Jooksmine on mõnus: May 2011\nKui jooksmise ajal on käsipidur peal\nJooksjad saavutamas head vormi või pärast kurnavat maratoni on vastuvõtlikud haigustele. Kevadine ja sügisene jahedam tuul võib sel hetkel põhjustada kiiresti külmetushaiguse.\nNagu needus olen mitmel aastal jäänud kergelt haigeks ühel ja samal ajal. Tavapäraselt nädal enne ümber Viljandi järve jooksu ja sügisel nädala enne Tallinna maratoni. Seni ei ole kerge külmetushaigus (nohu või kurguvalu) väga pidurdanud treenimist. Mitmest allikast olen lugenud, et kerge külmetusega, kui haigus jääb kaelast ülespoole, võib veel kergelt edasi treenida. Kuigi see on seotud riskiga, et pöörab asja hullemaks. Kui haigus liigub kõrist allapoole (tuleb palavik jne) tuleb teha treeningutes kindlat paus ning ravida end terveks. Ei tohi organismi täiendavalt ka kerge treeninguga koormata kui organismil on vaja võidelda viirusega.\nSel kevadel oli maratoni järgne külmetushaigus vist tõsisem. Imelikul kombel möödus haiguse tipphetk palavikuta. Kuigi enesetunne oli selline, mida tavaliselt olen kogenud 39 palavikuga. Ju treenimine on muutnud sedavõrd organismi talitust, et tavapärased näitajad (kehatemperatuuri mõõtmine) enam ei toimi. Siin paningi mööda ja peale enesetunde taastumist proovisin jätkata treeningutega.\nTulemuseks, et kuigi 4 päeva peale haigust suutsin võistlusel ümber Viljandi järve joosta kiiremini kui eelmine aasta, oli kogu jooksu ajal tunne, et käsipidur on peale ununenud. Pulss läks kiiresti üles ja jõud oli kadunud. Sama olukord on jätkunud peale võistlust. Lihtsalt trennis ei ole tavapärast minekut.\nSee käsipidur peal jooksmise tunne ja kõrgemad pulsid on selged viited ülekoormusele. Testjooksuna kavandatud selle aastase Stockholmi maratoni otsustasin tänase pikema rahuliku trenni näitajate põhjal jätta vahele. Jooksu aegne pulss ja puhkepulsid näitavad selgelt, et pikk jooks on praegusel hetkel liiast. Mõnikord tuleb teha valusaid otsuseid selleks, et ära hoida hullemat.\nMis siis ikka. Mis ei murra teeb tugevamaks. Mõneks ajaks mahud maha ja vaatab, kas organism hakkab taastuma.


Coop Pank - laenud (väikelaen, tagatisega laen, liising). Tingimused\n123laen.ee - väikelaen - Coop Pank\nCoop väikelaen, tarbimislaen, kodulaen\nCoop pakub pangalaen\nKiire pangalaen 300 – 15 000€ – Vastus taotlusele sekunditega. Kiire pangalaen ilma tagatiseta. Vastus taotlusele loetud sekunditega. Ennetähtaegne tagastamine tasuta. Tutvu tingimustega siin. Raha kätte samal päeval · Maksepuhkus kuni 6 kuud\nCoop Pank on kohalikul kapitalil loodud pank. Panga alustalaks oli endine EESTI KREDIIDIPANK, mille Coop ostis 2015 aastal.\nCoop Pank ja laenu info\nMis pakub: Väikelaenud, tarbimislaenud, laen kinnisvara tagatisel, refinantseerimislaen, kindlustus, mobiilipank, krediitkaart, järelmaks\nIntress:intress alates 7,9%\nLaenusumma: väikelaenud kuni 15 000 €\nLaenuperiood: väikelaenud kuni 72 kuud\nKes võib taotleda? Eraisikud, Ettevõtted\nLaenu taotlemine Coop pangast\n1. Esita laenutaotlus mugavalt lehelt cooppank.ee/väikelaen, lähimas Coop Panga kontoris või pangapunktis. Vastuse oma laenutaotlusele saad mõne minutiga.\n2. Positiivse laenuotsuse korral allkirjasta laenuleping ID-kaardi või mobiil-ID abil. Kui Sul puudub digitaalse allkirjastamise võimalus, siis palun pöördu lepingu sõlmimiseks lähimasse Coop Panga kontorisse või pangapunkti.\n3. Raha Sinu kontole üldjuhul 1 tööpäeva jooksul.\nLaenusumma on vahemikus 300 – 15000 eur;\nLaenuperiood on 6 kuud kuni 6 aastat;\nFikseeritud intressimäär alates 7,9%;\nVähemalt 21-aastane Eesti kodanik või Eesti elamisloaga välismaalanea\nMinimaalne sissetulek 280 euro\nCoop Pank iseteenindus\nCoop pank laenupakkuja\nTööaeg: E-R 08.30-19.00\nKlienditugi telefonil 669 0966\nE-post 24/7 klienditugi@cooppank.ee\nPeakontor Narva mnt 4, Tallinn 15014\nKoduleht (iseteenindus) cooppank.ee\nTähelepanu! Oled finantsteenuseid pakkuvate ettevõtete Coop Pank AS (Registrikood: 10237832). Enne mis tahes lepingu sõlmimist tutvu vastava teenuse tingimustega ja vajadusel konsulteeri asjatundjaga.\nCoop Pank tagasiside


Valga Vallavalitsus - Valga Jaani kirik\nSa asud: Esileht Külalisele Mida vaadata? Valga Jaani kirik\nAadress: Kesk tänav, Valga\nAvatud: 01.06-31.08: N-R 11.00-16.00; L - 12.00-15.00; E-K, P - suletud 01.09-31.05 - Ettetellimisel\nMobiil: (+372) 503 1474\nTelefon: (+372) 766 1820\nLinna südames asuv varaklassitsistlik Jaani kirik valmis 1816. aastal arhitekt Christoph Haberlandi projekti põhjal ja on ainus ovaalse põhiplaaniga kirik Eestis. Unikaalne orel on säilinud originaalsel kujul ja on Eestis ainuke allesolev Friedrich Ladegasti ehitatud pill. Orel kuulub Euroopa 200 parema oreli hulka. Kiriku seinale on paigaldatud ligi 200 nimega mälestustahvel Vabadussõja Paju lahingus langenud Soome vabatahtlikele. Igal keskpäeval ja keskööl kostab kiriku kellatornist spetsiaalselt Valgale komponeeritud meloodia.\nValga Jaani kiriku orel saab 2017. aastal 150 aastaseks. Juulikuus toimuva Nelja Kiriku Muusikafestivali raames tähistatakse oreli aastapäeva teemakohase kontserdiga.\nValga Jaani kiriku kultuurikava\nAsukoht: Valga Jaani kirik\nValga Jaani kiriku orel on Friedrich Ladegasti 1867. aastal ehitatud orel, mis asub Valga Jaani kirikus ning on esimene ja ühtlasi ainus algselt säilinud Ladegasti orel Eestis. Orel on ehitatud Friedrich Ladegasti töökojas Weissenfelsis Saksamaal, toodud Valgasse ja kohapeal üles pandud. Tellijaks oli Valga seminari juht Jānis Cimze.Pilli võib pidada unikaalseks, kuna tegemist on ainukese originaalsel kujul säilinud Ladegasti oreliga, mis kuulub ka Euroopa 200 parima instrumendi hulka. Pärast pikaaegset restaureerimisprotsessi võeti 2004. aastast orel taas kasutusse. 2017. aastal sai Valga Jaani kiriku orel 150 aastaseks.\nKirikus toimuvad regulaarselt kontserdid ning sellel pillil on mänginud erinevad tipporganistid USAst, Saksamaalt, Itaaliast, Hollandist, Taanist, Rootsist ja mujalt. Valga Jaani kiriku organist on Jüri Goltsov.\nTekst pärineb Jüri Goltsovi artiklist "Jaani kiriku orel". Artikkel täismahus saadaval siin.


AMS Kiire kaalulanguse ulevaated, TSH retseptorite antikehad on kõrgendatud, mida see tähendab?\nHilisemates etappides asendatakse normaalne parenhüüm sidekoega, mille laiendatud tsüstilised alveoolid on seintega, vooderdatud hüperplastilise epiteeliga, mis ei täida oma ülesannet. Kui aga rasedust ei toimu ja hormooni tase on kõrgenenud, võib see viidata selliste haiguste arengule nagu maksatsirroos, polütsüstiliste munasarjade haigus, suhkurtõbi, hüpotüreoidism, depressioon, samuti mitmesugused ainevahetushäired valgud, rasvad ja süsivesikud , milles kortisool on otseselt seotud. Trijodotüroniini T3 aktiivsus on mitu korda suurem kui türoksiinil T4. Analüüsi ettevalmistamine Analüüsi bioloogiline materjal on venoosne veri. Analüüsi tulemusi mõjutada võivate ravimite võtmise välistamine. Tulevase ema keha, visates kogu jõu lapse kasvu ja arengusse, on pidevalt stressirohke, nagu rase naine ise, muretseb pidevalt emakas oleva lapse seisundi pärast..\nSee analüüs on ette nähtud, kui ilmnevad sellised kliinilised sümptomid nagu kõrge vererõhk, rasvumine, venitusarmid kõhul ja lihaste düstroofia.\nUuring on vajalik ka Addisoni tõve sümptomite ilmnemisel, mille hulka kuuluvad nõrkus, väsimus, madal vererõhk, vananemislaikude ilmumine nahale.\nSamuti määratakse sageli analüüs, kui katsed normaliseerida kõrget vererõhku pole mingit mõju avaldanud. Analüüsiks võetakse venoosne veri. Parem on annetada verd hommikul.\nEnne tara ei saa te ravimeid võtta, samuti on soovitatav päev enne analüüsi välja jätta alkohol, kehaline aktiivsus, stress. Tulemus on näidatud kvantitatiivsetes väärtustes.\nSee sisaldab nii vereseerumis tuvastatud kortisooli taset kui ka kontrollväärtusi, mis erinevad sõltuvalt sellest, kas veri võeti hommikul või õhtul. Nii suurenenud kui ka vähenenud kortisooli tase on paljude haiguste marker.\nACTH rasva kadumise jalgrattad neerupealistes moodustuv glükokortikoidhormoon kortisool reguleerib süsivesikute, valkude ja rasvade ainevahetust Fiber kaalulanguse soomine. Kui kortisool siseneb vereringesse, tungib see kergesti rakumembraani rakutuuma ja mõjutab nende aktiivsuse taset.\nNäiteks maksas suurendab see glükoosi sünteesi ja hiirtel vähendab selle lagunemise AMS Kiire kaalulanguse ulevaated. Hormoon kortisool parandab ka toitainete ainevahetust, reguleerib immuunsust, mängib suurt rolli kehas toimuva füsioloogilise reaktsiooni tekkimisel stressile ja omab ka põletikuvastast toimet. Kortisooli sisaldus veres on igapäevaselt kõikuv - see tõuseb hommikul ja seejärel väheneb hilisel pärastlõunal.\nSelle sekretsiooni intensiivsust neerupealiste poolt mõjutavad hüpotermia, ülekuumenemine, naiste menstruaaltsükli etapp, samuti kehalise aktiivsuse tase. Täpsemate analüüsitulemuste saamiseks määratakse kortisooli hormooni tase aja jooksul. Kõrge kortisooli tase näitab neerupealiste hüperfunktsiooni või Cushingi sündroomi. Enamikul selle häirega patsientidest ei ole kortisooli tootmine seotud ühegi ööpäevase rütmiga. Samuti võib kortisooli tase suureneda rasvumise, raseduse, tugeva stressi ja suukaudsete rasestumisvastaste vahendite kasutamisel.\nNeerude, maksa, kilpnäärme haigused mõjutavad ka kortisooli taset veres. Selle koguse vähenemine viitab neerupealiste hüpofunktsioonile Addisoni tõve, tuberkuloosi, seeninfektsiooni tagajärjel tekkinud kahjustuste või raske verejooksu tõttu. Madalat kortisooli taset võib täheldada ka hüpofüüsi sünnitusjärgsel nekroosil, kromofoobsel adenoomil, kraniofarüngioomil ja hüpofüüsektoomia tagajärjel.\nMeie kliinikus saate kortisooli taseme määramiseks sobival ajal verd loovutada. Tagame bioloogilise materjali valutu proovivõtmise, selle kiire uurimise ja analüüsitulemuste suure täpsuse.\nKuidas kortisooli test läheb??\nKortisooli jaoks võetakse verd hommikul tühja kõhuga, enne protseduuri tasub rahulikus õhkkonnas 20—30 minutit puhata. Samuti pole soovitatav 1 nädal enne analüüsi läbida radioisotoobi ja röntgenuuring.\nToidu tarbimine võib otseselt mõjutada nii uuritud parameetrite kontsentratsiooni kui ka proovi füüsikalisi omadusi suurenenud hägusus - lipeemia - pärast rasvase söögi söömist. Vajadusel võite 2—4-tunnise paastu järel päeva jooksul verd loovutada. Vahetult enne vere võtmist on soovitatav juua klaasi vaikset vett, see aitab koguda uuringuks vajaliku veremahu, vähendada vere viskoossust ja vähendada trombide tekkimise tõenäosust katseklaasis.\nDieet pärast sünnitust ilza liepa\nOn vaja välistada füüsiline ja emotsionaalne stress, suitsetamine 30 minutit enne uuringut. Uuringuteks mõeldud veri võetakse veenist. Annetage verd tühja kõhuga hommikul eelistatult kella 6—9 enne ravimite võtmist, vältige füüsilist koormust, stressi eelmisel päeval. Kuidas kortisooli testi õigesti teha Ettevalmistus, tsükli päev, määr ja tulemuste AMS Kiire kaalulanguse ulevaated Proovige kortisooli Iga inimene puutub stressiga kokku peaaegu iga päev - igapäevane linnakära, varajane ärkamine, väsimus, unepuudus, alatoitumus ja paljud muud tegurid mängivad olulist rolli.\nStressirohke seisund käivitab kehas keerulise keemilise AMS Kiire kaalulanguse ulevaated, mille tulemusena hormoon kortisool tekib neerupealise koores. Selle abiga mobiliseeritakse keha jõud, et inimene saaks stressi üle elada mitte ainult emotsionaalsel, vaid ka füüsilisel tasandil. Selle erilist rolli kehas ei saa vaevalt üle hinnata, kuna just kortisool vastutab tähelepanu kontsentreerimise eest, stimuleerib AMS Kiire kaalulanguse ulevaated ja südamelihase tööd.\nKortisooli puudumine või ületamine võib viidata mitmetele terviseprobleemidele. Naiste erandiks võib olla rasedus, mille tõttu kortisooli tase võib tõusta korda, mis on antud juhul absoluutne norm.\nTulevase ema keha, visates kogu jõu lapse kasvu ja arengusse, on pidevalt stressirohke, nagu rase naine ise, muretseb pidevalt emakas oleva lapse seisundi pärast. Kui aga rasedust ei toimu ja hormooni tase on kõrgenenud, võib see viidata selliste haiguste arengule nagu maksatsirroos, polütsüstiliste munasarjade haigus, suhkurtõbi, hüpotüreoidism, depressioon, samuti mitmesugused ainevahetushäired valgud, rasvad ja süsivesikudmilles kortisool on otseselt seotud.\nHiljuti leidsid arstid, et kortisooli suurenenud kontsentratsioon naise veres on üks peamisi HIV-nakkuse tunnuseid organismis. Arstliku läbivaatuse läbimisel on hormoonanalüüsi läbimine selle lahutamatu osa. Kortisooli taseme langus veres toimub sageli neil õiglasema soo esindajatel, kes on sageli rangetest dieetidest sõltuvuses ja vabanevad liigsest kaalust liiga palju.\nHormooni madal tase võib tähendada ka menopausi lähenemist, erinevaid hormonaalseid häireid, hepatiidi esinemist kehas. CMD molekulaardiagnostika keskuses on igal ajahetkel võimalik kortisooli testida naiste veres. Paar päeva enne laborisse tulekut peaks naine lõpetama suukaudsete rasestumisvastaste vahendite, alkoholi, suitsetamise ning vähendama kohvi ja tee tarbimist. Parim on võtta veri analüüsimiseks tühja kõhuga.\nUurimistöö tulemused saate kätte juba järgmisel päeval.\nKortisooli veri - Vähk May\nEhkki te ei pruugi sellest teemast üleöö leevendust saada, võivad teatud looduslikud abinõud ja toitumisnõuanded aidata teie tolerantsust kõrgemate kõrguste suhtes suurendada.\nLisateavet analüüsiks ettevalmistamise kohta leiate aadressilt www. Otsustatud diagnoosida hüperandrogenismi meessuguhormoonide liig päritolu naistel. Ettevalmistus DHA-S analüüsiks: Uuringu eelõhtul on vaja välja jätta ravimid, mis mõjutavad DEA-S taset plasmas, füüsilist koormust, suitsetamist, glükoosi manustamist ja tarbimist. Vastsündinutel, eriti enneaegsetel imikutel, suureneb DEA-C kontsentratsioon plasmas, seejärel väheneb see järsult esimesel elunädalal.\nMitu aastat enne puberteeti ja sel perioodil suureneb DEA-C kontsentratsioon plasmas. Vanusega väheneb DEA-C järk-järgult meestel ja naistel.\nParim snaipripüss maailmas: 10 parimat\nSelle hormooni jaoks ei leitud kindlat ööpäevarütmi. Raseduse ajal väheneb selle kontsentratsioon plasmas.\nTSH retseptorite antikehad on kõrgendatud, mida see tähendab? - Kõri May\nAlkoholism, 75 g glükoosi tarbimine, AMS Kiire kaalulanguse ulevaated haigused põhjustavad DEA-C vähenemist. Harjutus, paast, suitsetamine - suurendage. DHA-S taseme tõusu põhjused: neerupealiste hüperandrogenism neerupealiste koore hüperplaasia, kasvajad, Cushingi tõbi DHA-S madala taseme põhjused: ketosteroidid on meessuguhormoonide ainevahetusproduktid. See analüüs võimaldab teil hinnata kõigi meessuguhormoonide kogutaset päevas.\nSee on selle eelis üksikute hormoonide vereanalüüsi ees, mis määrab teatud ajahetkel individuaalsete hormoonide taseme ja on seega vähem tundlik.\nIgapäevane uriin KS juures võimaldab teil tabada meessuguhormoonide kõikumisi päevas. See meetod oleks informatiivsem kui hormoonide vereanalüüs, kui kõik oleks korrektselt kogutud ja analüüsiks ette valmistatud. Kaasaegsetes tingimustes, kui labor määrab veres hüdroksüprogesterooni, on parem verd loovutada. Vastsündinutel ja aastastel lastel on KC sisaldus uriinis madalam kui täiskasvanutel. Meestel on KS eritumine suurem kui naistel. Eritumine raseduse ajal suureneb. Eritumise tipp on täheldatav hommikutundidel ja minimaalne eritumine öösel.\nTalvel on KC sisaldus uriinis suurem kui suvel. Vastasel juhul Kaalulangus elavhobe näitajat üle.\nUuringu eelõhtul on kehaline aktiivsus, suitsetamine, stress välistatud. Kogumispäeval esimest hommikust uriini ei koguta. Kuidas eemaldada hamstring rasva, kogu päev, terve öö ja järgmise päeva esimene hommikune osa samal ajal, isegi eelmisel päeval, see tähendab nii, et kahe hommikuse portsjoni vahel möödub täpselt 24 tundikogutakse ühte suurde anumasse.\nKõrgushaiguse põhjused ja riskitegurid\nEdasi mõõdetakse igapäevase uriini maht mõõdukupuga hoolikalt analüüsi täpsus sõltub mahu täpsusest ja see registreeritakse paberile koos täisnimega. Anuma sisu segatakse ja valatakse väikesesse purki, nagu tavaline uriinianalüüs. Kooriongonadotropiini beeta-subühik. Kooriongonadotropiini sünteesivad koorioni rakud - embrüo kest.\nSelle määramine veres või uriinis tähendab koorionkoe olemasolu kehas: rasedus, membraanide jäänused pärast raseduse lõppu, koorionkoe kasvaja sapipõis, koorionkartsinoom.\nEt hinnata raseduse heaolu, embrüo elujõulisust jne. HCG koosneb kahest alaühikust, spetsiifiline on beeta-subühik ja raseduse diagnoosimine põhineb selle määratlusel. Kuid sellel on ka üle poole hüpofüüsi LH koostisest. Teatud rasedusaja normi ületamine:.


Mart ja Martin Helme kujundavad emotsionaalseid jututeemasid - undefined - Eesti Päevaleht\nMõjukad 2017 22. november 2017\nMart (ees) ja Martin Helme lootsid, et KOV valimistel suureneb erakonna mõju märkimisväärselt. Foto: Ilmar Saabas\nKindlasti lootsid mõlemad Helmed, et nende eestveetava erakonna EKRE mõju suureneb pärast kohalike volikogude valimisi kõvasti. Arvuliselt ehk häälte arvult päris nii ei läinud, ka võimu juurde ei pääsetud pea üheski volikogus. Ent mitmes neist ollakse nüüd esindatud, sealhulgas Tallinnas.\nEKRE valimistulemus näitab ka seda, et partei mõju püsib praegu sisuliselt ainult Helmedel. Kõigi teiste häältesaak, kui välja arvata ehk riigikogu liige Jaak Madison, ei küüni Helmede lähedalegi. Mart ja eelkõige Martin Helme on need, kes kujundavad EKRE mõju ja olemuse ka EKRE valijate seas.


INTEGRA – Häädemeeste Keskkool\nHome > INTEGRA\nINTEGRA projekt Häädemeeste Keskkoolis\n21.-24. märtsil toimus Häädemeeste Keskkoolis rahvusvaheline robootika projekt INTEGRA (Network of technology INTEGRAtionists in pupils’ informal education). Projektis osalesid Sloveenia, Läti, Leedu ja Eesti õpilased ning õpetajad.\nEsimene päev algas 21. märtsil projektis osalevate õpilaste ja õpetajate saabumisega Jõulumele, kus nad ööbisid terve nädala vältel. Toimusid 11. klassi eestvedamisel mitmed erinevad tutvumismängud Jõulumäel ning järjehoidjate meisterdamise töötuba Alison Moora eestvedamisel.\nTeine päev algas kogunemisega meie koolimajas, külalisi võtsid vastu armsa laulu saatel meie kooli õpilased õpetaja Minoret Miisna juhendamisel. Külalised olid etteastest vaimustuses ning laulsid laule kaasa. Seejärel tutvustasid õpetaja Rene ja Eeva Eesti rahvarõivaid ning rahvatantsu saatel tantsisid kõik koos end saali, kus 11. klass tutvustas Eesti olulisemaid sümboleid, kohti ning inimesi. Sellel päeval toimusid ka erinevad töötoad.\nPythoni programmeerimine – töötuba viisid läbi Sander Sipelga, Taavet Allikas ja Aleksander Vainula. Antud töötoas õpiti automatiseerima erinevaid matemaatika ülesandeid Python programmeerimiskeeles.\nOzobottide kasutamine võõrkeeltes – töötuba viisid läbi Timmu Kiiver, Hugo Sipelga, Karola-Maret Kivimurru ja Klaudia Ringas. Töötoas joonistati väikestele Ozobot robotitele “maja-kujuline” teekond, kuhu sisse joonistati neli ruumi. Igasse tuppa joonistati veel erinevad mööbliesemed. Seejärel mängiti mängu “Jutusta, mis mööbliesemed sinu toas on”.\nArvutite riistvara – töötuba viis läbi meie kooli vilistlane Markus Lehtla. Selles töötoas tutvustati osalejatele erinevaid arvutikomponente, seejärel tuli arvuti juppideks võtta ning kokku tagasi komplekteerida.\nBeebotid – töötuba viisid läbi Henri Kaldas, Heivi Lepik, Karolina Saar ja Kaidi Siim. Töötoas tuli Beebottidega öelda erinevates keeltes tere. Seejärel tuli jutustada muinasjutt osalejate enda loodud õppemati abil.\nArvutialane mõtlemine ehk algoritmid – töötuba viisid läbi Jürgen Pinta, Rihard Tari ja Rasmus Sillaots. Selles töötoas arutati erinevaid probleeme ning algoritmilise mõtlemise abil saadi mõtteid, kuidas antud probleeme lahendada.\nTeise päeva lõpetas 7. klassi korraldatud ekskursioon Häädemeestel, kus külastati Häädemeeste Muusikakooli, luterlikku kirikut, Häädemeeste seltsimaja, muuseumit ja raamatukogu.\nKolmandal päeval tutvustati külalistele meie pealinna Tallinnat. Tallinnas algas päev kahe töötoaga “kuumaõhupallid” ja “allveelaevad” PROTO avastuskeskuses. Seejärel tutvuti Tallinna vanalinnaga.\nViimasel päeval jätkusid töötoad meie koolimajas ning pärastlõunal mindi 7. klassi eestvedamisel Pärnusse aarete jahti mängima. 11. klass korraldas ka õhtuse peo Jõulumäel, kus esmalt saadi töötubadest saadud teadmisi kinnistada mängides kuldvillakut. Seejärel toimus disko dj Henri Kaldasega ning erinevaid tantsumängud.\nÕpilased ja õpetajad jäid uute kogemustega väga rahule ning oli kuulda palju kiidusõnu meie õpilaste, kooli ja kogukonna kohta – asjalikud ja aktiivsed õpilased, toetav kool ja tugev kogukond!\nSuur tänu ka õpetaja Rene Kurmile ja Astrid Rosenbergile INTEGRA projekti eestvedamise ning korraldamise eest.\n“Erasmus + projektiga Sloveenias” artikli siit.\nÕPILASTE TEADUSTÖÖDE RIIKLIKU KONKURSI 2.VOOR TULEKUL\nMEIE EDUKAD VÕRKPALLURID\nMissuguseid ajaga seotud väljendeid kuuled?\nArhiiv Vali kuu aprill 2022 märts 2022 veebruar 2022 jaanuar 2022 detsember 2021 november 2021 oktoober 2021 september 2021 august 2021 juuni 2021 mai 2021 aprill 2021 märts 2021 veebruar 2021 jaanuar 2021 detsember 2020 november 2020 oktoober 2020 september 2020 august 2020 juuli 2020 juuni 2020 mai 2020 aprill 2020 märts 2020 veebruar 2020 jaanuar 2020 detsember 2019 november 2019 oktoober 2019 september 2019 august 2019 juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 märts 2017 september 2016


Linoleum Armstrong Marmorette AcousticPlus LPX\nParim helineeldumisvõime! Armstrong on välja töötanud uue DLW linoleumikollektsiooni, mille helineeldumisvõime on 17 dB. Ülihea helineeldumisvõimega põrandakattematerjal on ökonoomne lahendus mürasummutavatele betoonpaneelidele ja betoonpõrandatele.\n4,0 mm paksune Marmorette AcousticPlus koosneb 2,5 mm paksusest Marmorette linoleumist džuutkanga põhjal, mis on lamineeritud 1,5 mm paksusesse polüuretaanivahtu. Selle suunatu mustri ja marmoriimitatsiooniga peenestruktuurilise põrandakatte valikus on 12 pilkuköitvat värvitooni.\nLinoleum Marmorette Acoustic Plus LPX 2121-070\nLinoleum Marmorette Acoustic Plus LPX 2121-096\nLinoleum Marmorette Acoustic Plus LPX 2121-130\nLinoleum Acoustic Plus LPX 2121-022 Autumn Blue\nLinoleum Acoustic Plus LPX 2121-040 Light Sahara\nLinoleum Acoustic Plus LPX 2121-053 Ice Grey\nLinoleum Acoustic Plus LPX 2121-059 Plumb Grey\nLinoleum Acoustic Plus LPX 2121-073 spicy orange


PUIDUTURG: Hinnad aastatagusega tugevalt kasvanud - Põllumajandusuudised\nAutorid: Põllumajandus.ee , põllumajandus.ee • 29. august 2018\nPUIDUTURG: Hinnad aastatagusega tugevalt kasvanud\nAasta teises kvartalis tõmmatakse kokku möödunud raiehooaeg ja hakatakse valmistuma suviseks puhkuse perioodiks. Sinna sisse jääb raierahu riigimetsas ning metsauuenduse kõrghooaeg, mil raietegevuse maht tagasihoidlik. Puiduturul püsisid aga jätkuvalt väga head hinnad ning seda vaatamata osade sortimentide hindade väikesele langusele.\nOkas- ja lehtpuu osas aastatagusega võrreldes suur kasv. Erametsa hinnastatistika järgi langesid 2018. aasta teises kvartalis männipalkide hinnad kuni 0,2% ja kuusepalkide hinnad kuni 0,5%. Mõlema puuliigi peenpalkide hinnad vähenesid kvartaliga 0,3%. Aastataguse ajaga võrreldes on olukord hoopis teine. Hinnad on kasvanud väga korralikult. Männipeenpalk on aastaga kallinenud ligi 22%, männipalk ligi 19%, kuusepeenpalk ligi 15% ja kuusepalk enam kui 12%. 2018. aasta teise kvartali lõpu seisuga oli keskmine hind erametsa hinnastatistika alusel männipalgil 80,14 €/tm, männipeenpalgil 76,94 €/tm, kuusepalgil 79,24 €/tm ja kuusepeenpalgil 76,69 €/tm.\nRiigimetsast müüdavate okaspuu standardpalkide hinnad langesid möödunud kvartaliga kergelt ja peenpalgi hinnad kasvasid. Männipalk odavnes poolaastaks 3,4% ja kuusepalk 0,2%. Samal ajal kallines männipeenpalk 5,1% ning kuusepeenpalk 3,6%. 2017. aasta juuniga võrreldes olid kõik hinnad tugevas kasvus. Aastaga kallines männipalk ligi 18%, männipeenpalk enam kui 31%, kuusepalk ligi 22% ja kuusepeenpalk enam kui 33%.\nSoomes on okaspuupalkide hinnatrend positiivne ja kvartali ning aastase hinnakasvu vahe on Eestiga võrreldes palju väiksem. Männipalk on kolme kuu taguse ajaga võrreldes 3,8%, kuusepalk 3,6%, männipeenpalk 7,1% ja kuusepeenpalk 5,4% kallinenud. Aastataguse ajaga võrreldes on hinnakasv pisut suurem: männipalk 5,5%, männipeenpalk 4,5%, kuusepalk 5,9% ja kuusepeenpalk 6,1%.\nLehtpuu jämesortimentidest on juuni lõpuks odavnenud kasepakk (-0,1%) ja lepapalk (-1,2%). Haavapalgi hind pole samal ajal muutunud ning kasepalk on kallinenud 1,7%. 2017. aasta juuniga võrreldes on hinnatrend hoopis midagi muud. Kasepakk on kallinenud 27,8%, lepapalk 25,9%, kasepalk 21,6% ja haavapalk 19,4%. 2018. aasta teise kvartali lõpu seisuga oli keskmine hind erametsa hinnastatistika alusel kasepakul 116,19 €/tm, kasepalgil 74,09 €/tm, haavapalgil 43 €/tm ja lepapalgil 39,65 €/tm.\nRiigimetsast müüdavatest lehtpuujämesortimentidest on möödunud kolme kuuga ainsana odavnenud haavapalk (-2,2%). Kasepakul on samal ajal hind 3,9% ja kasepalgil 4,5% kasvanud. Aastataguse ajaga võrreldes on kõik hinnad korralikult kasvanud – kasepakk 17,3%, kasepalk 23,7% ja haavapalk 34,4%.\nSoomes kasvas möödunud kvartaliga kasepalgi hind 4,3%. Aastataguse ajaga võrreldes on hind kasvanud 6,4%.\nPaberipuiduturul hakkab hinnalagi kätte jõudma. Kui 2017. aasta lõpus olid paberipuidu hinnad väga head ning aasta alguses kasvasid veelgi, siis nüüd on kasepuidu hind 1,9% langenud. Okaspuu- ja haavapuidu hind on jätkanud kasvamist ning püstitanud taas uued hinnarekordid. Esimese kvartali lõpuga võrreldes on okaspuupuit kallinenud 4,3% ja haavapuit 1,4%. 2017. aasta juuniga võrreldes on\nhinnakasv väga-väga palju suurem. Kase- ja okaspuupuidu hinnakasv jääb 82-83% piiresse ning haavapuidul on see ligi 55%! Seisuga juuni 2018 maksis tihumeeter männipaberipuitu 61,30 eurot, kuusepaberipuitu 61,30 eurot, kasepaberipuitu 55,07 eurot ja haavapaberipuitu 40,56 eurot.\nKa riigimetsast müüdav paberipuit on korralikult kallinenud. Kvartaliga on enam kallinenud männipuit - 38%. Kasepuit on kallinenud ca 32,5%, kuusepuit 29% ja haavapuit ca 25,5%. 2017. aasta juuniga võrreldes on hinnatrend suisa uskumatu. Männipuidu hind on aastaga kasvanud 122,6%! Kuusepuit on samal kallinenud enam kui 81%, kasepuit ligi 95% ja haavapuit ligi 65%.\nSoomes on paberipuidu hinnamuutused suhteliselt tagasihoidlikud. Kalleimaks sordiks on jätkuvalt kuusepuit, 32,46 €/tm, kuid enim on kvartaliga kallinenud männipuit. Aastataguse ajaga võrreldes on enim kasvanud, 9,1%, kuusepuidu hind. Männipuit on samal ajal kallinenud 8,3% ja kasepuit 6,2%.\nKüttepuidu hinnad pidevas kasvus. Küttepuiduturul on jätkunud mõõdukas kuid pidev hinnakasv ja nii juba 2017. aasta algusest peale. Veebruaris ületas hind 30 euro piiri, mais 31 euro piiri ja jõudis poolaastaks tasemele 31,39 eurot. See on taas uus hinnarekord. Aastaga on hind kasvanud 41,5% ja pooleteise aastaga, 2017. a algusest, 54%.\nRiigimetsast müüdav küttepuit on viimase kolme kuuga 2,3% odavnenud. Aastataguse ajaga võrreldes on hind kasvanud siiski 14,6%. Kasvanud on ka RMK poolt koju toodav eratarbijale mõeldud küttepuidu hind. Sõltuvalt koorma suurusest on okaspuupuit kallinenud 9,5-11,4% ja lehtpuupuit 11,6-13,5%. Riigimetsast raidmete varumise hind ei ole eratarbijale kallinenud ja on 6,50 eurot kuupmeetri kohta (50,70 €/ha). Kännupakkude hind on 9,90 eurot kuupmeetri kohta (68,43 €/ha). Mõlemale hinnale lisandub käibemaks. RMK poolt müüdava hakke hind on viimase kvartaliga kasvanud 3,6% ning aastaga 2,3%. Juunis 2018 maksis tihumeeter haket riigimetsas 30,21 eurot, mis teeb puistekuupmeeetri hinnaks 10,87 eurot.\nPuidu varumis- ja transpordikulud. Erametsa hinnastatistika tugineb lõpplaohindadel. Kui metsaomanik soovib välja arvutada kännuraha ehk kasvava metsa müügi hinda, siis tuleks lõpplaohinnast maha lahutada puidu varumiskulud: raiumine ja kokkuvedu ning autotransport lõpplattu ehk väljaveokulud. Varumiskulud sõltuvad paljudest aspektidest nagu näiteks: raielangist, raieviisist, valitud tehnoloogiast, asukohast metsatee suhtes jne. Seega on iga langi varumiskulud unikaalsed. Transpordikulu sõltub eelkõige lõpplao kaugusest, eeldusel, et sõidetakse täiskoormaga. Nii võib tekkida olukord, kus 2-3 eurot odavama lõpplaohinna aga väiksema veokaugusega, on kännuraha suurem, mis metsaomanikule lõpuks jääb.\nVarumis- ja transpordikulu määramiseks on kasutatud nii metsaühistute kui ka ekspertarvamusi. Nii võib praegu hinnata varumiskulude suuruseks keskmiste raielankide korral 13,5-16 €/tm, millele tuleks lisada transpordikulu 7-8 €/tm.\nHeiki HepnerOÜ Tark Mets


Uus tehniline komitee EVS/TK 57 „Põlevkivi ja põlevkiviproduktide töötlemine“\nRegistreeritud on uus tehniline komitee EVS/TK 57 „Põlevkivi ja põlevkiviproduktide töötlemine“. Komitee käsitlusalas on põlevkivi kaevandamise ja töötlemise tehnoloogiate, põlevkiviõli tootmise, põlevkivikeemia ning -energeetikaga seonduva standardimine. Uue komitee valdkonda kuulub ka aheraine ja jääkproduktide töötlemise standardimine.\nSeni Eestis standardimises järjepidevalt käsitlemata teema tõstatas TTÜ Virumaa Kolledži Põlevkivi Kompetentsikeskus (PKK) tulenevalt vajadusest korrastada valdkonnas kasutatavaid standardeid, edendada uute metoodikate kasutuselevõttu ning kohandada metoodikaid põlevkivi spetsiifikale.\nKomitee asutajaliikmeteks on lisaks PKK-le Eesti Energia AS, Eesti Keskkonnauuringute Keskus OÜ, Kiviõli Keemiatööstuse Varad OÜ, Tallinna Tehnikaülikooli Mäeinstituut ja Viru Keemia Grupp AS. EVS/TK 57 esimeheks valiti PKK esindaja Hella Riisalu, tehniliseks sekretäriks määrati Anu Nuut (PKK).\nTehnilise komitee tegevust reguleerib EVS Juhend 6, osalemishuvi korral ja lisainfo saamiseks võtke ühendust Standardikeskusega. EVS-i poolne kontaktisik on Liis Tambek.


Koh Ngai Thanya Resort Koh Ngai (Trang) Tai - Hotellide suurimad allahindlused\nBroneeri Koh Ngai Thanya Resort\n( 483 arvustust)Vaata, mida külalised on kirjutanud\n105 Moo 4, Koh Ngai, Koh Ngai (Trang), Tai, 92000 - KAARDIL\nToad saadaval hotellis Koh Ngai Thanya Resort\nAiavaatega troopiline bangalo (Tropical Garden View Bungalow)\nAiavaatega peretuba (Family Garden View)\nRohem asukohast Koh Ngai Thanya Resort\nKoh Ngai Thanya Resort, asudes paigas Koh Ngai, on reisijatele populaarne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub majutuskoht lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nKoh Ngai Thanya Resort muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused sinu siinviibimise unustamatuks. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, igapäevane toateenindus, WiFi , toateenindus, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi.\nHotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavus ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida tasuta lahustuv kohv, tasuta tee, peegel, rätikud, vihmavari. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas erarand, välibassein, sukeldumine, massaaž, bassein (lastele), et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Koh Ngai Thanya Resort on sinu sihtkoht Koh Ngai (Trang) kvaliteetse majutuse otsinguil.\nHotelli Koh Ngai Thanya Resort arvustused külalistelt\nAgoda arvustused (483)Booking.com arvustused (561)\nErakordne 9+ (155)\nSept ... nov (75)\nKõik reisijate tüübid (483)\nAiavaatega troopiline bangalo\nKuvatakse 409 kontrollitud kommentaari\nRauhallinen ja toimiva”\nRanta, hotellin palvelut, ystävällinen palvelu\nCharlaine alates Kanada\nAlbert alates Šveits\nViibis 11 ööd november 2014\nSutthiluk alates Tai\nYuanzhu alates Hiina\nKelle alates Ameerika Ühendriigid


Valitsuse poolt kinnitatud rangemad piirangud alates 11.03.2021 – Ülenurme gümnaasium\nValitsuse poolt kinnitatud rangemad piirangud alates 11.03.2021\nKäesolevaga edastame Teile alates 11.03.2021 kehtima hakkavate rangemate piirangute info.\nÜLD-, KUTSE- JA KÕRGHARIDUS:\n5.–12. klasside õpilased ning kutse- ja kõrghariduse õppijad on jätkuvalt distantsõppel.\nHUVIHARIDUS JA -TEGEVUS, NOORSOOTÖÖ, TÄIENDKOOLITUS JA -ÕPE:\nHuviharidus ja -tegevus, noorsootöö, täiendkoolitus ja -õpe on siseruumides keelatud.\nPiirang ei kehti koos liikuvate või viibivate perekondade kohta või juhul, kui nimetatud tingimusi ei ole mõistlikult võimalik tagada.


Vana-Võrumaa suitsusaun võib peagi UNESCO tunnustuse pälvida - Mooska\nVana-Võrumaa suitsusaun võib peagi UNESCO tunnustuse pälvida\nWritten by Igor Taro, ERR on 04 Jaanuar 2014 .\nAlanud aasta on Vana-Võrumaa kultuuriruumi jaoks märgilise tähtsusega, sest loodetakse saada vastus taotlusele suitsusauna lisamiseks UNESCO ülemaailmse kultuuripärandi nimistusse.\nSellest, et Vana-Võrumaa suitsusauna mekk pälviks rahuvsvahelise UNESCO tunnustuse, on võrukesed unistanud viimased kolm aastat, vahendas "Aktuaalne kaamera".\nVõromaa suistusauna koostöökogu juht Külli Eichenbaum ütles, et heakskiidu korral inimeste saunaskäimise harjumuste osas ei muutu midagi. "UNESCO-s olek annab seda, et inimesed saavad nendest kommetest rohkem teada, kuulevad siit-sealt, et tegu on olulise asjaga."\nUNESCO nimistu eesmärgiks on hoida ja propageerida maailmas unikaalset kultuuripärandit. Suitsusauna kombestiku elushoidmine on just Lõuna-Eestile omane joon, mujal on need valdavavalt unustusehõlma vajunud.\nViimastel aastatel on töö UNESCO-sse pääsemiseks loonud omaette suitsusaunaliikumise, mis kulmineerub kaks korda aastas suitsusaunapäevadena, mida saavad uudistada ka külalised kaugemalt.\n"Tegelikult me ei tegutse lihtsalt selleks, et UNESCO-sse pääseda, vaid ikka kombestiku elushoidmiseks," selgitas Eichenbaum. Ta märkis, et UNESCO-märk annab väljapoole sealse paikkonna traditsioonidest infot.\nJust sellist väljaspool tuntust on täheldanud ka setu kultuuriruum, mille leelotraditsioon jõudis UNESCO-nimistusse 2009. aastal.\nPeale selle kuulub ülemaailmse kultuuripärandi nimistusse Eestist veel Kihnu kultuuriruum ning Eesti laulu- ja tantsupidude traditsioon.\nKokkuvõtliku videot saab vaadata siit: http://uudised.err.ee/?06294124


mamakuban.ru - Mööbel May\nNeed lilled kaunistavad juukseid ja loovad unustamatu pildi.\nKaunista iga aastaajal maagilises puhkuses soeng! MK kohas!\nPulga lint on hooaja uudis, mille abil saate oma individuaalset stiili rõhutada\nKui sulle meeldib roosid, siis on see nägemine teie jaoks. Hinga hiilgavas lõhnas.\nLeiutas kümmekond sajandeid tagasi, täna need kohandused ühendavad praktilisuse ja esteetika. Tee interjöör vastavalt oma soovile.\nPidu. Teater. Äriline õhtusöök. See teenetemärk on ideaalne igas olukorras.\nLotus - salapärane vanaaegne värv, ta põleb ikoonina. Iisad sajandeid saadavad tervitusi, Ida saladused hoiavad.\nIlusad kummipaelad sobivad igale fashionista-koolikaaslasele ja keegi ei jää ükskõikseks.\nKanzashi meistriklass vibu "Magic spirals"\n"Kallid varbakübarad, üritasin oma MKd teha, kui on küsimusi, palun, ma heitsin kõigele vastata. Selle vibu loomiseks vajate 5 meetrit lindi, mitte rohkem, mitte vähem. Selle lindi laius on 7 cm.\n1. sammuga lisame esimese kolmnurga, me õmble ainult altpoolt nagu foto.\nSTEP number 2, lisage teine kolmnurk, saate ühe suureks, seejärel keerake see pooleks.\n3. samm, mis peaks end ise leidma\nSTEP №4, mille tulemusena kolmnurk on nüüd vaja õmmelda kahes kohas, vastavalt põhjas ja ülaosas esimene viia alumine rida ja õmmelda, neile ülaosas ja õmmelda, kui ristseotud on kõik read peavad olema samad kui vertikaalne ja horisontaalne, see on väga on oluline saada vööri teravate servadega.\nsee peaks juhtuma õmblusega.\nSiin üritasin teile näidata, kuidas nõela sisestada, kui õmblustate.\nSiin üritasin näidata, kuidas ülaosas õmmelda, nagu fotol näidatud.\nSiin tuleks selline vastuvõetud silmalauge õmmelda äsja moodustatud nurgast ja eelmisest, teistest ei pea kinni võtma, muidu töö moonutatakse.\nÜlejäänud tegevus lihtsalt korrata, vaata fotot! "\n"Medusa" vibu organza kätega\nSee lill on organza, mille laius on 5 cm. See lint oli ligikaudu 2 m.\nLopsakas vibu ehted jaoks\nVähe vibud kooli reps lindist\nSatiini kevadel vööri ja lindi 2,5 cm pikkune tükk\nRahapaja lint valmistatud piparmündi paksus\nKolmemõõtmelised organza lilled. Õhuribud\nLindi vööri lindiga 2,5 cm\nLindi vedru minivibu 2,5 cm\nSatiini ja brokaadi paelad 2,5 cm\nÕhuke vibud kooli organzast\nKutsu kooli mustaks valgeks\nTere, Minu nimi on Anastasia Kulikova ja mul on hea meel tutvustada oma uue meistriklassiga "Bant Medusa oma kätega"\nPikkus mõeldi video nimele ja see tulenes kuidagi iseenesest) minu arvates on sarnasus)\nMeeldiv vaatamine ja loominguline edu teile!\nTäname teid oskuste jagamise eest.\nMa tegin ka selliseid vibusid oma tüdrukutele aias. vibudest (paeladest), organzast, satiiniribast (rasked on saadud). juba ammu unustatud, Nõukogude ajast, MK.\naitäh video eest - võrk polnud veel video MK (ainult pilte)\nAnastasia, tere! Kui rõõmus olen, et olete selle suurepärase "Medusa" meistrikursusega jaganud. Ma kandisin sellist vibu oma koolipäevadel. Mitu aastat tagasi otsustasin vaadata, kuidas see oli "korraldatud". Disbanded, protsess visandati paberilehele. Nüüd ei vööri ega lehed. Tänan teid, mu unistus tői. Minu südame põhjaga tänan antud õppetundide eest. Kanzashi hakkab lihtsalt hakkama. Ma õpin, ma teen, ma eksin ja jälle teen ma, õpin. Ma läheb paremaks. Need tooted valmistati teie video meistriklassidele http://stranamasterov.ru/node/791559. Mul on hea meel, kui kommenteerite neid, märkige puudused, andke soovitusi. Soovin teile oma töös edusamme ja ammendamatu kujutlusvõimet!\nAitäh Loominguline edu.\nOh, mu ema lapsepõlves tegi laia lindiga samu asju! Tulge nüüd valetama! Mõtlesin, et lahustad, vaatasite oma matser klassi ja kõhklesite)))\nTänan teid väga, teie mk on parim. Väga lihtne seletada kõike.\nTere Anastasia! Ütle mulle, kui palju lint on selliseks vibamiseks vaja?\nLööbed, mis on valmistatud lindistest oma kätega: juhised algajatele\nTõmmetöötluses ei saa te teha ilma hämmastavate käsitööteta. Nende valmistamiseks kasutage elastseid ribasid, lilli, suurt ja laialdast satiinist vööri jms. Paeladest valmistatud vibud - see on midagi, mida saate hõlpsalt enda kätega teha. Need kapronriidest valmistatud suurepärased kooli paelad peavad tingimata kaunistama moe noorte naiste soengu.\nLööbed, mis on valmistatud paeladest - see on midagi, mida saate oma kätega kergesti teha\nSaatmine pael vibu oma kätega: sammhaaval juhendamine\nMõnikord on ilusad asjad kõige lihtsamad. Saapanahkade lahtiselt vibu on väga lihtne teha, peamine on juhiste järgimine.\nOn vaja valmistada materjale: lint, liim, traat ja käärid. Vaatamata sellele, et siin ei ole paberimajandust, on kääride kasutamine kohustuslik. Traadi kasutamine pole vajalik.\nPärast ribade valimist tuleb need ära lõigata. Õhukatest paeladest ei näi see ilusat bobby-pinu. Ärge lõigake seda liiga palju, lint peaks olema piisavalt pikk. Soovitatav on teha lõikamine "koos marginaaliga", nii et vajadusel saate toote kuju reguleerida.\nNüüd tuleks materjal asetada lamedale pinnale ja mõlemad servad tuleks keskelt tõmmata. Nad on üksteise peale asetatud nii, et tekib 2 silmust ja saba.\nPärast seda tuleb vööri proportsioone korrigeerida. On oluline, et selles etapis on toorik sümmeetriline.\nSiis vasak silmus paindub õigele ahelale. Tooriku keskosas on auk, mille kaudu materjali tuleb pöörata.\nViimasel etapil vööri pingutatakse.\nGalerii: paelad (25 fotot)\nArmsad paelad oma kätega (video)\nKuidas teha Kannas-tehnoloogias paelte vööri\nBantik Kanzashi on lihtne teha isegi algajatele käsitöö.\nSelle töö jaoks on vajalik mitte ainult lint, vaid ka traat. Töö algab õige lindi koguse lõikamisel ja lameda pinnaga lamamiseks.\nSiis materjalist moodustatakse 2 silmust. Lindi kaks otsa asetsevad keskele, kattuvad üksteisega. Selleks, et vältida töödeldava detaili lagunemist, tuleb keskust hoida sõrmega.\nPärast seda saate traadi kasutada. Ta peab vibu keskosa mähkima. Seda tuleb teha väga tihedalt. Traadi maskeerimiseks peate ümbritsema õhuke lindi lint.\nNüüd on valmistatud sarnane toorik. Tegevuste jada on sama.\nBantik Kanzashi on lihtne teha isegi algajatele käsitöö\nKantashi vibu on lopsakas. Seetõttu on selle mahu saavutamiseks vaja esimese tooriku teise tühiku asetada. Töödetailid on kinnitatud juhtmega.\nKaproni lindid kaptenist: meistriklass\nKujutlege, et 1. septembril, ilma vööri kui koolita, pole ebareaalne. Kuid miks osta sellist asja, kui saate seda ise teha?\nTöö algab kapronliiba lõikamisega 4 segmenti. Kasutage tulemasinat, et laenata segmentide otsad.\nÜks tükk materjali võetakse ja kogutakse stringi keskel. Ärge tehke liiga suuri õmblusi, piisavalt 0,5 cm. Nüüd tõmmatakse toode koos, moodustades roosi. See on töö tippkohtumine.\nTeine materjali materjal volditakse pooleks. Nööri püsivara on tehtud. Toode on pingutatud.\nVibu kaunistamiseks saab kasutada peale kaproni, satiiniriba. Ta peaks kaunistama keskele vibu roosi, muutes väikesed silmad. Iseteematerjal kinnitatakse kaproni lõngade õmblustele.\nKõik lintide otsad tuleb sulatada. Selles etapis on töö keskmine osa valmis.\nKapronikutükk sulgeb pooleks ja osa sellest materjalist, mis on ülaosas, väheneb. Vorm on fikseeritud lõimedega. Selgub vibu. See tuleb õmmelda eelmise tooriku külge. Kooli vibu on valmis.\nKujutlege, et 1. septembril, ilma vööri kui koolita, pole ebareaalne\nKuidas satiinist paeladest kaunist vibu teha?\nVäikesed vibud on mugav kasutada pingutina.\nTöö hõlmab järgmisi etappe:\nSelle töö tegemiseks vajate mitte ainult linti, vaid ka kangast. See peaks olema piisavalt õhuke. Kanguse värv on õrn, voodipesu, näiteks kerge roosa või beež.\nSa pead mõtlema, kuidas vööri juustele kinnitatakse. Sellel eesmärgil saate kasutada juukseklambrit.\nLint asetatakse lamedale pinnale. Sellest on vajalik moodustada tavaline vibu liblika kujul. Selleks materjali otsad volditakse sissepoole.\nKeskel peaks töö olema ühendatud juhtmete või niidiga. Kinnituse kinnitamiseks peate lõigama sama materjali õhuke ribad ja libistama liblika keskele.\nVäikesed vibud on mugav kasutada pingutina\nViimasel etapil peate kinnitama vööriotsa. Nüüd saab seda juustele kuluda. Ilus kaunistus on valmis.\nKuidas valida vööri jaoks lint?\nKõigepealt peate kindlaks määrama, mida vaja vööri jaoks. Näiteks, kui käsitööline soovib seda teha esmaklassilise tütre jaoks, tuleks eelistada kapronmaterjali.\nSelle või selle lindi kasuks tuleks valida selle kvaliteedi alusel. Ärge säästke sellistel materjalidel, sest kui soovite, et toode oleks ilus ja esitletav, peaksite ostma kvaliteetseid linde.\nAlgajatele ei soovitata sellises töös kasutada satiinmaterjali. Miks? See kõik on libedus, töötamine kogenematu kapteniga on ebamugav.\nKui noor fashionista tahab teha oma juuksed vööri-ornament, saab ta otsida mustrit lindiga. See asi võib olla kleit lisavarustusena. Näiteks on Polka paelad või triibud paelad.\nKui lindile on vaja kingitus kaunistamiseks, võite leida sellist materjali, mille servad on traat. Sellise lindi kasutamine on väga mugav. Sellise materjaliga kaunistuste pakendamine kaunitatakse nii hästi kui võimalik.\nÄra karda eksperimente! See reegel on universaalne isegi algajatele. Ärge kartke värvikate materjalide kasutamist vibu tegemiseks, samuti erineva kvaliteediga materjale. Iga kapten on ise stiilist.\nSelle või selle lindi kasuks tuleks valida selle kvaliteedi alusel\nKõik sõlmed, mida kapten paneb vööri loomise ajal tööle, peab olema väga pingeline. Oluline on meeles pidada järgmist: kui oskustööline suutis tihedat sõlme siduda, siis suudab ta käsitsi vööri ühendada.\nSelliseid abimaterjale nagu traat ja niit tuleks kasutada siis, kui materjal ei ole piisavalt tihe. Teisel juhul ei ole mõtet neid kasutada, kuna toode kindlustab ise ennast täpselt.\nAlati peate riputama "varjundiga". Näiteks, kui teil on vaja vööri loomiseks 20 cm pikkust materjali, tuleb see lõigata 25 cm võrra. Need kujutab endast täiendavalt 5 cm toote kuju reguleerimiseks.\nKui töös kasutatakse liimi, siis on võimalik jätkata järgmisel etapil ainult siis, kui see täielikult kuivab.\nMõnikord on materjali kohal liim, isegi pärast kuivamist. Selle varjamiseks peaksite siduma koha lõngadega või vööri sama värvi ribaga.\nNeed, kellel vibude seotamisel on raskusi, on selleks soovitatav kasutada spetsiaalseid seadmeid. See aitab oluliselt kaasa kogenematu kapteni ülesandele.\nIlusad 3D-paelad paelastest oma kätega (video)\nOma kätega saate teha kaunite ja armaste paelte vööri. Ema, kes soovib oma tütrega sellist kingitust teha, võivad selles töös sisaldada ka teisi oma pereliikmeid. Meeldiv ajaviide on tagatud!\nLahane vöö satiinlint, meistriklass\nTere pärastlõunal, sõbrad!\nTäna ma ütlen teile, kuidas teha 1. septembril oma lapsele suurepärase satiiniriba vööri. Selline vibu saab kaunistada sabast või sabast. Veelgi parem, tehke kaks sellist vibu ja nad näevad välja väikese moestuse juuksed.\nKoolivorm, tohutud lillede ja valgete kummardudega vibukesed on kõik olulised teadmistepäeva tunnused - 1. september! Tüdrukute jaoks on sellel puhkusel spetsiaalne kaunistuseks valge vibu, mida saate ise teha. Müük kauplustes ja turgudel palju erinevaid vibreid, kuid nende erinevus on soojust ja unikaalsust. Lovid soovitavad valmistada valgeid satiiniribasid.\nSuure vibu valmistamiseks peame:\nValge satiiniba (laius 2,5 cm) - 5 m.\nValge satiiniba (laius 0,5 cm) - 3 m.\nElastsed rihmad - 2 tk.\nMa võtsin kõik materjalid 2 vibusse.\nRibale 9 cm pikkuseks lõigatakse 2,5 cm laiune valge satiiniriba. Kokku on nõutavad 66 riba, see tähendab, et iga vibri jaoks on 33 tk.\nVõtame riba ja sulgege see pooleks seespool.\nKeskel peaksite libistama veidi liimi ja kinni jääma.\nNüüd libistage riba serv liimile, nagu pildil allpool.\nPöörake ja liimige mõlema külje servad.\nPaigutage saadud vibu servad. Kroonleht-vibu on valmis!\nJa sellised kroonlehed peavad vööri jaoks tegema 33 tükki.\nValge tihedast kangast lõigake välja kaks ringi 4 cm läbimõõduga.\nMe liimime esimese rea valgest kangast, mis koosneb 10 kroonlehest.\nTeine rida on liimitud 9-st kroonlehest.\nKolmas rida - 7 kroonlehti, neljas rida - 5 kroonlehti ja viies rida - 2 kroonlehti-vöörit.\nSaadaval 0,5 cm laiusega valgest satiiniribast lõigatakse riba 10 cm pikkusega. Kahe vibri jaoks on vaja 26 ribist, see tähendab 13 vööri jaoks.\nMe ühendame riba servad ja kinnitame liimi.\nVibu tagaküljel kleepida 13 riba. Nad peaksid veidi kattuma. See on suurepärane vibu.\nSiis õmble või kleepige kummiribad.\nValged kummitavad vibud on valmis!\nLahane vibu satiinlint\nNeed on väikese õpilase suurepärased teenetemärgid. Ja ka - see on sära ja ilus kingitus esmakübar.\nMuide! Kui soovite ise satiinist paeladest kaunistusi teha, vaadake õrnade lillede meistriklassi lindistustest nähtamatult.\nJa rohkem lindistest on võimalik teha mitte ainult kaunistusi, vaid ka ilusaid kardinate magnetilisi võtteid.\nSõbrad! Kui sa olid minu meistriklassile kasulikud, jagage seda oma sõpradega!\nKlõpsake suhtlusvõrgu nuppudele!\nKuidas ise valmistada kokaraamat? Disaini ideid\nProbleemiga vannitoas olevate udutatavate peeglite puhul seisavad kõik silmitsi. Niipea, kui me jätame dušši ja tahame end peeglisse vaadata, on meil kohustus võtta rätik ja pühkida higine pind.


Arhitektuurimuuseumi „juhtum” — Sirp\n2011. aasta 1. jaanuaril möödub 20 aastat Eesti Arhitektuurimuuseumi asutamisest. Jah, just 1. jaanuariga 1991 dateeris tollane kultuuriminister Lepo Sumera muuseumi asutamise käskkirja. Lepo Sumera jääb meie ajalukku kui tõeline looja: tema ja Erkki-Sven Tüür musitseerisid soolalao avamisel ning veidi hiljem kirjutas Lepo Sumera soolalaole Eestis vist tänaseni ainulaadse ruumimuusika. Inimesed tulid selle muusika pärast, siin ruumis on hea olla, öeldi. Ükski minister pole suutnud rohkemat. Peeter Oleskile olen siiani tänulik mõistmise eest, mis sündis ühe hetkega, enne kui midagi üldse selgitada jõudsin. Siis tuli Jaak Allik. Tema garanteeris soolalao saamise muuseumile. Alliku suhtlemine allasutustega tuleks kirjutada kooliõpikusse: minister kohtus igal aastal kõigi valdkondade juhtidega koos ning ka igaühega eraldi: mis tehtud, mis takerdunud, kas on probleeme. Ajad polnud kultuurile ju üldse kerged, aga ministeerium oli kultuuriasutuste jaoks olemas, mitte formaalselt vaid sisuliselt.\nKui Allik läks, siis tuli ministeeriumis nagu mingi murdumine – nii tundub. Maad hakkas võtma bürokraatia ning paljud (muidugi ei saa ma kõigi eest rääkida) kultuuriasutused avastasid ühel hetkel, et nad ei ole ministeeriumiga enam ühel pool, vaid vastamisi. Ka arhitektuurimuuseumis hakkas järjest enam tunduma, et asjad toimuvad mitte tänu, vaid vaatamata kultuuriministeeriumile. Paistab, et tänaseks on ministeeriumi ja kultuuriasutuste vaheline barjäär juba üsna kõrgeks kasvatatud. Rahaprobleemid pole peamised, Alliku ajal oli ju raha veelgi vähem. Ministeerium suhtleb keelavas-käskivas toonis, lubades endale väiklasi nipsakusi: komandeeringu taotlus hilineb kaks päeva – ja ametnikul „pole võimalik” enam käskkirja teha, kulud jäävad direktori enda kanda. Rahaeraldise taotluses on kasutatud lühendeid – ja seda keeldutakse menetlemast (!). Vastasleeride jõukatsumises jõudis minu puhul kõige kaugemale muidugi minister Palmaru, kes ähvardas Sakala konflikti ajal kohtuga ning saatis muuseumisse üleöö erakorralise teenistusliku järelevalve. Ministeeriumi ametnikud puistasid muuseumi asjaajamise 2006. aasta jõulude ajal täielikult läbi, kuid ei leidnud midagi, mille eest oleks saanud direktori vallandada. Järelevalve korraldas kantsler Siim Sukles, sellega olid seotud Liina Urboja, Anton Pärn ja Dea Einmann – needsamad inimesed, kes istusid nüüd novembris arhitektuurimuuseumi direktori valimise laua ääres.\nVaevalt oleks arhitektuurimuuseumi ametikohale keegi peale minu üldse kandideerinud, kui oleks viitsitud vaadata, kui suur on muuseumi eelarve. Investeeringuid arvestamata oli see tänavu 3,8 miljonit krooni, millest pärast maja ülalpidamist, palgafondi ja maksude mahavõtmist jäi tegevuskuludeks ca 270 000 krooni. Sellega saab teha ühe suure saali näituse ja kataloogi (Eesti Arhitektide Liidu 90. aastapäeva näituseks küsitakse praegu kulkalt küll juba 750 000 krooni). Ometi tegime tänavugi 6 suurt ja 12 väiksemat näitust, publitseerisime 4 raamatut ning külastuste arvgi on suurem kui eelmisel aastal (24 000). Aitasid omavahendid (28%) ja kultuurkapital. Napi rahaga saab eksisteerida, aga mitte areneda. Konkurents aga aina tiheneb. Hiljuti moodustati arhitektide liidu juurde arhitektuurikeskus, mis teeb näitusi, publitseerib ja jäädvustab mälestusi nagu muuseumgi. Miks see keskus üldse loodi? Seda ei saa küsida, sest iga MTÜ võib hommepäev oma keskuse luua. Arhitektuurikeskuse üks võimsamaid eesmärke on ka Eesti arhitektidele maailmaturule teed laiaks murda, milleks tuleb teha jõulist reklaami. Siin tuleb selgelt välja arhitektuurimuuseumi ja arhitektuurikeskuse sissekodeeritud vastandlikkus. Muuseum reklaami teha ei tohi, ei saa kuidagi muutuda kontoriks, mis arhitektuuribüroode tellimuste järgi promonäitusi toodab, see oleks muuseumide eetikakoodeksi jäme rikkumine. Ja miks peaks riiklike vahenditega arhitektide erabüroode turule suunatud reklaami kinni maksma? Ei tegele ju ka spordimuuseum Veerpalu toetamisega MM il osalemisel.\nMuuseum on arhitektuuri vahendaja avalikkusele, tema usaldusväärsus põhineb kaugemale ulatuval objektiivsel pilgul ja analüüsil, oskusel asetada nähtusi laiemasse konteksti. Kui direktor seda tajumata naiivselt lubab muuseumisse reklaaminäitusi ning hakkab toimima EALi juhatuse ruuporina, siis kaotab see muuseum kõige väärtuslikuma, mis tal on: avalikkuse usalduse.\nSeda lihtsat asja ei mõista Toivo Tammik, kes Sirbis muuseumi hurjutada võttis, leides, et muuseumi peaks juhtima arhitektidest koosnev juhatus või nõukogu. Ei pea ega tohigi, sest praktiseerivatel arhitektidel on suur kiusatus muuseumi tegevus isiklikele huvidele allutada. Tööturul võistlev arhitekt ei suuda olla objektiivne ei enda ega kolleegide suhtes, ja Eesti arhitekt veel eriti. Kriitik suudab, ta on selleks koolitatud. Sellepärast ei juhigi Euroopa muuseume tegevarhitektid. On vaid selliseid, kes on projekteerimisest ammu loobunud ja kirjutamisele pühendunud. Toivo Tammikule lohutuseks: arhitektid ei ole muuseumi juhtimisest päris eemal. Muuseumil on kuratoorium, mille 12st liikmest 7 on arhitektid, kolm neist koguni EALi eestseisuse liikmed. Kuratoorium annab nõu, aga ei valitse, muuseum on sisuliselt iseseisev. Võiks ju retooriliselt küsida: kas Eesti Arhitektuurimuuseumi direktor tohib olla arhitektuurikriitik? Euroopa kogemus kinnitab paljude näidetega: jah, tohib ja üldiselt eeldataksegi, et sellel ametikohal ollakse ekspert. Eestis aga tuleks küsimus esitada hoopis nii: kas arhitektuurimuuseumi direktor saab olla inimene, kes ei mõtle nii nagu EALi eestseisus? Selgub, et enam ei saa.\nEi ole Eestis teist nii võimukat loomeliitu nagu Eesti Arhitektide Liit. Ühegi teise loomeliidu juhatusel pole võimu otsustada, kes sellel alal üldse praktiseerida tohib, EALi juures aga on komisjon, mis annab või siis ei anna arhitektile kutsekategooria, mis määrab kogu tema edasise elu. EAL otsustab, kes tohib osaleda arhitektuurikonkurssidel, sest seal on sageli tingimuseks kas seesama kvalifikatsioonikategooria või koguni kuulumine MTÜsse Eesti Arhitektide Liit. Eestseisuse liige töötab ministeeriumis ja kulkas, nüüd ka Sirbis, liidul on oma meediakanalid. Puudu oligi õieti ainult muuseum ja soojad ruumid, sest kultuurikatla ehitus teatavasti viibib ja sealsed ruumid saavad olema väga väikesed. Seega, arhitektuurimuuseumi direktori valimistel ei valitud riiklikule muuseumile parimat direktorit, eesmärk oli hoopis lahti saada oma peaga mõtlevast direktorist. Erinevalt eelmistest direktori valimistest langesid EALi ambitsioonid seekord kokku kultuuriministeeriumi soovidega. Kultuuriministri viga oli, et ta asjaga üldse ei suhestunud, ehkki see oli tema võimuses. Kultuuriminister Jänesega ei õnnestunudki kunagi muuseumi tööasjadest rääkida.\nArhitektuurimuuseumi 20 aastasse mahub lõputult palju, ligi 270 näitust, hulk välisnäitusi, pikk trükiste rida. Ilma avatuse ja koostööta väga suure hulga Eesti ja Euroopa, USA ja Aasia erialaringkondadega poleks see kuidagi võimalik olnud. Komisjoni arvates kaalusid selle aastakümnetega arendatud ja hästi töötava koostöövõrgustiku üles uue direktori lubadused erialaringkondadega koostööd alustada, sest äkki tuleb nullist alustades parem? Muuseumi koostööpartnerite reas oli ka Eesti Arhitektide Liit: kõik nende näitused, mida teha on tahetud, on muuseumis ka toimunud. Tõdegem, üksmeel ei puudunud mitte arhitektide liidu kui tervikuga, vaid selle eestseisuse väikese grupiga, ent sellest piisas.\nKui muuseumil täitus kümme aastat, siis käis parajasti kohtuprotsess soolalao hoone pärast. Mida ka ei otsustataks, mõtlesin tollal, muuseumil on olnud õnn olla siin majas tervelt kümme aastat. Nüüd on õnne topelt: 20 rikast aastat.


Vasta kommentaarile 27. jaanuar 2018 21:32\nLuuka evangeelum 24:Jeesus ilmub üheteistkümnele jüngrile\n36 Aga kui nad seda kõike rääkisid, seisis Jeesus ise nende keskel\nja ütles neile: „Rahu olgu teile!”\n38 Ent tema ütles neile: „Miks te olete nii kohkunud ja miks\n39 Vaadake mu käsi ja mu jalgu, et see olen mina ise!\nPuudutage mind kätega ja vaadake, sest vaimul ei ole ju liha ega luid,\nnõnda nagu te minul näete olevat!”\n41 Aga kui nad rõõmu pärast ikka veel ei uskunud ja imestasid,\nütles ta neile: „Kas teil on siin mingit söögipoolist?”\ntunnete teda ja olete teda näinud.” 11 Uskuge mind, et mina olen Isas ja Isa on minus. Kui te ei usu\nmuu pärast, siis uskuge mu tegude tõttu.\nPauluse esimene kiri korintlastele 15:3 Ma olen teile ju kõigepealt edasi andnud seda, mida ma ka\nkirjutatud pühades kirjades,\n4 ja et ta maeti maha ja äratati kolmandal päeval üles\npühade kirjade järgi\n5 ja et ta näitas ennast Keefasele, seejärel neile\n6 seejärel näitas ta ennast ühtaegu enam kui viiesajale vennale,\n7 siis näitas ta ennast Jaakobusele, seejärel kõigile\nPauluse kiri galaatlastele 4:4 Aga kui aeg sai täis, läkitas Jumal oma Poja, kes sündis naisest,\nsündis Seaduse alla,\nVasta kommentaarile 27. jaanuar 2018 21:31\nEsimene Moosese raamat 3:21 Ja Issand Jumal tegi Aadamale ja ta naisele\nEsimene Moosese raamat 18:Iisaki sündimise tõotus\n1 Ja Issand ilmutas ennast temale Mamre tammikus, kui ta istus\ntelgi ukse ees kõige palavamal päevaajal.\n2 Ta tõstis oma silmad üles ja vaatas, ja ennäe, kolm meest seisid\nta ees. Ja nähes neid, tõttas ta telgi ukse juurest neile vastu\nja kummardas maani\n3 ning ütles: „Issand, kui ma sinu silmis armu leian, siis ära mine\noma sulasest mööda!\nEsimene Moosese raamat 32:25 Aga Jaakob ise jäi üksinda maha. Siis heitles üks mees temaga,\nkuni hakkas koitma.\n26 Aga kui see nägi, et ta ei saanud võimust tema üle, siis ta lõi\ntema puusaliigest; ja Jaakobi puusaliiges nihkus paigast, kui ta\n27 Ja mees ütles: „Lase mind lahti, sest juba koidab!” Aga tema\nvastas: „Ei ma lase sind mitte, kui sa mind ei õnnista!”\n28 Siis ta küsis temalt: „Mis su nimi on?” Ja ta vastas:\n29 Seepeale ütles tema: „Su nimi ärgu olgu enam Jaakob, vaid olgu\nIisrael, sest sa oled võidelnud Jumala ja inimestega ja oled\n30 Siis küsis Jaakob ja ütles: „Ütle nüüd mulle oma nimi!” Aga ta\nvastas: „Miks sa mu nime küsid?” Ja ta õnnistas teda seal.\n31 Ja Jaakob pani sellele paigale nimeks Penuel, sest ta ütles:\n„Kuigi ma nägin Jumalat palgest palgesse, pääses siiski mu\nHesekiel 1:26 Ja nende peade kohal oleva taevalaotuse peal oli midagi,


Lapsega reisimine ehk nahk märg juba autosse jõudes – Kuidas olla isa?\nLapsega reisimine ehk nahk märg juba autosse jõudes\nSuvi ja sellega kaasnevad väljasõidud on selleks aastaks tehtud ja proovime siis vaikselt tubastele tegevustele (sh blogi kirjutamine) ümber lülituda. Kuna möödunud kuudel sai vaat et iga nädalavahetus mõni pikem väljasõit ette võetud, kogunes ka suve jooksul omajagu materjali, mida proovin ka siin blogis järjepanu jagama hakata:).\nEsimeseks teemaks siis lapsega reisimine. Uuuhh, kust alustada? Ütleme nii, et võrreldes kahekesi reisimisega vajab lapsega väljasõitudele minemine (väga) palju rohkem planeerimist😄.\nIlma väikese põnnita on spontaansete otsuste tegemine oluliselt lihtsam. Ütled õhtul naisele, et mis homme plaanis? Läheks näiteks Haapsallu? Ja siis vaataks, mis Pärnus toimub? Ja sealt edasi näiteks Saaremaale? Ning tagasi tulles vaataks ehk jääb veel midagi põnevat tee peale. Ja siis võiks selles restoranis käia. Ja kuulsin, et seal uues kohas peaks ka päris head toidud olema – vaatame sinna ka. Lapsega koos vajab aga juba kesklinnast Nõmmele sõit omajagu ettemõtlemist…\nAh, et võiks kuhugi ringi sõitma minna? No vaatame alustuseks ära, mis kell plika hommikul ärkab. Siis peaks nii sättima, et autosse minnes ta juba liiga väsinud pole. Ja siis vaatab selle turvatooli jandi üle. Mähkmed võtsid? Aga niisked lapid? Aga vahetusriided, sest teatavasti meeldib mähkmetele enim just kodust eemal lekkima hakata? Oot, aga mis siis, kui tal kõht tühjaks läheb? Kas seal midagi lapsele süüa on või peame ise midagi kaasa võtma? See lemmik kaisukas sai kaasa? Aga see raamat? Ilma selleta ta ju ei uinu? Aga lutt? Aga…?\nNii, nüüd on kott vist koos. Proovime siis lapse ka riidesse saada ja saame vaikselt autosse liikuda. Oota, lapsuke, ära jookse eest ära! Las issi paneb sulle sokid jalga ja mütsi pähe – ilma nendeta ei saa ju õue minna. Nii, kogu pere autos. Saame vist liikuma hakata? Ei, kurat, käru jäi ikka üles. Aga kuidas see siia autosse kõikide nende kottide vahel üldse ära mahutada? Okei, kuidagi surusime kõik sisse.\nNii, mõnus, 5 minutit juba teel olnud. Kurat, lapsel hakkas igav. Vaata, kas ta vett tahab? Aga süüa? No ma ei tea, näitame talle siis multikaid natuke.\nNii, laps jäi nüüd lõpuks magama. Aga me hakkame just kohale jõudma…\nNojah, tiirutame siis veits veel ringi. Okei, jäime punase taha, auto seisab ja laps üleval. Läheme vaatame siis natuke õues ringi!\nOota, aga väiksel tiburullil oleks vaja ju mähet vahetada ja midagi süüa anda. No proovime leida mõne lapsesõbraliku koha, kus saab vetsus mähkmeid ka vahetada. Oo, see tundub päris lahe koht. Istume siis siia maha. Kas teil lastele ka midagi on? Ah, las sööb meie juurest midagi ja raudselt tuuakse saia ka lauda. Nii, mõnus – tellimused tehtud.\nAga oi. Lapsel on natuke igav jälle. Ei, tibuke, ära viska seda tädi saiaga. Proovi kahvleid ka mitte laua alla loopida. Ja kuidas sa sinna riiuli otsa said?! Okei, ma lähen jalutan natuke lapsega ringi ja helista mulle, kui toidud lauda tuuakse.\nNii, mõnus toidud lauas. See pitsa näeb päris hea välja – saab lõpuks nautima hakata! Võtad ampsu, võtad kaks. Okei, lapsel jälle igav. No tule istu issi süles siis. Las emme sööb enne ära, me vaatame nii kaua seda Muna raamatut. Okei, teeme nüüd väikese vahetuse – istud emme sülle. Viskan 5 lõiku pitsat kiirelt kõhtu, loputan joogiga alla ja minek!\nNii, vaatame nüüd natuke linna peal ringi, äkki jääb tütreke ka vankris samal ajal magama. Oi, mingi imelik lõhn tuleb sealt mähkmetest. Läheme vahetame seal pargis puude vilus siis mähkme ära. Ja tibuke hõõrub juba silmi. Aga vankris vist ikka magama ei jää. Nojah, hakkame siis vaikselt tagasi liikuma. Rihmad kinni ja sõit võib alata – maantee ühtlane rütm suigutab ka mudilase lõpuks unne.\nOeh, olemegi kodus tagasi. Toome kogu elamise jälle autost tuppa tagasi ja hakkame lahti pakkima. Päris väsitav on ikka see puhkamine. Aga tegelikult oli päris tore. Teeme järgmine nädalavahetus jälle?\nSildideesti blogid • eesti blogijad • isablogi • laps • lapsega reisimine • lapsevanem • reisimine\n0 comments on “Lapsega reisimine ehk nahk märg juba autosse jõudes”


PALUME TEIE ARVAMUST: PAK\nee +372 56208461 MTÜ Peipsi-Alutaguse Koostöökoda tegevjuht Meeldivat ja edukat koostööd soovides, Suur tänu! PALUME TEIE ARVAMUST: PAK strateegia analüüs\nHea Peipsi-Alutaguse Koostöökoja piirkonna elanik ja ettevõtja!\nKäesolevaga paluksime Teil avaldada arvamust Peipsi-Alutaguse Koostöökoja tegevuspiirkonna strateegia ja toetusprogrammide kohta. Peipsi-Alutaguse Koostöökoja tegevuspiirkonna strateegia eesmärgiks on panna paika meie piirkonna (Alajõe, Avinurme, Iisaku, Illuka, Lohusuu, Mäetaguse ja Tudulinna vallad) olulisemad arenduseesmärgid ja probleemid, mille alusel saaks omakorda jagada laiali piirkonna arenguks suunatud rahalised vahendid. Aastal 2007 sai koostatud meie esimene strateegia, nüüd on aeg selle ümber vaatamiseks, tegemaks meie piirkonna toetussüsteemid ajakohasemaks ning tänase päeva toetusvajadustele täpsemalt vastavamaks.\nKui Teil oleks soovi kaasa rääkida meie strateegia muutmise protsessis, palume Teil täita meie poolt ettevalmistatud väike küsimustik. Küsimustiku täitmine võtab aega keskmiselt 10-15 minutit. Teie poolt antud informatsioon on meile väga väärtuslik, et kaasajastada meie strateegiat, kiirendada meie piirkonna arengut ning parandada meie projektide taotlemise ja elluviimise võimalusi! Küsimustikule pääseb ligi siit: Peipsi-Alutaguse Koostöökoja strateegia analüüs.\nKüsimustiku täitmisel palume Teil järgida järgmist:\n- Palun valige vaid üks vastusevariant, kui küsimustikus pole märgitud teisiti.\n- Palun vastake nii täpselt kui võimalik. Peaaegu iga küsimuse juures on Teil võimalus täiendavalt lisada oma mõtteid või täpsustada vastuseid. Olete väga oodatud oma vastuseid vabas vormis täpsustama, me väga hindame Teie arvamusi!\nKüsimustikku on võimalik täita kuni 15. veebruarini 2011.\nKüsimuste korral võite pöörduda strateegia muutmisega tegeleva meeskonna poole:\nSille Talvet, analüüsi ja hindamise koordinaator\nTel: +372 5109278\nSkype: Sille Talvet\nMTÜ Peipsi-Alutaguse Koostöökoda tegevjuht\nMeeldivat ja edukat koostööd soovides,\nHea Peipsi-Alutaguse Koostöökoja piirkonna elanik ja ettevõtja! Käesolevaga paluksime Teil avaldada arvamust Peipsi-Alutaguse Koostöökoja tegevuspiirkonna strateegia ja toetusprogrammide kohta Peipsi-Alutaguse Koostöökoja tegevuspiirkonna strateegia eesmärgiks on panna paika meie piirkonna (Alajõe, Avinurme, Iisaku, Illuka, Lohusuu, Mäetaguse ja Tudulinna vallad) olulisemad arenduseesmärgid ja probleemid, mille alusel saaks omakorda jagada laiali piirkonna arenguks suunatud rahalised vahendid


AUTORIKÜLG | Anna Teele Orav: see lummav vabasurmasõit - Eesti Päevaleht\nAUTORIKÜLG | Anna Teele Orav: see lummav vabasurmasõit\nArutud möödasõidud, kihutamine, läbi akna keskmise sõrme näitamine, üksinda autos röökimine on saanud Eesti liikluskultuuri täiesti tavaliseks osaks.\nMulle meeldib autoga sõita. Öösiti, linnas. Tühjadel tänavatel, fooris vilkuvate kollaste tuledega. Mulle meeldis ka üheksa-aastasena oma onupoegadega arvuti taga kobaras GTA San Andreast mängida. Vaheldumisi minu teise toonase lemmikmängu, SIMS ühega. Soojadel suvepäevadel, vanaema teise korruse toas, silmad keerdus peas.\nSee oli adrenaliin, virtuaalne adrenaliin. Aga küllap ma juba siis teadsin, et sõidan ka ise ühel päeval autoga. Või isegi kihutan, arvestades liikluskultuuri, mida see arvutimäng oli mulle õpetanud. Sest mulle meeldis kihutada.\nTeine lapsepõlvemälestus viib mind päeva, kui me onupoegadega ratsutama läksime, aga järsku hakkas äikest lööma. Hobused perutasid, me pidime oma ratsaprojekti katki jätma ning ratastega läbi paduvihma koju tagasi kimama. Vihma kallas, äike müristas ja me sõitsime nii kiiresti, kui saime. Tõeline üheksa-aastase unistus.\nÖeldakse, et paljud asjad, nii head kui ka halvad, saavad alguse lapsepõlvest. Võimalik, et ka kihutamisvajadus. Need for speed, nagu kiiruseületamist sotsiaalmeedias romantiseeritakse.\nMart Niineste kolumn: mets maha ja müüki, Ford Sierra raha kokku – Mikita mökitagu, kuidas...\nRail Balticu projekti kriitik: raudsest laupkokkupõrkest tuleb loobuda\nUmbes lennujaamad, halb ilm ja teised põhjused, miks lennud hilinevad\nLUGEJA KIRI | Ehitage neljarealised teed, mitte ärge ostke kiiruskaameraid!\nTaavi Aas: Tallinna autostumist võiks parandada ummikumaks


Coca-Cola ei söö hambaid ja roostet - Aarne bloog\nCoca-Cola ei söö hambaid ja roostet\nAvaldatud 19.12.2007 @ 8:18:36 | Aarne Toompark | 17 kommentaari\nMõned head aastad tagasi rääkis keegi mu vanemale lapsele koolis juttu, et kui hammas ööseks Coca-Colasse panna, siis on see hommikuks läinud. Mina niisugust jura ei uskunud aga laps jäi endale kindlaks. Tõestuseks näitasin talle lihtsa katse varal, et ega selle hambaga seal Coca sees midagi väga hullu ei juhtu.\nKuna kodus juhtus just Coca-Cola’ga seotud intsident, siis tuli vana lugu jälle meelde. Otsustasin katsetada ja seekord juba korralikult.\nKuna iga õige Coca-Cola katse käib ikka hambaga, siis alustuseks vajasin hammast. Õnneks oli lapsel üks niisugune äratulnud piimahammas täitsa varudest võtta.\nOlen Coca-Cola kohta kuulnud legende, et vanasti hoidsid remondimehed seda garaažis roostes juppide puhastamiseks. Teiseks katsekehaks võtsin roostes seibi. Ühe samasuguse sibi jätsin targu varuks, et pärast millegagi nühkides puhastamise lihtsust võrrelda.\nKuna kahe objekti peal katset teha tundus igavana, siis vajasin veel ühte testkeha. Viimaseks katsealuseks võtsin hõbedast peaga puuviljanoa lootuses, et kange vedelik seda oksiidist puhastab.\nOma kodumajapidamisest ei leidnud ma ühtegi keemiatarvikut ja seega kasutasin katse tegemiseks neid klaasanumaid, mida kodus leida on. Kindlasti ei olnud need anumad steriilsed ja sisaldasid keskmises kodus kapis seisvasse keskmisesse klaasi keskmise aja jooksul koguneva keskmise tolmuhulga. Visuaalsel vaatlusel leidsin, et võõrkehade arv on piisavalt väike ja minu katset mittesegav.\nPanin kõik katsekehad testanumatesse ja valasin peale 0.5l valge korgiga plastpudelist Coca-Cola, mis oli umbes nädala toas seisnud (s.t. toatemperatuuril). Ülejäänud katsevedeliku jõin peale tunnist sügavkülmas hoidmist ära. Olen elu ja tervise juures.\nNüüd jätsin objektid ööpäevaks seisma. Kuna ma kartsin, et lähedalt pildistades teeb välk pildid koledaks, siis lülitasin ma selle lihtsalt välja. See oli viga.\nKui vidinad olid anumates ~24 tundi ligunenud, asusin asja uurima. Esmasel vaatlusel suuremaid muudatusi ei täheldanud. Viskasin kasutatud katsevedeliku minema ja kuivatasin katseobjektid ettevaatlikult majapidamispaberiga.\nHammas: Hammas oli kindlasti pruunim, kui enne Cocasse panemist. Samas oli see täiesti tahkes olekus. Seega, esimene müüt purustatud!\nKuna normaaltingimustes Coca-Colat juues ei hoia me seda suus 24 tundi, siis olulist ohtu ma hammastele ei usu. Need inimesed, kes hambaid ka pesevad, need ei peaks minu meelest eriti kartma. Niisugust juttu kuulsin ma kunagi meedia vahendusel ka ühe Coca-Cola töötaja suust. Pean temaga nõustuma.\nSeib: Ei paista küll, et Coca-Cola roostele mingit mõju avaldas. Proovisin katseseibi natuke nõudepesunuustikuga nühkida. Ei läinud kergemini puhtamaks, kui teine samasugune kontrollseib, mis pole kunagi Coca-Colat näinud. Niisiis, linnalegend purustatud!\nMõni vanem inimene vast veel mäletab, et vanal ajal meil ju Coca-Colat ei müüdudki. Müüdi ainult Pepsit, 45 kopikat pudel. Ei usu, et Pepsigi mingi eriline mürk oleks olnud.\nPuuviljanuga: Ei muutnud samuti eriti värvi, kui, siis väga vähe. Enne katse tegemist lootsin salamisi, et äkki ikka võtab leotamine oksiidikihi ikka maha ja ma saan ilusa läikiva noa. Ei miskit, kui vaja kunagi tulevikus hõbedat puhastada, siis jään vanade meetodite juurde.\nKokkuvõtteks võib öelda, et katse näitas, et asjaga, mis on pandud Coca-Colasse, ei juhtu midagi erilist. Testimise meetodid ei pruugi olla kõige teaduslikumad ja kehvakvaliteedilised fotod ei pruugi samuti igaüht veenda. Siiski vähemalt minu ja loodetavasti ka pereliikmete jaoks on mõned asjad selgemad ja igat linnalegendi pimesi ei usuta.\nKatse viisin läbi parimaid mulle teadaolevaid meetodeid ja tavasid järgides. Eelpool nimetatud kaubamärkide tootjate ja turustajatega sidemeid ei oma.\n03.03.2009 Vaatasin juhtumisi täna õhtul K2 teadussaadet Reporter. Seal tehti niisugust huvitavat katset, et pandi 4 modelli seljaga rahva poole seisma ja paluti inimestel valida, et millisel on kõige ilusam tagumik. Möödujate hääled läksid väikese hä . . .\n‹ Tasuta Eesti lahedamad e-kaardid\n666: The Number of the Beast ›\nSildid: #Elu, #Isetehtud asjad, #Kodu, #Teadus\n17 comments on “Coca-Cola ei söö hambaid ja roostet”\n*rüüpab cocat selle jutu peale*\nAga lapsele ei peaks siiski cocat väga palju lubama :P\nETV-s jooksnud “Müüdimurdjates” tegid nad kokaga samamoodi eksperimente…kohe väga palju eksperimente. Valdav enamus nendest eksperimentidest purustas vanu müüte Coca-Colast.\nLastele ma tavaliselt Cocat palju ei lubagi. Kuus vast pudeli saavad.\nTelekat vaatan ma nii vähe, et teiste tehtud katseid näinud pole.\nKunagi jõin kokakoolat rummiga ja hommikuks oli pilt läind. Midagi on ikka ohtlikku ka.\nsarnaselt validooliga, olen proovinud kokakoolat nii rummi kui viskiga ja hommikuks oli ikka paras peavalu sest värgist.. et parem mitte tarbida kokakoolat.. ja kellel neid pruune hambaid ikka vaja on.. vahest mõnel neegerluurajal või midagi.. et mudast välja ei paistaks kui naeratab\n1. Kõik toiduained ja joogid lähevad varjatud hinnatõusu raames lahjemaks.\n2. Eestlane on tuntud ja tasemel varas.\n– cocacola sees ei ole enam seda vägiainet millest jutt… kulus ära ja virutati minekut :)\nNüüd tuleb autopoest seeda WD-40 vms lahtistit osta kõhu ja seibide jaoks :)\nNo see katse on ju täisnurjumine sel lihtsal põhjusel, et coca peab ju sattuma makku sapinõrede ja muuga reageerima. Alles siis saab öelda, kas ta lagundab hambaid. Mingid müüdimurdjad võivad vabalt kellegi heaks töötada.\nMinul on hambad suus ja üldjuhul coca peale sapinõredega kokkupuutumist enam hambaid ei puutu. Kui muidugi seda cocat veel rummiga kõvasti segada, eks siis võib puutuda kah.\nCoca on paras ‘must surm” niiet mina isiklikult leian, et see linnalegend “coca lagundab hambaid” on ylimalt positiivne. Minu laps n2iteks cocat juua ei julge. Ega ta eriti ei taha ka.\nSa hoitsid hammast liiga vähe aega vedelikus!;D\nCoca Cola joomise juures ei ole ju hammas ööpäeva järjest joogiga kokkupuutes. Seega 24tunnine hoidmine on võrreldes reaalse eluga väga suure varuga.\nLoe mis aineid se coca-cola sisaldab ja siis vaata ametlikust kohast mis on nende kõrvalmõjud, kuid mina eelsistan juba mitmeid,mitmeid aastaid juba looduslike tooteid ja ise kasvatatud ja pressitud :D mina musta mürki ei soovi…\nMa ei väida, et Coca on organismile ohutu, maitsev või muidu hea. Ma ei väida ka vastupidist. Ainuke, mida ma väidan, on see, et “Coca-Cola ei söö hambaid ja roostet”.\nKui ilmus coca-cola joon alati kui saan ja ühtegi hambaauku pole juurde tulnud.Olen 57 aastat vana ja suus kõik omad hambad.Miks küll selline totrus vajalik on, et mõjub hammastele.\nMõni ei joo kohvi kah, kuid keegi seepärast ei väida, et muidu jooks küll, aga juuksed ja hambad kaotab kohc ära. Peaks ikka piiri pidama, kui kofeiini ei kannata, ära joo. Muidu januga parim külmalt tarvitada. Kõike iludsat!\nHeh. Coca Cola light on minu teada see võluvedelik, mis roostet sööb, hambaid kaotab ja poole lihatükist 24h-ga peaks kaotama.\nNo kui nüüd tõsiselt rääkida, siis vast nii hull siiski pole. Loodan, et teed veel katseid.\nMa olen ca 3a iga nädal vähemalt kaks päeva täis,Rummist ja cocast ja mu hambad hakkavad vist ära lagunema,4 tk on välja kukkunud kuigi pesen iga päev neid:)Cocacola ikka teem oma töö kui palju sisse seda ajada.:)\nJuhtusin hambaarsti juures oodates nägema videot kus näitati kuidas coca-cola lagundab munakoore täielikult juba peale mõnetunnist cocas ligunemist ja sama pidavat ta tegema ka hambaid kaitsva kaltsiumi korraga.\nMu poeg pidi tegema kooli jaoks katse ja ta valis katse et selgitada välja kuidas erinevad joodavad vedelikud mõjutavad munakoort. Üks vedelik oli coca-cola. Peale nädalast ligunemist tulemusi vaadates selgus, et munakoor oli sama tugev kui ennegi. Pohlamahl oli ainuke jook mis tegi munakoore pehmemaks. Cocas ligunenud muna oli ainult veidi pruunim aga sama tugev kui ennegi.\n© 2019 Aarne bloog. Sait on uhkelt pauerit täis tänu WordPress blogimootorile. XML sitemap. 102\t/ 0,246


ÜKSTEIST PEAB HOIDMA!\n03 Dets 2019\tElerin Kaselt\nKarikakra rühma lastel on päris oma muinasjutu raamat „Üksteist peab hoidma”. Raamat mille sünnilugu sai alguse tänu „Kiusamisest vabaks” programmile. Raamat sündis õpetajate, laste ja lastevanemate koostöös. Kõik muinasjutud on esitatud lapse silmade, südame ja tunnete kaudu, juhindudes „Kiusamisest vabaks!” programmi põhiväärtustest, milleks on sallivus, hoolivus, austus ja julgus. Kiusamine puudutab meid kõiki, keegi ei soovi olla tõrjutud ja kiusatav. Meie raamatusse kirjutasid lood ka Maia Vahtramäe, Eleri ja Daniel Viinalass ja Heiki Nabi igalühel neist oli oma lugu mida meiega jagada.\nRaamatu esitlus ja tänuõhtu oli 15.novembril Lelles. Tänuõhtule olid oodatud kõik kes aitasid meie laste väikesel unistusel täituda. Laste suureks rõõmuks oli lapsi rõõmustama tulnud ka „Kiusamisest vabaks” maskott, lilla karu. Karuga sai pilti teha, mängida ja lustida. Laste esitluses kõlanud Kadri Hundi laul, liigutas saalis viibijaid sügavalt.\nMeie unistus on, et sellest väikesest raamatu ideest kasvaks midagi suurt, et see inspireeriks teisi õpetajaid nii saame kogemusi vahetada ning loodud õppematerjale omavahel jagada. Meie raamatud saavad kõik õpetajad soovi korral lastele lugeda.\nKarikakra lapsed ja õpetajad\nLoe 265 korda\tViimati muudetud Teisipäev, 03 Detsember 2019 07:47\nViimased kasutajalt Elerin Kaselt\nTöökorraldus Kehtna lasteaed Silleris\nKehtna Vallavalitsuse ametlik teadaanne


Häkatoni imevidin: müts, mis aitab pimedal rohelist foorituld ära tunda\nOktoobri lõpus Tallinnas Mectorys toimunud häkatonil valmistasid Uptime’i tiimi neli liiget toreda vidina, mis aitab pimedal ära tunda fooris põlevat rohelist tuld. Kui müts tulevikus veatult oma ülesannete kõrgusel seisab, võib seda teiendada mitmeks muuks kasulikuks abivahendiks.\n27.-29. oktoobril toimus Tallinnas Mectorys traditsioonilises formaadis hackathon, kus reedel kokku saanud tiimid pidid pühapäeva õhtuks valmis saama oma maailma muutva toote prototüübi.\nUptime´ist läksid häkkima Tabel Hiob, Liisi Mõtshärg, Carl-Martin Ivask ja Siim Orasmäe, kes tegid pimedale tee ületamise abivahendi – fooris rohelist tuld ära tundva mütsi.\nKui hästituntud häkkimismaraton Garage48 on rohkem tarkvaraarendajatele, siis TehnoHack on pigem inseneridele suunatud ettevõtmine, kus proovitakse midagi käegakatsutavat valmis saada. Seekord siis tehti üks tarviline müts!\nCarl-Martin Ivask pole varem TehnoHackil või mõnel muul hackathonil käinud, kuid on juba ülikooli algusest saati tahtnud mõnele sellisele üritusele minna. Nüüd siis õnnestuski.\n„Kunagi varem pole olnud olukorda, et samaaegselt leiduks sõpru, kes tahaks osalema minna ning oleks aega ja oleks ka üks vähemalt keskpärane idee,“ tõi ta välja hulga kokkusattumusi, miks ta just seekord sai lõpuks hackathonile.\nSiim pakkus uitmõttena välja, et võiks teha mingi seadeldise, millega pimedad saaksid teed ületada. Peale järelemõtlemist selgus, et see võiks ju olla suhteliselt sõltumatu seade, näiteks kaamera, millega oleks võimalik fooritulesid tuvastada. Seadme nimi Ocugo 9000 on samuti Siimu välja mõeldud.\nMIDA OCUGO 9000 MÜTS TÄPSEMALT TEEB?\nRakenduse algversioon programmeeriti Windowsis: Visual Studios ja Pythonis. Raspberry PI peal tuli see tõsta Linuxisse ja edasi algas juba värvide kalibreerimine. Enamus koodikirjutamise ajast kuluski värvitoonide ja siluettide kalibreerimisele, programmeerimine ise oli selle kõrval päris kerge.\nEdasine lahendus on juba väga täpselt treenitud närvivõrk valgusfooride tuvastamiseks, millega tiim seekord aga alustadagi ei jõudnud, kuna aega oli väga napilt. Keda kood täpsemalt huvitab, see leiab selle Githubist.\nKui esimesel päeval testiti joonistatud pildiga valgusfoorist ja paari fotoga linnadžunglist, siis teisel päeval sai valmis demovalgusfoor, millega võis rakendust kalibreerima hakata, kuna seda oli efektse presentatsiooni jaoks vaja. Kolmandal päeval jalutas Liisi mütsiga majas ringi ja sai ka võimalikku pildimüra testida.\nAutor: Kaido Einama, am.ee\nEelmine artikkelVolvo ja Uber allkirjastasid lepingu, mis toob teedele tuhanded isejuhtivad taksod\nJärgmine artikkel Saaga ei lõpe! Saab 9-3 pürgib õige veidral moel Türgi esimeseks rahvusautoks


Kommentaarid - Pagulaste aitamiseks antud raha kipub minema kreeklaste taskusse - Eesti Päevaleht\nPagulaste aitamiseks antud raha kipub minema kreeklaste taskusse - kommentaare 1-20\nRegistreeritud (41) Anonüümne (131)\nEi tea küll miks, aga “arusaamatul” kombel minu jaoks pole siin mitte miskit üllatavat …..Nii sarnane kreeklaste mentaliteediga …..\nSelle raha eest maksti kreeka pensionäridele jõulutoetust.\nMuideks tondil on õigus! See info käis meediast läbi eelmisel aastal. Aga mis ikka teed, ebanormaalsetelt tulebki raha käest ära võtta et ei enesele ega ümberkaudsetele sellega liiga ei teeks....\nSest loomulikult kreeklased kui rahvus on oma loomult väääääega lahked ja abivalmid .... abivalmid lollidelt raha vastuvõtmisel ja siis selle lahkelt ning suuremeelselt seda kulutama ... isiklikuks hüvanguks . Ilma igasuguste hingepiinadeta ja põdemisteta .... Ja nagu aru saate kallid kaaslugejad Eesti on nende rumalate hulgas kes midagist lubas neile garanteerida .....\nTäna on juhtunud ime!Valdav osa kommentaatoritest kiidavad aivo Petersoni märget! Kuid tuletan meelde olulised elemendid selles pagulaste raha-värgis.\nRaha suunatakse sinna, kus seda kulutatakse. Kreekale suunatud raha ei raiska mitte lihtsad kreeklased "isiklikuks hüvanguks " vaid EUkreekas toimetavad abiorganisatsioonid.\nPole halba ilma heata. Annaks jumal, et seda raha kuskilt juurde ei tuleks, ehk väheneks siis ka sisseränne!\nEga raha sellepärast EU-s vähemaks jää, seda trükitakse juurde, mis soodustab kasvavat inflatsiooni ja kaupade kallinemist. Meie maksame Kreekale antud raha omast taskust kinni.\nsovjeediajal oli algklassides küünemustuse kontroll. kui nüüd sama asi EL´s läbi viia, võib peale kreeklaste ka mitmetel eurobürokraatidel näpud rasvased olla. nii suurte summade puhul on mõistagi ka pangad otsalised, nagu Kreekale hiigelvõla tekitamisel, mille ülejäänud eurosojuusnikud peavad neile garanteeritult kinni maksma.\nselles sikutas niite koldmann saks, kelle kantoorast aina uusi jewrovüürereid sigineb. maccarooni on järgmine..\nKui nüüd sovjetiajast rääkida siis täna on suur probleem täide vohamine haridus - ja meditsiini asutustes. Aga sellest eriti ei juleta rääkida, meie võimurid häbenevad seda tõsiasi. Sest täid on kui lakmused kes näitavad Eesti ühiskonna kukkumist sovjetiaega aega tagasi, meil vohavat muret ja vaesust. Seda see pole pelgalt parasiit vaid moraalsotsiaalne olukorra näitaja....\nBrüssel on astunud oma poliitikutega ämbrisse ja mitte ühe jalaga, vaid mõlema jalaga. Kreeklased lasevad veel ämbritesse betooni, et raskem oleks eu. Kas nad on seal roosade prillidega? Või siis on ka ise käsi pidi seal rahapesus sees.\nKreeka puhul ei imesta ja laagri poistel ei pea siin ka meelakkumine olema.\nKreeka teeb õieti. Raha kõlbab endale ka ära ja mingeid pagulasi ei pea üldsegi riiki lubama.\nKreekale on vist kasulik põgenike juurdevool, teisel juhul paneksid nad oma piirid kinni ja saadaksid põgenikud sinna tagasi, kust tulid. Sõjapõgenik ei ole noor, tugev mees, lapsed süles. Pigem muretut elu otsiv majanduspagulane kui mitte otse ISIS-e saadetud kõrilõikaja. Sellepärast peab raha andma punasele ristile, mitte riigile.\nNende sadade miljonite eest oleks päris viisaka müüri saanud ehitada\nMõtle mis türgile antud 6miljardi eest oleks sand ehitada. Maksumaksjate raha lendab siia sinna ja merkelid junkerid tuskid endiselt ametis. Täiesti uskumatu ikka. Kogu euroopa parlament tuleks laiali saata ja munadega mehed asemele panna.\n"Sisserännanutel" pole siin midagi vinguda. Kui antud tingimused ei kõlba, võivad nad vabalt välja rännata.\nPS: ainult IDIOOT annaks kreekale (kreeklastele) raha!!!\nKeegi maksis hiljuti 400 000 hohollidele ?!\nKuule Vassili Jegorov, mis see 400 000 ukraina abistamiseks siia puutub? Kreeka´on EList saanud 400 000 000 000\nkui ajakirjanikuhärra mõtles selle artikliga panna inimesi kaasa tundma isise võitlejatele ja maj.põgenikele,siis asjata,seda ei ole ega tule. kreeka muidugi paneb kreekat ja loll jutt,et seda raha suudetakse kontrollida. ainuke,kes teenib on kriminaale kummipaatide ja seakünadega transportiv maffia.\nVäga huvitav pealkirje. Sisserändajatele tuleb siis luua paremad tingimused kui oma kodanikele? Nii vöi?\nLõhnab ajupesu järele\nAga Aafrika on ju suur ja seal on soe.\nIgast inimlikust tragöödiast saab teha soodsa äri.ise sinna peale pommide sentigi panustamata kui ühe hüääni hulgumist meenutada.Kreeklased on ehtne näide inimlikust pahatahtlikust ahnusest ja kavalast väljapressimisest.Kogu Kreeka piirile muude riikidega tuleb kiiresti piir ette tõmmata ja elagu siis oma saastamarketiks muutunud pelleris edasi kuidas tahes.Rott leiab ju alati augu,kustkaudu viljasalve ronida või siis kõige mädama laua,millesse see auk sisse närida.See kreeklaste nunnutamine on sulaselge oma rahva mõnitamine.Juba see seik,et pensionäridel on arvel sellised summad,mida meie keskmised töörügajad ei ole uneski näinud.Pikalt saata see sulikamp oma mäda kaubaga Vahemere lõunakaldalt ja asi ants.\nMa ei loe ühtki kommentaari terve aasta jooksul,kus keegi soovitaks neil külmetavatel migrantidel Aafrikasse tagasi minna.\nKas sa poolelt teelt läheksid tagasi oma vaesuse,laiskuse ja näljaste kaasrottide juurde kui semudelt paradiisist tuleb pidevalt sõnumeid reaalsest elust valgete naiste voodis,taharrush gamea vabaõhuetendustelt ja suurtest seiklustest mööda EU liikmesriike,ise veel ainult pagulasestaatuses.Käid ühest riigist teise ja vormistad end kõikjal abirahakontoris ära ja sõidad tagasi kodumaale,kus pole sõjast ammu räägitudki ja elad oma kolme naisega nagu türgi sultanipoeg.Loll valge sallija laseb oma riigi pensionäridel kasvõi nälga surra,peaasi,et vaene sahiib oma elujärge parandada saaks.Arvatavalt on tuhanded kitsekargajad tänu sellisele valge tolarasti pimedale kanaarmastusele oma endise zoofiilse hobi palju lahedama eluvormi vastu vahetanud,omades tervet haaremit neitsikesi.\nSee on koduigatsusmeede- kui matkal vettind telgis enam lõdiseda ei viitsi, siis lähed koju.\nigal halval on ka hea külg- mitte keegi ei soovi minna sinna kus on paha.\nja siin on ka äriline pool.\niga tegevus peab end ära tasuma ja kasumit teenima.\nka eestis leidub piisavalt tegelasi , kes sellest meepotis kasu lõikavad\nja saksamaal ja itaalias ja ...\nEL on aastaid olnud kreeklaste jaoks lüpsilehmaks. Paneb siiralt imestama, millise vaimupuudega on EL juhid nagu Merkel&Co....\nMis me siis nüüd peaks tegema? Kõvasti kaasa tundma? Suure häälega nutma? Tegema uue jõulutunneli "vaeste" põgenike heaks? JÄÄB ÄRA!\nSelle raha eest oleks võinud nad saata tagasi päritoluriiki.\nUskumatu, täpselt nagu nõukogude liit, laristamine, varastamine, tinistamine ja näljas inimesed. Ainuke mis ei ole nagu NSVL s on piir, see pidas ikka korralikult.\nUnustasid loetelust olulise. Nimelt propaganda. See ületab leidlikkuselt juba bolshevike oma.\nTglt ei ületa.\nIda-Euroopas ei tööta tolerastide propaganda üldse.\nNtx Eestis ideelisi toleraste ei ole, või siis mõned üksikud.\nÜlejäänud, kogu see "Salliv" Eesti jõuk ja "pagulasabi-eemm-teee-üüd" ja mölisevad "arvamusliidrid" ja kartelliparteid lihtsalt teenivad raha.


Leela Lilleorg tegi oma firma unistuse käsul - Äripäev\nMarko Liibak 16. märts 2006, 00:00\nLeela Lilleorg on viimased 11 aastat pühendunud esmapilgul mehisele alale - lennundusele. Kuivõrd üldse saab tänapäeval eristada naiselikku ja mehelikku elukutset.\nAastaid Eesti ainsas suurlennufirmas karjääri teinud Leela Lilleorule ongi lennundus just "elu kutse". Hiljuti ostis ta koos Eesti partneritega oma praeguse firma Aviareps Balti sakslastelt omanikelt välja ja sai tehinguga uue nimega firma Airline Management OÜ suurosanikuks. Ta esindab Eestis välismaiseid lennufirmasid.\nNüüdseks on ta oma elus niivõrd kaugele jõudnud, et rohkem jagada oma oskusi ja energiat ka ühiskonna heaks.\nLions klubi LC Tallinn Reval presidendina veab ta projekti, mille eesmärk on leida lastekodust pärit noortele tugiisikuid. Leela Lilleorg kinnitab, et heategevus ei võta tükki küljest, vastupidi - annab meeletu jõu.\nMiks Te oma osalust ja kontrolli firmas suurendasite?\nNeed põhjused on palju sügavamad, kui pealtnäha paistab.\nPeamine oli äriline eesmärk - et jätkata praeguste klientide esindamist ning tulevikus nende hulka suurendada.\nÜhesõnaga, et saavutada rohkem otsustusõigust ja tegutsemisvabadust. Punkt. (Ühe hingetõmbega ja resoluutselt - toim.) Kui ikka ise oled rooli juures, saab ise ka reeglid teha.\nKas isiklikud ambitsioonid - ise juhin ja ise kontrollin - mängisid rolli?\nMingil moel ta küll annab rohkem isiklikku vabadust, kuid isiklikud ambitsioonid pole siin kõige olulisemad. Äris tuleb eesmärkide saavutamise nimel balansseerida kasulikkuse ja meeldivuse vahel. Kui oma äriga alustasin, oli kasulikum, et oleks juures rahvusvahelise kontserni toetus ja teadmised.\nKas Teid on kunagi tahetud vallandada?\nAusalt ei ole. Kahjuks ei ole sellist kogemust.\nIga kogemus omamoodi rikastab.\nTe oleksite kogemuste rikastamiseks nõus enda vallandamisega?\nMnjah. Ma pigem ikka valin elust positiivsemaid kogemusi. Ma ei otsi ekstreemsust ja "ämbreid", et neid lihtsalt läbi elada. Kui aga mingeid selliseid asju peaks elus juhtuma, ma aktsepteeriksin neid üsna kergelt nii, et suudaksin neist üle olla ja omaks võtta. Põdeda nüüd sellepärast küll ei tasu, vaid tuleb leida endas jõudu, et taas edasi minna.\nKas Te ise olete vallandanud või koondanud inimesi?\n(Pikk mõttepaus - toim.) On olnud hetki, mil tuli maha pidada tõsiseid vestlusi. Selle tulemusena on inimesed otsustanud ise ära minna.\nPigem olen oma juhtimisstiililt usaldav. Usaldan inimesi ja nende professionaalsust. Olen nii-öelda altpoolt üles juht, kes on kindel, et ta alluvad on pädevad ja saavad ise oma asjadega hakkama.\nOlete pimesi usaldav?\nTjah. Öeldakse küll, et usalda, aga kontrolli. Kuid ma ei käi inimestel sabas kontrollimas, mida nad täpselt teevad. Ma kontrollin, kas töö on tehtud ja tulemus olemas. Ei kontrolli ka, kuidas on töö tehtud.\nKas oma äri alustamisel on õigustatud kõikvõimalikud vahendid, kas või nii-öelda tankism?\nKindlasti mitte. Eetika ja ärieetika peab igal juhul olema, nii nagu suhtlemise eetika. Näiteks Taani ajakirjanduse juhtum (islamiusku solvavate karikatuuride avaldamine ajalehtedes - toim.) - sõnavabadus lõpeb seal, kust algab solvamine. Samamoodi on ka ärieetikaga.\nSamas minu enda kogemus oma äri alustamisest näitab, et palgatöö ka kõrgetel kohtadel ei võimalda kogeda äri selle kogu spektris. Enda äri alustamine ja edukaks juhtimine on väga rikastav ning hariv kogemus - soovitaksin seda kõigile, kel vähegi selline mõte on peast läbi käinud.\nKas Teis tekitab kadedust, et 1990ndate alguses oli võimalik oma firma luua, kuidas pähe tuli?\nEi tekita. Elu on igas mõttes täis võimaluste ahelaid ning kõik oleneb sellest, kes suudab neid võimalusi rakendada. Vabariigi algusaastatel polnud mina piisaval tasemel, et "sellest pirukast" osa saada ning ma pole üldse sellepärast pahane. Igaühel omad võimalused omal ajal.\nKas äritegevust on kuidagi mõjutanud inimese sooline kuuluvus?\nÄritegevust küll mitte. Ma tahan uskuda, et seal ei ole mingeid selliseid emotsioone. Ja enamik minu koostööpartnereid ei ole midagi sellist minu vastu tundnud, eriti julgen seda väita välismaiste partnerite kohta.\nKuigi mõni aeg tagasi võis Eestis naisjuhtide vastu olla teatud eelarvamusi, on seda nüüdseks üha vähem. Võimalus oma positsioone veelgi tugevdada ning ärist ja ühiskondlikust tegevusest aktiivsemalt osa võtma hakata on naiste endi kätes. Naistel on sama palju potentsiaali kui meestel. Naise osa ühiskonnas peaks olema võrdne mehe rolliga.\nKas eelistate töötada mees- või naiskollektiivis?\nMul on õnnestunud töötada päris palju meeskollektiivis või segakollektiivis. Päris naiskollektiivis polegi töötanud ja sellist kogemust ei ole. Meeskonnatöös aga on olulisem kogu meeskonnatunde olemasolu ja sära silmades ning tahtmine midagi koos teha. Ei ole kellegi sugu oluline.\nKuidas suhtute perfektsionismi?\nSee kipub inimesi pisut piirama. Kindlasti tuleb asju läbi mõelda ja proovida anda endast maksimum. Usun, et iga inimene annab oma töös endast parima ning ei tee midagi nii-öelda ülejala. Seda ma eeldan ka kõigilt oma alluvatelt.\nKui alluv on endast ka 100% andnud, ent läheb midagi halvasti, tuleb talle pigem toeks olla ja aidata tal veast aru saada ja sellest õppida.\nTeile meeldib suhelda, kuid miks mitte olla stjuardess?\nMulle meeldib asju luua. Samas pole reglementeeritumat ametit kui stjuardess - iga liigutus, mida tegema peab, on täpselt määratud.\nOlete Te valmis uuesti töötama palgatöötajana kellegi alluvuses?\nAbsoluutselt kindlasti. Ma ei välistaks midagi. Võimalik, et tulevikus töötan mõnel huvitaval alal palgatöötajana või alustan mõne uue oma ettevõttega.\nSee pole Teie hinnangul mandumine - minna oma ärist palgatööle?\nEi, kindlasti mitte. See pole tagasiminek, kuna iga töö võib olla huvitav. Kuigi mu kauaaegne unistus oli oma firma teha, et pensionipõlves meenutada, mis tehtud sai, pole mul eesmärki olla eluaeg selle ühe firma palgal.\nKas praeguse seisuga oleksite suuteline rantjeena elama?\nVahest see isikliku rullbiskviidi paksus pole praegu nii oluline. Eesti miljonäride topis ma enda teada veel ei ole. See pole ka eesmärk.\nMa ei saaks aga oma iseloomu tõttu niisama koju istuma jääda ning ilma töise tegevuseta aega veeta. Mis tahes tegevus viib mind edasi, iga väljakutse annab jõudu juurde ning uus seatud eesmärk kannustab. Aga rikkust võiks alati rohkem olla, oleks lihtsam elada.\nKes Teile palga määras, ise või aktsionärid?\nIse määrasin ja nii palju kui võimalik.\nNii palju kui tahate või võimalik?\nNii palju kui võimalik. Seoses osaluse suurendamisega firmas palk muutus. Nii naljakas kui see ka pole, muutus palk väiksemaks. Oma äri ajades tunnetad seda asja hoopis teistmoodi. Palk on vaid osa sellest mängust. Rahulolu ja motivatsioon ei ole minu jaoks aga vaid palgast kunagi sõltunud, peamine on eneseteostus.\nLeelaga tutvusin põhjalikumalt 2000. aasta sügisel, kui meie teed ristusid Estonian Airis. Sellest ajast peale oleme kogenud koos nii rõõmu kui ka muret. Just see meeskond, mille üks olulisemaid osalisi oli ka Leela, algatas Eestis odavlennurevolutsiooni, viis firma hoopis teisele arengutasemele.\nHindan Leelat väga kõrgelt. Tegemist on väga võimeka ja tööka inimesega, kes pidevalt püüdleb täiuslikkuse poole. Nii iseenda oskuste ja võimete osas kui ka oma tegemiste osas. Olen kindel, et Eesti äriringkonnad kuulevad temast veel palju. Leelas on võrdses koguses nii riskijulgust kui ka kaalutletud ettevaatlikkust.\nTa on väga analüütiline ning tugev läbirääkija (vahel ka liialt tugev). Kolleegina meeldiv, juhina nõudlik ja demokraatlik.\nEks igal inimesel ole ka puuduseid ja vaevalt, et Leelagi siin erandiks on. Usun, et ta ise teab neid kõige paremini ja teeb kõik, et neist vabaneda.


Filmiveeb.ee foorum • Vaata teemat - Liigaasta\nPostitas Ralf » 06. Veebruar 2010, 17:31\nPärast seda, kui kooselu neljas aastapäev möödub ilma abieluettepanekuta, otsustab Anna (Adams) haarata ohjad selles küsimuses enda kätte. Plaani aluseks on ta isa (Lithgow) lugu iidsest iiri traditsioonist, mille kohaselt võib naine 29. veebruaril ise abieluettepaneku teha.\nNii otsustabki Anna järgneda oma Jeremyle (Scott) Dublinisse, et seal siis ise ühele põlvele laskuda. Lennuk, halb ilm ja saatus panevad ta aga maha Iirimaa teises otsas. Seal peab ta paluma appi sümpaatse moega, ent tahumatu olemisega Declani (Goode), et see ta soovitud sihtpunkti viiks.\nPiinarikka rännaku käigus lakkamatult nägelevad Anna ja Declan avastavad, et tee armastuse juurde võib viia sind õige kummalistesse paikadesse.\nPostitas Karoliina23 » 04. Mai 2010, 21:46\nTavaline aga armas.\nÜks major viga on ka selles filmis ... Kui sa maandud Cardiffis ja lähed laevaga üle mere, satud sellele poolele kus kohe ongi Dublin. Ometi sattus see tšikk sinna poolele, kui tulla üle mere Ameerika poolt ... Kummaline.\nAdams on väga ilus .. Kuigi enam tavalisemaks see lugu minna ei saa annan 5/10.\n"Honey, what are you doing? These guys don't use doors." -Mummy Returns


Arengufondi mõtteraamat | Daniel Vaarik\nDaniel Vaarik on erialalt suhtekorraldaja, kuid ta on tuntud ka aktiivse ühiskondliku mõtlejana. Ta on töötanud mitme Eesti valitsuse kommunikatsioonibüroo juhatajana, samuti on ta nõustanud nii rahandus- kui majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, pärast kaheksat aastat tööd avalikus sektoris juhtis ta aastaid suhtekorraldusfirmat Hill & Knowlton Eesti. Daniel on poliitikauuringute keskuse Praxis nõukogu esimees ning tema mõtteid võib lugeda ka blogist Memokraat.ee.\nIgal tehnoloogial on mesinädalad, mille ajal on see olemas väikesel hulgal inimestel, kellele see annab teiste inimestega võrreldes eelise. Sel hetkel on mainitud tehnoloogia kasutamine suhteliselt reguleerimata ning kasutamise eetika põhineb kasutajate endi moraalil. Interneti mesinädalad on läbi.\nDaniel Vaarik Kommunikatsiooniekspert\nKas võiks olla olemas veel iroonilisemat toodet kui Google’i otsingusüsteem? Selle algne mõte näis olevat, et mina saaksin otsida infot teiste kohta, kuid täna toimib see teistpidi – ettevõtted ja teiste riikide eriteenistused saavad otsida hoopis infot minu kohta, sest minu käitumine Google’i erinevates süsteemides salvestatakse, profileeritakse ja müüakse maha või antakse tagaukse kaudu kellelegi üle.\nKui ma aga tahan otsida Google’i kaudu mingit uut infot, näidatakse mulle... jälle mind! Sest proovides abivalmis olla, kuvab Google mulle infot, mis on seotud minu kontekstiga, selle kohaga, kus ma asun, ja mingite mustritega, mida ma olen minevikus ilmutanud. Kui ma tahan tõesti UUT infot, vähendab Google minu võimalust seda saada ning jätab mind ekslema minu enda minevikukäitumise labürinti.\nSiis veel, kui Google kirjutas oma aastaaruandesse „don’t be evil”, oli kõik lihtsam ning ükskõik mis nurga alt ma seda ka ei vaata, oli teenus minu jaoks kasulikum, privaatsem ja ma leidsin kergemini uut infot. Sama lugu on tegelikult ka paljude teiste aplikatsioonidega.\nSaabuvad trollid, turundusnõiad ja rahajumalad\nTegelikult on sama asi ju interneti endaga. Alguses, kui seda kasutas väike hulk akadeemilise taustaga inimesi, oli see päris meeldiv keskkond, kus toimusid intellektuaalsed arutelud ja unistati maailma tulevikust. Siis saabus järgmine miljard inimest, peale lendasid trollid, turundusnõiad ja rahajumalad. Ühesõnaga, internetti saabus elu selliselt, nagu see tavaliselt on.\nEi, me peame veel kaugemale minevikku minema, sest sama lugu on paljude teiste tehnoloogiatega. Võtame näiteks auto. Sel ajal, kui auto oli uus leiutis ja kättesaadav vähestele, ülistasid seda futuristid nagu F. T. Marinetti. Nad nägid autos vabaduse sümbolit. Pagan, isegi mina nägin seda vabaduse sümbolit, kui viisteist aastat tagasi kuskil tühjal Eestimaa maanteel gaasi põhja surusin. Kuid rääkigem seda vabaduse juttu tänases liiklusummikus istuvale inimesele, kelle suurim vabadus on kaks korda aastas Tartu maanteel kiiruse ületamise eest trahvi saada.\nJa siin ongi minu idee. Igal tehnoloogial on mesinädalad, mille ajal on see tehnoloogia olemas väikesel hulgal inimestel, kellele see annab teiste inimestega võrreldes eelise. Sel hetkel on mainitud tehnoloogia kasutamine veel suhteliselt reguleerimata ning kasutamise eetika põhineb vaid kasutajate enda moraalil.\nMida rohkem inimesi üht tehnoloogiat kasutab, seda suuremaks kasvab oht, et tehnoloogiat kuritarvitatakse, ja tõuseb vajadus kasutamise reguleerimise järele. Mida rohkem on kasutajaid, seda suurem huvi on kellelgi käsitleda kasutajaskonda sõjatandrina. See omakorda toob kaasa konkreetseid moonutusi võrreldes algse olukorraga. Kuid mälestus ja unistus vabadusest püsivad veel pikka aega.\nTehnoloogia teerajajaid nagu Steve Jobs mälestatakse kui kangelasi, kuigi nende nime varjus võidakse korda saata bürokraatlikke jõledusi, mis eichmanlike õigustuste saatel sillutavad teed kõige tavalisemate inimõiguste rikkumisteni. Kui inimesel pole seejuures varnast võtta muud kui poolik tehnoloogiaharidus, ei ole ta ilmselt võimeline olukorra probleemsust tajuma. Seetõttu oleks vist õige aeg-ajalt korraldada Garage48 üritusi, kus loetakse koos läbi Hannah Arendti „Banality of Evil” ning proovitakse koos mõelda selle üle, milleks eetikat tegelikult tarvis on.\nTehnoloogia koos vabaduse ja moraaliga\nEesti on IT-identiteedist tohutult palju võitnud. See on olnud üks parimaid viise, kuidas põgeneda endise Nõukogude Liidu varjust. Hiljutises Ericssoni toodetud promofilmis rääkisid asjaosalised säravi silmi sellest, kui tore on, et meil saab internetis väga kiiresti igasuguseid toiminguid teha. Vaadates tulevikku, on oluline mõelda, et äkki see kõik on lihtsalt seesama vana hea mesinädala efekt.\nProovigem vaadata kaugemale ning mõelgem, kuidas Eestist võiks saada koht, kus mõtestatakse tehnoloogiat koos vabadusega. Tehnoloogiat koos moraaliga. Ning mõelgem sellele, kas on võimalik olla neis asjades maailmas suunanäitajaks. Lõppude lõpuks, IT on siiski infrastruktuur, nagu Autobahn’id, mida ehitas Hitler 1930. aastatel, või osariikide vahelised maanteed, mida ehitas Eisenhower 1950. aastatel. Ei natsi-Saksamaad ega 1950. aastate USA-d ei meenutata eeskätt maanteede pärast.