискання на міхур із текстом поточної мови (англійською). Не існує болгарської мови та болгарської мови – але якщо ви знаєте іншу мову краще, ніж це можливо, і ви перебуваєте в іншій країні, ніщо не заважає вам налаштувати ситуацію.\nПлатежі, здійснені через сайт, захищені Escrow.\nМетод схвалення виконаної роботи також спрямований на захист обох сторін. На сайті також працює команда, яка відповідає на запити про проблеми.\nНегативні сторони сайту\nЯ не з тих людей, яким доводиться говорити щось негативне – будь-якою ціною.\nЯк я вже сказав – сам сайт є одним з найбільших. І, можливо, саме звідси походять деякі проблеми, які ви можете бачити.\nУ будь-який момент в Інтернеті є тисячі людей.\nІноді – проекти, які не такі складні (скажімо, набрати певний текст), мають реалізувати десятки пропозицій.\nІ знаючи, до чого призводить конкуренція в капіталізмі від ціни до низу, деякі західні фрілансери скаржаться, що люди в Індії, Бангладеш та Пакистані підбивають їх.\nНа сайті є методи, які іноді також знижують ціну заробітної плати – припустимо, одним із цих методів є трудовий арбітраж (я це так називатиму). На що це ріжеться?\nНу, людина бачить десь на іншому сайті (скажімо, зі своєї країни), що певні типи завдань шукають для виконання. Або він оголошує себе фахівцем у певному типі галузі – скажімо, графічному дизайні та програмуванні.\nА через freelancer.com він шукає людей, які роблять щось за нього за частину ціни, яку він хоче отримати.\nІ є нескінченна карусель – він вдає, що платить нам, ми вдаємо, що працюємо на нього (тобто низька якість).\nЩе однією практикою, яка також знеохочує, скажімо, перекладачів, є знову спроби такого арбітражу. Люди створюють власні веб-сайти, де оголошують про здійснення переказів – приймають замовлення, перенаправляють їх сюди. Або люди, які маніпулюють іншими за допомогою фальшивих відгуків.\nАбо є сумнівні оголошення (як я вже говорив вище – і з цинічним характером) – світ маленький, ви побачите багато речей під час роботи.\nАле головне, що зростає як скарга, – це низькі ціни та високі збори.\nНезважаючи на негативні речі, про які я писав, загалом, на мою думку, freelancer.com – це хороший сайт, де можна вкрасти багато ремесел.\nЯ знаю, що багато людей на Заході зневажають його за те, що він “повний індійських гуру техніки”, але привіт, це відкритий світ.\nЯ знаю, що найкращі гроші заробляються, оскільки людина має стабільних клієнтів або працює віддалено у створеній компанії. Але такі речі виграються зі знанням та наполегливістю.\nЯкщо ви хочете подивитися, як все відбувається – ви можете зареєструватися, це абсолютно безкоштовно.\nПодивіться, в якій галузі ви хочете розвиватися – і розробіть свій профіль із виконаними проектами.\nЯкщо ви збираєтеся друкувати (наприклад, змагатися з людьми з Азії, які роблять це за кілька доларів на годину), подивіться, як все відбувається зсередини.\nСайт непоганий для людей, які хочуть мати додаткове джерело доходу з тих чи інших причин. Я бачив профілі багатьох болгар.\nЯкщо ця стаття вас вразила, не забудьте поділитися нею. Або залиште запитання, коментар чи зауваження.\nЯ буду радий додати те, що вас особисто цікавить.