2. Методика роботи з синтаксичними одиницями\nСкачати 85.21 Kb.\nДата конвертації 23.03.2019\nРозмір 85.21 Kb.\nУрок за темою « Синтаксичні одиниці мови »\nУрок за темою « Словосполучення як синтаксична одиниця мови. Головне та залежне слово в словосполученні »\nУрок за темою « Значення залежного слова в словосполученні »\nУрок за темою « Визначення головного та залежного слова в словосполученні »\nУрок за темою «Граматична основа речення як синтаксична одиниця »\nВизначення граматичної основи речення »\nУрок за темою « Визначення граматичної основи речення »\nСтарагіна І.П., Сосницька Н.П., Перепелицина О.А. Методичні рекомендації. 4 клас\nСинтаксичні одиниці – це мовне поняття, опанування якого дозволяє учням вибудувати систему синтаксичних понять: словосполучення, головне та залежне слово в словосполученні, граматична основа, поширене та непоширене речення, члени речення, головні члени речення (підмет та присудок) та другорядні члени речення (додаток, обставина, означення), однорідні члени речення. Робота з побудови поняття про частини мови розпочинається в параграфі «Таємниці побудови речення» (див. Старагіна І.П., Перепелицина О.А., Сосницька НП. Українська мова. 4 клас. Ч.3). За програмою учням пропонується розглянути наступні теми:\n«Поняття про синтаксичні одиниці мови. Засоби граматичного зв’язку (граматичні форми слів самостійних частин мови, службові частини мови).\nСловосполучення як синтаксична одиниця мови. Головний і залежний члени словосполучення.\nРечення як синтаксична одиниця. Граматична основа речення. Поняття про присудок та підмет як головні члени речення.\nДругорядні члени речення. Означення, додаток, обставина. Слова, що не є членами речення (звертання), їх виділення в усному мовленні та на письмі.\nПрості й складні речення. Однорідні члени речення. Кома в реченнях з однорідними членами.\nВиди речень за метою висловлювання. Окличні та неокличні речення.».\nЗазначимо, що вивчення синтаксису є новим навчальним завданням для учнів, але учні під час вивчення частин мови достатньо підготувалися до розв’язання цього навчально-пізнавального завдання. Результатом розв’язання цього завдання стане саме поняття про синтаксичні одиниці і побудована на основі цього поняття система синтаксичних одиниць (словосполучення, граматична основа, просте та складне речення).\nРобота з синтаксичними одиницями на уроках української мови в четвертому класі дозволяє учителю вирішити цілу низку методичних завдань:\n1) вибудувати поняття про синтаксичні одиниці як слова, пов’язані між собою лексично та граматично; виявити види граматичного зв’язку (підрядний та взаємний зв'язок) у синтаксичних одиницях;\n2) вибудувати систему синтаксичних одиниць: словосполучення (підрядний зв'язок), граматична основа (взаємний зв'язок), просте речення як комбінація з декількох синтаксичних одиниць, серед яких обов’язковою є граматична основа, складне речення як комбінація з декількох синтаксичних одиниць, серед яких обов’язковими є дві і більше граматичних основ);\n3) виявити спосіб визначення головного та залежного слова в словосполученні (слово, яке може використовувати всі свої форми, - це головне слово, а слово, форма якого залежить від головного слова, - це залежне слово);\n4) з’ясувати, що словосполучення – це уточнена назва предмета , дії або ознаки; залежне слово в словосполученні або доповнює назву дії (додаток), або означає ознаку предмета (означення), або означає ознаку дії або ознаки (обставина); навчитися визначати, чим вступає в словосполученні залежне слово – додатком, означенням чи обставиною шляхом постановки змістового питання;\n5) виявити спосіб визначення присудка (зміна форм речення за часом) та підмета (слово, яке має взаємний зв'язок з присудком);\n6) виявити в реченні однорідні члени речення (як головні, так і другорядні);\n7) опанувати правила розстановки розділових знаків в складних реченнях та реченнях с однорідними членами речення або словами, які не є членами речення в межах програми;\n8) вдосконалювати орфографічну дію та орфографічну навичку, опановувати орфоепічні норми та граматичні форми.\nУрок за темою «Синтаксичні одиниці мови»\nМета уроку: мотивувати учнів до розширення знань щодо будови української мови та розуміння того, що речення будується не з окремих слів, а з синтаксичних одиниць; з’ясувати, чим синтаксична одиниця відрізняється від окремого слова (наявність граматичного зв’язку з іншим словом) та які види граматичного зв’язку є в синтаксичних одиницях (підрядний та взаємний); навчитися визначати тип синтаксичного зв'язку; вправлятися у визначенні частин мови; вправлятися в перевірці орфограм слабких позицій звуків, удосконалювати навички групової роботи з метою спільного обговорення.\nСюжетна заставка. Учитель зачитує (або дослівно переказує) сюжет, поданий на с.15 зошита-посібника. Зазначимо, що метою обговорення діалогу, який виник між Андрійком, Петриком та Яринкою щодо різного тлумачення прочитаного повідомлення друзів з Плямсиди, є ініціювання учнів до розв’язання нового навчально-пізнавального завдання – завдання з синтаксису, результатом розв’язання якого поступово й стане система синтаксичних понять: словосполучення, головне та залежне слово в словосполученні, граматична основа, поширене та непоширене речення, члени речення, головні члени речення (підмет та присудок) та другорядні члени речення (додаток, обставина, означення), однорідні члени речення. Зрозуміло, що на побудову цієї системи учням знадобиться багато уроків. Важливим є саме мотивація учнів до такої тривалої роботи. Те, що робота може бути тривалою, можна зрозуміти зі слів Андрійка, який говорить про те, що Плімсі бракує якихось знань, які виходять за межі знать про частини мови та граматичні значення слів. Ураховуючи, що знання про частини мови та граматичні значення здобувалися протягом попереднього півроку та спиралися на отримані раніше знання, то можна передбачити, що й нові знання вимагатимуть теж чималого часу і будуть спиратися на попередній навчальний досвід учнів.\nВправа 22 спрямована на виявлення того, що таке синтаксичні одиниці і усвідомлення того, що учні весь час користуються синтаксичними одиницями, бо їхнє зв’язне мовлення неможливе без врахування того, чи пов’язуються між собою слова лексично та граматично. Учням пропонується обрати рядок, у якому записано слова, пов’язані між собою лексично та граматично. Таким рядком є третій рядок, на якому записано: квадратна клумба, прийшли друзі. Наприклад, можливе таке пояснення:\nКвадратна клумба – клумба, тобто квітник, може бути квадратної форми, тому тут є лексичний зв'язок; іменник клумба має ж.р. та форму називного відмінка в однині, тому прикметник, який з ним пов'язаний граматично теж має форму ж.р., називного відмінка та однину.\nУчитель обговорює з учнями, чому вони не обрали перший чи другий рядок. З’ясовується, що у першому рядку слова, хоча й пов’язані граматично (наприклад: у прикметника квадратне – с. р., одн., як і в іменника молоко), але не мають лексичного зв’язку (молоко може бути смачним, теплим або холодним тощо), а у другому рядку – слова пов’язані лексично (наприклад: дійсно, вікно за формою може бути квадратним), але відсутній граматичний зв'язок (іменник вікно середнього роду і тому прикметний, який відноситься до цього іменника, теж повинен мати форму середнього роду). Саме слова, зв’язані між собою лексично та граматично, пропонується називати далі синтаксичною одиницею.\nВправа 23 спрямована на оцінку та контроль того, чи зрозуміли учні, що саме вони називатимуть синтаксичними одиницями. Учням пропонується довести, що виділені сполучення слів (звертаємо увагу, що поки що використовується назва сполучення слів, а не термін «словосполучення») є синтаксичними одиницями. Щоб довести це, учні звертають увагу на лексичний та граматичний зв'язок між словами.\nнатискає хлопчик – «натискати» - це «з силою давити, налягати на що-небудь», «хлопчик» - це істота, дійсно істота може виконувати таку дію, слова лексично пов’язані між собою; слова також граматично зв’язані, тому що іменник хлопчик має форму однини і дієслово натискає теж має форму однини, бо називає дію, яку виконує один хлопчик, також дієслово має форму 3 особи, а не 1 чи 2, а слово хлопчик можна замінити особовим займенником «він», а не «я» чи «ти».\nПотрапляє до коробки – «потрапляти» - це означає «опинятися десь», «коробка» - це невелике вмістище з картону чи пластику, тому можна попасти до коробки, тобто ці слова лексично зв’язані; слова також граматично зв’язані, бо слово потрапляє вимагає уточнення (куди?) і тому іменник, який пов'язаний з цим дієсловом стоїть не в називному, а в знахідному відмінку.\nДалі учням пропонується дослідити, чи однаковий зв’язок між словами в поданих синтаксичних одиницях.\nУ загально класній роботі учні виконують низку дій, щоб виявити особливості зв’язку в кожній з синтаксичних одиниць.\nУчням пропонується змінити особу та число дієслова натискає в першій синтаксичній одиниці. Учні це роблять і бачать, що синтаксична одиниця руйнується (натискаємо хлопчик), тому що дієслово пов’язано зі словом хлопчик, яке має граматичні значення однини та може бути замінено словом він, тобто займенником 3 особи.\nУчням пропонується змінити відмінок у іменника хлопчик у першій синтаксичній одиниці. Учні це роблять і бачать, що синтаксична одиниця руйнується, бо тепер з’являється зовсім інший зміст (натискає хлопчиком). Робиться висновок, що дієслово вимагає від іменника стояти в називному відмінку, щоб передати зміст, хто виконує дію.\nУчні показують стрілкою, яку проводять від іменника до дієслова, що форма дієслова (3 особа, однина) залежить від іменника, а другою стрілкою, яку проводять від дієслова до іменника, показують, що форма іменника (у даному разі Н.в) залежить від дієслова:\nУчням пропонується змінити особу та число дієслова потрапляє в другій синтаксичній одиниці. Учні це роблять і бачать, що синтаксична одиниця не руйнується: потрапляю до коробки, потрапляємо до коробки. Зміст залишається той самий, граматичний зв'язок наявний.\nДалі учні пробують змінити відмінок в іменника (до) коробки в другій синтаксичній одиниці. Зміна відмінка призводить до руйнування синтаксичної одиниці, бо втрачається зміст (потрапляє коробкою).\nУ другій синтаксичній одиниці учні стрілкою вказують, що форма іменника залежить від дієслова:\nпотрапляє до коробки\nПісля проведеного дослідження робиться висновок про наявність двох типів зв’язку в синтаксичних одиницях: взаємний зв'язок (форми залежать одна від одної) та підрядний (форма одного слова залежить від іншого слова).\nВиконуючи вправу 24, учні працюють с синтаксичними одиницями, побудованими з тих самих слів, але за допомогою різних типів зв’язку. Виявлення типу зв’язку відбувається на основі виявлення того, чи можна змінювати граматичні значення без руйнування синтаксичної одиниці (по аналогії з попередньою вправою).\nЗустрівся директор – дієслово в минулому часі може змінюватися за родами та числами, перевіряємо, чи можливі такі зміни (зустрілися директор, зустрілося директор), синтаксична одиниця руйнується, тобто форма слова зустрівся залежить від іншого слова в синтаксичній одиниці – від слова директор; тепер перевіряємо, чи можна змінити слово директор за відмінками (зустрівся директора). Зміна відмінка теж неможлива без руйнування синтаксичної одиниці. Форма іменника директор залежить за дієслова зустрівся. Висновок – зв'язок взаємний.\nЗустрітися з директор ом – дієслово в неозначеній формі, перевіряємо, чи можна змінити в минулому часі за числами та родами (зустрілися з директором, зустрівся з директором, зустрілася з директором, зустрілося з директором), синтаксична одиниця не руйнується, можливі будь-які зміни тобто форма слова зустрітися не залежить від іншого слова в синтаксичній одиниці – від слова (з) директором; тепер перевіряємо, чи можна змінити слово (з) директором за відмінками (зустрітися директора). Зміна відмінка неможлива без руйнування синтаксичної одиниці. Форма іменника (з) директором залежить за дієслова зустрітися. Висновок – зв'язок підрядний.\nЗрозуміло, що від кожного учня не слід чекати такої розгорнутої відповіді, але учитель повинен знати, на що спрямувати увагу учнів, коли вони дають пояснення.\nВправа 25 є, по суті, зворотною по відношенню до попередньої вправи. У вправі 24 учням були запропоновані утворені з тих самих слів синтаксичні одиниці на основі різних типів зв’язку, тепер учням пропонуються слова, а вони повинні утворити синтаксичну одиницю і визначити тип зв’язку.\nРобота виконується в групі. Група об’єднується з метою мікродискусії («Учнівська рада»).\nЗазначимо, що групи можуть запропонувати різні варіанти, і це нормально, бо з пари слів можна утворити як різні синтаксичні одиниці (наприклад, веселити сестру і веселить сестра), так і в межах однієї синтаксичної одиниці можна утворити різні форми (веселити сестру та веселити сестер).\nНа все це учитель звертає увагу під час перевірки результатів групової роботи.\nВправа 26 пропонується для домашньої самостійної роботи. Учні записують сполучення слів, перевіряючи орфограми. Далі їм треба визначити та позначити відповідною цифрою, як слово держава пов’язано з іншим словом у різних синтаксичних одиниця: 1) з дієсловом підрядним зв’язком (пишатися державою, керувати державою, підтримувати державу), 2) з дієсловом взаємним зв’язком (держава зміцнюється, розквітає держава, захищає держава), з прикметником підрядним зв’язком (незалежний від держави), з іменником підрядним зв’язком (уряд держави, закони держави, президент держави).\nУрок за темою «Словосполучення як синтаксична одиниця мови. Головне та залежне слово в словосполученні»\nМета уроку: з’ясувати, яка синтаксична одиниця називається словосполученням; виявити спосіб визначення головного та залежного слова в словосполученні; вправлятися у визначенні частин мови; вправлятися в перевірці орфограм слабких позицій звуків; удосконалювати навички парної роботи з метою дії контролю («учень» - «учитель»).\nВправа 27. Учням пропонується серед поданих сполучень слів обрати ті, у яких слова пов’язані між собою за допомогою підрядного зв’язку. Такими синтаксичними одиницями є купити телефон, працювати інженером, запросити механіка. Стрілкою учні вказують, що форми іменників телефон, інженером, механіка залежать від дієслів у кожній з синтаксичних одиниць.\nУчитель знайомить учнів, що синтаксична одиниця, побудована на основі підрядного зв’язку називається словосполученням.\nВправа 28 пропонує продовжити роботу зі спостереженнями за словосполученням як синтаксичною одиницею. Учням пропонується виписати з поданого діалогу два словосполучення. Зазначимо, що учням легко визнати, що берімо м’яч є словосполученням, бо вони вже не раз працювали з словосполученням, до складу якого входить дієслово та іменник. Учні легко визначають, що іменник у синтаксичній одиниці берімо м’яч не може змінювати свій відмінок. Складніше учням визнати, що і новий м’яч теж є словосполученням. На перший погляд їм може показатися, що тут взаємний зв'язок, бо зміна відмінка та числа не можлива як у прикметника, так і в іменника. У синтаксичній одиниці гра відбудеться учні теж визначаються взаємний зв'язок. Тобто учні можуть сказати, що у даному діалозі лише одне словосполучення. Учитель пропонує розібратися і уточнити свої знання.\nУчні можуть об’єднатися в пари і провести дослідження на основі поданих в зошиті на с. 18 завдань.\nУчні читають усі форми слів м’яч та новий. Звертаємо увагу на те, що усі форми для іменника – це 14 форм, отриманих шляхом зміни за відмінками та числами. Усі форми прикметника – це зміни за родами та відмінками в однині, за числами та відмінками в множині. Усього виходить 28 змін.\nУчні утворюють усі можливі сполучення форм слова м’яч з відповідними формами слова новий, з’єднуючи їх лініями (м’яч новий, м’яча нового, м’ячу новому тощо).\n3. Очевидно, що не всі форми прикметника знадобилися для зв’язку з формами іменника м’яч. Знадобилося лише 14 форм. Учні викреслюють 8 змін за відмінками в однині жіночого роду та 8 змін за відмінками в однині середнього роду. Ці форми не можуть утворювати синтаксичну одиницю з іменником чоловічого роду, а м’яч саме іменник чоловічого роду.\n4. Учні роблять висновок, що зв'язок між словами в синтаксичній одиниці новий м’яч є підрядним, а не взаємним. При цьому звертається увага учнів на те, що слово, яке може використовувати всі свої форми словосполученні, є головним словом, а слово, яке не може використовувати всі свої форми, і форма його залежить від головного слова, є залежним словом.\nГоловне слово в словосполученні позначається хрестиком.\nУ вправі 29 продовжується розпочата в попередніх вправах робота по виявленню особливостей словосполучення. Учні вчаться визначати головне та залежне слово в словосполученні. Робота виконується в парі. Учні по черзі виконують роль учителя та учня (один виконує завдання, інший – контролює його і допомагає).\nГотовий до змагань - слово готовий може змінюватися за родами та відмінками в однині, за числами та відмінками в множини без обмежень, це головне слово, а слово (до) змагань не може стояти в будь-якому відмінку, тобто його форма залежить від слова готовий, це залежне слово.\nГотовий сніданок - слово готовий може змінюватися за відмінками в однині лише в чоловічому роді, зміни жіночого роду та середнього не використовуються, тобто форма слова готовий залежить від слова сніданок, це залежне слово; слово сніданок може використати усі свої форми, це головне слово.\nРозвеселити дітлахів - слово розвеселити може змінюватися за часами, а в минулому часі за родами та числами, в теперішньому та майбутньому – за часами та особами без обмежень, це головне слово, а слово дітлахів не може стояти в будь-якому відмінку (розвеселити дітлахи), тобто його форма залежить від слова розвеселити, це залежне слово.\nЧервонощокий від морозу - слово червонощокий може змінюватися за родами та відмінками в однині, за числами та відмінками в множини без обмежень, це головне слово, а слово (від) морозу не може стояти в будь-якому відмінку, тобто його форма залежить від слова червонощокий, це залежне слово.\nЧервонощокий хлопчик - слово червонощокий може змінюватися за відмінками в однині лише в чоловічому роді, зміни жіночого роду та середнього не використовуються, тобто форма слова червонощокий залежить від слова хлопчик, це залежне слово; слово хлопчик може використати усі свої форми, це головне слово.\nРанкова зустріч - слово ранкова може змінюватися за відмінками в однині лише в жіночому роді, зміни чоловічого роду та середнього не використовуються, тобто форма слова ранкова залежить від слова зустріч, це залежне слово; слово зустріч може використати усі свої форми, це головне слово.\nПрокинутися вранці - слово прокинутися може змінюватися за часами, а в минулому часі за родами та числами, в теперішньому та майбутньому – за часами та особами без обмежень, це головне слово, а слово вранці не може змінюватися взагалі (це прислівник), прислівник як частина мови означає ознаку дії, тому в словосполученні це слово зажди залежне від дієслова, слово вранці – залежне слово.\nВправу 30 учні виконують вдома самостійно. Вони записують текст, перевіряючи орфограми в словах. Потім у виділених словосполученнях учні визначають головне та залежне слово, показуючи хрестиком та стрілкою.\nУсне пояснення може бути таким:\nЗелена рівнина - слово зелена може змінюватися за відмінками в однині лише в жіночому роді, зміни чоловічого роду та середнього не використовуються, тобто форма слова зелена залежить від слова рівнина, це залежне слово; слово рівнина може використати усі свої форми, це головне слово.\nШирокими дугами - слово широкими може змінюватися за відмінками в множині, але в однині це слово може змінюватися за відмінками лише в жіночому роді, зміни чоловічого роду та середнього не використовуються, тобто форма слова широкими залежить від слова дугами, це залежне слово; слово дугами може використати усі свої форми, це головне слово.\nЛлється по сінокосах - слово ллється може змінюватися за часами, а в минулому часі за родами та числами, в теперішньому та майбутньому – за часами та особами без обмежень, це головне слово, а слово (по) сінокосах не може стояти в будь-якому відмінку (ллється сінокоси), тобто його форма залежить від слова ллється, це залежне слово.\nУрок за темою «Значення залежного слова в словосполученні»\nМета уроку: мотивувати учнів на розширення своїх знань про словосполучення, виявити, чим відрізняються словосполучення від окремого слова (уточнена назва); виявити, як саме можуть уточнювати залежні слова головне слово в словосполученні (доповнення, означення, обставина); з’ясувати, як визначати значення залежного слова в словосполученні; вправлятися утворювати словосполучення; вправлятися в визначенні значення залежного слова в словосполученні; удосконалювати навички парної роботи з метою обговорення.\nВправа 31 спрямована на мотивацію учнів до подальшого вивчення словосполучення як синтаксичної одиниці та виявлення його суттєвих відмінностей від окремого слова: словосполучення – це уточнена назва.\nУчні читають подані діалоги і порівнюють окремі слова та словосполучення з цими словами: учителька – наша учителька, склав - іспит склав, цікава дуже цікава. Виявляється, що за допомогою окремого слова можна назвати предмет, дію, ознаку. Але цього часто буває недостатньо для розуміння, про що йдеться: учителька (яка?), склав (що?), цікава (наскільки?).\nРобиться висновок про те, чим відрізняється словосполучення від окремого слова, яке називає предмет, дію чи ознаку. Словосполучення – це уточнена назва предмету, дії чи ознаки.\nУ вправі 32 продовжується робота зі словосполученням, з його функцією уточнювати назви. Учні, працюючи в парі, утворюють словосполучення з поданими словами так, щоб друге слово (слова подані у довідці) уточнювало назву предмета чи дії:\nНамалювати (чим?) олівцем.\nПообіцяти (кому?) другові.\nХвіст (чий?) вовчий.\nГодина (котра?) сьома.\nСховати (де?) в шухляді.\nОтримати (коли?) завтра.\nПісля роботи з утворення словосполучень учні визначають головне та залежне слово. Цікаво, чи здогадається хтось з учнів, що саме головне слово можна уточнити, тобто від нього завжди можна поставити питання до залежного. Якщо учні це виявили, то вони одразу визначають в усіх словосполученнях головні слова (слова, які були задані і які вимагали уточнення), а ті слова, якими було здійснено уточнення – це залежні слова. Якщо учні на це не звернули увагу, вони можуть користуватися загальним способом, який відкрили на минулому уроці. У даному випадку одне другому не заперечує. Але звертаємо увагу вчителя, що поставити питання можна лише після того, як визначено, яке слово є головним, а яке залежним. Постановка питання – це визначення значення залежного слова (доповнення, означення, обставина), а не спосіб визначення головного та залежного слова.\nУчитель задає учням питання про те, як залежні слова в утворених словосполученнях уточнили головні слова. Йдеться про те, що в першому словосполучення залежне слово доповнює головне слово вказівкою на те, чим виконується дія (намалювати олівцем), в другому - залежне слово доповнює головне слово вказівкою на те, кому спрямована дія (пообіцяти другові), в третьому - залежне слово називає ознаку предмета, названого головним словом (хвіст вовчий), у четвертому - залежне слово називає ознаку предмета, названого головним словом (година сьома), у п’ятому - залежне слово доповнює головне слово вказівкою на те, де виконується дія (сховати в шухляді), у шостому - залежне слово доповнює головне слово вказівкою на те, коли виконується дія (отримати завтра).\nТака робота з словосполученнями дозволяє учням перейти до ознайомлення зі значеннями залежних слів, працюючи зі статтею в наступній вправі.\nУ вправі 33 учні читають статтю та находять у статті відповіді на такі питання:\n1) Як залежні слова можуть уточнювати головне слово?\n2) Яке залежне слово в словосполученні називаються додатком?\n3) На які питання відповідає додаток?\n4) Як умовно позначається додаток?\n5) Яке залежне слово в словосполученні називаються означенням?\n6) На які питання відповідає означення?\n7) Як умовно позначається означення?\n8) Яке залежне слово в словосполученні називаються обставиною?\n9) На які питання відповідає обставина?\n10) Як умовно позначається обставина?\nПісля обговорення тексту учні працюють зі словосполученнями, визначаючи в них, додатком означенням чи обставиною є залежне слово в кожному словосполученні.\nВправа 34 виконується учнями вдома самостійно. Учням пропонується написати інструкцію для плямсидців, як визначати в словосполученні головне та залежне слово, а також з’ясувати, додатком, означенням чи обставиною є залежне слово. Зрозуміло, що учитель і не очікує досконалої інструкції щодо граматичного розбору словосполучення. Йдеться про те, що учні спробували усвідомити послідовність тих дії, які вони виконували протягом двох уроків у роботі зі словосполученням. Учні можуть цю інструкцію зафіксувати не с словах а в схемах та малюнках. Не слід обмежувати дитячі можливості. На наступному уроці учні презентують свої інструкції і порівнюють з тією, що подані на с. 53 у кінці посібника.\nУрок за темою «Визначення головного та залежного слова в словосполученні»\nМета уроку: формувати контрольно-оцінні дії під час визначення головного та залежного слова в словосполученні та значення залежного слова; учитися брати участь у загальнокласній навчальній дискусії; формувати орфографічну дію; удосконалювати навички парної роботи.\nВправа 35 для учнів є важливим кроком в усвідомленні того, що під час визначення значення залежного слова в словосполученні слід враховувати, що змістове питання лише для додатка збігається з відмінковими питаннями (відчиняєш (кого? що?) двері), для означення та для обставини змістові питання відмінні від відмінкових (наприклад, виходиш (звідки?, а не з кого?чого?) з дому).\nУ вправі 36, працюючи в парах, учні вчаться розрізнювати, яке питання слід поставити, щоб визначити відмінок у іменника, а яке питання слід поставити, щоб з’ясувати, чим є залежне слово (той же іменник) в словосполученні. Робота із словосполученням завжди починається з визначення головного та залежного слова. Потім уже відбувається робота з визначення, чим є залежне слово в словосполученні і в якому відмінку воно використано.\nІнструкція до роботи:\nПрацюйте в парах.\nСпочатку з’ясуйте, яке слово головне, а яке залежне в кожному з словосполучень. Поставте відповідні позначки (хрестик та стрілку).\nПотім визначте відмінок іменника, записуючи відмінкові питання. Над іменником надпишіть відмінок.\nЗадайте змістове питання від головного слова до залежного і зясуйте, чим воно є в словосполученні (додатком, означенням чи обставиною). Відповідно підкресліть.\nх (кого? чого?) чия? Р.в.\nЧернетка брата – слово чернетка можна змінити по відмінках та числах, воно головне, слово брата змінити по відмінках не можна, воно залежне. Чернетка (чия?) брата – слово брата є означенням; чернетка (кого?чого?) брата – слово брата стоїть у родовому відмінку.\nПортрет президента – слово портрет можна змінити по відмінках та числах, воно головне, слово президента по відмінках змінити не можна, воно залежне, портрет (чий?) президента – слово президент є означенням; портрет (кого? чого?) президента - слово президент стоїть у родовому відмінку.\nФартух художника – слово фартух можна змінити по відмінках та числах, воно головне, слово художника по відмінках змінити не можна, воно залежне; фартух (чий?) художника – слово художник є означенням; фартух (кого? чого?) художника - слово художник стоїть у родовому відмінку.\nВишикуватися в шеренгу – слово вишикуватися можна змінити за часами, у минулому часі за родами та числами, у теперішньому – за особами та числами, воно головне, слово (в) шеренгу по відмінках змінити не можна, воно залежне; вишикуватися (як?) в шеренгу – слово шеренга є обставиною; вишикуватися (в кого? в що?) в шеренгу - слово шеренга стоїть у знахідному відмінку.\nРозпочати за сигналом – слово розпочати можна змінити за часами, у минулому часі за родами та числами, у теперішньому – за особами та числами, воно головне, слово (за) сигналом по відмінках змінити не можна, воно залежне; розпочати (як?) за сигналом – слово сигнал є обставиною; розпочати (за ким? за чим?) за сигналом - слово сигнал стоїть в орудному відмінку.\nЗлетіти з аеродрому – слово злетіти можна змінити за часами, у минулому часі за родами та числами, у теперішньому – за особами та числами, воно головне, слово (з) аеродрому по відмінках змінити не можна, воно залежне; злетіти (звідки?) з аеродрому – слово аеродром є обставиною; злетіти (з кого? з чого?) з аеродрому - слово аеродром стоїть у родовому відмінку.\nУ вправі 37 продовжується робота зі словосполученнями. На першому етапі роботи учні діють за аналогією з попередньою вправою: визначають відмінок іменника і чим є залежне слово в словосполученні (додатком, означенням, чи обставиною).\nУчні ставлять питання усно, а в зошиті над іменником надписують відмінок, а також відповідно підкреслюють як додаток, означення або обставину.\nПобачити (кого? що?) страуса – Зн.в., додаток.\nПоверталися (після кого? чого?; коли?) після вистави – Р.в., обставина.\nДопомогти (кому? чому?) бабусі – Д.в., додаток.\nПишатися (ким? чим?) роллю – О.в., додаток.\nВиступати (на кому? чому? де?) на зборах – М.в., обставина.\nДалі увага дітей привертається до прикметників, які можна вставити в кожне словосполучення і до визначення відмінка цих прикметників. Йдеться про те, що відмінок прикметника визначається за формою іменника, від якого він залежить. Стосовно ж ролі прикметників у словосполученні учні з’ясовують, що прикметник тут виступає усюди означенням.\nВправа 38 виконується учнями вдома самостійно. Учні утворюють словосполучення із поданих слів і записують їх, перевіряючи орфограми.\nТакож учням треба визначити відмінок залежного слова в кожному словосполученні і чим є залежне слово: додатком, означенням чи обставиною і відповідно підкреслити.\nРозкласти (по кому? чому? де?) по полицях - М.в., обставина.\nНаписати (кому? чому?) директорові – Д.в., додаток.\nМилуватися (ким? чим?) тишею – О.в., додаток.\nКрокувати (ким? чим? як?) площею – О., обставина.\nПочервоніти (від кого? від чого? з якої причини?) від морозу – Р.в., обставина.\nВідображатися ( в кому? чому? де?) в калюжі – М.в., обставина.\nЗустрічати (з ким? чим? як?) з радістю - О.в., обставина.\nУрок за темою «Граматична основа речення як синтаксична одиниця»\nМета уроку: конкретизувати поняття про синтаксичні одиниці в роботі з синтаксичною одиницею, побудованою на основі взаємного зв’язку, - граматичною основою; виявити, що речення будується з синтаксичних одиниць; вправлятися в побудови синтаксичних одиниць (словосполучення та граматична основа); вправлятися в умінні знаходити в реченнях словосполучення; поширити уявлення про стилі мовлення; вправлятися в перевірці орфограм слабких позицій звуків; удосконалювати навички парної та самостійної роботи з метою формування дії контролю.\nВиконуючи вправу 39, учні виконують уже знайоме їм завдання порівняти окреме слово (Плямс) та синтаксичну одиницю (Плямс прилетить!).\nБезумовно, учні можуть відразу сказати, що у другій репліці є уточнення стосовно назви Плямс, і, навіть, можуть сказати саме чого стосується це уточнення Плямс (що зробіть?) прилетить. Але на таке питання ні обставина, ні додаток, ні означення не відповідають. Це якась нова робота залежного слова. Учитель, якщо учні про це говорять, не заперечує цього, але просить з’ясувати, а чи є ця синтаксична одиниця словосполученням, тобто чи поєднані слова підрядним зв’язком.\nУчні намагаються змінити слово Плямс за відмінками і бачать, що відмінок змінити не можна, бо руйнується синтаксична одиниця (наприклад: Плямса прилетить). Виходить, що це залежне слово. Але слово прилетить змінити за особами та числами теж не можна (Плямса прилечу, Плямси прилечу). Виходить, що і це слово не може використати в цій синтаксичній одиниці усі свої форми, тобто і воно залежне. Обидва слова залежні одне від одного. Робиться висновок: у синтаксичній одиниці Плямс прилетить –взаємний зв'язок. Учитель вводить назву для синтаксичної одниниці, побудованої на основі взаємного синтаксичного зв’язку. Це граматична основа.\nВиконання вправи 40 дозволить учням повправлятися в розрізненні словосполучення та граматичної основи як синтаксичних одиниць.\nУчням пропонується, працюючи в парах, утворити граматичну основу речення та словосполучення з кожної пари слів.\nОрганізувати пару можна або як «учень» - «учитель», або запропонувати учням домовитися, хто утворює словосполучення, а хто граматичну основу, або можна запропонувати лише взаємоперевірку. Вибір залежить від особливостей класу. Учитель може кожній парі самій вирішити, як вона буде працювати. Крім цього, учитель під час перевірки повинен враховувати, що учні можуть використати різні можливі формі слів під час утворення синтаксичної одиниці.\nНаприклад, з пари слів грати, діти учні можуть утворити граматичну основу в різноманітних її варіантах: діти грають, діти грали, діти гратимуть. Так само і утворюючи словосполучення учні можуть запропонувати різні варіанти: грати з дітьми, грали з дітьми, гратимуть з дітьми, грав з дітьми, грала з дітьми тощо , а також – грали за дітей, грають за дітей, гратимуть за дітей тощо. Учитель не вимагає різних варіантів, але повинен бути готовим до того, що учні їх можуть запропонувати і учитель повинен до них поставитися з розумінням. Більш того, якщо ніхто з учнів не запропонував якийсь відмінний варіант, то учитель від імені Яринки чи Андрійка висуває таку пропозицію і обговорює з учнями, чи можливі варіанти. Зрозуміло, що варіанти можливі. Кожна пара слів має свої варіанти:\nСховатися, сестра - 1) граматична основа: сестра сховалася, сестри сховалися; 2) словосполучення: сховатися від сестри, сховатися від сестер, сховався від сестри, сховалася від сестри, сховалися від сестри, сховався від сестер, сховалася від сестер, сховалися від сестер; сховатися з сестрою, сховатися з сестрами тощо.\nПісля завершення парної роботи йде обговорення результатів, виявляється хто кому надавав допомогу, працюючи в парі, чи кожний міг би впоратися самостійно.\nВправа 41 спрямована на виявлення того, що речення будується з синтаксичних одиниць, серед яких обов’язково є граматична основа.\nУчні доводять, що вони прочитали окремі речення, а не текст. Не текст – тому що немає зв’язку між реченнями, а речення – тому, що в кожній групі слів є лексичний і граматичний зв'язок між словами, то це пов’язані між собою слова, за допомогою яких висловлюється якась думка (твердження, питання).\nДалі учням слід довести, що виділені слова в кожному реченні є граматичною основою, тобто пов’язані між собою взаємним зв’язком. Учні уміють це робити: вони перевіряють, як можуть себе вести в межах синтаксичної одиниці слова, чи можуть вони змінюватися без обмежень, чи є обмеження.\nФільм починається – у слова фільм змінити відмінок не можна, бо руйнується зміст (наприклад: фільмом починається – це вже про те, що щось починається фільмом, а не сам фільм починається), у слова починається на можна змінити особу та число (фільм починаюсь, фільми починається), бо тоді руйнується синтаксична одиниця.\nДалі учням пропонується з’ясувати, як в другому та третьому реченнях, де з’являються ще слова, крім тих, що входять в граматичну основу, ці слова пов’язані з граматичною основою.\nТато купив терпуг. – Слово терпуг пов’язано зі словом купив, бо з граматичної основи незрозуміло, що купив тато. Купив (що?) терпуг. Це словосполучення, бо тут є підрядний зв’язок: слово купив можна змінювати без обмежень, це головне слово, а у слова терпуг змінити відмінок не можна. Це залежне слово. Питання (що?) дозволяє сказати, що це додаток.\nЛаскаве сонечко привітно сяє. - Слово ласкаве пов’язано зі словом сонечко, бо з граматичної основи незрозуміло, яке сонечко сяє. Сонечко (яке?) ласкаве. Це словосполучення, бо тут є підрядний зв’язок: слово сонечко можна змінювати без обмежень, це головне слово, а у слова ласкаве зміни жіночого та чоловічого роду неможливі. Це залежне слово. Питання (яке?) дозволяє сказати, що це означення. Слово привітно пов’язано зі словом сяє, бо з граматичної основи незрозуміло, як сяє сонечко. Сяє (як?) яскраво. Це словосполучення, бо тут є підрядний зв’язок: слово сяєв можна змінювати без обмежень, це головне слово, а слово яскраво не змінюється, це прислівник, який завжди залежить від дієслова . Це залежне слово. Питання (як?) дозволяє сказати, що це обставина.\nНа основі проведеної роботи робиться висновок, що речення будується з однієї чи кількох синтаксичних одиниць, серед яких є граматична основа.\nУ вправі 42 учні працюють з різними стилями текстів – розмовним, діловим, художнім – і намагаються знайти відмінності.\nДля порівняльної роботи учням пропонуються три тексти, у яких подана та сама тема – карнавал. Учні у порівнянні і намагаються оцінити, у чому різниця відомостей про карнавал, які можна отримати під час безпосереднього спілкування зі знайомою людиною, з оголошення, з вірша. Йдеться про те, що в безпосередньому спілкуванні з товаришем виражається багато емоцій з приводу особистої участі в карнавалі (хто за який костюм отримав приз). З оголошення можна дізнатися загальні факти – що? де? коли? – стосовно карнавалу. У вірші про карнавал передана емоція радості, з якою, як правило, пов’язується будь-який карнавал.\nПісля обговорення стилю запропонованих текстів учням пропонується довести, що виділена синтаксична одиниця відбудеться конкурс є граматичною основою. Учні це роблять, перевіряючи можливості кожного слова змінюватися. Виявляється, що слово відбудеться не можна змінити за особами та числами, а слово конкурс не можна змінити за відмінками. Зв'язок між словами взаємний, обидва слова залежні одне від одного.\nДалі учні самостійно знаходять та виписують з речення Відбудеться конкурс карнавальних костюмів усі словосполучення та виявляють, чим є залежне слово.\nКонкурс (який?) костюмів\nКостюмів (яких?) карнавальних\nУ виписаних словосполученнях залежні слова є означенням.\nВправа 43 виконується вдома.\nУчні утворюють з кожної поданої пари слів граматичну основу та словосполучення з записують їх. Вправа виконується по аналогії з вправою 40. Наприклад:\nМіститися за аеродромом, міститься аеродром; океан виблискує, виблискувало в океані; ярина зійшла, зійти до ярини; прийшла телеграма, прийти за телеграмою; росте верба; росте під вербою; прибігла лисиця, прибіг до лисиці; Ілля пише, писати до Іллі; сонце прокинулося, прокинутися від сонця; дзиґа крутиться, крутитися дзиґою; вітер шумить, шумить від вітру; лелека летить, летіти з лелеками; виє вовк, вити вовком.\nУрок за темою «Поняття про присудок та підмет»\nМета уроку: виявити значення граматичної основи як синтаксичної одиниці, з’ясувати, що таке присудок та підмет, навчитися визначати граматичну основу в реченні; вправлятися в визначенні присудка та підмета; вправлятися в перевірці орфограм слабких позицій звуків; удосконалювати навички парної роботи.\nВправа 44 націлена на виявлення значення граматичної основи як синтаксичної одиниці та на встановлення ролі кожного члена граматичної основи, тобто присудка та підмета.\nУчням пропонується довести, що виділені слова є граматичною основою речення (тобто пов’язані взаємним зв’язком) і поміркувати над тим, чи йдеться про три різні речення (різні думки) чи йдеться про форми того самого речення (думка та сама, але по-різному пов’язана з часом). Учні легко доводять, що зв'язок між словами взаємний. Для цього вони звертають увагу на неможливість змінити за відмінками слово хлопчик у даній синтаксичній одиниці, а також неможливість змінити особу та число у слова танцює. Тобто обидва слова залежні одне від одного. Стосовно ж того, чи різні це речення, учні можуть сказати, що в усіх трьох прикладах повідомляється про те саме, тобто зміст повідомлення не змінюється, а відмінність є в тому, що в одному разі йдеться про те, що дія виконується зараз (в момент мовлення, тобто теперішній час), у другому – дія виконувалася раніше (до моменту мовлення, тобто минулий час), у третьому – дія виконуватиметься потім (після моменту мовлення, майбутній час). Можна зробити висновок, що це те саме речення (та сама закінчена думка), але подана в різних формах, які вказують на зв'язок з часом.\nПісля висновку вчитель звертає увагу учнів на те, яке з слів граматичної основи повідомляє про зв'язок з часом? Танцює – танцював – танцюватиме.\nЦе слово є присудком. Умовно присудок підкреслюється двома рисками.\nДалі учитель з’ясовує, від якого слова залежать граматичні значення присудка? Зрозуміло, що від слова, з яким присудок пов’язаним взаємним зв’язком, тобто від слова хлопчик. Це слово є підметом. Умовно воно підкреслюється однією рискою.\nВиконуючи вправу 45, учні, працюючи в парах, вправляються у визначенні присудка та підмета в реченні.\nУчні це роблять на свій розсуд, як зрозуміли з попередньої роботи. Учитель може дочекатися, коли більшість пар виконає завдання в цілому, а може вже після завершення роботи з першим реченням поцікавитися, як розгортається в учнів роботу з пошуку присудка та підмета. Вислухавши учнівські відповіді, учитель пропонує порівняти дії учнів з тією послідовністю, яка запропонована на с. 26 («Як визначити граматичну основу речення»).\nЗвертаємо увагу, що ця послідовність відмінна від тієї, яка пропонується в традицій методиці:\nСпочатку учні утворюють різні форми речення – змінюють за часом (зазначимо, що в п’ятому класі учні дізнаються про дійсний, умовний та наказовий спосіб і буду змінювати не тільки за часом, а й за способом).\nУтворивши форми речень учні знаходять відмінності в формах, тобто слово, яке при цьому змінюється. Це присудок.\nДалі учні шукають слово, пов’язане з присудком взаємним зв’язком. Це підмет.\nУ даній вправі в останньому реченні учні не знаходять підмета, бо присудок стоїть в множині, а серед іменників немає ні одного в формі множини.\nУ вправі 46 учням пропонується попрацювати з текстом «Трембіта» та обговорити, які музичні народні інструменти їм відомі. Потім учні списують третій та четвертий абзаци і в реченнях цих абзаців визначають граматичну основу.\nЗвертається увага, що підметом може бути не лише іменник, а й займенник. Особливість підмета – називний відмінок.\nУ вправі 47, яку учні самостійного виконують вдома, їм пропонується записати, перевіряючи орфограми, а потім в кожному реченні визначити присудок та підмет.\nУрок за темою «Визначення граматичної основи речення»\nМета уроку: конкретизувати поняття про підмет як член в граматичній основи, який задає форму присудку, на матеріалі складного підмета (сполучення слів) ; вправлятися в перевірці орфограм слабких позицій звуків; вправлятися в визначенні присудка та підмета, удосконалювати навички групової роботи з метою спільного обговорення.\nВправа 48 спрямована на вправляння у визначенні присудка та підмета в реченні. Учні записують текст і в кожному реченні визначають присудок та підмет за відомим їм алгоритмом. При цьому відбувається уточнення того, що підмет може бути простим (тобто вираженим одним словом: поле, промені, граки, паростки) і складеним (вираженим сполученням слів: батько з Васильком). Звертаємо увагу вчителя на те, що батько з Васильком ні в якому разі не слід називати словосполученням, тут немає підрядного зв'язку між словами.\nУ вправа 49 продовжується робота з простим та складеним підметом. Учні списують подані діалоги та потім, працюючи в парах, визначають присудок та підмет в кожному реченні (Андрійко зібрався, Андрійко іде, хлопці зібралися, Андрійко з Дмитриком ідуть).\nТой факт, що в другій репліці першого діалогу підмет простий (Андрійко), а в другому діалозі - складений (Андрійко з Дмитриком), учні пояснюють тим, що присудок у першому діалозі має форму однини (іде) в цьому реченні, а в другому – множини (ідуть).\nВправу 50 учні виконують у групі. Ця вправа спрямована на вправляння в умінні визначати межі речення в потоці мовлення. Учням пропонується текст, у якому реченні подані без позначення їхніх меж (Велика буква на початку та крапки (чи знак питання, оклику) в кінці. Учням слід відредагувати цей текст, визначаючи межі речень. Щоб довести свою думку, учні повинні визначити в кожному реченні граматичну основу і довести, що інші слова в реченні пов’язані з граматичною основою.\nЧисленні тварини живуть на деревах. Птахи в’ють гнізда на гілках. У дуплах ховаються білки з куницями. У дуплах влаштовують гнізда й дикі бджоли. Своїм листям дерево годує гусінь та комах. Деякі рослини теж влаштовують свої домівки на деревах. Мохи з папороттю ростуть прямо на стовбурах дерев.\nПід час перевірки увагу учнів можна привернути до того, що на початку речення, якщо наступне слово починається з приголосного, вживається прийменник у, а не в. Тому під час редакції бажано зробити і цю заміну в реченні У дуплах ховаються білки з куницями.\nВправа 51 виконується учнями самостійно вдома. Учні записують текст, перевіряючи орфограми і визначають та підкреслюють присудок та підмет в кожному з речень (стоїть замок, біліє він, мур оточує, висить міст).\nМета уроку: конкретизувати поняття про присудок як член в граматичній основи, який вказує на зв’язок з часом, на матеріалі іменного складеного присудка (без введення терміну); вправлятися у визначенні граматичної основи в реченні, вправлятися в перевірці орфограм слабких позицій звуків; учитися брати участь у навчальній дискусії, удосконалювати навички групової роботи з метою спільного обговорення.\nВправа 52 спрямована на вправляння у визначенні граматичної основи в реченні. Скоріше за все, перше речення не викличе в учнів проблем з визначенням присудка та підмета (кипить робота). Стосовно ж другого речення, не виключається, що знайдуться в класі учні, які підтримають думку Петрика про те, що в реченні немає присудка, або поставлять питання про те, а чи тільки дієслово може бути присудком, тобто підтримають думку Андрійка. Учитель обговорює з учнями їхні ідеї стосовно того, які ще частини мови можуть виконувати роль присудка в реченні і чому це можливо. Учитель може зафіксувати учнівські думки і запропонувати учням прочитати текст у вправі 53 «Такий різний присудок».\nУ вправі 53 учням пропонується прочитати текст «Такий різний присудок» і поміркувати над відповіддю на питання Андрійка.\nУ тексті учні знаходять пояснення того, як визначити присудок у реченні Весна цього року рання.\nУ вправі 54 учням пропонується продовжити роботу з визначення граматичної основи, ураховуючи нові знання про присудок. Учні під керівництвом учителя визначають такі граматичні основи: зорі розташовані; зорі утворюють; Сонце самотнє (було самотнім, буде самотнім); Сонце зірка (було зіркою, буде зіркою);температура висока (була високою, буде високою); воно зігріває.\nПід час роботи увага учнів привертається до того, що іменники та прикметники в складі присудка вживаються в орудному відмінку в минулому та майбутньому часі.\nТакож обговорюється постановка тире між підметом та присудком, вираженими однією частиною мови: Сонце – зірка середнього розміру.\nВправа 55 виконується учнями в групі. Учням треба с поданих слів скласти речення та визначити граматичну основу.\nЙдеться про речення Читання – корисна розвага для дорослих та малих. Можливі варіанти: Читання для дорослих та малих – корисна розвага. Читання для розваги – корисне дорослим та малим.\nУ будь-якому разі, слово читання можна вважати підметом, а слово розвага – присудком, тому що під час зміни за часам змінюється саме воно: розвага, було розвагою, буде розвагою.\nЦікаво, що можуть заперечити учні Яринці. Важливо, щоб вони пригадали, що прикметник завжди залежить від іменника і буде змінювати свої граматичні значення в залежності від того, як будуть змінюватися граматичні значення в іменника. Немає необхідності включати його в склад присудка.\nВправа 56 пропонується учням як домашнє завдання. Учням пропонується попрацювати над утворенням речень з поданих слів та визначити в утворених реченнях граматичну основу.\n1. Щотижня, я, дідусь з бабусею, відвідувати. – Щотижня я відвідую дідуся з бабусею.\n2. Матуся з бабусею, обід, готувати, сімейний. – Матуся з бабусею готують сімейний обід.\n3. Мій, оповідач, цікавий, дідусь. – Мій дідусь – цікавий оповідач.\n4. Кожний, захоплюючий, дідусевий, історія. – Кожна дідусева історія – захоплююча.\n5. Обід, залюбки, за, родина, наш, розповідь, слухати, дідусь. – За обідом родина залюбки слухає розповіді нашого дідуся.\nУрок за темою «Поняття про члени речення. Слова, що не є членами речення»\nМета уроку: виявити, що таке член речення, з’ясувати послідовність у визначенні членів; учитися визначати члени речення; з’ясувати, як у реченні відокремлюються слова, які не є членами речення (найпоширеніші випадки); вправлятися у перевірці орфограм слабких позицій звуків; учитися брати участь у загальнокласній дискусії, удосконалювати навички парної роботи з метою формування дії контролю.\nВиконуючи вправу 57, учні виявляють, що в реченні слова пов’язані між собою граматичним зв’язком, бо входять у ту чи іншу синтаксичну одиницю, але можуть трапитися слова, які не пов’язані з іншими словами в реченні.\nТак, у першому реченні учні знаходять граматичний зв'язок між слова тато зробив, зробив кораблик, паперовий кораблик і стрілками вказують його. У другому реченні синтаксичні одиниці утворюють такі слова: ти зробиш, зробиш кораблик, паперовий кораблик. Очевидно, що слово тато не входить до складі ні однієї з синтаксичних одиниць. Учитель звертає увагу учнів на те, що слова, які в реченні граматично пов’язані між собою, називаються членами речення. Стрілки в першому реченні показують, що немає ні одного слова, яке не було б пов’язано з іншими словами. Усі слова першого речення є членами речення. Інша ж ситуація складається в другому реченні, де виявляється, що слово тато не пов’язано з іншими словами. Саме це слово не є членом речення.\nДалі постає завдання, з’ясувати, у якій послідовності слід діяти, щоб визначити усі члени речення. Учні, працюючи в парах, намагаються встановити цю послідовність на основі свого досвіду і цифрами позначити її на с. 32.\n1.Визначити присудок та підмет.\n2.Визначити слова, які граматично залежать від присудка.\n3.Визначити слова, які граматично залежать від підмета.\n4.Визначити залежні слова від слів, що граматично залежать від присудка або підмета.\nВиконання вправи 58 дозволить учням повправлятися у визначенні членів речення за встановленою у вправі 57 послідовністю та уточнити, які слова не є членами речення.\nЙдеться про те, що крім іменників в кличному відмінку (звертання), не членами речення є вигуки та службові частини мови. Увага учнів привертається до того, що вигуки та іменники в кличному відмінку (звертання) звертання прийнято виділяти на письмі комами.\nВправа 59 спрямована на вправляння учнів в роботі з вигуками та звертаннями. Можна запропонувати учням працювати в парі за типом «учитель» - «учень».\nІнструкція до парної роботи:\nПрацюймо в парах.\nЗ’ясуйте, хто буде учителем, а хто учнем в роботі з першим реченням.\nУчень доводить, яке слово в реченні є вигуком або звертанням. Також учень пояснює розділові знаки і орфограми, які трапилися в реченні. Учитель вислуховує думку учня і, у разі потреби, задає питання або робить уточнення.\nПісля узгодження думок учня і вчителя, речення записуються обома учасниками пари в своїх зошитах.\nУ роботі з наступним реченням учитель та учень міняються ролями.\nПід час перевірки звертається увага на наявність і вигуку, і звертання в четвертому реченні? Добрий день, сонечко, я довго чекав тебе вночі (В.Сосюра).\nУ вправі 60 учні продовжують працювати з визначенням членів речення. Бажано заздалегідь записати на дошці текст заклички.\nУчням треба розставити розділові знаки, а також визначити граматичну основу перших двох речень. Щоб правильно розставити розділові знаки, слід довести, що слово весно є звертанням і не є членом речення. Але не виключається, що деякі учні можуть міркувати саме так, як міркує Петрик, і не побачити в цьому реченні звертання, вирішивши, що слово весно є в реченні підметом. Учителю важливо дочекатися, як учні виконають завдання, а потім розгорнути обговорення результатів, долучаючи до цього обговорення думки Петрика та Яринки.\nВправа 61 виконується вдома.\nУчні пригадують або знаходять у книжках 2 – 3 весняні заклички зі звертаннями та записують їх.\nКаталог: predmety -> pochatkove -> media -> files\nfiles -> Відливана Оксана Олексіївна, головний спеціаліст управління освіти Калуської міської ради\nfiles -> Технологія проектно-впроваджувальної діяльності: впровадження інновацій з використанням методу проектів Оксана мариновська\nfiles -> Основи нової концепції стандарту освіти\nfiles -> Методичні рекомендації для вчителя щодо викладання української мови в класах з українською мовою навчання Харків 2015\nfiles -> Методичні рекомендації для вчителя щодо викладання української мови в класах з українською мовою навчання Харків 2015 Схвалено\nfiles -> Тературного читання\nfiles -> Проектно-впроваджувальна діяльність як модель самоменеджменту вчителя початкових класів івано-франківської області\nfiles -> Методичні рекомендації для вчителя щодо викладання української мови в класах з українською мовою навчання Харків 2013\nfiles -> № уроку Дата Перевірка мовних знань і вмінь. Мовна тема 1 Аудіювання 3


Среда, 18 Июль 2018 13:46\tВерсия для печати\nДоньку Марія Петрівна з чоловіком виглядали ще з ранку, хвилювались, адже після того, як переїхала Галя до Європи, до батьків навідується раз на рік, та й то не кожний. А до батьківської хати дісталася дівчина лише під вечір.\nТа всі шляхи ведуть до рідної домівки, до батьківського столу, на якому вільного місця не знайдеш – все заставлено смаколиками.\n- Мамо, я вже більше не можу, дуже вдячна, - відсторонилась від столу Галина. - А я вам подарунки привезла – хороші мобільні телефони, бо у вас вже занадто застарілі. Ними можна і фотографувати, і в Інтернет заходити, і, навіть, кіно дивитись.\n- Як то так? - здивувалася Марія Петрівна. - Навіть кіно? А у нас така катавасія насувається – кажуть, що телебачення взагалі відключать. Як воно тоді буде – навіть не знаю, ми з батьком вечорами тільки телевізором розважаємося. І сусіди наполохані – що ж воно буде?\n- А ви бува нічого не плутаєте? Я, коли в аеропорту чекала, новини дивилася, дійсно, невдовзі планують відключити аналогове ефірне телебачення, - з сумнівом відповіла донька. – Але ж буде цифрове телебачення, таке саме у Європі.\n- Та для чого воно нам потрібне на старості літ те цифрове, ми з батьком звикли до звичайного, і телевізор у нас старенький, простий та зручний для нас.\n- Як для чого? Щоб більше задоволення отримувати від перегляду телепрограм. Адже цифра – це зовсім інша якість зображення, звуку, можливість керувати ефіром. Європа ж недарма вже давно відмовилася від застарілого аналогу. Мене дивує, що в Україні з цим забарилися. У нас, в Іспанії, люди вже й забули про аналог, країна почала перехід на цифру третьою у Європі, після Великобританії та Швеції, і у 2010 році повністю завершила.\n- А різницю між застарілими технологіями та сучасними цифровими можу показати вам на прикладі фото, - продовжила дівчина. - Оці телефони, що я вам подарувала, діють і як фотоапарати.\n- Просто чудово, - тільки і сказав батько, - такі чіткі картинки, кольори насичені.\n- Бо ж цифрова якість, - підсумувала дівчина, - тому завтра будемо підключати вашого телевізора до цифрового телебачення. Також є сенс одразу підключити й Інтернет, адже ваші нові телефони налаштовані на роботу в мережі. Там стільки цікавої інформації, можна переглядати відео і з друзями спілкуватися на спеціальних сайтах.\nНаступного дня гостя розбиралася, хто в Запоріжжі надає послуги цифрового телебачення та Інтернет. У Галини, що вже звикла за час проживання в Європі до якісного сервісу та повноцінного набору послуг, свої орієнтири у виборі. Надає перевагу знаному бренду, бажано національного рівня, з сучасним рівнем технологій та сервісу. Цінує додаткові можливості. Зупинилася на компанії «ВОЛЯ», яка є провідним загальнонаціональним телекомунікаційним провайдером, надає сучасні телекомунікаційні послуги: аналогове, цифрове, HD- й інтерактивне телебачення, високошвидкісний доступ до Інтернету. Наприкінці минулого року була визнана переможцем міжнародного фестивалю-конкурсу «Вибір року - 2017» у номінації «Кращий провайдер цифрових розваг: ТБ та високошвидкісний Інтернет». До речі, це вже втретє компанія перемогла у цьому конкурсі.\nОсь так дівчина поставила батьків перед фактом: усе вирішено, викликаю майстра для підключення.\nЗамовити підключення можна на сайті: volia.com,\nу ЦСТ за адресами: пр-т Соборний, 186 та пр-т Ювілейний, 27\nабо зателефонувати до контакт-центру компанії: (050) 502–22–50, (093) 502–22–50, (068) 502–22–50.\nПрочитано 742 раз\tПоследнее изменение Среда, 01 Август 2018 10:21\n16.10.2018 15:29 Прочитано 244 раз


Галина Пагутяк: Жорстокість існування\nХибні думки людей\nЛюди вважають, що добро і зло мають спїльний корінь, аби виправдати неминучість зла.\nЛюди вважають, що несвідома жорстокість не є , власне, жорстокістю..\nЛюди вважають, ніби мають пріоритет стосовно інших істот,виявляючи при цьому примітивність власного мислення.\nЛюди вважають, що етика має біологічне підгрунтя,через що їхня еволюц ія тупцює на місці.\nЛюди схильні допускати вбивство у деяких випадках, однак, кожен виняток – це ознака невиразності та незрілості їхньої свідомості .\nЛюди вважають власну безпеку вартою жорстокості , проте залиша ються беззахисними.\nЛюди розділяють власне буття на духовне й матеріальне, аби віддати перевагу останньому.\nЛюди вважають, що мораль , побудована на ієрархії , є найвищим міри-\nлом їхньої зрілості, але це лише промовисте свідчення інфантильності.\nЛюди поділяють інших людей на близьких і далеких, і це відчуження провокує у них жорстокість і страх.\nЛюди гадають, що ненависть, страх , зло притаманні цілому Всесвіту, алеце лише атрибути їхньої вбогостї , які затримують розкриття інших якос тей людини.\nЛюди бояться довіряти, починаючи з довіри до себе.\nЛюди не знають, що світ зміниться лише тоді,коли кожен довірятиме собі й іншим , а не ритуалам, які нав ‘ язуються без нашої згоди.\nЛюди переносять власні незрілі й потворні стосунки, що опираються на виживання їхнього біологічного виду, на довколишнє природне середови\nще, а потім відкидають усе , що не вміщується у це прокрустове ложе.\nЛюдям невідомо, що таке свобода, бо вони забули найважливіший принцип життя у Всесвіті : живи і давай жити іншим.\nЛюди навчились розпізнавати протилежності й узаконили боротьбу між\nними, забувши про гармонію.\nErrare humanum est – людині властиво помилятись. Але це стосується лише її розуму , а не серця.\nКоло перше: безмовність риб\nНаступного дня Гольдмундові не хотілося йти до майстерні. Як уже бувало не раз у таких випадках, він блукав по місту. Дивився, як жінки і служниці йдуть на ринок, спинився зумисне коло рибного базару, спостерігаючи за риботоргівцями та їхніми дебелими дружинами, що виставляли і вихвалювали власний товар, як вони витягували з діжок і пропонували прохолодних срібних риб, котрі з болісно розкритими ротами й застиглими від страху золотими очима , віддавались смерті, чи запекло й відчайдушно їй опирались. Як уже бувало не раз, його охоплювало співчуття до цих тварин і похмуре обурення людьми ; чому вони були такими грубими і жорстокими, чому вони нічого не помічали: ні рибалок з їхніми дружинами, ні покупців , що торгувались, чому вони не бачили цих ротів, цих передсмертних зляканих очей і дикого биття хвостів, цієї жахливої непотрібної боротьби відчаю, цього нестерпного перетворення повних таємниці, дивовижно прекрасних , рибин, які здригались останнім тихим терпінням у вмираючій шкірі, й лежали мертвими, погаслими, розпластаними – жалюгідними шматками м ‘яса на потребу вдоволених ненажер…\nГерман Гессе “Нарцис і Гольдмунд”\nРозпочинаючи цю книгу влітку, непогожого вечора, я думаю про те лихо, від якого потерпає надворі кожна істота: дерева з розмитим, оголеним корінням, городні рослини, які гниють у воді, голодні птахи, затоплені комахи та дрібні звірятка, люди, кого вода\nтак само позбавила житла … Дощі переповнили ставки, і тисячі риб понесла вода на поля і луки – тих риб, яким судилося загинути пізніше, від ножа, бути спожитими людськими шлунками, що працюють наче годинники ціле життя. Ці риби, загрузнувши у болоті, не допливуть до спасенної Великої Води: брудним потокам не досягти Ріки Вічності. Буде зауважена смерть багатьох, але не кожної зокрема. У риб немає імен, у комах – також. А це серйозна підстава не цінувати їхнього життя. Можна оплакувати лише втрату власності, любити цю власність, бо вона здобута працею чи відібрана у когось. Цих риб ти міг би спожити сам, або продати, підтримавши власне життя та життя близьких. Але рибу забрала вода. Винні у цьому дощі, негода, стихія. Вони змінили твоє життя, вони порушили ритм усього Буття. Далі усе буде розвиватися інакше. Зникнуть ці риби, з ‘являться інші, виростуть трави і до них прилетять інші комахи. Те, чого стало менше, насправді менше не стало. Дещо перейшло землі, дещо – повітрю, дещо – іншому виміру буття. Чи варто за цим шкодувати ? Усе просто перелилося крапля за краплею до різного посуду …\nДіяльність людини так само може пришвидшити або сповільнити цей процес. Людина здатна зруйнувати, або зберегти власним втручанням оточуючий світ. Якщо вона робитиме це бездумно, то уподібниться стихії дощу та вітру, якщо ж свідомо, то руйнуватиме частіше, ніж зберігатиме. Бо ті, що опиняться без засобів для існування, змушені будуть брати ці засоби з її рук, і опиняться у рабстві.\nЛюдина черпатиме чужу силу, не здогадуючись, що сила у ній самій: сила Всесвіту, частинкою якого вона є. Цей Всесвіт не може заподіяти їй шкоди, бо це також уразило б його. Отже, шкода виникає у самій людині. Якщо вона є вінцем природи, то це – терновий вінець. Людина вважає, що їй належать земля, вода, повітря, усі істоти. Належати – означає для неї володіти. Із власністю можна робити усе що заманеться. Оскільки, власність для багатьох людей варта більше, ніж життя, то вона робить їх своїми заручниками. А тим часом Всесвіт нагадує родину, де люблять усіх дітей. Це порівняння спало мені на думку тому, що від створення світу у кожній речі, у кожній істоті кружляють найменші часточки вічності, роблячи усіх належними до одного роду. Відчуження, яке виникає у цій родині, не виправдати доцільністю, коли вона набуває потворних форм жорстокості, недбалості чи байдужості. Вони аж ніяк не можуть бути благом, Щоразу, коли виникає нове життя, тільки людина не відчуває радості. Щоразу, коли гине якесь життя, тільки людина не помічає цього. А тим часом – смуток оповиває Природу. Вона здригається від передсмертних конвульсій зірваної квітки, розчавленої комахи, риби, викинутої на берег, підстреленого птаха, спійманої миші …\nНеможливо повірити, що могло не існувати золотого віку, коли й люди бачили і відчували усе це. І що він повернеться знову. Завжди знаходяться люди з очима і серцем, які не піддаються божевільному і хворому світові, що вдає, ніби не знає, куди прямує. Насправді він добре знає, але шаленство не можна зупинити. Сховатись від нього, перепочити, заснути, йти в парі з іншими людьми, продовжуючи творити безумство, – так, це людина вміє. Але, маючи вибір, обирає не найліпший, бо ціла людська спільнота живе за псевдо біологічними законами, а не згідно законів Усесвіту, серед яких найголовніший: живи і давай жити іншим.\nНе знаю, як я напишу цю книгу, адже, коли пізнаєш зло, мусиш мати багато сил, аби не впасти під його тягарем. Коли пізнаєш у злі, пізнаєш\nзло.Зараз у мене є лише віра у те, що зло не абсолютне і не всесильне. Кращого способу, ніж вивести його перед очі сонця і показати усю слабкість у мене поки що немає.Так жебрак виставляє напоказ болячки, щоб викликати до себе співчуття. Йому спершу треба виявити мужнїсть, щоб це зробити, але потім він призвичаюється. Іншим людям теж буває страшно, але, коли не дивитись на себе у дзеркало, в пам ‘яті залишається лише той образ, який вони створили для себе. Він здається їм найправдивішим, тож люди здатні на все, щоб цей образ підтримати і зберегти. Але хіба мало їх жаліють, мало прощають? Хіба мало ненавидять і мало люблять ? І хіба їм не вказують шлях ? Проте навіть цього мало, аби наситити дві істоти у кожній людській істоті.\nУ цьому світі є усе, але ми не можемо його знайти самі. Нам чомусь здається, що ми посягнемо на чужу власність. Отже, краще її або відібрати, або вкрасти, або відрубати собі праву руку, щоб не спокушала. Аби жити, треба чимось володіти, чи стати чиєюсь власністю. Це – вже не біологія, а підстава зла, яке творить людина і отруює ним Всесвіт, де існують інші життя з іншою свідомістю, яку людина не бажає визнавати.\nЛише іноді з очей спадає полуда і настає містичне злиття з краєвидом. Воно триває мить, але є безцінним: зникає бажання заподіяти кривду.\nКоріння нашої несвободи та усіх її наслідків проростає у суєтному існуванні. Давній шумерієць і наш цивілізований сучасник – це та сама людина, для якої найважливішою потребою залишається гармонія зі світом, Всесвітом. Тільки\nостанньому задовольнити її важче. Цивілізація, у якій духовність не розвивається, приречена на безславний кінець. У кожній людині є зерно, яке\nєднає усіх землян, усіх істот, але часом вона навіть не здогадується про це. Людина нещаслива через несвідомість. Людина жорстока, бо не знає куди йти, а коли й знає, то надто слабка, аби витримати довгу самотню мандрівку, Інші люди, такі ж несвідомі й розгублені, робитимуть усе, щоб не пустити її від себе. Тому мудрими стають коштом самотності.\nНайважче навчитись не втручатись, не заважати праву інших істот на життя.Навщо ми без потреби скубемо листок з куща,виламуємо прутик, зриваємо польові квіти? Хіба нам потрібні вони мертві? Людські закони дбають лише про збереження свого виду і власності цього виду, Щоб попередити ці бездушні, автоматичні дії, досить навчити маленьку дитину не заважати іншим істотам, не ранити ціле. Пізнають не шляхом руйнування і розчленування. Це може дати знання, а не мудрість, якої так бракує аналітичному Заходу. Лише спостерігаючи, можна відчути справжню радість від пізнання. Один зірваний листок зробить дитину надовго байдужою. Вона ніколи не зможе відповісти на найважливіше питання існування: для чого живе. Мабуть, первородний гріх – це несвідомість вчинку, і тому людина мала б заслуговувати співчуття.\nАле спитаймо цю ж людину, чому вона торгує на ринку лісовими квітами, вирубує ялинки під Новий рік, глушить вибухівкою рибу,і та відповість поважно: щоб заробити гроші і підтримати власне життя та життя дітей. Вона не усвідомлює того, що чинить погано, не бачить майбутніх наслідків. Навіть, поставши перед Богом, не визнає власної провини. Жадібність – сестра жорстокості.Зростання потреб є найпотужнішим стимулом для цивілізації, головним чином, матеріальних. Таке вже було нераз, наприклад, у Римській імперії. Циклічність історії – це не закон,а хвороба людства.\nЩогодини на Землі зникає три види тварин, які мають право жити під сонцем так само,як і люди. Цей зловісний чорний потяг летить, набираючи швидкість, і ніхто не здатний його зупинити,бо вважає це за неможливе. Істоті. хай не дуже помітній, можливо, ще й не знайшли місця у зоологічних реєстрах, а вона вже зникла назавжди. Ніхто її не оплакує, не влаштовує поминок, та й чи мало людей гине наглою смертю цієї миті, і не за кожним заплачуть? Ніхто не скаже,що смерть дрібної безіменноі істоти торкнулась серця. Завжди, коли заходить мова про жалюгідне становище тварин, обов ‘язково нагадають про жалюгідне становище людей з певного прошарку чи у цілій країні. Але не тому, що шкода тих незнайомих людей, ні, це промовляє егоїзм, наївне прагнення вивищитися над іншими. ‘ Для того, щоб не сміялись над моїм співчуттям до тварин, нагадаю, що релігія навчає нас певного милосердя щодо них, оскі.льки один і той же володар поселив нас у одному й тому ж світі, щоб служили йому, позаяк вони,як і ми. суть його творіння, ‘ ( 1) – писав Монтень у ХУІ столітті.\nНавряд, чи можна вважати людину, яка добра лише до людей, справді доброю.Швидше усього, вона прикидається. Буває і навпаки, коли обмежуються лише співчуттям до тварин. Чужі страждання мали б знайти відгук, бо це природньо, адже ми однієї крові, частинки цілого. Нам теж мусить боліти, але не болить. Людина як мета, людина і лише людина, цілий світ, населений людьми, які не вміють любити, – без винятків нехіть до життя сягнула б уже критичної межі.\nБуває, що чужі страждання можуть викликати насолоду. Це засуджується одностайно і таких людей вважають ненормальними. Їх судять, а потім страчують, або ізолюють, якщо скоять злочин на цьому грунті. Усі садисти починали від безкарності за розтоптану комаху, замучену пташку, вбите кошеня. А є люди, які просто не можуть чути про знущання над тваринами, і їх теж вважають ненормальними.\nСуспільство забороняє евтаназію. але спокійно дозволяє приспати тварину, яка захворіла, чи просто набридла. Виловлюють бродячих собак і котів, щоб знищити, пояснюючи це турботою про здоров ‘я та безпеку громадян. Тих, хто цим займається, важко назвати людьми, хоч вони піклуються про власне потомство, ходять до церкви, і, либонь, вважають себе чесними громадянами, адже виконують роботу, яку оплачує і заохочує суспільство. ( Хтось же мусить бути катом? ) Ветеринари, економлячи на дорогих уколах, буває, вішають домашніх улюбленців, яких добросерді господарі прагнуть позбавити зайвих страждань. Власність і тут є підгрунтям жорстокості, бо з нею можна робити усе. Мати власність – означає владу над життям і смертю іншої істоти, і це чомусь називають інстинктом, підкреслюючи неможливість викорінення самого власництва. Тоді треба відмовитись від думки, що людина взагалі наділена здоровим глуздом бо ті жахіття, які вона творить з іншими живими істотами, аж ніяк не свідчать про психічне здоров ‘я. Розум ? Розум ставить доцільність вище за життя окремої істоти, створивши лабораторії, де тисячами вмирають тварини ( замість людей ). Навіть є таке визначення – ‘ лабораторні тварини ‘. Додамо сюди явища, що виникли внаслідок технічного прогресу цивілізованого суспільства, метою якого є благо громадян: повністю автоматизовані пташники, центри для знищення бродячих тварин, бойні, звіроферми … Ми повинні тішитися, коли чуємо, що тваринники здали більше тон м ‘яса, ніж минулого року.\nАвтоматизовані пташині фабрики – це ‘рай ‘, де проводять своє коротке життя курчата, годовані гормонами. Вони вилуплюються на конвейєрі, гинуть. потрапляючи у щілини; їх так багато, що ніхто не зважає на значні втрати ( існує процент неминучих втрат ).На конвейєрі їх вбивають, четвертують, а частини розфасовують у пакети. Окремо – серця, окремо – ніжки. І ціна – стільки-то за кілограм курячих сердець. Нікого не дивує така меркантильність у ставленні до живих істот, Адже це дешева їжа, яка може, правда, викликати генетичні порушення у маленьких споживачів.\nКожен злочин проти Всесвіту залишається злочином, навмисне він вчинений, чи ні. І це не тільки кривда, заподіяна іншій людині.У французького художника ХУІІІ сторіччя Жан – Жака Буасьє є картина: ‘ Автопортрет художника з сім ‘єю на бойні ‘. На передньому плані художник схилився над мольбертом, поруч нього – жінка з діточками, а збоку різник\nз учнем перерізають горло поваленій корові. Дивна й смілива картина, створена у часи не лише Руссо, а й маркіза де Сада, Кожен може тлумачити її по- різному, але що відчуває художник, чи він хоча б чує передсмертне хрипіння тварини ?\nЧерез наше село щодня проїжджали вантажівки, що везли худобу на м ‘ясокомбінат. Я ще була школяркою, відверталася…Кожна тварина – така гарна, досконала, навіть вирощена задля м ‘яса. Вона ще з материнської утроби призначена бути м ‘ясом ( існує такий термін – ‘приріст живої ваги ‘ ).Вирощують їх удома чи на фермах. За отримані від продажу гроші купують дітям одежу, взуття, дають хабарі, аби дитина вчилася і не працювала так тяжко, як батьки.\nЖорстоке поводження з тваринами виникло не на світанку цивілізації, коли людина ще мала повагу до могутніх сил природи, а тоді, коли вона перестала вважати кожне життя с вященним. Усі її теперішні слова про любов до людей, уся побожність є лише облудним лицемірством,якщо вона буде підтримувати вияви жорстокості, вважаючи необхідними.\n…Ворота перед м ‘ясокомбінатом зачинені для неї. Вона не бачить худоби, яка по кілька днів перебуває без їжі, чекаючи смерті, вдихаючи запах крові, чуючи передсмертні крики тварин. Тут ніхто не врятується. Це – табір винищення у світі,де так само поводилися і досі поводяться з людьми, тільки преса воліє бавити читачів розповідями про красиве життя світських осіб. Жахливий сморід чути з-за стін бойні., іронією долі. помальваній у червоне. Це теж уже було. Червона фарба нейтралізує кров. Що вдієш, людина не може жити без м ‘яса, особливо у місті. М ‘ясо – це символ добробуту.\nЕпідемія коров ‘ячого сказу, яка нещодавно викликала шалену паніку серед європейців, викликала дії нечуваної жорстокості. Мільйони корів і овець були розстріляні снайперами і спалені, ніби заради людського здоров ‘я, а насправді, щоб не постраждав бізнес, Жодного разу мені не довелося чути осуду цього жертвопринесення. Замість того,щоб лікувати, навіть здорових тварин знищували. А оскільки багато хто боявся істи яловичину, то мусив перейти на крокодиляче м ‘ясо ю Мої діди й бабусі їли м ‘ясо два – три рази на рік і мали силу тяжко працювати на полі. Вони брали теляток до себе в хату, тримали під піччю курей, і щиро оплакували смерть кожної тварини. Сідали істи лише тоді, коли уся худоба була нагодована. І ставились до тварин, як до дітей., що потребують дбайливої опїки.\nТрагедія з коров ‘ячим сказом,безумовно, є попередженням. Людина лише поступово може відвикнути від м ‘ясної їжі, зрештою, цілі народи майже не вживають її, бо це забороняють їхні релігії. Бойні, м ‘ясокомбінати, птахофабрики приносять прибутки,бо є попит, Ніколи ще світ не був таким залежним від грошей як нині. І тому ніколи ще потреби людини не були такими надмірними і безглуздими, коли пів-світу потерпає від злиднів, але ніхто його не чує.\nНіхто не чує і тварин. Їх знищують тотально,цілеспрямовано, як-от при епідеміях; їх знищують вибірково для забави на полюванні … Нестерпно бачити приречених на смерть. У японців був колись обряд очищення від ‘ осквернення смертю ‘. Смерть жахлива і для того,хто вмирає,і для того, хто свідок. Вона справді потребує очищення. Це – природнє почуття людини: оплакувати смерть кожної істоти, просити в неї вибачення.\nУ той час, коли спалювали сотні тисяч тварин, світ розважався. Так само десь вбивали людей – світ також сміявся, бо не чув зойків жертв. Ніхто не замислювався над тим, що у тілах вбивць тече та сама кров, що і у жертв. тому кожен з нас причетний до вбивства і ніколи не зможе очиститись повністю.\nУ дитинстві я уявляла собі хатинку в лісі, де б жила подалі від людей. Але тепер бачу, що це могло б породити почуття зверхності. Яке теж нагадує жорстокість. Нічого не вдієш: ми усі належимо до одного виду. Нехай буде й Homo sapiens, все-таки розум і мудрість поки що різні речі. Розум людини у сучасному світі – це, здебільшого, лінійне мислення, нав ‘язане їй суспільством, котре примушує грати згідно певних правил. Релігії зараз настільки кволі, що не можуть опиратися суспільству, хоча мали б перебувати щодо нього у постійній опозиції, як і справжня культура. Щоб відчути себе людиною, а не маріонеткою, потрібно відмовитися від усього, що тобі дають, бо за ці дари данайців ти мусиш заплатити власною свободою. Не можна виправдати здоровим глуздом жорстокість, підлість, бо вони ніколи не будуть служати благу. Відмовившись від негідних вчинків, ми можемо втратити місце у суспільстві, зазнати переслідувань та знущань. Але то не є наше справжнє місце. Наше місце у Всесвіті ніхто від нас не відбере, бо такий Закон. Нині людина – просто привілейована тварина.Для інших людей вона – річ, товар, а для себе – істота, яка втратила здатність захищати власну неповторність. Як риба, котру спіймали у сіть, як курча на конвейєрі.Істота, яка згубила власний голос, яка від страху втратила гідність, і нічого не знає про сумління. Вона почуває біль, але не вміє його позбутися. Правила гри, нав ‘язані їй з колиски, здаються вічними і, що найгірше, необхідними. Це – не закони Всесвіту, не їхнє земне втілення, Божі заповіді, а дешева плата за ненадійний захист. Це все – неправда, тяжкий сон, яким нас присипляє цивілізація. Завдати людині кривди – так само, як обірвати павутинку, на якій завис павук. Для нас – ніби дрібниця, а для павука – драматична подія. Тільки людина впадає у розпач. коли обірвати її павутинку, а павук снує нову, бо це місце, визначене йому Всесвітом.\nШануючи усіх народжених та ненароджених істот, людина прислухатиметься лише до себе. Тоді вона зможе бути такою ж справжньою, як луговий кролик. птах, чи вовк, який ніколи не вб ‘є переможеного суперника, бо це загрожує існуванню його виду.Ось що писав Плутарх, якого ми знаємо лише,як історика: ‘ Ми не можемо заявляти про якісь особливі права на тварин, що існують на суші, які харчуються з нами однією їжею, дихають тим самим повітрям, п ‘ють ту ж воду, що і ми. Вбиваючи іх, ми здригаємось від їхніх жахливих криків, що змушує нас соромитися нашого вчинку ‘ ( 2 ) Очевидно, перше вбивство дається нелегко, а потім перетворюється на звичку, навіть може стати професією, нічим не гіршою за інші. Різник чи професор, кілер і селянин, мисливець і вчитель – відчуження творить з них різних істот. А проте щось іх об ‘єднує: вони є громадянами, підданцями лінійного мислення. Якби не існувало опозиції, бунтарських думок,то зникли б останні спалахи людяності, а земля стала б пустелею на зразок сучасних антиутопій.\nНайбільшим ворогом жорстокості завжди було чутливе серце. Оті бабусі, що діляться останнім з бездомними тваринами, діти, які тулять до себе кожну безпомічну істоту, бо в неї ‘немає мами ‘ …Якби жорстокість була притаманною природі і, зокрема, людям,то й тоді від неї слід було б відмовитись. У Всесвіті немає місця для вбивць і катів. Це те, на що слід опиратись кожній людині, щоб гідно протистояти злу й ніколи не купувати власний порятунок коштом іншої істоти. Як це робили катари ( 3 ), про що розповідає бувальщина з ХІІІ сторіччя. Катарів люто переслідували за неприйняття будь-якого вбивства та заперечення власності. Якось до однієї жінки прийшло двоє стомлених подорожніх.. Господиня не мала чим їх нагодувати, і вони дали їй гроші, щоб купила якоїсь їжі. Тим часом вона спіймала курку і сказала: ‘ Поки я ходитиму, заріжте курку. ‘ Вона здогадувалась, що це переслідувані єретики, і вирішила їх перевірити. Подорожні знали, що, зарізавши курку, врятують собі життя, але не могли цього зробити. Коли господиня повернулась, то застала їх у тій самій позі, що залишила.\nЩе Дарвін визнав головною рушійною силою еволюції боротьбу видів за існування. Ця теорія виявилась особливо зручною для людини. Нам доводиться кожен день спостерігати ‘ мовчання ягнят ‘. Якби у цьому світі кожен дбав лише за себе, якби зникли ті слабкі істоти, котрі захищають собі подібних, оте наївне, висміяне братство, що здатне протистояти Необхідності, то що трапилося б з усім людством? Щось втримує цей напівзатонулий корабель на плаву: і всередині, і ззовні. Якась матерія, легка й прозора, виткана з любові.Світ став не набагато кращим відтоді, як повмирали жорстокі й могутні боги. Ним продовжує правити страх. Ніколи страх не поліпшить існування, не переможе зла, натомість любов і співчуття дають кожному крила. Ті, хто чуйно вслухаються у голос Природи., а це і люди, і їхні чотириногі, пернаті,хвостаті брати й сестри,насправді не мовчать. Їхня мова – це вчинки, дії,танець,у якому з ‘єдналися окреме життя і безсмертя крові. У ній немає слів ‘ жорстокість ‘, ‘байдужість ‘, ‘ зрада ‘. Ці риси властиві лише тому, хто не є цілісною людиною, а здоровим чи хворим шлунком, лівою чи правою рукою, як писав колись американський філософ Ральф Уолдо Емерсон. Існує роздрібленість почуттів і вчинків і, коли вона розпадеться аж до атомів, настане хаос.\nКвітка, зірвана недбалою рукою, кинута на дорозі, в ‘яне. Деякий час зберігається її форма, у якій немає уже життя, згодом настає розпад самої форми. Єдине, що залишається від цієї рослини, це прах, гній. У рослині, що визріла, життєва сила зберігається у корінні та насінні. Приклад з реального світу стає метафорою, яка дає змогу пізнати безліч аналогій в інших світах з грубою і тонкою матерією. Є й інша метафора,взята з людського життя: людина – це машина,яка одночасно є гвинтиком ще однієї машини. Ці дві метафори – два образи світу, одному з яких ми мусимо віддати перевагу.\nПерший каже: я – життя, яке прагне жити серед інших життів. Другий говорить: я – річ, якою прагнуть володіти, доки вона не зламалася.\nПовне есе можна завантажити у форматі PDF, EPUB, MOBI.\nУкраїнська книга: місія неможлива? »\n« Зелені сни Касандри


На Донеччині чоловік жорстоко вбив подружжя та підпалив їх тіла в авто - Вечірній Маріуполь\nНа Донеччині чоловік жорстоко вбив подружжя та підпалив їх тіла в авто\n07.12.2021, 14:44 НОВИНИ\nПідозрюваний до смерті побив чоловіка молотком, а його дружину задушив мотузкою. Щоб приховати злочин, він вивіз тіла за межі міста та підпалив у машині.\nНагадаємо, що 17 жовтня у поліцію повідомили про зникнення подружжя із Мирнограду. Незабаром у Покровському районі знайшли згорілий автомобіль, де виявили тіла чоловіка та жінки. Поліцейські встановили обставини події.\nЗ'ясувалося, що подружжя купило автомобіль у підозрюваного. Але він вирішив повернути транспорт та обманним шляхом заманив пару до себе додому. У будинку зловмисник накинувся з молотком на чоловіка, а потім задушив його дружину мотузкою. На іншому автомобілі він вивіз трупи за місто та підпалив – щоб надати події виду ДТП.\nЗ собою чоловік забрав ювелірні прикраси вбитих, банківські картки, їхні документи та втік. Щоб відвести поліцейських "зі сліду", він поширив неправдиву інформацію про те, що нібито втік на тимчасово окуповану територію. За адресою його проживання провели обшуки, та знайшли особисті речі та документи вбитих та сліди крові.\nСпівробітники карного розшуку викрили підозрюваного. Чоловіка затримали у Покровську у будинку колишньої дружини, де він весь цей час переховувався.\nПідозрюваному інкримінують ч. 2 ст. 115 (Умисне вбивство) Кримінального кодексу України. Наразі він перебуває в ізоляторі в очікуванні рішення суду. Йому загрожує довічне ув'язнення із конфіскацією майна.\nЧитайте також: Під Маріуполем рятувальники допомогли прибрати аварійні дерева\nНОВИНИ ДОНБАСУ ПОЛІЦІЯ ВБИВСТВО КРИМІНАЛ


Професійна турбота про автомобілі з 1921 року\nНаш асортимент послуг дозволяє нам завжди пропонувати нашим клієнтам те, що їм необхідно. Ми надаємо послуги для будь-яких типів двигунів: бензинові, електричні та гібридні. Всі СТО мережі Бош Сервіс систематично проходять сертифікацію і прагнуть постійно підвищувати стандарти щодо забезпечення якості. Довіртеся найпопулярнішою міжнародної мережі СТО\nМи пишаємося тим фактом, що протягом довгих років Бош Авто Сервіс залишається найбільш популярною мережею СТО в Європі. Наша філософія знаходить ясне відображення в нашому унікальному сервісному пропозиції.\n● Найвища компетентність, підтримувана лідером автомобільних інновацій. Всеохоплюючий сервіс — рішення всіх відомих технічних проблем з автомобілем.\n● Індивідуальний підхід до автовласників\n● Справедлива ціна\n● Збереження гарантій автовиробника: ми здійснюємо всі види ремонтних і обслуговуючих робіт у відповідності зі специфікаціями автовиробника, зберігаючи гарантію на всі встановлені запасні частини Bosch протягом 12 місяців.\n● Оригінальні запасні частини\nПередові автомобільні технології для тих, хто живе в русі\nНаші СТО обладнані найсучаснішими діагностичними системами для швидкого і точного пошуку і усунення несправностей. Докладні посібники з ремонту, постійне підвищення кваліфікаціх та систематичні цільові майстер-класи забезпечують наших співробітників всієї необхідної технічної та практичною інформацією щодо ремонту та огляду автомобіля. Саме тому ви завжди можете покластися на нас, коли вам потрібні швидкі, професійні та доступні послуги з обслуговування і ремонту автомобіля.\nТакож безперечною перевагою у роботі Бош Авто Сервіс Ньютон є той факт, що Bosch є одним зі світових лідерів у виробництві автозапчастин, якц а нас ви можете придбати за досить привабливими цінами ! Більше 125 років Bosch інвестує в майбутнє автомобільних технологій: роблячи їх чистими, економічними, безпечними та комфортними для водія автомобіля. Пропонуючи надійність та інновації, компанія Bosch є відомим постачальником для автомобільної промисловості в усьому світі.\nБільшість автомобілістів світу вже обрали для свого авто саме запасні частини Bosch !\nЧекаємо на вас за адресою : м.Черкаси, вул. Смілянська 131 – Бош Авто Сервіс


Ніж в спину | knife.org.ua\nHome > Блог > Різне > Ніж в спину\nНедавно блогер Стерненко виклав влог про випускників Національної академії Національної гвардії України, що танцюють мєдляк під пісню Олега Газманова «Господа офицеры». Звісно це лише вишенька на торті виховної роботи у навчальних закладах. Ця пісня взагалі як прищ на сраці періодично вискакує то там то тут. Попередній раз в Тернополі поліцейські теж танцювали під «За Россию и свободу до конца…». Постімперіалістична свідомість проявляється у різних аспектах, в ножевій темі зокрема.\nХочу вчергове звернути увагу на ситуацію на ринку кастомних ножів в Україні. П’ять років війни з РФ не можуть перебити тренди на зброю, що символізує силу радянського окупаційного режиму. Або нацистського, на вибір, кому що більше до вподоби. Холодна зброя це давно не знаряддя вбивства на полі бою, це ідеологічний символічний предмет військової культури. Фінка НКВД, ніж розвідника НР-40, окопник Puma, парадний кинджал SS це те що українські майстри «штампують» як гарячі пиріжки.\nПоказую тренди на прикладі дуже крутого майстра з Черкас під ніком Sergio Urazzini. Він не є поодинокий в своїх темах для «творчості». Їх легіон щоб справитися з запитом. Тож це не персоналізовані претензії а ілюстрація на що витрачається талант майстра.\nФінка НКВД у виконанні Sergio Urazzini\nЄ звісно люди для яких ці предмети уособлюють їхніх герої, їх життєві і політичні погляди. Таких достатньо серед громадян України. Ця публіка має бути предметом інтересу контррозвідки і СБУ. Є такі хто навіть не задумується над силою символів, думають, що це просто круто. Інфантильна підліткова свідомість придатна для вкладання в неї будь яких сенсів. Російські пропагандисти спеціалісти в цьому. Як боротися з цим явищем не знаю. Ні майстри, ні замовники не хочуть розвивати свою свідомість. Одні готові заробляти бабки інші втілювати свої бездумні хотілки.\nОкопник Puma і фінка НКВД від Sergio Urazzini\nТак скоро стрибки і стануть героями для України.\nНР40 у виконанні Sergio Urazzini\nФото взяті зі сторінки Sergio Urazzini.\nPrevious Post Щоб у байдужих йокало\nNext Post Нескорений духом\nАвтор статьи- трус,сцикун и 3,14 дарас))). Ни сколько не разбирается в холодном оружии и не знает его историю….\nЩо саме вас так засмутило 🙂 В чому я неправий?\nАвтор статьи показал на своем примере типичный образец постсоветского тоталитарного мышления: если что-то не по нраву, значит сразу надо стукануть и посадить (автор призывает СБУ, в советские времена писал бы в НКВД или КГБ). Диагноз “Совок головного мозга” напрашивается сам собой… Пока не вымрут почитатели тоталитарщины, мы в Украине не сможем построить нормальное демократическое общество. Следует также отметить низкий уровень ножевых знаний автора – он не смог вспомнить в своем опусе пана Хольмберга…\nПане Едуард, звісно я знаю про прототип Понтуса Хольмберга. Ось мій блог 2018 року, де я згадую про цього Holmberg http://knife.org.ua/kryza/ . Але люди культивують цей ніж не завдяки його імені. Всім пофіг на цей прототип, обивателі марять фінками НКВД. Автор цих реплік про це знає, автор коментаря про це знає. І при цьому прикривається ім’ям Хольмберга. Ну це просто сміховинно. Правда полягає в тому, що в українців слабка гігієна культури, продовжують бути в парадигмі рускава міра, від російської попси до ножевої культури. А такі майстри як Urazzini тупо заробляють гроші на масмаркеті. Просто він робить це талановито. Як то кажуть нічого особистого, просто бізнес, мабуть так.\nАвтор невіглас із зашкваром у мізках! Якщо освіти не вистачає, щоб не зганьбитись з написанням подібного висера, то хоча б не ганьбили майстра! Читай про ніж Хольмберга, неук.\nRuslan, читайте коментар вище. Про Понтуса Хольмберга я знаю. Що ще вам не сподобалося в тексті? Бажано аргументовано і розгорнуто.


Набір 6 сервірувальних килимків Margrese Gold Ø38см (підтарільники) за найкращою ціною! Купити набір 6 сервірувальних килимків Margrese Gold Ø38см (підтарільники) і інший товар з категорії коврики сервировочные. Магазин посуду - ПосудоГрад.\nПосудоград > Для дому та кухні > Килимки сервіровочні > Набір 6 сервірувальних килимків Margrese Gold Ø38см (підтарільники)\nКод товару 32319532\nНабір 6 сервірувальних килимків Margrese Gold - підтарільники для розкішної ошатної сервіровки. Діаметр 38см. Підставочні килимки виготовлені з полівінілхлориду (ПВХ). Килимки з привабливим зовнішнім виглядом і практичними властивостями. Гнучкі, довговічні, стійкі до впливу зовнішнього середовища: сонячних променів, вологи, температурних показників. Гігієнічні, екологічні і і абсолютно безпечні. Золотий колір і текстильний декор - бахрома по діаметру килимків. Сервіровочні килимки Margrese Gold - чудове доповнення до сервіровки святкового столу.


Медичний центр Медичний центр "Св. Луки" у Києві - медичний портал UaDoc\nМедичний портал › Установи › Київ › Медичний центр › Медичний центр "Св. Луки"\nМедичний центр "Св. Луки"\nпр-т Павла Тичини, 16/2 , Київ, Київська область\nКонсультації терапевта, гастроентеролога, кардіолога.\nКонсультації Невролога, Невропатолога: хронічне порушення мозкового кровообігу, неврити, невралгії, захворювання судин, неврологічні розлади, розсіяний склероз. Органічні та функціональні захворювання нервової системи.\nДЕРМАТОЛОГ: захворювання шкіри, вугрової хвороба, грибкове ураження нігтів і волосся, герпетичні інфекції, захворювання що передаються статевим шляхом, діагностика, лікування.\nКОНСУЛЬТАЦІЇ ГІНЕКОЛОГА: клінічне обстеження в повному обсязі, регуляція менструального циклу, видалення поліпів, постановка і видалення внутрішньоматкових спіралей, лікування хронічних запальних захворювань, ерозії шийки матки, клімактеричного синдрому. Діагностика ранніх термінів вагітності. Консультації щодо застосування протизаплідних засобів. Лікування хламідійної, уреаплазменной, мікоплазменної інфекцій. Діагностика безпліддя. Консультації з питань вагітності, УЗД-контроль, безпліддя, вагітні були в контакті з хворими на краснуху, вірусні інфекції та ін вагітні старше 30 років. Гострі гарячкові стани в першому триместрі вагітності.\nЛабораторна діагностика патології розвитку плоду. Прийом гінеколога-ендокринолога. Програма ведення вагітних: від зачаття до пологів. Лікар Андрущенко Клавдія Василівна, Усачова Світлана Петрівна.\nКОНСУЛЬТАЦІЇ УРОЛОГА: діагностика та лікування захворювань сечостатевої системи, уретритів (уреаплазменной, мікоплазменної, хламідійної та іншої етіології), простатитів, аденоми передміхурової залози.\nСексопатолог-андролог: функціональні розлади (питання потенції, раннє сім'явивергання, безпліддя).\nДіагностика та лікування пієлонефритів, циститів, ниркової недостатності. Лікування гіпертензій.\nЕНДОКРИНОЛОГ: захворювання щитовидної залози, УЗД дослідження щитовидної залози.\nЦукровий діабет, рання діагностика і попередження ускладнень цукрового діабету. Ендокринні розлади. гіпотиреоз, затримка росту, ожиріння.\nКомплексний медичний огляд, розгорнутий аналіз крові, біохімічне дослідження крові, загальний аналіз сечі, РВ. Огляд гінеколога, уролога, терапевта, ЛОРа, невропатолога, хірурга, дерматолога, мамолога.\nЕКГ, УЗД органів черевної порожнини та нирок, органів малого тазу, передміхурової залози; УЗД ЕХО КГ серця; нейросонографія, УЗ дослідження вилочкової залози; тазостегнових суглобів у дітей; Комплексні лабораторні дослідження широкого спектру.\nНадаємо лікарсько-консультативну допомогу вдома.\nСтаціонарне лікування та догляд за важкохворими на дому.\nОрганізація пре госпітальної і госпітальної допомоги.\nГастроентеролог, Гінеколог, Кардіолог, Масажист, Невролог, Отоларинголог (ЛОР), Терапевт, Уролог, Ендокринолог, Педіатр\nВідгуки про Медичний центр "Св. Луки"


Патриарх Московский и всея Руси Кирилл предупредил об опасности прихода Антихриста. » За Веру Царя и Отечество\nУ сучасному світі, що відмовляється від Бога, зникає поняття гріха, а будь-яка істина стає відносною, тому сьогодні людство стоїть перед найважливішим моральним вибором, який ніколи в минулому не стояв так гостро, заявив Святіший Патріарх Московський і всієї Русі Кирил під час зустрічі з братією монастиря Зограф. Святіший Владика відвідав один із найдавніших афонських монастирів 6 червня 2013 року.\n«Без Бога немає абсолютної правди. Якщо Бога немає, то будь-яка правда відносна, а якщо правда відносна, то змішуються поняття добра й зла. А це той грунт, на який тільки й може прийти антихрист», — сказав Святіший Патріарх, розмовляючи з ченцями.\n«Світ сьогодні втратив поняття гріха. Не існує більше поняття гріха, є поняття, яке називається "модель поведінки", "альтернативна модель поведінки". Ви так поводитесь — і це ваша "правда", а я так поводжусь — це моя "правда", а абсолютної правди немає. А чому це сталося? Тому що люди відмовилися від Бога», — зазначив Предстоятель Руської Церкви.\n«Ми бачимо зараз, що відбувається. Одностатеві шлюби, евтаназія, аборти — те, що завжди вважалося злом з точки зору Божественної правди, злом більше не вважається», — додав Святіший Владика.\nЗа словами Його Святості, коли руйнуються поняття добра і зла, люди втрачають здатність відрізняти одне від іншого і можуть з легкістю приймати зло. Нав'язування гріха відбувається більш витончено, ніж у тоталітарних суспільствах. Сьогодні людина зі своєї волі, без формальних обмежень свободи, все частіше робить вибір на користь гріха, і це набагато страшніше. «Тобі кажуть: роби, що хочеш, але при цьому ми тобі покажемо приклади, яких потрібно дотримуватися. Кіно, телебачення, масова культура — це приклади, які захоплюють свідомість мільйонів людей», — зазначив Святіший Патріарх.\n«Найважче спастися в миру, там люди стикаються віч-на-віч зі спокусами, звабами, псевдовченнями», — вважає Святіший Владика, з точки зору якого сьогодні зростає значення чернечого життя для всього суспільства, оскільки, відвідуючи монастирі, люди «дійсно стикаються з благодаттю».\n«Чернеча традиція невипадково є такою суворою. Суворість спрямована на створення найкращих умов для того, щоб людина могла спасти свою душу. І тому потрібно дотримуватися чернечих традицій, не потрібно ніяких реформ, ніякого пристосування чернечого життя до сучасних умов», — заявив Предстоятель Руської Церкви, наголосивши на необхідності обмеження використання насельниками монастирів нових технологій.\n«Зараз великою спокусою є Інтернет, — продовжив Святіший Патріарх. — Багато ченців вчиняють, на мій погляд, абсолютно нерозумно: з одного боку, вони йдуть з миру, щоб створити сприятливі умови для спасіння, а з іншого боку, беруть свій мобільний телефон і починають входити в Інтернет, де, ми знаємо, безліч гріховного й спокусливого. І тоді виникає питання: коли чернець бере в руки мобільний телефон, щоб увійти в Інтернет, чи не повинен він подумати, а чи варто йому взагалі в монастирі перебувати?»\nСвятіший Владика запропонував покладати послухи, пов'язані з використанням Інтернету, на окремих найбільш досвідчених ченців. За словами Його Святості, ніщо, у тому числі сучасні технології в монастирях, не повинно змінювати природи чернечого буття.\nДанный законопроект сейчас находится на заключении в правительстве России. Представители правоохранительных органов утверждают, что уже в