"Циганку" у 2016 році поділять на шість зон | Новини\n"Циганку" у 2016 році поділять на шість зон\n15:50, 16 березня 2016 р.\nУ 2016 році в Тернополі відновлять та займуться реконструкцією набережної, яку називають "Циганка". Згідно до концепції, розробленої громадською ініціативою URBAN.te, на місці пустирів та занедбаного простору навколо, пропонується створити нові місця для відпочинку і занять спортом.\n- В цьому році на реалізацію данного проекту уже закладено відповідні кошти. Наразі готується проектно-кошторисна документація. Сподіваємось, що вже найближчим часом розпочнуться ремонтні роботи. Внаслідок реконструкції набережної це місце перетвориться на досить таки активний та безпечний громадський простір, - зазначив очільник міста Сергій Надал.


Антикорупційний суд заочно арештував ексглаву Госпсуду часів Януковича - 24 Канал\n13 вересня 2019 , 01:20 - Читать новость на русском\nВіктор Татьков / Фото з відкритих джерел\nВищий антикорупційний суд заочно арештував скандального голову Вищого господарського суду часів Януковича – Віктора Татькова.\nРішення про запобіжний захід є необхідною умовою для екстрадиції Татькова в Україну повідомляє "Слідство.інфо".\nСкандального суддю підозрюють у низці порушень та злочинів серед яких: пособництво та винесення неправосудних рішень, майнові та корупційні злочини, створення й керування злочинною організацією, втручання в діяльність судових органів та незаконне втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду, одержанні хабаря та відмиванні коштів.\nУкраїнські правоохоронці звернулися до австрійських колег щодо видачі Татькова. Ексголова суду відмовився від спрощеної процедури видачі, коли його могли екстрадувати без будь-яких запобіжних заходів. Тому єдиною можливістю для екстрадиції є заочний арешт.\nАдвокат судді Павло Попков зазначив, що Татьков лікується за кордоном, що нібито доводять довідки з німецьких та австрійських клінік. Він заперечував проти заочного арешту ексголови суду.\nТатьков виїхав з України до повідомлення йому про підозру. Спершу він лікувався у Німеччині, пізніше попросив політичного притулку в Австрії.\nЯк розвивались події навколо ексглави Госпсуду?\nВід жовтня 2016 року суддю офіційно підозрюють у втручанні в діяльність судових органів та роботу автоматизованої системи документообігу суду. За версією Генпрокуратури, Татьков фактично підпорядкував собі систему ухвалення судових рішень.\nЧисленне майно, оформлене на близьких та друзів Татькова, було арештовано в межах кримінальної справи. 28 березня 2019 року суд задовольнив клопотання слідчих ГПУ та передав 143 об’єкти нерухомості оточення Татькова до управління Нацагентства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА).\nЗа даними ГПУ, близькі до екссудді люди довго отримували дохід від здачі цього майна в оренду в розмірі близько 8 мільйонів гривень щомісяця.\n30 травня 2019 року стало відомо, що суддя Подільського райсуду Києва Володимир Гребенюк скасував арешт з частини майна оточення Татькова – 4 квартир, 3 гаражів та нежитлового приміщення в елітному комплексі Києва "Новопечерські липки". Ця нерухомість оформлена на Ольгу Братусь та Бориса Катасонова – батьків оперної співачки Ганни Братусь, яка є подругою родини Татькова.\nПідставою для такого рішення стали доводи про те, що власники цього майна начебто мали свої власні доходи, щоб придбати всю цю нерухомість.\nЗа даними Державної фіскальної служби, з 1998 року Катасонов заробив загалом 155 тисяч гривень, а Ольга Братусь – близько 1,3 мільйона гривень. Цих грошей не вистачило б для покупки такої елітної нерухомості в Києві, зазначають журналісти. Захисники від коментарів відмовились.\nНовини України Новини політики Арешт Судді Новини news


На Житомирщині під час пожежі травмувався чоловік | Час Полісся\nНа Житомирщині під час пожежі травмувався чоловік\nНадзвичайні події | 15:43, 27.07.2021\n27 липня о 15:50 до Служби порятунку «101» надійшло повідомлення про пожежу в господарчій будівлі у с. Станишівка Житомирського району.\nПро це інформує ГУ ДСНС України у Житомирській області.\nГосподар, який спалював сміття на своєму обійсті, помітив, що вогонь перекинувся на покрівлю гаража, розташованого під одним дахом з господарчою будівлею. До прибуття рятувальників чоловік самотужки намагався впоратися із займанням.\nНа місці події бійці ДСНС встановили, що вогонь охопив покрівлю господарчої споруди площею 75 кв.м., існувала загроза розповсюдження полум’я на автомобіль Audi, що знаходився у гаражі. Силами рятувальників о 16:12 пожежу локалізовано, а о 17:05 ліквідовано. Вогнем знищена покрівля господарчої будівлі, вдалося врятувати автомобіль.\nПід час самостійного гасіння пожежі власник отримав перелом нижньої кінцівки. Лікарі, які прибули за його викликом, надали потерпілому медичну допомогу та госпіталізували до травматологічного відділення міської лікарні.\nДо ліквідації пожежі залучалося 10 чоловік особового складу та 2 одиниці спецтехніки.\nПопередня причина пожежі – необережне поводження з вогнем. Остаточні обставини встановлюються фахівцями.\nУ Житомирському районі під час пожежі загинув чоловік


Ацидантера, як виростити - Сад, дача та город без клопоту та турбот\nГоловна Квіти Ацидантера, як виростити\nАцидантера, як виростити\nЯкий дачник не мріє виростити такі квіти на дачі, яких ще ні в кого немає зі знайомих і сусідів. І мені завжди хотілося випробувати якусь нову рослину, хоча б одне за сезон. Інший раз побачиш рослину на виставці або на картинці. І розумієш, що хочеш його виростити. Так і трапилося з ацидантерой. Побачені мною букети й квіти в Москві в одному із квіткових магазинів не могли залишити мене байдужої. І особливо мені сподобалися букети з ацидантери. Так років 10 назад я вперше посадила ацидантеру.\nДо моменту посадки із книги "Довідник квіткаря" я знала, що ця рослина родом з Африки. Рід поєднує близько 40 видів. Але в той час у продажі була тільки ацидантера двоколірна (Acidanthera bicolor). У тім же довіднику було написано, що цю рослину ще називають запашним гладіолусом. Як отут було не спокуситися?\nИ я, звичайно, з радістю посадила гарну клубнелуковицу ацидантери. Місце для посадки вибрала сонячне, захищене від вітру. Нічого особливого не додавала в ґрунт, тому що пам'ятала, що перегодувати азотом цибулинні\nГірше, ніж не догодувати\nИ ацидантера мене не розчарувала. Зацвіла вона в серпні. І було приємно, що все вийшло. Квітки на довгому стеблі не були дуже великі, але їхня краса вражала. Білі з темно-малиновою зірочкою в центрі, запашні. Дивувало, що цій рослині не потрібна підв'язка, стебло не гнулася\nКоли підійшла пора в жовтні викопувати клубнелуковицу, я її не знайшла. Не було й жодної дитинки. Видимо, хтось примітив таку красу, і під час нашої відсутності викопав. Поки я більше не саджала ацидантеру, але сподіваюся це зробитися\nИ інформацію з посадки й вирощування цієї рослини бережу. От що треба ще знати\nПеред посадкою можна потримати клубнелуковицу в розчині марганцівки. Глибина посадки клубнелуковиц - 10-12 див, уважаючи від дінця, відстань між рослинами - 20-25 див. У лунку бажано насипати небагато річкового піску. Відхід такої ж, як за гладіолусами\nУ жовтні рослини потрібно акуратно викопати й сушити клубнелуковици 3-4 тижня в теплому приміщенні. Потім обрізати листи зі стеблом, залишити лише невеликий пеньок. Дитинку відокремити від старої клубнелуковици. Зберігати при температурі 5-6 градусів. Можна зберігати в паперових пакетах або холщевих мішечках у холодильнику в ящику для овочів\nНавесні перед посадкою за 2-3 тижні вийняти клубнелуковици з холодильника й дати їм полежати при кімнатній температурі\nКвітки ацидантери нагадують метеликів, що пурхають. І краса цієї рослини послужить прикрасою кожного квітника


Черкащанка відправила своїх дітей на війну\nЧеркащанка відправила своїх дітей на війну\nЛюбов Руденко із села Боровиця Чигиринського району ні на мить не випускає з рук старенький атлас і досконало вивчила карту Донецької та Луганської областей. Цей атлас – це її сьогоднішня настільна книга і талісман водночас, адже двоє її синів уже тривалий час воюють на Сході. Та беручи приклад із відваги своїх дітей, вона сама взяла під опіку родину переселенців, інформує Про Все.\nБатько по телефону консультував, як ремонтувати БТР\n– Уже кілька місяців наша родина живе по карті та по телефонних дзвінках дітям, – розповідає пані Любов. – Також почала ходити і до церкви та щодня читаю молитви.\nНа атласі жінка галочками позначає всі населені пункти, де воювали її сини.\n– Я й молитов ніяких досі не знала, а зараз постійно їх читаю. У мене три сини-соколики – Юрій (на верхньому фото ліворуч -ред), Ігор (праворуч – ред) та Олег. Зараз зі мною тільки найменший Олег, а Юра та Ігор воюють на Сході, – говорить про свої синів Любов Руденко.\nСтарший, 23-річний Юрій, уже вісім місяці на Сході, а нещодавно до нього приєднався й середній, 20-річний Ігор. Вдома на них чекає батько з матір’ю, брат-семикласник та бабуся.\n– Юра із військовою освітою – закінчив Львівську академію сухопутних військ. Але ніхто й ніколи не думав, що настане такий час, як зараз, коли берешся за зброю, вбиваєш, на очах втрачаєш побратимів, – говорить жінка. – Про війну син розказував різне. Знаю, як і місцеве населення їх проклинало, як у них там і техніка ламалася, і колеса із БТРів відпадали. Моєму 23 роки, а є й молодші, звідки ж їм знати, як ті БТРи ремонтувати. Бувало, телефонує Юра батькові, щоб проконсультував по ремонту. Після таких розмов, пригадую, чоловік довго матюкався, бо куди ж дітей на такій техніці відправляти.\nТа коли син, командир взводу, ще тільки від’їздив на Схід, жінка й подумати не могла, що все дійде аж до такого.\n– І тоді, і зараз намагаюся спілкуватися з ним весело, із жартами. Він мені ніколи не зізнавався, що їм, наприклад, немає чого їсти. Але як мати я це відчувала. Перебалакаю з ним – і відразу в подушку плакати. Бувало й таке, що хотіла аби він захворів, чи щоб на нього гайморит напав, тоді б його відправили у госпіталь і він не був би на війні. Але згодом я відігнала від себе ці думки, – зізнається Любов Руденко.\nЧерез війну черкащанин не приїхав на власне весілля\nНе раз жінка втішала себе думками, що через тиджень-два війна скінчиться. Вона чекала, але бої продовжувалися. Через війну довелося вже в котрий раз переносити і Юркове весілля.\n– Із весни перенесли на кінець серпня. Хоча Юра, наче відчував і пропонував перенести аж на грудень, думаючи, що до того часу схід України вдасться звільнити, – згадує черкащанка.\nПовернутися додому на власне весілля Юрій повинен був за п’ять днів до церемонії.\n– Одружуватися мали у Львові. Наша сім’я та родичі купили квитки, щоб їхати з Черкас на весілля, – продовдує жінка. – Та Юра зателефонував і сказав, що не може залишити хлопців самих. Тоді їхня рота тримала луганський аеропорт. Тож весілля знову відмінили. А в цей час по телевізору ми бачили, що там відбувається щось страшне. Юра вже навіть не телефонував, а присилав смс-повідомлення зі словами, що з ним все гаразд. Але ми вже знали – якщо він пише, а не телефонує значить там не все так добре.\nА середній син Ігор про армію навіть не думав. Тому для родини стало приголомшливою несподіванкою повідомлення, що він також йде воювати.\nЗараз хлопці воюють разом. І хоча по кілька днів можуть не бачитися, але кожен з них спокійний від того, що брат десь поруч.\n– Коли Юра на кілька днів повернувся у відпустку я вже бачила по ньому, що це вже не дитина, а доросла та відповідальна людина. Тому більше переживала за психіку Ігоря. Але ні старшому, ні середньому ні я, ні будь-хто інший з родини не показували свого хвилювання, – каже їхня мати.\nЗараз хлопці контролюють трасу Бахмутка на Луганщині.\nПані Любов розповідає, що в селі в неї часто запитують, як їй вдається триматися і бути наче «дерев’яною». На людях вона таки тримається, але відчуває, що за ці місяці вона постаріла років на 20.\n– Навчилилася триматися, уже менше і заспокійливого п’ю. І слава Богу, що біля мене зараз найменший син. Він моя опора, – обіймаючи найменшого синочка промовляє Люба.\nДля семикласника Олега його брати – справжні герої. Та попри свій вік хлопчина розуміє, що він має підтримувати маму. А вона, обіймаючи Олега, постійно згадує про старших.\n– Буває мама прийде й запитує, кого будемо гріти Юру чи Ігоря. А я кажу, мовляв, давай обох зігрівати. Обіймаючи мене, вона надсилає своє тепло і їм, – каже Олег.\n– Я вірю, що є сила, яка може передавати тепло та відчуття навіть на сотні кілометрів, – додає жінка.\n“Хай Бог вас береже”\nКожен телефонний дзвінок до синів завершується словами «Хай вас Бог береже».\n– Ці слова стали їхнім оберегом. Якщо навіть не встигаю це проговорити, бо не завжди випадає нагода довго спілкуватися, то сини передзвонюють згодом і кажуть: «Мамо, ти забула дати нам настанову». І тоді я промовляю «Хай вас Бог береже», – посміхаючись зазначає Любов. – Якби я могла, то я б сама поїхала на схід, аби тільки діти туди не йшли.\nСвій порив допомоги пані Любов підтвердила діями – поселила в себе родину біженців із Дебальцево:\n– Моїм дітям там також допомагали люди. Не завжди проклинали, були й такі, хто борщем та молоком годував. Тому й пустила жити. Вони у нас і досі, хоча вже кілька раз поривалися їхати додому.\nТеги: ЗМІ, новини, Черкащина, ато, земля\nЗавтра на Черкащині очікуються тумани\nЧеркасці просять виконати капітальний ремонт дороги і пішоходної доріжки\nЧерез необережність з вогнем у Черкасах загорілася надвірна споруда (ФОТО)\nЧеркаський військкомат запрошує навчатись військовій справі\nНа мережі водопостачання Черкас замінили застаріле обладнання\nУ Черкасах на перехожого напала зграя собак\nЖителі Свидівка перекриватимуть дорогу в знак протесту проти приєднання до Черкас\n"Скоро не буде кому працювати": "швидкій" Черкаської області бракує близько трьох сотень працівників\nУ Черкасах патрульні спіймали за кермом нетверезого начальника виправної колонії\nВдома у черкащанина поліцейські вилучили партію наркотиків\n77-річний волонтер-іноземець викладає в одній із черкаських гімназій (ВІДЕО)\nЧеркасці організували флешмоб, щоб виправити ситуацію з численними ДТП\nНа Черкащині відкриють ще дев'ять ЦНАПів\nДвоє чоловіків на Черкащині побили чергову по переїзду\nЗранку у Черкасах зупинили водія пасажирської маршрутки напідпитку (ВІДЕО)\nСапери на Черкащині знищили гранату часів війни\nГенеральна прокуратура направила до суду обвинувальний акт у справі щодо вбивства журналіста Сергієнка\nНа Черкащині загорілося кладовище (ВІДЕО)\nСтало відомо, яка ситуація зі сказом на Черкащині\nЗ початку року один з черкаських нардепів жодного разу не голосував у парламенті\nУ Черкасах для навчальних закладів оголосили карантин


Як зазначається, рятувальники намагаються привернути увагу якомога більшої кількості людей до питань безпеки. Для цього на будівлі Головного управління ДСНС встановили інформаційне табло.\nВідтепер усі перехожі зможуть дізнатись оперативну інформацію про нагальні події: надзвичайні ситуації, штормові попередження, важливі повідомлення.\n«Хто поінформований, той озброєний! Сподіваємось, це буде корисно», - написав Андрій Кульбач.\nЗазначимо, що приміщення ГУ ДСНС розташоване за адресою: вулиця Короленка, 4.


Боротьба з пожежею на арсеналі: залізнична складова\nДиректор регіональної філії «Південно-Західна залізниця» Григорій БЕВЗ - «Залізничники, оперативно відреагувавши на ситуацію, надають всіляку допомогу для ліквідації наслідків пожежі»\nВибухи на військовому арсеналі поблизу Калинівки завдали немало клопоту не лише місцевим жителям, а й залізничникам. Адже через небезпеку було закрито рух потягів між Козятином і Вінницею та Калинівкою ІІ і Старокостянтиновом. Тому десятки потягів, більшість з яких – пасажирські, були зупинені на ближніх від небезпечної зони станціях. А пасажири, які мали намір виїхати із Вінниці, Калинівки та деяких інших міст, зіткнулися з чималими проблемами.\nЯк виходили залізничники із ситуації, що склалася із перевезенням пасажирів, дещо пізніше, а спочатку про тих, хто вступив у боротьбу з вогнем разом із військовими пожежними.\nЗАЛІЗНИЧНІ ПОЖЕЖНІ – НА ПЕРЕДОВОМУ РУБЕЖІ\nВночі, 27 вересня, пожежні поїзди зі ст. Гречани, Жмеринка та Козятин прибули на ст. Калинівка в готовності діяти за призначенням. І невдовзі їхня допомога знадобилась. Першим безпосередньо на територію палаючого арсеналу попрямував Козятинський поїзд із командою вогнеборців на чолі з Ігорем ГАЄВСЬКИМ та Олександром ЦВИКОМ. Вони розгорнули пожежне обладнання і почали подавати воду у пожежні танки. А екіпажі, які керували спеціальною технікою, займались гасінням пожежі. Зауважу, що на той час постійно вибухали боєприпаси, тому пожежні автомобілі не могли наблизитись до небезпечної зони. Там працювали лише броньовані танки та машини. Але у них невеликі запаси води. І в такій ситуації пожежні поїзди з двоматрьома цистернами, в кожній із яких по 60 т води для приборкання вогню, були вкрай потрібними.\nКоли перший вичерпав свої запаси і відправився для їх поповнення, його змінив пожежний поїзд із Гречан. За діями пожежної команди поїзда під керівництвом Ігоря КАРУНИ у автора цих рядків була можливість спостерігати, і можу засвідчити, що працювали вони чітко і злагоджено.\nКоли підходив пожежний танк, одразу запускали мотопомпу і за лічені хвилини його резервуари через пожежний рукав наповнювали водою. За ним підходив інший броньований танк, і так продовжувалось майже безперервно. І все це відбувалось на фоні вибухів, які лунали неподалік з певною періодичністю. На щастя, снаряди та осколки не долітали до місця розташування пожежних поїздів. Інакше було б непереливки, адже поруч, на рампах, лежали ящики зі снарядами, які вивантажили із вагонів, але ще не встигли доправити до місць зберігання.\nТретім на бойову позицію виїхав пожежний поїзд зі Жмеринки, обов’язки начальника в якому виконував Олександр ПЕЧЕНЮК. Команда вогнеборців під його керівництвом виконувала таке ж завдання, як і попередні. А два поїзди, що вже відпрацювали, направились до Вінниці, де поповнили запаси води і повернулись на ст. Калинівка в готовності до роботи в зоні лиха. Дії пожежних поїздів постійно координували начальник служби воєнізованої охорони регіональної філії «Південно-Західна залізниця» Василь ЛЕВИЦЬКИЙ та головний інспектор з пожежного нагляду Віталій КОЛЕСНИК.\nПожежні танки у Калинівці поновлюють запаси води за допомогою команди пожежних поїздів столичної магістралі\nРазом із залізничними пожежними діяли і машиністи локомотивів: вони доправляли поїзди до місць бойової роботи. І кожна локомотивна бригада, а це машиніст Андрій ПОНОМАРЕНКО та помічник Володимир ПОЛЯКОВ, Віталій ПАНЬКОВЕЦЬКИЙ та Олександр КУЦМАЙ, Дмитро ГОРБАНЬ та Олександр ЛЕПЕТУН, діяла злагоджено, чітко дотримуючись інструкцій, які регламентують роботу в таких ситуаціях. Так же добросовісно працювали локомотивні бригади, до яких входили Юрій ШЕВЧУК, Віталій ПАВЛОВ, Олександр ПЕДОС, Вадим МІТЛЯР та Сергій ГЛУШКО. Ніхто не запанікував, не залишив локомотива. І, за словами керівника вінницького підрозділу локомотивного депо Жмеринка Олександра ТАРАСЮКА, усі поставлені перед ними завдання виконали успішно. А допомагав їм у цьому начальник ст. Калинівка Олег КРАВЕЦЬ. Він організовував маневрову роботу та, головне, забезпечував вихід пожежних поїздів на під’їзну колію, що прокладена до арсеналу з колишньої ст. Сальник, а вона розташована на значній відстані від Калинівки. Але Олег Степанович всюди встигав і не зважав на небезпеку.\nПрацювати за важких умов довелось і складачу поїздів Ігорю АНДРОЩУКУ. Він не лише виконував свої обов’язки, а й допомагав машиністам доправляти пожежні поїзди під’їзною колією, яку прокладено через лісовий масив до арсеналу. Огляд для локомотивної бригади тут вкрай обмежений, гілки дерев усе закривають. Тому складач поїздів знаходився на підніжці першого вагона і пильно оглядав колію, адже там міг знаходитись вибухонебезпечний предмет або інша перешкода. Про це Ігор за допомогою радіостанції мав повідомити машиніста. На щастя, таких повідомлень робити не довелось.\nСкладач поїздів Ігор АНДРОЩУК не лише виконував свої обов’язки, а й допомагав машиністам доправляти пожежні поїзди під’їзною колією, яку прокладено через лісовий масив до арсеналу\nЗа словами директора регіональної філії «Південно-Західна залізниця» Григорія БЕВЗА, який з оперативним штабом, сформованим із провідних працівників управління, перебував 27 вересня у Калинівці і керував діями підлеглих, усі залізничники діяли злагоджено і самовіддано. Багато з них заслуговують на заохочення та нагороди.\nПРО ПАСАЖИРІВ ПОТУРБУВАЛИСЬ\nНа заохочення, слова вдячності заслуговують і працівники пасажирської компанії, в першу чергу ті, хто працює на вокзалах ст. Вінниця, Жмеринка та Козятин. Адже протягом доби 27 вересня їм було зовсім не легко. Здебільшого вони вислуховували докори, образи, погрози, а не слова вдячності. Пасажири, які не могли виїхати з цих місць або дістатись до них, не стримували емоцій та негативних висловів. І це при тому, що залізничники ні в чому не мали провини. Та саме працівникам, які займаються пасажирськими перевезеннями, довелось не лише вислуховувати скарги незадоволених людей, а й шукати виходи зі складних ситуацій. У більшості випадків це їм вдавалось.\n— Наш колектив, зокрема касири, чергові по вокзалу, чергові з видачі довідок, диктори, як ніколи згуртувався, — розповідає начальник вокзалу ст. Вінниця Олена МИХАЙЛЕНКО. – Усі з повною відповідальністю виконували свої обов’язки, при потребі допомагали колегам. Багатьох, хто мав відпочивати, ми викликали на роботу. Зокрема касири Тетяна ЖДАНОВА, Валентина ЖУРКО, Ірина БАБІЙ зайняли робочі місця в касах, які в нічний період не мають працювати. Однак пасажирів, що прагнули здати квитки на поїзди, було багато, тому й довелось відкривати ще три каси. Удосконалили ми й роботу довідкового бюро, щоб зменшити чергу біля нього. Тут оперативно працювали Валентина АНТОНЧЕНКО, Олена МАЙДАНЮК, Майя КАВУН і Наталія НЕРЕЗЕНКО. Побільшало роботи і у дикторів, адже щохвилини необхідно було доводити до відома пасажирів нову інформацію, яка надходила до нас. А перший удар, якщо можна так висловитись, прийняла на себе чергова по вокзалу Наталія ЯКУБОВИЧ. І зробила вона це, незважаючи на тендітність, доволі мужньо. Потім вона передала естафету черговій Валентині БОРИСЕНКО, та – Валентині ЗАГОРОДНЮК, а від неї чергування перейшло до Ніни ПІГАЄЦЬ. Кожна з цих жінок працювала з повною самовіддачею. Втім, як і всі співробітники вокзалу.\nЩодо першого «удару», про який говорила керівник підрозділу, то він прийшовся на пізній вечір 26 вересня, коли зупинили потяг Львів—Запоріжжя, адже саме в цей час заборонили рух у напрямку Козятина через Калинівку. Для того щоб розмістити пасажирів, що не мали можливості їхати далі, їм надали місця у кімнатах відпочинку та у залі підвищеного комфорту. Багато з них цим скористались. Такими ж пропозиціями скористались пасажири і з деяких інших потягів.\nВиникла проблема і з групою дітей, а їх було 36, які мали мандрувати потягом до Яремчі. Тож їх доправили у состав, що не поїхав до Запоріжжя, і відправили до Жмеринки, звідти додатковим вагоном довезли до Львова. А там організували поїздку до місця призначення.\nЗнайшли вихід із ситуації, що склалась із пасажирами, які мали намір дістатись до Польщі. Оскільки поїзд Київ—Пшемисль спрямували на Львів через Здолбунів, то у Жмеринській вагонній дільниці сформували состав із шести пасажирських вагонів і ним пасажирів із Вінниці, Хмельницького та Тернополя, які мали квитки на згаданий вище потяг, також доправили до Львова, де вони уже пересіли в Інтерсіті +.\nЩодо пасажирів, які придбали квитки у напрямку Одеси, то їх електропоїздом доправляли до Жмеринки, а там пропонували поїздку до Південної Пальміри потягами. Знаходили виходи й з інших ситуацій. І це завдяки злагодженій роботі працівників ближніх від Вінниці вокзалів, та й усієї пасажирської компанії. Вони старались, щоб їхні клієнти мали якомого менше незручностей. А от залізниця зазнала чималої шкоди, зокрема і від пасажирських перевезень. Так, лише на вокзалі ст. Вінниця було повернуто в каси майже 2 тис. квитків із повним відшкодуванням вартості, що вилилось у суму майже 300 тис. грн. Інші втрати також немалі. Та головне, що рух поїздів через Калинівку уже відновлено, а ліквідацію надзвичайної події на військовому арсеналі, в якій брали участь пожежні поїзди і безпосередньо залізничники, завершено.\nФото Сергія ДРУЧЕНКА, «Магістраль»


На Херсонщині поліція впродовж доби затримала шахраїв, які ошукали двох фермерів на 800 тисяч гривень » Информационное агентство Таврия Ньюс\n17:11 - 29.11.19\nВчора в чергову частину Нововоронцовського відділення поліції звернулись менеджер та водій фермерського господарства з Миколаївської області. Розгублені жінка з чоловіком розповіли, що невідомий зловмисник під час покупки насіння соняшника ошукав заявників на 350 тисяч гривень. Впродовж кількох годин оперативники управління карного розшуку встановили особу підозрюваного. Сьогодні його разом із напарником затримали в одному з готелів Скадовська.\nЗвернення про злочин надійшло до поліції вчора близько 16:00. У Новоронцовському відділенні поліції зібралися житель одного з населених пунктів району та представники фермерського господарства з Миколаївської області. В ході розмови з’ясувалося, що місцевий мешканець продавав насіння соняшника, а жителі Миколаївщини були покупцями. Коли вже завантаження товару майже закінчилося, покупці передали 350 тисяч гривень начебто посереднику продавця, після чого він з грошима поїхав у невідомому напрямку і наразі зв’язок з ним відсутній.\nВ ході детального вивчення отриманої інформації поліцейські встановили, за якою «схемою» діяв шахрай. Як з’ясувалося, три дні тому фермеру з Миколаївщини зателефонував незнайомий чоловік, представився жителем Нововоронцовського району Херсонської області та запропонував купити в нього насіння соняшника за ціною нижчою від ринкової вартості. Покупець підрахував вигоду, що отримає, і погодився. Того ж дня до 68-річного жителя Нововоронцовського району на іномарці приїхав невідомий молодий чоловік та сказав, що готовий купити в нього соняшник за ціною більшою ніж ринкова. Звісно ж пенсіонер одразу погодився. І покупка, і продаж були призначені на 28 листопада.\nНа під’їзді до елеватору в Нововоронцовському районі покупців з Миколаївщини зустрів молодий чоловік на автомобілі «АУДІ А6» із запорізькою реєстрацією. Він представився менеджеру миколаївського фермера та водію вантажівки представником продавця насіння та показав, куди заїжджати для завантаження соняшника. Розпочалася погрузка. Коли останні тони вже досипали в кузов, представник підійшов до менеджера та попросив гроші. Довірлива жінка відрахувала 350 тисяч гривень і передала їх молодику. Він комусь зателефонував, повідомив, що можна під’їжджати за грошима, сів в автомобіль та поїхав. Коли настав час виїжджати вантажівці з території елеватора, виявилося, що охоронники транспортний засіб не випустять доки покупці не розрахуються. В цей час на зернотік під’їхав літній чоловік – власник соняшника. Він повідомив миколаївцям, що ніяких грошей не отримував, ніякого посередника не посилав, а натомість сам приїхав сюди на зустріч з молодим чоловіком, якому збирається продати насіння соняшника. Так громадяни зрозуміли, що стали жертвами шахрая, який ошукав одних із них на чималі гроші.\nЯк розповів заступник начальника поліції Херсонщини Микола Цап, на допомогу районним колегам в розкритті злочину виїхали співробітники управління карного розшуку обласного главку поліції. Насамперед оперативники склали детальний зовнішній опис шахрая. Вжитими заходами впродовж кількох годин поліцейські встановили його особу. Ним виявився 25-річний житель м. Переяслав-Хмельницький Київської області. Також поліцейські встановили, що на автомобілі підозрюваного були встановлені номерні знаки, викрадені кілька днів тому з транспортного засобу в Запорізькій області. На розшук і затримання автомобіля та водія були орієнтовані наряди поліції. А оперативники продовжили подальші розшукові заходи. Сьогодні вночі стало відомо, що зловмисник може перебувати в м. Скадовськ. В ході відпрацювання вулиць районного центру поліцейські помітили схожий за описом автомобіль «АУДІ А6» поблизу одного з міських готелів. Щоправда на іномарці були встановлені номерні знаки, зареєстровані в Донецькій області. Оперативники встановили спостереження за автівкою. Близько опівдня з готелю вийшли двоє чоловіків, один з яких якраз і був розшукуваним шахраєм, які направилися в бік «АУДІ». Після їх затримання з’ясувалося, що другий чоловік також має відношення до скоєння злочину. Саме він через оголошення в мережі Інтернет знаходив майбутніх жертв їх афер. В ході огляду чоловіків, в кишенях їх одягу були виявлені здобуті незаконним шляхом гроші, частину зх яких вони вже обміняли на іноземну валюту. Наразі відомо, що за аналогічною схемою в пастку шахраїв кілька тижнів тому потрапила й жителька Голопристанського району. Під час продажу зернових вона втратила майже півмільйона гривень.\nНа даний час проводяться слідчі дії. Чоловіки підозрюються в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 Кримінального кодексу України «Шахрайство». Вирішується питання про затримання основного фігуранта в порядку ст.208 Кримінального процесуального кодексу України та обрання йому міри запобіжного заходу. Йому може загрожувати 8 років позбавлення волі.


Суд над Савченко: у справі спливли нові подробиці - ЗНАЙ ЮА\nСлідчим заборонили відбирати речі у Савченко\nШевченківський районний суд Києва виніс нове рішення у справі народного депутата Надії Савченко.\nТак, суд відмовив слідчому СБУ Миколі Побережняку в арешті майна з офісу Савченко, яке вилучили під час обшуків 10 квітня. Про це повідомляє Рoliteka.\nВідомо, що в офісі партії Савченко 10 квітня СБУ вилучила п’ять ноутбуків, кілька печаток і документи благодійного фонду та партії.\nЯк заявила сестра Надії – Віра Савченко, три з п’яти вилучених ноутбуків належали юристам, що "допомагали Савченко вирішувати проблеми громадян".\nУ свою чергу суддя Олег Линник на засіданні питав, яке відношення до кримінальної справи Савченко може мати вищевказане вилучене майно. На що слідчий СБУ відповів, що і фонд, і партія, з яких вилучили документи, "носить ім’я Савченко".\nЗгідно з рішенням суду, якщо слідчі не подадуть апеляцію, вони повинні будуть в найкоротші терміни повернути вилучене майно.\nНагадаємо, нещодавно Надія Савченко пройшла перевірку на поліграфі. Під час проведення експертизи у нардепки, зокрема, запитували чи збиралася вона добивати автоматами народних депутатів у парламенті після здійснення терористичного акту.\nЯк стверджує сестра Надії Савченко Віра, результатів проходження поліграфа не отримала ні сама нардеп, ні її захисники.\nЯк повідомляв портал "Знай.ua", слідство у справі позафракційного народного депутата Надії Савченко продовжили на шість місяців.\nВражаючі факти: що розповіла сестра Савченко на Майдані


Обліпихова олія: користь і шкода | Здоров'я\nГоловна » Здоров'я » Обліпихова олія: користь і шкода\nОбліпихова олія: користь і шкода\nУ чому користь обліпихової олії?\nУсунення неприємних симптомів сухості очей\nобліпихова олія в лікуванні захворювань жіночої статевої системи\nОбліпихова олія в профілактиці хвороб шлунково-кишкового тракту та серця\nЯгоди обліпихи для здоров’я печінки\nЗдоров’я і молодість шкіри. Профілактика вугрової висипки і акне\nПротипоказання до застосування обліпихової олії і препаратів на його основі\nУ статті розповідається про користь ягід обліпихи і обліпихової олії, що є джерелом багатьох вітамінів, макро – і мікроелементів, незамінних жирних кислот. Його широко використовують для профілактики і лікування різних захворювань шкірних покривів, шлунково-кишкового тракту, серцево-судинної та сечостатевої систем.\nПлоди обліпихи вважаються одними з найбільш поживних ягід, із-за того що містять цінну обліпихова масло. Вони багаті активними речовинами, в тому числі вітамінами A, B1, B2, D, E і K, каротиноїди, флавоноїди, фенолами та амінокислотами. Вони містять величезну кількість вітаміну C (більше ніж апельсини в десять разів!), фолієву кислоту і два десятки різних мінералів. Крім того, ягоди обліпихи в своєму складі мають незамінні для організму людини жирні кислоти омега – 3, 6, 7 і 9. Унікальне поєднання амінокислот, мінералів і вітамінів робить їх настільки популярним засобом для лікування різних захворювань і косметологічного догляду за шкірою обличчя і тіла.\n1 У чому користь обліпихової олії?\n1.1 Усунення неприємних симптомів сухості очей\n1.2 обліпихова олія в лікуванні захворювань жіночої статевої системи\n1.3 Обліпихова олія в профілактиці хвороб шлунково-кишкового тракту та серця\n1.4 Ягоди обліпихи для здоров’я печінки\n1.5 Здоров’я і молодість шкіри. Профілактика вугрової висипки і акне\n2 Протипоказання до застосування обліпихової олії і препаратів на його основі\nОбліпихова олія відрізняється своїми антибактеріальними, регенеруючі, протизапальними, антиоксидантними, а також загальнозміцнюючі властивості. Воно використовується для лікування і профілактики різних недуг – опіків слизових оболонок, шкірних захворювань, ерозій ротової порожнини, геморою, гастриту і коліту. Воно стимулює процеси загоєння шкірних покривів, підвищує імунітет і навіть бореться з раковими клітинами печінки і товстій кишці. Клінічні дослідження показали, що тримісячний курс прийому обліпихової олії дозволяє знизити рівень маркерів системного запалення.\nОбліпихова олія нерідко використовують для поліпшення зору. Приміром, ним лікують порушення зволоження рогівки, так званий синдром «сухого ока». В одному науковому тестуванні піддослідні приймали по 2 г обліпихової олії протягом трьох місяців. Вчені, дослідивши зразки слізної плівки, взяті до і після тестування, виявили, що склад жирних кислот в них не змінився. Проте всі пацієнти відзначили сприятливий вплив обліпихової олії. У багатьох з них зникли болісні симптоми, відчуття різі, печіння, а також почервоніння очей. Дослідники зробили висновок: жирні кислоти, в тому числі і омега-7, що містяться в ягодах обліпихи, дійсно працюють, надаючи позитивний ефект на рогівку і купируя симптоми сухості очей.\nПоліненасичені жирні кислоти, що містяться в плодах обліпихи, допомагають підтримувати в нормальному стані шкірні покриви, слизові оболонки травного тракту і жіночих статевих органів. Саме тому обліпихова олія успішно застосовується для лікування багатьох гінекологічних захворювань, в тому числі:\nТакож вона використовується для стимуляції відновлення клітинних мембран, покращує стан жінки під час менопаузи.\nУ рідкому вигляді обліпихову олію вживають усередину при захворюваннях шлунково-кишкового тракту, в тому числі при виразках шлунка і гастроезофагеальної рефлюксної хвороби (ГЕРХ). Воно знімає роздратування і запалення, заспокійливо впливає на травний тракт, тим самим допомагаючи запобігти загостренню захворювання. При систематичному прийомі обліпихова олія сприяє зменшенню болів, усуває відрижку і печію. Ягоди обліпихи покращують стан хворого і при наявності серцево-судинних захворювань. Вчені, використовуючи подвійний сліпий метод тестування на вибірці з 128 пацієнтів з ішемічною хворобою серця, отримали наступні результати. Застосування обліпихової олії по 10 мг три рази на день протягом 6 тижнів надає благотворний вплив на серцево-судинну систему людини. У всіх випробовуваних значно знизився рівень холестерину в крові, практично припинилися напади стенокардії і значно поліпшилося функціонування серцевого м’яза.\nВичавка з плодів обліпихи вкрай ефективна і при захворюваннях печінки (у тому числі і викликаних алкогольною інтоксикацією). Як показують дослідження, обліпихова олія є сильним гепатопротекторну засобом. Воно знижує рівень концентрації афлатоксинів в печінці і захищає її від їх згубного впливу. Крім того, обліпихова олія допомагає нормалізувати кількість ферментів у печінці і концентрацію жовчних кислот у сироватці крові.\nОбліпихова олія є прекрасним засобом для профілактики появи вугрової висипки і акне. Вугровий висип – це хронічний запальний процес, що супроводжується почервонінням шкіри, появою невеликих висипань. Обліпихова олія чудово знімає запалення, живить клітини і бореться з бактеріями. Воно покращує структуру шкіри і нормалізує розподіл пігменту. На основі ягід обліпихи виготовляються багато косметологічні засоби, що володіють загоюючою і протизапальною дією.\nОбліпихова масло слід використовувати в лікувальних цілях тільки після консультації з лікарем. Самостійний і безконтрольний прийом препаратів на основі обліпихи може призвести до негативних наслідків. Основними протипоказаннями до використання обліпихової олії є вагітність та грудне вигодовування. Немає достовірних відомостей про те, що обліпихова олія не має токсичної дії на плід і не надходить до дитині з грудним молоком. Крім того, ягоди обліпихи не варто застосовувати одночасно з антикоагулянтами та антитромбоцитарними препаратами (аспірин, диклофенак, гепарин, ібупрофен і ін). Поєднання цих лікарських засобів може призвести до розвитку кровотечі, адже в обліпиховій олії міститься велика кількість кумаринів, що знижують згортання крові. Будьте здорові!\nПізнавальний відеоролик про масло обліпихи і його корисні властивості:


Безкоштовна бібліотека підручників 3.1.1. Стан навколишнього природного середовища в Україні - Екологія та охорона навколишнього природного середовища - - ���������� ��������\n3.1.1. Стан навколишнього природного середовища в Україні\nУкраїна через високий рівень концентрації промислового виробництва та сільського господарства, внаслідок використання природних ресурсів протягом десятиріч перетворилася в одну з найнебезпечніших в екологічному відношенні країн. Нинішня екологічна ситуація в Україні характеризується як глибока еколого-економічна криза, котра зумовлена закономірностями функціонування адміністративно-командної економіки колишнього СРСР. Нарощування продуктивних сил здійснювалося практично без врахування екологічних наслідків, панував відомчий, споживацький підхід до розміщення нових виробництв. Було допущено серйозних помилок в організації комплексного використання природних ресурсів, недостатня увага приділялася управлінню охороною природи та контролю якості природного навколишнього середовища.\nПротягом останніх років у стані здоров´я населення намітився ряд негативних тенденцій, певною мірою пов´язаних з незадовільними екологічними обставинами. В Україні з 1991 року відсутній природний приріст населення, а тривалість життя на 6 років нижча, ніж у розвинутих країнах.\nЯк відомо, капітал складається з трьох компонентів; природно-ресурсного, фізичного і людського. Природно-ресурсний потенціал (ПРП) — це сукупність усіх можливостей, засобів, джерел, що можуть бути мобілізовані, використані для досягнення поставленої мети. Ресурси — це джерела, передумови отримання необхідних для людей матеріальних і духовних благ, які можна реалізувати за існуючих технологічних і соціально-економічних відносин. Розрізняють матеріальні, трудові, природні, фінансові та інші види ресурсів .\nІз загального обсягу ПРП України 44,4 % припадає на земельні ресурси, 28,3 — мінеральні, 13,1 — водні, 9,5 — рекреаційні, 4,2 — лісові, 0,5 % — на біологічні ресурси.\nПриродні ресурси класифікують як за їх місцем у природних системах, так і за особливостями господарського використання. За останнім показником їх поділяють на ресурси для виробничої і невиробничої сфер, локальні (місцеві), національні (державні), глобальні (світові); вивчені, виявлені та прогнозовані.\nЗгідно із зробленими у 80-ті роки підрахунками, Україна, займаючи 3 % території колишнього Радянського Союзу, володіла 13 % його ПРП.\nТаблиці 3.1—3.3 демонструють величезні інвестиції на охорону навколишнього природного середовища та введення потужностей для захисту довкілля.\nЗемельні ресурси. Земля — основний ресурс сільськогосподарського виробництва. Водночас вона забезпечує умови для функціонування всіх інших галузей народного господарства. Земельні ресурси універсальні. Адже на основі їх використання формується близько 95 % загального обсягу продовольчого фонду і дві третини товарів споживання. Частка земельних ресурсів у складі продуктивних сил країни перевищує 40 %.\nВажливим показником земельних ресурсів є забезпеченість населення орними землями. Загалом на одного жителя України припадає 0,65 га. За областями ці показники різні. Якщо в Донецькій області він становить 0,13 га, то в\nТаблиця 3.1. Інвестиції в основний капітал на охорону навколишнього природного середовища та раціональне використання природних ресурсів\nПоказник 1995 2000 2001 2002 2003\nмлрд крб мли гри\nІнвестиції в основний капітал на охорону навколишнього природного середовища та раціональне використання природних ресурсів (у фактичних цінах) 24665,5 372,6 468,6 518,5 864,3\nіндекси інвестицій в основний капітал, відсотків до попереднього ´ року 81,5 125,9 110,2 105,3 159,5\nТаблиця 3.2. Введення в дію окремих потужностей для охорони навколишнього природного середовища\nСтанції для очищення стічних вод, тис. м3 за добу (стічної води) 728 343 131 74 225 33 56\nдля очищення стічних вод на діючих підприємствах 358 159 20 22 6 10 39\nочищення комунальних стічних вод 321 177 Ш 52 219 22 17\nІ Системи оборотного І водопостачання, тис.м3 за добу (оборотноїводи) 7900 379 8693 20 2 27 4\nУстановки для уловлювання та знешкодження шкідливих речовин 3 відхідних газів, тис. м3 газу за годину 3786 3710 1090 916 3896 1205 158\nПідприємства і полігони з утилізації, знешкодження і захоронения токсичних промислових, побутових Ті ІНШИХ відходів, тис. т\nТаблиця 3.3. Структура інвестицій в основний капітал на охорону навколишнього природного середовища та раціональне використання природних ресурсів за напрямами, %\nНапрям 1995 2000 2001 2002 2003\nу тому числі за напрямами:\nна охорону та раціональне використання водних ресурсів 46,4 50,9 43,4 42,4 45,9\nохорону атмосферного повітря 26,9 11,5 21,0 17,4 19,6\nохорону та раціональне використання земель 11,4 15,3 14,9 22,8 14,1\nохорону та раціональне використання природних рослинних ресурсів 0,0 0,7\nохорону та раціональне використання мінеральних ресурсів 8,5 18,4 13,8 12,6 8,9\nохорону та збереженняприродно-заповідногофонду\nраціональне використання, зберігання та знешкодження відходів виробництва та побутових відходів 6,3 3,1 6,7 4,0 6,2\nохорону і раціональне використання ресурсів тваринного світу 0,5 0,1 0,2 0,4 0,4\nінші витрати 0,0 0,0 0,0 0,0 4,3\nХерсонській — 1,48 га. Цей показник значно перевищує середньо-український у Кіровоградській (1,45), Чернігівській (1,09) і Миколаївській (1,28) областях.\nПлоща України становить 0,5 % загальної площі поверхні суші. Україна займає 6 % європейського субконтиненту. На одного жителя припадає 1,2 км2.\nГеографічне положення України надзвичайно вигідне. Вона розташована на перехресті шляхів із Європи в Азію і з Північної Європи в Південну. Україна входить до шести країн\nсвіту з найбільшою площею оброблюваних земель (США — 190 млн га, Індія — 160, Росія — 130, Канада — 46, Казахстан — 36, Україна — 34 млн га). За забезпеченістю ріллею в розрахунку на одного жителя Україна має один з найвищих показників. Якщо у Великій Британії цей показник становить 0,12 га, в Європі — 0,26, у світі — 0,29, то в Україні — 0,78 га.\nОсобливість земельних ресурсів полягає в тому, що верхній тонкий шар землі — ґрунт — має природну родючість і здатен забезпечувати рослини компонентами, необхідними для їхнього життя. Світовий досвід переконує, що при розумному використанні землі її родючість не погіршується.\nЕфективне використання ґрунтів є основним фактором виробництва продуктів харчування і поліпшення економічного стану населення країни. Ґрунтовий покрив відіграє важливу екологічну роль у підтриманні складного механізму функціонування біосфери.\nОсобливістю земельних ресурсів є також те, що їх не можна замінити іншими ресурсами, вони мають використовуватись лише там, де розміщуються. Отже, земельні ресурси — це територіальні ресурси. За експертними оцінками, при раціональній структурі землекористування і відповідному науковому та ресурсному забезпеченні Україна здатна виробляти продуктів харчування на 140—146 млн осіб. У 1990 р. частка України у світових обсягах виробництва становила 20 %. За обсягами вирощування пшениці вона посідала сьоме місце (після Китаю, США, Індії, Росії, Франції та Канади), жита і ячменю — п´яте, картоплі — четверте, за вирощуванням цукрових буряків — Друге (після Франції).\nЗемлю завжди називали годувальницею, бережливе ставлення до неї зумовлене багатьма морально-етичними нормами. Грунти — не лише джерело поживних речовин для рослин, середовище проживання деяких тварин; це унікальне природне утворення, до складу якого входять мінерали, пе-регнилі залишки рослин, коріння, мікроорганізми і тварини. До складу ґрунтів входять також вода і гази. Будь-який вплив на ґрунти позначається на всій природі і, навпаки, зміни природних умов зумовлюють значні зміни ґрунтів.\nТісний зв´язок живих організмів з неживими складовими ґрунтів дає підставу вважати ґрунти особливим природним утворенням, перехідним між живим і неживим.\nНа процес ґрунтоутворення істотно впливають клімат, рослинність і рельєф. Тому в кожній біокліматичній зоні наявні свої ґрунти.\nВнаслідок інтенсифікації господарської діяльності людини дедалі більша частина території суші трансформується в антропогенні ландшафти, тобто територіальні комплекси, істотно змінені людиною. Антропогенні ландшафти займають близько 40 % площі суші. До них віднесено також сільськогосподарські ландшафти — пасовища, ріллю, сади, плантації, сіяні луки, які становлять 34 % території світу.\nЗемлі промислового та міського призначення (зокрема й наземні комунікації, розробки мінерально-сировинних ресурсів) становлять 12 % території. Площа суші, на якій розміщений антропогенний бедленд (землі, що зазнають ерозії, засолення, заболочування), становить 3 %.\nСільськогосподарський ландшафт, або, як його ще називають, агроландшафт, серед усіх видів ландшафтів посідає особливе місце. Це пов´язано з тим, що він забезпечує виробництво понад 90 % продуктів харчування і за площею є найбільшим серед усіх антропогенних систем. Від стану і продуктивності цієї системи залежить добробут населення. До речі, у світі агроландшафти займають понад 4 млрд га, з яких рілля становить 37,5 %.\nВ одній і тій самій природній зоні на різних формах рельєфу різним є і рослинний світ, і ґрунтові води розміщуються на різній глибині. Це зумовлює різноманіття ґрунтів навіть в одній природній зоні. В лісостеповій зоні ґрунти дерново-підзолисті, в заболочених низинах — торф´яно-глеєві, в долинах — дерново-лугові.\nПереважають в Україні родючі чорноземи, темно-сірі лісові та лугові ґрунти (становлять 2/3 території). Втративши за роки експлуатації від 20 до 50 % гумусу, чорноземи продовжують залишатись найбільш родючими і цінними землями. Усього на території нашої держави налічується близько 650 видів ґрунтів, а загальна кількість ґрунтових відмін становить кілька тисяч. Зокрема, на території Прикарпаття переважають кислі, дерново-підзолисті, глеєві та суглинкові ґрунти. На Поліссі переважають дерново-підзолисті ґрунти (до 70 % території). Обробляється тут близько третини загальної території.\nДля використання ґрунтів у сільському господарстві важливим є поєднання їх з кліматичними умовами. Найбільш сприятливе таке поєднання в лісостеповій зоні (займає майже ЗО % території), особливо там, де переважають типові чорноземи та сірі опідзолені ґрунти.\nНайродючіші землі — чорноземи — характеризуються наявністю високого біопродуктивного потенціалу. Вони зосереджені в центральній частині України, зокрема на Волино-Подільській та Придніпровській височинах, на лівобережжі Дніпра. Однак через неналежне відновлення потужність родючого шару українського чорнозему, відомого своєю природною родючістю, останнім часом зменшується.\nНа півдні України, на території, що прилягає до Чорного та Азовського морів, поширені темно-каштанові, рідше — каштанові ґрунти. У степовій частині зустрічаються також солонці та солончаки.\nҐрунти відіграють важливу роль у житті суспільства, біосфери. Вони "видихують" в атмосферу вуглекислий газ, обсяги якого в кілька разів перевищують обсяги цього газу, що їх виділяють усі підприємства світу разом. Цей газ поглинається рослинами і використовується у процесі утворення нового рослинного покриву, листя.\nНезважаючи на те, що ґрунти в Україні загалом характеризуються високою природною родючістю, а при належному веденні землеробства забезпечують отримання високих і стабільних урожаїв, вони потребують правильного, раціонального використання, що на практиці зустрічається рідко (табл. 3.4) .\nТаблиця 3.4. Порушення і рекультивація земель в Україні, тис. га\nПорушено земель 18,7 17,0 3,5 1,9 2 2 1.5 3,5\nВідпрацьовано земель 17,9 16,4 4,6 2,8 2,6 3,6 2,0\nРекультивовано земель 22,0 19,2 8,4 3.7 2,6 2,8 1.9\nу тому числі під ріллю 10,0 8,9 1.5 1,5 0,8 0.7 0,5\nПримітка. На кінець 2003 р. площа порушених земель становіть 162,2 тис. га, відпрацьованих — 42,8 тис. га.\nНе всі ґрунти нині використовуються в сільськогосподарському виробництві. У світі ріллєпридатні ґрунти становлять 32 млн км2 (це близько 22 % суші планети, не покритої льодовиками), а обробляється лише 15 млн км2 (11 % суші). Однак це не означає, що нині існує реальна можливість розширити цю площу. Адже чимала площа земель перебуває під об´єктами несільськогосподарського призначення (під дорогами, лініями зв´язку, об´єктами промислових підприємств, рекреаційної сфери тощо). Лише для внутрішньогосподарського будівництва, інших невиробничих потреб займається 5—7 % загальної площі продуктивних земель.\nВеликі площі продуктивних земель втрачаються також унаслідок природних процесів (ерозії ґрунтів, дефляції (видування), засолення тощо).\nВ Україні нормативи відведення земельних ділянок для потреб промисловості, транспорту, енергетики в 2,6—2,7 раза перевищують нормативи, прийняті в країнах Західної Європи. Великі площі зайняті відходами виробництва, відвальними породами. У 1997 р. обліковано понад 166 тис. відпрацьованих у процесі розробки, переробки і проведення геологорозвідувальних робіт покладів рудних і нерудних копалин. У зонах впливу водосховищ підтопленню до 500 тис. га сільськогосподарських земель. А всього недостатньо ефективно використовується 2,4 млн га земель, що перебувають під водою. Інтенсивність використання земель у різних регіонах, як свідчать розрахунки академіка Л. Новаковського, різна (табл. 3.5). За останні три десятиліття площа ріллі з розрахунку на одного жителя зменшилась майже на третину.\nДо проблеми розширення площі під ріллю фахівці радять підходити зважено. Адже не лише вирубування лісів" а навіть розорювання чагарникових ландшафтів веде до ерозії ґрунтів.\nНині у США вирощується половина світового експортного зерна. У цій країні великі обсяги виробництва, як і висока продуктивність праці, досягаються головним чином завдяки високому рівню механізації землеробства. У США 3,4 млн сільськогосподарських працівників обробляють 600 млн га — площу, що дорівнює землеробським площам чотирьох країн — Китаю, Індії, Пакистану і Бангладеш.\nВодночас родючість ґрунтів малих господарств з обмеженою механізацією вища, ніж на великих високомеханізова\nТаблиця 3.5. Інтенсивність використання земель (суходолу) України\nНазва адміністративного утворення, зони Індекси\nсільгосп-ОСВОЄНОСТІ 1 розораност і 1 лісистості урбанізованої та індустріальної території\nАвтономна Республіка Крим 0,75 0,51 0,12 0,08\nДонецька обл. 0,78 0,64 0,07 0,10\nДніпропетровська обл. 0,83 0,70 0,06 0,08\nЗапорізька обл. 0,88 0,75 0,04 0,03\nКіровоградська обл. 0,86 0,75 0,07 0,03\nЛуганська обл. 0,73 0,53 0,12 0,07\nМиколаївська обл. 0,87 0,73 0,05 0,04\nОдеська обл. 0,83 0,68 0,07 0,04\nХерсонська обл. 0,82 0,73 0,06 0,03\nВінницька обл. 0,78 0,67 0,14 0,03\nКиївська обл. 0,64 0,53 0,24 0,06\nПолтавська обл. 0,80 0,67 0,10 0,04\nСумська обл. 0,73 0,56 0,19 0,03\nТернопільська обл. 0,78 0,65 0,15 0,04\nХарківська обл. 0,79 0,64 0,14 0,05\nХмельницька обл. 0,78 0,62 0,14 0,04\nЧернівецька обл. 0,60 0,43 0,32 0,05\nЧеркаська обл. 0,75 0,66 0,17 0,03\nЛісостеп 0,74 0,60 0,18 0,04\nВолинська обл. 0,54 0,35 0,34 0,04\nЖитомирська обл. 0,54 0,41 0,35 0,04\nЗакарпатська обл. 0,37 0,15 0,57 0,04\nІвано-Франківська обл. 0,46 0,3/ 0,47 0,06\nЛьвівська обл. 0,60 0,40 0,32 0,08\nРівненська обл. 0,48 0,34 0,40 0,04\nЧернігівська обл. 0,68 0,48 0,23 0,04\nПолісся 0,52 0,35 0,38 0,05\nУкраїна 0,72 0,57 0,18 0,05\nних фермах США і Канади. Це означає, що потрібно максимально використовувати закономірності ґрунтового і циклічного обміну речовин у біосфері.\nПроблема раціонального використання земельних ресурсів є нині вкрай актуальною. Недостатнє внесення добрив погіршує стан ґрунтів, знижує їх родючість, зокрема чорноземів. Під впливом численних обробок ґрунтів важкою технікою погіршується їхній во дно-повітряний режим, що також негативно позначається на родючості. Тому для збереження землі потрібно забезпечити належне її використання.\nВ табл. 3.6 наведено структуру інвестицій в основний капітал на охорону і раціональне використання земель.\nТаблиця 3.6. Структура інвестицій в основний капітал на охорону і раціональне використання земель, %\nна протиерозійні гідротехнічні споруди 11,3 5,0 2,3 5,9 23,5\nпротисельові, протизсувні, протилавинні споруди 23,2 8,4 12,8 10,0 8,0\nберегоукріплювальні споруди 40,1 10,5 51,4 26,4 35,9\nтерасування крутих схилів 0,2 0,3 0,0 2,1 2,7\nстворення захисних лісових смуг 0,1 0,1 0,0 0,0 0,1\nрекультивація земель 6,8 14,3 13,4 20,2 20,1\nінші витрати 18,3 61,4 20,1 35,4 9,7\nВодні ресурси. Серед природно-ресурсного потенціалу важлива роль відводиться воді.\nВодні ресурси — один з найважливіших факторів господарського розвитку. Одночасно вони, зокрема річки та озера, відіграють важливу роль у формуванні середовища.\nВідомо, що основна частина води (97 %) акумульована в океанах і морях, і лише 3 % її міститься на суші і в атмосфері. З них 77 % водних запасів зосереджено в гірських снігах і льодовиках, 22 % становлять підземні запаси і лише незначна частина міститься в озерах і річках.\nПрісна вода необхідна для життя, санітарно-гігієнічних цілей, сільського господарства, промисловості, міського будівництва, виробництва електроенергії, риболовства в материкових водах, транспортних перевезень, відпочинку та ін.\nУ багатьох частинах світу бракує прісної води через поступове знищення і зростання забрудненості джерел прісної води. Серед причин такого стану треба виокремити збільшення обсягів не перероблених належно стічних вод і промислових відходів, що потрапляють у прісноводні басейни; втрату природних водозабірних площ; зменшення лісових масивів; неправильні методи ведення сільськогосподарського виробництва, в результаті чого у річки й озера потрапляють хімікати, пестициди тощо. У країнах, де немає належних санітарних умов, де спостерігається недостатній рівень забезпеченості питною водою, 80 % усіх хвороб і третина смертей зумовлені споживанням брудної води.\nУкраїна, водні ресурси якої складаються з місцевого стоку і транзиту, є однією з найменш водозабезпечених країн світу. У розрахунку на одного жителя показник водозабезпеченості в Україні у 12—18 разів менший, ніж у країнах, розташованих на пострадянському просторі. Таким чином, за запасами і використанням водних ресурсів Україна належить до країн, мало забезпечених прісними водами.\nПроцеси самовідновлення водних систем забезпечуються при відборі стоку з них обсягом близько 10 %. Критична межа, що призводить до кардинального порушення водних систем, становить приблизно 70 %. Загальний обсяг водозабору з Дніпра — головної річки України — в окремі роки становить близько половини стоку, а безпосереднє водоспоживання — майже ЗО %. Загальний обсяг стоку в Україні становить 210 км3, зокрема за межами України формується близько 130 км3.\nУ маловодні роки річний стік становить менш як 60 км3, з яких місцевий стік, що формується в межах України, становить 29,7 км3. На одну людину річна водозабезпеченість ресурсами місцевого стоку становить 1,1 тис. м3. В Білорусі цей показник становить 3,3 тис. м3, у європейській частині Росії — 8,7, в Естонії — 7,3, у Латвії — 6,1, в Австралії — 7,7, у Великій Британії — 5,0, у Франції — 3,5 тис. м3. За світовими нормами, країна з водними ресурсами менш як 1,5 тис м3 на одного жителя вважається водонезабезпеченою.\nТериторію України омивають найцінніші в рекреаційному аспекті Чорне та Азовське моря. Площа першого становить 420,3 тис. км2, середня солоність води — 14 %, тоді як Середземного моря — 37—38 %. Азовське море має площу дзеркала 39,1 тис. км2, що ві 1 разів менше за площу Чорного моря. Середня глибина — 7—10 м, а найбільша — 16 м. Це наймілководніше море у світі. Азовське море, колись чисте, тепле, прісноводне, було дуже багате на рибні ресурси. Останнім часом воно дедалі більше забруднюється стічними водами, а у зв´язку з недоотриманням прісної води, що забирається з річок для зрошувальних систем, і частковим випаровуванням море солоніє. Внаслідок цих причин море, яке славилося унікальними умовами для прісноводних риб, втрачає свою рибопродуктивність. На міжнародному форумі в 1991 р. Азовське і Чорне моря офіційно оголошені зоною економічного лиха. Нинішній економічний стан цих морів зумовлений значним перевищенням забруднення над асиміляційною здатністю морських екосистем. Основними факторами забруднення є понаднормовий вміст мінеральних і органічних речовин у прибережній смузі морів, потрапляння у морську воду нафтопродуктів із суден, порушення середовища існування морських рослин і тварин (фауни і флори), руйнування прибережної смуги та ін.\nЧорне і Азовське моря омивають територію України, про-довжуваність прибережної смуги становить близько 2,8 тис. км. Майже половина цієї території придатна для використання з рекреаційною метою.\nПрибережна частина Чорного моря наймілководніша. Тут багатий рослинний і тваринний світ. Зустрічається близько 180 видів риб, значна частина яких має промислове значення. Починаючи з глибини 120—200 м вода насичена сірководнем і практично біологічно мертва. У ній немає живих організмів. Водночас висока концентрація сірководню сприяє промисловому його використанню.\nАзовське море влітку прогрівається до 25—35 °С і попри те, що якість його води останнім часом погіршилась, налічує майже 350 видів риб і має великі рекреаційні можливості.\nРічкові води, які поповнюють басейни Азовського і Чорного морів, не завжди найкращої якості. Адже, як стверджують фахівці, із сільськогосподарських угідь до Дніпра та його приток надходить понад 19 тис. т азоту, 630 т фосфору, 118 т пестицидів. Значна частина з них потрапляє в ці моря, що негативно впливає на їх рослинний і тваринний світ, різко погіршує якість води.\nКожен другий житель України змушений використовувати воду, яка за багатьма показниками не відповідає гігієнічним нормам, майже третина населення користується децентралізованими джерелами водопостачання без відповідної обробки води. Загалом рівень споживання води знизився (табл. 3.7) .\nЗ метою подолання негативного впливу нестачі водних ресурсів в Україні збудовано сім каналів загальною довжиною 1190 км і потужністю — 21,1 млрд м3 щорічної подачі, річковий стік відрегульований водосховищами. Проте, незважаючи на ці заходи потреба у водних ресурсах дедалі зростає, оскільки у країні свого часу були сформовані водомісткі виробництва.\nЗ народногосподарською метою широко використовуються води річок, озер, ставків, інших водоймищ, які служать\nТаблиця 3.7. Основні показники водопостачання та водовідведення,\nПоказник 1990 1995 2000 2001 2002 2003\nСпожито свіжої води (включаючи морську) 30201 20338 12991 12168 11589 11034\nдля виробництва 16247 10421 6957 7033 6632 6068\nдля побутово-питних потреб 4647 4404 3311 3041 2870 2724\nВідведено (скинуто) зворотних вод 20261 14981 10964 10569 10005 9459\nзабруднених 3199 4652 3313 3008 2920 2948\nз них без очищення 470 912 758 746 782 804\nнормативно очищених 3318 1936 2100 2188 2111 1946\nОбсяг оборотної та послідовно (повторно) використаної води 67661 51054 41523 41334 41315 42345\nПотужність очисних споруд 8131 8419 7992 7790 7546 7733\nтакож базами для занять різними видами водного спорту, туризму, відпочинку. Відкриті водоймища збільшують вод* ний ресурсний потенціал України, а відтак підвищується інтенсивність використання цих територій, урізноманітнюється набір рекреаційних видів діяльності тощо.\nНезважаючи на наявність на території України великої кількості водних об´єктів, дві третини її території розміщені в умовах із несприятливим водним режимом. Для подолання таких умов побудовано понад 1100 водосховищ* При наповненні їх до нормального рівня сумарна площа водної поверхні становить 9,9 тис. км2, а загальний об´єм — 55,3 км3. Серед них — шість водосховищ Дніпровського каскаду, в якому акумульовано 80 % стоку і з якого постачається вода на значну частину України, а також забезпечує стабільне судноплавство і зрошення земель південних регіонів. На малих річках побудовано близько 29 тис. ставків сумарною площею 3,2 тис. км2 і загальним об´ємом понад 3 км3. Загалом водосховища і ставки акумулюють близько 59 км3 води, що перевищує сумарний стік Дніпра і ресурси місцевого стоку України в середній за водністю рік .\nНеобхідність регулювання стоку річок зумовлена нерівномірністю стоку залежно від сезону, що призводить до нестачі води в одну пору і до повені — в іншу. Це негативно позначається і на таких видах діяльності, як зрошення, водний транспорт, гідроенергетика.\nСтворення водосховищ якщо не усуває, то зменшує негативний вплив згаданих явищ, сприяє перерозподілу стоку між сезонами і роками різної водності, між днями і годинами в інтересах іригації, водопостачання, залученню до господарського використання непродуктивних земель шляхом акумуляції на них водних ресурсів, створенню в окремих випадках більш продуктивного водного середовища (рибальства), поліпшенню природних умов на прилеглих територіях (пом´якшення клімату).\nБільшість водоймищ, зокрема комплексного призначення, створено поблизу великих міст. Вони, як правило, е і окрасою місцевості. Водночас не слід забувати, що такі водоймища часто мають негативний вплив для сільськогосподарського використання території — насамперед через затоплення і підтоплення її. До несприятливих умов, зокрема для відпочинку, фахівці відносять також цвітіння води, відсутність на значній частині берегової смуги шляхів, постійні зміни рівня води, збільшення площ мілководдя тощо.\nСтворення штучних водоймищ також призводить до вилучення із сільськогосподарського виробництва чималих земельних ресурсів. Наприклад, внаслідок створення таких водоймищ у басейні Дніпра із сільськогосподарського виробництва вилучено понад 200 тис. га землі (це площа, яку займає Чернівецька область), що зумовило структурні зміни в господарській діяльності.\nЗатоплюються ландшафти, ліси, населені пункти, дороги, промислові об´єкти, лінії зв´язку та електропередач.\nУ прибережній смузі внаслідок підняття рівня ґрунтових вод спостерігається заболочення території. Під впливом підтоплення відбуваються істотні зміни в ґрунтах, рослинному покриві й тваринному світі.\nДля захисту берегів від впливу хвиль, особливо від шторму, необхідні спеціальні спорудження, що потребує значних матеріальних і фінансових ресурсів.\nЛише у степовій зоні розміщено три водосховища (Каховське, Дніпровське та Дніпродзержинське). Велика довжина абразійних берегів та ерозійно небезпечних територій вздовж них викликає необхідність створення системи захисних лісових насаджень. Лісоводами України у степовій зоні навколо цих водосховищ створено 68,4 тис. га таких насаджень, з них площа лісу, становить 47,3 тис. га. Це дає змогу, з одного боку, запобігти замулюванню водосховищ, зменшити каламутність води, що надходить у турбіни гідроелектростанцій і зрошувальні канали, а з іншого — зменшити обсяги руйнування прилеглих земель внаслідок ерозій та абразій берегів, прикрасити ландшафт місцевості й поліпшити її кліматичні умови.\nЧималі водні ресурси зосереджені в озерах, яких в Україні налічується понад 3 тис. Найбільші з них розміщені у приморській частині, зокрема в басейні Дунаю, — озера Ялпуг площею майже 150 км2, Кагул — 90, Кугурлуй — 82, Катлабух — 18 км2. Із загальної кількості озер лише ЗО мають площу, що дорівнює 10 км2 і більше.\nВ озерах України акумулюється близько 11 тис. км3 води, четверта частина якої — прісна.\nДеякі озера розміщені на узбережжі Чорного моря. Найбільші з них — озера Сасик площею 210 км2 і Тилігул — 160 км2.\nНа північному заході Волинського Полісся розташована група озер, що мають назву Шацькі. На їх основі в 1983 р. створено Шацький національний природний парк, до якого входить і найбільше поліське озеро Світязь, площа якого становить 27,5 км2, а максимальна глибина — 58,4 м.\nПровідна роль у забезпеченні потреб господарства та населення прісною водою належить, безперечно, річкам. На території України налічується близько 73 тис. великих і малих річок. Однак лише 125 з них мають довжину понад 100 км.\nЗа запасами річкових вод наша держава посідає друге місце серед країн пострадянського простору.\nНайбільша річка — третя за величиною в Європі — Дніпро. Довжина її 2285 км. У межах України довжина цієї водної артерії становить 1205 км. Басейн Дніпра з такими великими притоками, як Прип´ять, Десна, Сула, Псел, Ворскла та ін., займає дві третини території України* На другому місці — Південний Буг, довжина якого понад 800 км, потім ідуть Сейм — 748, Псел — 717, Дністер — 705 і Дунай — 174 км (на території України). Саме остання річка забезпечує потреби України транзитним водним стоком. Середній річний стік її перевищує 120 км3, що вдвічі більше від стоку Дніпра.\nБлагополуччя великих водних артерій прямо залежить від стану малих річок. В Україні за останні 10—20 років багато з цих річок перетворились на струмки або залишили після себе сухе русло.\nПричина відмирання річок і струмків, перетворення їх на суходоли чи заболочені балки криється насамперед у діяльності людини. Сільськогосподарські підприємства, тваринницькі комплекси нерідко скидають у річки гній, сечовину, зумовлюючи тим самим посилене підживлення водяної рослинності, а отже, заростання річок. Забруднюються малі річки також відходами промислових підприємств, стічними водами міст. Належно очищують лише незначну частину стічних вод. Тому дедалі активніше ставиться питання про збереження та використання потенційних можливостей малих річок.\nПідземні води, запаси яких, за визначенням фахівців, вині становлять 5,6 км3, як правило, використовують для задоволення потреб населення. Слід зазначити, що кияни мають можливість практично у кожному адміністративному районі використовувати ці найбільш чисті води. Глибина залягання артезіанських вод в Україні коливається від 100 до 600 м. Основна частина їх міститься в Донецько-Придніпровському і Південно-Західному (2,3 км3) регіонах. За запасами ґрунтової води на полях Україну можна поділити на такі зони:\n— надлишкової вологості (Полісся);\n— достатньої вологості (південна частина Полісся);\n— нестійкої вологості (лісостеп);\n— недостатньої вологості (степова частина).\nЗначна частина орних земель розташована в зонах нестійкої та недостатньої вологості, що зумовлює уразливість сільського господарства до погодних умов та кліматичних змін. У цілому ресурси вологи в землеробних районах України значно менші, ніж у країнах Західної Європи та США. У зв´язку з цим необхідно вжити спеціальних заходів із меліорації ґрунтів.\nПрактично всі річки, озера, штучні водоймища є потенціалом рекреаційних водних ресурсів. Дефіцит прісних вод потребує реалізації комплексу заходів, спрямованих на раціональне їх використання та всебічне збереження.\nВодні ресурси України потребують постійного відтворення для якісного забезпечення ними населення і підприємств різних галузей економіки в необхідній кількості.\nЯк відомо, в Україні нерідко великої шкоди завдають повені. А тому важливою є охорона народногосподарських об´єктів від їх дії. Це, зокрема, попередження повеней, ліквідація негативних наслідків їх впливу — підтоплення і вод ної ерозії.\nЛісові ресурси. Важливим природно-рекреаційним і народногосподарським ресурсом є ліс. Він дає цінну сировину, має велике природоохоронне і санітарно-оздоровче, протиерозійне і кліматичне, ґрунтозахисне та водоакумулятивне значення. Нерідко цей природний ресурс є основою для вдосконалення власної економіки.\nСеред природних характеристик найважливішими з погляду рекреаційного лісокористування є лісистість, бонітет, заболоченість лісових територій. Як потреби в лісових територіях, районах відпочинку, так і сам характер рекреаційного лісокористування залежать насамперед від заселеності міських поселень та положення поселень відносно лісових масивів; наявності інших рекреаційних ресурсів, від місця та ролі у них лісу. Неабияку роль при цьому відіграє природний склад лісу, його особливість, що визначає фізіологічну та психологічну комфортність відпочинку на природі (просторова структура лісових масивів, наявність відкритих і напіввідкритих просторів).\nНа території України налічується 25 тис. видів рослин.\nЗа видовим різноманіттям на одиницю площі Україна значно випереджає всі пострадянські території, за винятком Кавказьких і Середньоазіатських гір.\nУкраїна першою серед союзних республік розробила ряд заходів щодо подолання негативної дії кліматичних факторів.\nВдалося залісити 91,2 тис. га піщаних і 30,5 га яружно-балкових земель. На нижньодніпровських пісках було засаджено лісом 86 тис. га, а відтак зупинено вітрову ерозію та відновлено господарську діяльність.\nНині в Україні налічується близько 350 тис. га полезахисних, 90 тис. га водорегулюючих лісових смуг. Під їх захистом перебуває 13 млн га, що дорівнює 40 % ріллі. Існування таких лісових насаджень має важливе народногосподарське значення.\nВ Україні лісами зайнято близько 9,4 млн га. Загальний запас деревини становить 1,7 млрд м3, що оцінюється в 3,4 млрд дол. США, а за світовими цінами — у 27 млрд дол. Наша країна — одна з найменш лісистих у Європі. Частка лісового фонду в балансі земель не перевищує 16 %. Це у 2,5 раза менше, ніж на пострадянській території. Для порівняння зазначимо, що лісистість Італії становить 21,2 %, Франції — 27,8, Німеччини — 29,0, Фінляндії — 58,9, Швеції — 67,7 %.\nВ табл. 3.8 наведено дані щодо площі земель лісового фонду та площ фактичної рубки лісу по Україні загалом та за областями.\nЛісова площа у розрахунку на одного жителя України становить 0,2 га (у Росії — 8,5, у Білорусі — 0,8), що навіть у 2,5 раза менше, ніж на Кубані (степ), а запаси деревини — 34 м3.\nВ Україні зосереджені великі запаси цінних лісових порід. Дубові насадження становлять 15 %, букові — 20, ясеневі — 10 % відповідних лісових насаджень на території колишніх республік СРСР. Загалом у лісах України зустрічаються як твердолистяні (дуб, бук, граб), так і м´яко листяні породи. Переважають хвойні дерева, які становлять 54 % запасів деревини.\nТаблиця 3.8. Площа фактичної рубки лісу за регіонами у 2003 р., га\nАдміністративне утворення Площа земельлісового фонду,тис. га * Плоша фактичної рубки лісу,га *• У тому числі\nрубки головного користування рубки, пов´язані з веденням лісового господарства 3 них\nрубки догляду інші видирубок, пов´язані з веденням лісового господарства\nУкраїна 10782,2 465175 26099 354006 123541 230465\nАвтономна Республіка Крим 331,2 4561 _ 3520 i960 1560\nВінницька 362,6 22778 989 20720 6841 13879\nВолинська 697,3 52380 2451 23566 8050 15516\nДніпропетровська 198,6 2435 _ 2231 977 1254\nДонецька 213,2 2739 - 2678 1072 1606\nЖитомирська 1089,5 47246 4331 41163 14194 26969\nЗакарпатська 694,0 27976 1781 15900 5632 10268\nЗапорізька 121,9 1621 - 1579 376 1203\nІвано-Франківська 626,0 21991 1275 16308 5546 10762\nКиївська 746,0 31010 2100 25253 8541 16712\nКіровоградська 167,8 7418 212 4661 1388 3273\nЛуганська 340,0 10048 146 9198 5229 3969\nЛьвівська 689,9 22539 1855 17159 8612 8547\nМиколаївська 127,4 3088 - 1954 388 1566\nОдеська 260,0 3164 - 3048 1037 2011\nПолтавська 270,6 7813 296 6236 1470 4766\nРівненська 845,9 45388 2237 27436 9397 18039\nСумська 444,9 23551 1465 20971 5628 15343\nТернопільська 196.4 10344 532 9131 4487 4644\nХарківська 419,4 14611 153 13065 3574 9491\nХерсонська 265,1 4027 - 3552 2412 2140\nХмельницька 285,9 21363 1084 18971 7736 11235\nЧеркаська 345,0 21691 646 18775 5772 13003\nЧернівецька 258,0 13079 1891 10990 6108 4882\nЧернігівська 713,4 38434 2655 32545 7639 24906\nм. Київ 34,6 3606 - 3217 368 2849\n* За даними державного обліку лісового фонду на 1 січня 1996 р. ** Включаючи очищення від захаращеності та дострокові рубки.\nОднак найціннішим і найдовговічнішим серед дерев є дуб, який завжди в Україні був символом могутності, величі, краси, сили, невмирущості та волелюбності нашого народу. Деревостани дуба в Україні займають 2,3 млн га, що становить 24,2 % вкритих лісовою рослинністю земель держлісфонду.\nЛіси на території України розміщені досить нерівномірно. Найбільші лісові масиви зосереджені на півночі країни.\nЗаготовку лісу здійснюють насамперед у Карпатах (Закарпатська, Івано-Франківська, Львівська області), де ліси становлять 40 % території регіону, на Поліссі (Чернігівська, Волинська та Рівненська області) — площа лісу дорівнює тут 29 %, та в лісостепу. Однак Чорнобильська катастрофа завдала лісовим ресурсам величезних збитків. З народногосподарського обороту виведено 200 тис. га території. Останніми роками не добирається щорічно близько 1 млн м3 деревини, істотно зменшились обсяги заготівель грибів, ягід, лікарської сировини. Ресурси деревини скорочуються.\nЛісові ресурси є важливою складовою рекреаційного потенціалу території.\nОсновними показниками, які визначають рекреаційні якості лісу, є його віковий та породний склад, від чого залежать кількість виділення кисню, чистота і якість повітря, шу-мопоглинаючі, фітонцидні і тонізуючі властивості . Встановлено, що найвищу рекреаційну цінність мають ліси, які найкраще впливають на оздоровчий процес людини та найбільш ефективно виконують санітарно-гігієнічні функції.\nСтарі високобонітетні ліси виділяють набагато більше кисню, ніж ліси середнього віку та молодники. Тому їх рекреаційна цінність є вищою.\nНайпоширенішими видами рекреаційної діяльності в лісах є мисливство, збирання грибів, ягід, горіхів, лікарської сировини. Зона масового короткотермінового відпочинку в лісі створюється лише поблизу великих промислових центрів і лікувально-курортних закладів.\nЗа останні п´ятдесят років площа, вкрита лісовою рослинністю, збільшилася в Україні на 3,4 млн га. У лісах державного значення майже 50 % вкритих лісовою рослинністю земель становлять штучні лісонасадження. Однак упродовж 90-х років запас деревини в розрахунку на одного жителя зменшився так само, як і обсяги річного лісокористування. Адже значна частина лісів поліського регіону, як зазначалося, стала недоступною для використання. Лісове господарство не лише цього краю, а й усієї України зазнає величезних збитків у зв´язку з Чорнобильською катастрофою, оскільки масиви Полісся, де вона сталася, становлять 40 % лісів України. Враховуючи те, що ця територія є басейном водозбору Дніпра та Прип´яті, ліс тут слід зберегти, не допустити ерозії ґрунтів та виносу радіонуклідів у водоносні горизонти.\nНерідко лісовим ресурсам завдають збитків пожежі (табл. 3.9).\nНадмірне наголошування на розвитку місцевого самоврядування, лібералізація господарської діяльності підприємств, непродумана приватизація деревообробних структур лісокомбінатів, наприклад, Карпатського регіону, незбалансована цінова політика призвели до численних негативних наслідків. Серед них — масові самовільні рубки в лісах сільськогосподарських підприємств і лісосмугах, самозахоплення лісового фонду. Усе це негативно позначилось як на показниках діяльності лісового господарства, так і на рівні забезпеченості лісовими ресурсами населення.\nУ лісах, лісогосподарствах виконуються роботи не лише із заготівлі деревини, включаючи рубки, пов´язані з веденням лісового господарства, виробництвом лісоматеріалів для розпилювання тощо, а й з лісовідновлення та захисту лісів, лісорозведення (табл. 3.10).\nТаблиця 3.9. Лісові пожежі за регіонами у 2003 р.\nАдміністративне утворення Кількість випадків Лісова плота, охоплена поже* жами, га Заподіяні збитки, тис. грн\nУкраїна 4527 2833 1817,5\nАвтономна Республіка Крим 98 25 3-8\nВінницька 9 9 8,6\nВолинська 176 257 75,2\nДніпропетровська 325 509 172,4\nДонецька 203 49 40,4\nЖитомирська 249 164 69,6\nЗакарпатська 7 22 64,5\nЗапорізька 113 115 34,8\nІвано-Франківська 10 10 3,2\nКиївська 596 200 70,1\nКіровоградська 121 49 1,2\nЛуганська 353 65 64,6\nЛьвівська 35 101 38,5\nМиколаївська 58 22 3,3\nОдеська 5 10 0,0\nПолтавська 256 124 206,7\nРівненська 40 39 19,7\nСумська 103 154 248,3\nТернопільська 10 10 -\nХарківська 212 38 37,6\nХерсонська 223 251 448,5\nХмельницька 86 29 6,9\nЧеркаська 254 195 93,1\nЧернівецька 2 5 6,9\nЧернігівська о 252 72,8\nм. Київ 590 126 24,9\nТаблиця 3.10. Лісовідновлення за регіонами* га\nРегіон 1985 1990 1995 2000* 2001 2002 2003\nУкраїна 43480 37458 38398 37806 42577 45854 48260\nАвтономна Республіка Крим 1080 935 323 89 110 79 17\nВінницька 1169 1060 1025 1047 1045 1074 1061\nВолинська 2536 1715 2690 3177 3723 3632 4002\nДніпропетровська 1000 441 805 529 656 602 330\nДонецька 1002 739 305 461 559 616 473\nЖитомирська 3865 4179 4604 4621 4910 5214 5786\nЗакарпатська 4546 2825 2348 2205 2677 2405 2372\nЗапорізька 703 351 550 438 420 452 268\nІвано-Франківська 2021 2227 2281 2039 2211 2125 2361\nКиївська 2259 3317 2881 2583 3380 3641 3970\nКіровоградська 477 353 282 398 523 727 551\nЛуганська 1501 поз 1210 1756 2458 3722 3611\nЛьвівська 3070 2556 2539 3126 3537 , 3834 4183\nМиколаївська 1008 1301 873 393 478 308 459\nОдеська поз 1204 1085 407 387 383 322\nПолтавська 905 823 892 626 671 635 992\nРівненська 2899 3077 3805 3466 2976 3270 3918\nСумська 1206 879 1322 1453 1388 1971 2071\nТернопільська 815 659 860 782 825 817 857\nХарківська 2662 966 892 1639 2221 2292 1924\nХерсонська 1977 1656 366 185 440 325 341\nХмельницька 1275 1171 1280 1231 1276 1467 1600\nЧеркаська 1304 935 1096 1149 1180 1242 1223\nЧернівецька 1053 967 1311 1436 1611 1512 1687\nЧернігівська 2044 2019 2590 2476 2734 3325 3625\n* Крім того, відтворення лісів на землях лісового фонду по Укрзалізниці (Мінтранс) становило у 2000 р. 11 га.\nНайлісистішою серед областей є Закарпатська, понад половину території якої покривають ліси. Породний склад її лісового фонду становлять: бук — 59 %, ялина — ЗО, ялиця — 2, дуб — 7,5 %.\nУ лісах України налічується 80 видів дерев і 280 видів чагарників. Хвойні дерева становлять 54 % загального запасу деревини, 40 % — твердолистяні породи. Важливе місце в діяльності лісівництва посідає створення високорозвинених рекреаційно-туристичного та оздоровчо-лікувального комплексів загальнодержавного та міжнародного значення. У 1985 р. під егідою Конвенції про широкомасштабне транскордонне забруднення атмосферного повітря Європейською економічною комісією ООН та Європейською комісією ЄС було започатковано Міжнародну спільну програму моніторингу лісів. Вона є вагомим напрямом діяльності в межах пан´європейського процесу збереження та захисту лісів Європи, в якому бере участь і Україна.\nМета програми — проведення погодженими методами довгострокових систематичних спостережень за станом лісів в Україні у зв´язку з впливом на них стресових факторів (зокрема, забруднення повітря) в регіональному, національному та міжнародному масштабах; сприяння вивченню дії забруднювачів та інших негативних факторів на лісові екосистеми.\nНа зрошуваних землях лісосмуги підвищують вологість повітря на 15—20 %, зменшують випаровування вологи рослинами і ґрунтом на 18—20%.\nФахівцями встановлено, що захисні лісові насадження навколо водосховищ затримують 75 % поверхневого стоку і переводять його у ґрунтові води.\nУ лісах водяться цінні дикі звірі та птахи. У заповіднику "Медобори", що на Тернопільщині, зареєстровано 1200 видів безхребетних, 11 — земноводних, 4 — плазунів, 172 — птахів, 28 видів ссавців. Поряд із звичайними багато рідкісних видів тварин, 20 з яких занесенні до Червоної книги України. Це борсук звичайний, лелека чорний, орел-карлик, махаон, мне-мозина, сатурнія руда, жук-олень, бджола-тесляр звичайна та ін*\nЛісолікувальні ресурси в Україні розміщені досить нерівномірно. Більшість таких ресурсів зосереджені в Півден-но-Західному регіоні, де формування рекреаційних територій спирається саме на цей фактор. У Закарпатській, Київській,\nЖитомирській, Черкаській областях ліси виконують функції водорегулювання, водоохорони, ґрунтозахисту.\nДля збільшення лісових ресурсів необхідно повніше використовувати всю біомасу дерева, вторинні та інші матеріали; насаджувати ліси на еродованих (невикористовуваних) або низькопродуктивних землях. Фахівці вважають, що лише проведення насаджень за промислово-експлуатаційним типом дало б змогу щороку одержувати до 2,5 млн м3 деревини.\nТаблиця 3.11. Лісозахисні роботи (на кінець року)\nЗагальна площа осередків шкідників і хвороб лісу, тис. га 343,5 420,5 443,7 506,9 694,3 693,2\nЗахист лісу від шкідників і хвороб, тис. га 304,6 289,6 174,3 169,5 169,9 225,3\nбіологічними препаратами 278,0 228,5 159Д 159,1 153,5 183,2\nхімічними препаратами 26,6 61,1 15,2 10,4 16,4 42,1\nЛіквідовано осередків шкідників та хвороб лісу заходами боротьби, тис. га 131,8 108,2 71,8 63,8 Щ 132,4\nЗагибель лісових насаджень, га 4020 7468 8908 8861 11562 12071\nвід пошкоджень шкідливими комахами 48 536 388 272 392 618\nпошкоджень дикими тваринами 192 73 5 43 44 98\nхвороб лісу 323 1252 1278 1726 2050 2456\nантропогенних факторів 276 92 120 54 70 28\nз них від впливу промислових викидів 15 4 4 2 _ —\nнесприятливих погод-них умов 2024 3484 6421 4187 6093 6784\nлісових пожеж 1157 203! 696 2579 2913 2087\nБіологічні ресурси. Частина населення свою діяльність чи відпочинок пов´язує з біологічними ресурсами. Останні є передумовою для таких видів діяльності, як мисливство, збирання грибів, ягід. Мисливство — один з основних і традиційних видів використання тваринного світу.\nОсновні показники ведення мисливського господарства наведено в табл. 3.12.\nТаблиця 3.12. Основні показники ведення мисливського господарства\nПоказник 1991 1995 2000 2001 2002 2003\nКількість мисливських господарств\nПлоща мисливських угідь на кінець року, млн га 51,8 50,6 48,0 47,7 47,7 47,5\nу тому числі охоплених мисливським упорядкуванням 51,7 46,4 37,3 34,6 33,3 36,1\nКількість працівників, зайнятих у мисливському господарстві 3652 4432 5018 5315 5388 5530\nВитрати на ведення мисливськогогосподарства* 143 6406,9 20924,8 26430,8 30577,3 34919,5\nВитрати на охорону та відтворення диких звірів та птахів, включаючи біо-технічні заходи* 6,1 2179,6 9402,2 12550,0 13143,3 13747,0\nВитрати на штучне розведення мисливських звірів і птахів для розселення* 1,2 6829,9 278,4 270,7 378,2 516,6\n* У фактичних цінах: 1991, 1995 рр. — млн крб, 2000— 2003 рр. — тис. грн.\nПостійно розширюється асортимент цінної лікарської сировини, отриманої від мисливських тварин.


1C для чайників. Простими словами про 1С — 1C ПРОЕКТ\nВи тут: Корисні матеріали Довідка 1C 1C для чайників. Простими словами про 1С\n1C для чайників. Простими словами про 1С\nВесь облік у 1С Торгівля за 30 хвилин\nЛякає багатьох програма 1С після пару знайомств вже не здасться обивателю такою страшною. Кращим варіантом пізнання чогось нового є навчання, самонавчання і практика. Якщо ви всерйоз вирішили освоїти принципи роботи програми 1С то вам знадобляться:\n1. Навчальні матеріали або викладач-наставник\n2. Програма 1С для практичних завдань\nРаз ви знайшли цю статтю в інтернеті, то будемо вважати, що Інтернет - ваш учитель. Щодо практичних завдань - рекомендуємо знайти знайомих, у яких встановлена 1С, або скачати в інтернеті навчальну версію, яка призначена для навчання.\nЩо вам потрібно знати про 1С?\n1. Це програма для організації обліку і зберігання довідкових даних в електронному вигляді.\n2. У програми є головне верхнє меню, з допомогою якого здійснюється навігація і заноситься інформація в програму.\n3. Інтерфейс, набір меню, можливість додавання інформації, редагування раніше внесеної інформації визначається набором прав користувача. Адміністратор системи визначає склад прав і інтерфейс користувача.\n4. Практично будь-яка інформація, яка вноситься в програму може бути витягнута в зручному для перегляду вигляді за допомогою звітів.\n5. 1С - це не Бухгалтерія або Торгівля і лише. Це тільки дві найпопулярніші конфігурації. Конфігурації 1С - програмні рішення 1С спеціалізуються на тій чи іншій предметній області (облік, торгівля, стосунки з клієнтами, виробництво, управління автотранспортом, складська логістика). На даний момент конфігурації 1С обчислюються десятками, тому якщо ви маєте досвід роботи з однією конфігурацією, це не означає, що ви автоматично сильні в любій конфігурації 1С. У кожній конфігурації свої особливості.\n6. Програма 1С дописываема. У вас можуть бути круглі очі коли ви побачите 1С "Управління торгівлею" в різних компаніях. Програми можуть бути абсолютно несхожі один на одного, хоча називаються однаково. Оскільки програма 1С з відкритим кодом, то будь-яка компанія може дописати (змінити) програму так як їй заманеться.\n7. Де і що знаходиться в 1С? Документи, Довідники, Звіти - запам'ятайте ці три пункти головного меню, тому що саме вони використовуватимуться вами найбільш часто (маються на увазі звичайні користувачі програми, а не адміністратори). У свою чергу згадані меню поділяються на підменю за функціональними ознаками.\nДовідники - довідники заноситься постійна інформація про: товари, клієнтів, організації, одиницях виміру товару, валютах, касах і т. д.\nДокументи - призначені для відображення господарських операцій в електронному вигляді. Для зручності введення документів використовують довідники. Можна сказати, що довідники в 1С ведуть для того, щоб було зручно вводити документи.\nЗвіти - подання інформації про проведені господарські операції в зручному для перегляду вигляді. Методи роботи з звітами 1С.\n8. Будьте впевнені, що 1С здатна відобразити будь-яку господарську операцію. Все залежить від ваших знань і можливості конкретної розглянутої конфігурації.\n9. Вбудована довідка. Навчіться працювати з вбудованою довідкою програми. Меню "Довідка" головного меню. Довідка доступна практично всім користувачам. Крім того 1С практично на всіх формах і звітах залишає в куточку знак питання, по натисненню якого викликається довідка поточного об'єкта (документа, звіту, форми).\n10. Всі ходи записані. При роботі з програмою майте на увазі, що всі дії користувачів реєструються в спеціальному журналі. Видалити з журналу нічого не можна. Журнал допомагає розібратися в багатьох спірних і незрозумілих ситуаціях на кшталт: "я документ не видаляв", "замовлення без грошей відправив не я".\nРекомендуємо заглянути в нашу рубрику "питань і відповідей по 1С", де зібрано безліч відповідей по 1С "для чайників" і не тільки.\nДалі ми наведемо коротку інструкцію для менеджера по продажах, щоб ви приблизно розуміли, як організована робота в типовій торгової компанії. Припускаємо, що для бухгалтера, маркетолога та інших фахівців компанії складають приблизно такі ж інструкції самостійно.\nІнструкція продавця для 1С\n1. Прихід товару\nШлях: Документи – закупівлі – надходження товарів і послуг.\nВсі закупівлі товару на склад оформляються документом «Надходження товарів».\n2. Витрата товару\nШлях: Документи – продаж – реалізація товарів.\nВсі продажі в 1С оформляються документом «Реалізація товарів».\nЦим документом оформляється продаж товару з магазину. Всі безликі продажу оформляються на покупця «Кінцевий споживач». Якщо потрібні відомості про покупця продаж оформляється на покупця з прізвищем, наприклад, «Іванов В. І.». У кожного магазину є своя папка з покупцями. З них і треба вибирати клієнта. В іншому випадку продаж зарахується іншого продавця.\n3. Прихід грошей до каси\nШлях: Документи – каса – прибуткові (видаткові) касові ордери.\nПрихід грошей до каси здійснюється в обсязі продажів за день. Тобто якщо оформили витрати товару на 1000 грн. то і приходу в касу має бути на 1000 грн. Гроші повинні бути внесені в касу від «Кінцевого споживача». Якщо продаж оформляли на прізвище, наприклад «Іванов В. І.» то в цьому випадку і гроші повинні надійти від Іванова В. І.\n4. Прихід грошей в банк\nШлях: Документи – банк – платіжне доручення вхідне.\nСенс операції той же, що і прихід грошей до каси. Прихід через банк вноситься у випадку оплати товару картою через інтернет-магазин.\n5. Переміщення товару\nШлях: Документи – склад – переміщення товару.\nВикористовується для переміщення товару з магазину на магазин. Переміщення завжди оформляє склад-відправник. Склад одержувач тільки перевіряє зроблені на нього переміщення.\n6. Інвентаризація товару\nШлях: Документи – склад – інвентаризація товарів.


Як відеоконференція готує нових IT-шників\nОпубліковано Vega Срд, 17/12/2014 - 20:14 Українські учбові заклади з кожним днем переймають європейський досвід навчання студентів. Цікавим прикладом є те, як Київський Політехнічний Інститут створив абсолютно новаторський проект, аналога якого ще не було в Україні. 31 жовтня у КПІ відкрився учбово-виробничий центр «ITSEA», який дозволятиме студентам брати участь у реальних IT-аутсорсингових проектах.\nТа найважливішим моментом є те, що такий проект - це не просто створення лекцій для студентів, а глобальна відеоконференція зі спеціалістами Австрії, Угорщини та Німеччини. Як повідомляє dekom.com.ua, тепер студенти КПІ мають можливість підняти рівень своєї підготовки в IT-сфері та прийняти участь у реальних європейських проектах.\nСтворення такого проекту було не простим завданням для організаторів, саме тому керівництво Інституту звернулося до компанії «ДЕКОМ УКРАЇНА». За допомогою відеоконференцзв’язку, що об’єднав чотири країни, було встановлено єдину відео-мережу, що дозволятиме студентам, викладачам та бізнес-співтовариству спілкуватися між собою в такому режимі, як відеоконференція. Тепер університети мають можливість організовувати круглі столи та підключати до лекцій віддалених спеціалістів та спікерів. Відеоконференція дозволяє запрошувати на пари практиків з IT-індустрії, які знаходяться на відстані тисячі кілометрів.\nКінцева мета програми - залучити майбутніх ІТ-фахівців в процес створення проектів для регіонального бізнесу. Завдяки відео-зустрічам така спільна робота стала реальною - тепер бізнесмени можуть вільно, не витрачаючи часу на переїзди, спілкуватися з розробниками. Більше того, для технологічних компаній відеоконференція – зручний інструмент переговорів. «Дуже важливо, що у студентів формується культура користування професійної відеозв'язком ще в їх альма-матер. Сьогодні ІТ-індустрія глобальна. Її неможливо уявити без відеоконференцій. Програмісти-практики в таких компаніях, як Ciklum, Luxoft компанії EPAM щодня користуються відеозв'язком для спілкування з замовниками та іншими членами команд-розробників. Тепер і студенти КПІ долучаться до цього», - зазначив Денис Шаповаленко, директор «ДЕКОМ УКРАЇНА».\nЯк зазначили «ДЕКОМ УКРАЇНА», такий проект не є першим досвідом їхньої роботи у сфері освіти на науки. Компанія вже впроваджувала відеоконференцзв’язок у проекти Академії Адвокатури України, Інституту Фізики, Інституту Рака і т. д. А це означає, що сьогодні відеоконференція поступово входить у наше життя, як повноправний та зручний інструмент комунікації.


Українською мовою реферат: Становлення та функціонування системи соціального забезпечення в Українській РСР в 1920–30-х рр.: історичний аспект\nГоловна Реферати українською Дисертації та автореферати Українською мовою реферат: Становлення та функціонування системи соціального забезпечення в Українській РСР в 1920–30-х рр.: історичний аспект\nСтановлення та функціонування системи соціального забезпечення в Українській РСР в 1920–30-х рр.: історичний аспект / сторінка 14\nСистема соціального забезпечення в українському селі 1932–1933 рр. фактично не функціонувала, зберігаючи бездіяльність протягом двох наступних років, тобто до скасування карткової системи в Україні у 1935 р. Громадянські об’єднання з соціальними функціями (СТВ, КВКС, МТД) фактично втратили ознаки самостійних органів, що унеможливило їх повноцінне функціонування.\nУ п’ятому розділі “Розвиток пенсійного та матеріально-побутового забезпечення міського і сільського контингенту собезу” розглядаються кількість радянських пенсіонерів, форми матеріальної допомоги інвалідам війни, забезпечення родин червоноармійців, суспільний статус пенсіонерів.\nУ підрозділі “Загальна кількість радянських пенсіонерів” досліджуються відомча статистика, річні звіти центральних та місцевих органів собезу. З’ясовано, що за роки Першої світової війни загинуло 4,3 млн. а громадянської – 2,1 млн. осіб, відтак їхні родини стали об’єктом діяльності соціальних служб. В Україні кількість жертв становила 1,3 млн. осіб, 428 тис. осіб потребували невідкладної допомоги.\nПершим офіційним документом, котрий засвідчив початок формування радянської системи пенсійного забезпечення, був декрет РНК УСРР “Про передання пенсійних відділень у підпорядкування народного Комісаріату соціального забезпечення” від 28 лютого 1919 р., а декрет РНК УСРР від 16 квітня 1919 р. “Про врегулювання пенсійної справи” фактично і юридично скасував діючу до цього структуру пенсійних установ. Статті та положення декрету заклали нормативно-правові підвалини пенсійної справи в Україні. “Положенням про пенсії”, яке виявилося складовою частиною декрету, передбачалося запровадження трьох видів пенсій: для інвалідів, вдів, сиріт. “Інвалідну пенсію” одержували особи, які втратили працездатність внаслідок хвороби, віку, каліцтва, розмір якої коливався в межах прожиткового мінімуму конкретної місцевості. У разі додаткових джерел забезпечення, які знаходив пенсіонер, він мусив попередити “під загрозою кримінальної відповідальності” органи собезу. Непрацездатними членами сім’ї, на яких поширювалося право пенсійного забезпечення у випадку смерті пенсіонера-батька, вважалися вдова з однією і більше дитиною віком до 10 років, неповнолітні до 16 років та батько пенсіонера старше 55 років.\nДекрет виявився основним нормативно-правовим актом про пенсійне забезпечення в Україні. Держава проголошувала рівноправність на одержання пенсій згідно з чинним законодавством, крім деяких груп населення (кавалерів георгієвських хрестів, колишніх поліцейських чинів, тюремних наглядачів, службовців духовних відомств).\nОформлюючи пенсію, державні органи враховували соціальне походження, майновий стан, політичне минуле, тобто діяв соціально-класовий принцип. Отже, дореволюційні пенсіонери, втративши пенсію, не наважувалися на її переоформлення за радянської влади. Протягом першої половини 20-х рр. кількість пенсіонерів зменшилася у 3 рази. У 1921 р. на обліку собезів знаходилося 184 тис. пенсіонерів, тобто осіб, які одержували продпайок, матеріальну допомогу, а весною 1927 р. – близько 59 тис. осіб. Вони становили більше половини контингенту органів собезу, з них селяни посідали лише 10%, хоча серед інвалідів Першої світової війни вони мали 40%, громадянської – 23%. Пересічно селянська пенсія не перевищувала двох пудів збіжжя.\nУ дисертації зазначається, що пенсійне забезпечення та статус радянського пенсіонера був для багатьох соціальних груп своєрідною охоронною грамотою, доказом їхньої лояльності та політичної благонадійності.\nУ підрозділі “Форми матеріального забезпечення інвалідів війни” висвітлюється їхнє повсякденне життя, ставлення держави до цієї вразливої категорії населення. Жертви двох воєн та родини червоноармійців становили дві третини опікуванців собезу. Серед інвалідів воєн дві третини були з робітничо-селянського середовища.


. Першого сільського старосту обрано на Здолбунівщині | Здолбунів City\nПершого сільського старосту обрано на Здолбунівщині\n21:28, січня 28, 2013 Автор: zdolbunivcity Рубрика: Регіон | Прокоментуй!\n“Обирати війта будемо таємним голосуванням, як народні депутати голову Верховної Ради України. Бачив у сільраді: вже й урну зробили з картонного ящика, кажуть, навіть бюлетені надрукують. Тож, хлопці, попадемо ще в історію: вибираємо першого в області сільського старосту”, – говорить до односельців літній чоловік із цигаркою на порозі Урвенської сільради, що в селі Гільча Друга Здолбунівського району на Рівненщині.\nУ п’ятницю, 25 січня у селі Гільча Друга обирали орган самоорганізації населення – сільський комітет і його голову – сільського старосту. Актова зала у сільраді була переповнена. На конференцію місцевих жителів приїхало районне керівництво – голова райради, його заступник і заступник голови райдержадміністрації.\n“Колись навіть у найменшому селі був орган самоорганізації населення. Керівника місцевого сільського управління або самоврядування у різні роки називали по різному – старостою, головою, війтом, солтисом. Люди самостійно вирішували багато справ. Нам також це під силу! До нашої сільради відносять шість населених пунктів. З ініціативою обрати сільських старост і комітети вже виступили мешканці Гільчі Другої, Лідаво, Йосипівки та Залісся”, – виступає Урвенський сільський голова Лідія Балабат.\nНа сільського старосту висувають двох кандидатів – 39-річного інспектора військового обліку із сільради Ганну Хлопіч і 48-річного місцевого підприємця Миколу Грицюка. Жінка набирає 25 голосів, що на 7 більше ніж в опонента. “Будемо займатися благоустроєм села. Гуртом можна багато справ вирішити. Наприклад, об’єднаємо громаду заради вшанування пам’яті наших земляків. Впорядкуємо кладовище, як слід. Частину коштів самі зберемо, а частину проситимемо в донорських організацій і купимо добру мотокосу на бензинові. Бур’яни будемо скошувати, траву підстригати”, – ділиться планами новообрана сільська староста Ганна Хлопіч. Таємно голосують також і за склад органу самоорганізації населення. У сільський комітет обирають шістьох людей. Лічильна комісія одразу на очах усіх підраховує голоси. “Законодавче регулювання діяльності органів самоорганізації населення, зокрема, сільських комітетів, закріплено у Законах України “Про місцеве самоврядування в Україні” та “Про органи самоорганізації населення”. Однак, процедура їх створення є досить складною. По суті, існує їх подвійна легалізація місцевою радою. Спершу сільрада приймає рішення про дозвіл на створення сільського комітету, а потім здійснює його легалізацію. Очевидною є потреба законодавчого спрощення цих процедур”, – вважає Олег Савчук, керівник проекту “Формування міжрегіональної мережі громадянської взаємодії сільських органів самоорганізації населення”.\nКерівники району вітають селян з обранням сільського старости й комітету. Обіцяють, що у районній програмі підтримки місцевих ініціатив пропишуть і сільські комітети. Їм надаватимуть фінансування на проекти першочергово.