VAT Teatri uus hooaeg klassikute seltsis : Õpetajate Leht\n26. sept. 2014 Tiiu Talvist - Kommenteeri artiklit\nVAT Teater elab praegu huvitavas ajajärgus: Faustile ja Sokratesele lisaks saab nüüd VAT-i laval näha ka Henrik Ibseni „Brandi” ning novembris tuleb koostöös EMTA lavakunstikooliga välja Shakespeare’i „Torm”.\nÄsja esietendunud „Brandi” tõi lavale kogemustega lavastaja Ingo Normet. Nimiosas esineb Ivo Uukkivi (Eesti Draamateater), osades Katariina Unt, Liisa Pulk, Tiia Kriisa, Tanel Saar, Margo Teder, Ago Soots ja Meelis Põdersoo. Lavastuse kunstnik on Pille Jänes. Tegemist on teose esmatõlkega eesti keelde, tõlkijad on Sigrid Tooming ja Paul-Eerik Rummo. Koostöös SA Kultuurilehega ilmub „Brand” ka raamatuna, mille esitlus koos „Brandi” lavastuse avaliku aruteluga toimub 30. septembril kell 18 VAT Teatri saalis rahvusraamatukogus.\n6. novembril esietendub Tallinna Linnateatri Hobuveskis VAT Teatri ja EMTA lavakunstikooli ühistööna „Torm” − William Shakespeare’i lugu suurest puhtast armastusest. Selles suurteoses mängivad noored EMTA lavakooli 27. lennust ja see on nende esimene bakalaureuselavastus. Loo lavastajad on Peeter Raudsepp, Katariina Unt ja Laura Kalle. Muusikaline kujundaja on Piret Pajusaar, kunstnik Maret Kukkur.\nLisaks klassikateoste lavaletoomisele jätkame katsetusi rahvusraamatukogu Tornisaalis. 20. oktoobril esietendub seal Meelis Põdersoo ja Martin Kõivu algupärane projekt „Unfinished bisness”, kus näitlejad ja kunagised klassivennad vaatavad tagasi oma senisele elule. Selles n-ö vahefinišis peaks selguma, kuidas on need kaks väikelinnameest oma eluga pealinnas hakkama saanud.\nUudis on seegi, et VAT Teater ja Drakadeemia loovkirjutamiskool ühendasid sel hooajal oma jõud, et parandada ja arendada noorte kirjutamis- ja loo jutustamise oskust. Koostööplaanides on näidendivõistlus, improkirjutamine jne. Alustame projekti „Lavaproov”, mille raames loetakse professionaalselt lavalt ette alustavate autorite värskeid lavatekste. „Lavaproovi” pilootesitusel 21. oktoobril kell 18 VAT Teatri saalis loetakse ette Leen Toome näidend „Kiiver”.\nDrakadeemiaga koostöös lisandub teatri haridustöötubade nimistusse ka kaks uut töötuba. Lookirjutamise töötuba annab kätte vahendid, mille abil saab arendada oma kirjaliku väljenduse oskust, näidendikirjutamise töötoas võetakse käsile näidendi kirjutamise nipid. Harjutuste keerukus valitakse vastavalt osalejate vanuseastmele, ning arvestades, et kirjalikku eneseväljendusoskust läheb vaja pea igas õppeaines ja eluvaldkonnas, on tegemist igati väärt koolitustega. Uus on ka foorumteatri töötuba „Noor virtuaalmaailmas”, mis sobib ilmestama ainetunde, kus käsitletakse kommunikatsiooni või internetiga seotut. Eelmisest hooajast jätkuvad lavavõitluse, foorumteatri, meedia ning improvisatsiooni töötuba.\nTöötubadesse on oodatud osalema ka õpetajad ja teised noortega töötavad inimesed. Improvisatsiooni, lavavõitluse ja foorumteatri koolitustöötoad pakuvad häid võimalusi mõtestada, kuidas rakendada omandatud meetodeid õppetöös.\nEndiselt saavad õpetajad projekti „Aitan lapsi” kaudu taotleda materiaalselt vähemate võimalustega lastele tasuta teatrikülastust või haridustöötuba. Täpsem info www.vatteater.ee.


Vasta kommentaarile 02. november 2017 16:43\nMärksõnad mis omavahel suhestuvad siinjuures: inimene-koer; koeraga-koerata; minu (pere) lemmik-tema (pere) lemmik; avalik ruum-eraruum (ka territoorium pea sama asi). Kokkuvõttes: kui peni (lemmik) ründab eraruumis (koera, inimest), siis kes oli kelle territooriumil seejuures; kui peni (lemmik) ründab avalikus kasutuses oleval territooriumil, siis on keskpärasem, kuid selgem, lugu; kui peni ründab inimest, siis vt ka eelnev; kui peni ründab teist peni, siis vt ka eelnev. Siin on must-valge lugu: hulkuv peni ründas avalikus ruumis inimest ja tema lemmikut (teist peni). Parem oleks hulkuv (ründav) peni maha lüüa, puretud isandale pasunasse anda oma lemmiku (peni) avalikku ruumi tarimise eest (provotseerimine). Kahjutasu ja valuraha küsimused otsustagu kakajalad isekeskis, või ka tsiviilkohtus hagedes. Avalikku võimu ei peaks tülitama sellega. Teine asi on ründava peni tänavale paigutamine, omapäi pealegi. Selle eest tuleks peni valdaja ... Ennemuiste oli tip-top lahendus: "maja ära võtta ja mees Siberisse saata". Praegu pole paraku Siberit käepärast. Ehk siis Sirtsu sohu ... S.t et omand võõrandada ja tegelane kõikidest registritest kustutada. Võlausaldajad otsigu siis omal käel, mõrvaradvokaatide abil.


Eesti liitus Soome-Läti soomukiprojektiga - eestinen\nEesti liitus Soome-Läti soomukiprojektiga\nSoome ja Läti allakirjastasid 29. jaanuaril 2020 kokkuleppe kahe riigi vahelise ühise arendusprojekti käivitamise kohta maavägede mobiilsuse parandamiseks. Dokumendile kirjutasid alla kaitseminister Antti Kaikkonen ja tollane Läti kaitseminister Artis Pabriks. Nüüd liitub projektiga ka Eesti, kui Eesti kaitseministeeriumi staabiülem Kristjan Prikk allkirjastas dokumendi 2. aprillil 2020.\n„On oluline, et riikide kaitsealane koostöö jätkuks naaberriikidega ka kriisi ajal. Meil on väga hea meel, et arendusprojekti on nüüd kaasatud ka Eesti,” ütles kaitseministeeriumi staabiülem Jukka Juusti.\nÜhisprojekti eesmärk on välja töötada ühine ratastega soomussõiduk. Kui arendustöö viib tulevikus sõiduki tegeliku tootmiseni, parandab ühine sõiduk iga riigi maavägede mobiilsust, kulutõhusust, ühilduvust ja varustuskindlust.\nRiiklike ja rahvusvaheliste katsete ning hinnangute põhjal on arendatava sõidukite šassii alusena juba valitud kodumaine Patria 6×6 ratastega soomukite šassii, mis on katsetuste ja hindamiste käigus vastanud platvormile seatud jõudlusnõuetele.\n18. jaanuar 2022, 12:22


5.04 Pühadenädal Washingtonis algas kirsilumes - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » 5.04 Pühadenädal Washingtonis algas kirsilumes\n5.04 Pühadenädal Washingtonis algas kirsilumes\nPalmipuudepühal ja vaikse nädala alguses oli Washingtonis kirsside õitsemise kõrgaeg. Sajad tuhanded inimesed tulid lähedalt ja kaugelt, et osaleda 95. kirsside õidepuhkemise festivalil.\n1912. aastal kinkis Jaapan Ameerika Ühendriikidele 3021 12 eri sorti kirsipuud. Palju kirsipuid istutati veekogu ümber, mille ääres on kolmanda presidendi Jeffersoni memoriaal. Kirsid on ka lähedal oleva Washingtoni monumendi, Kapitooliumi ja kogu linnasüdame haljasaladel. Suurepärane elamus oli peale talvekülma imetleda looduse tohutu kiiret puhekemist. Päev oli palav nagu südasuvel. Seda ilu ei saa kirjeldada, seda peab nägema.\nMulle meenus esimene Washingtonis käik poolteist tosinat aastat tagasi. Olin siis pidamas palvusi, palusime rahu pärast maailmas, palusime vabadust ikestatud rahvastele. Võtsin siis koos eestlaste, lätlaste ja leedulastega Kapitoolimi ees osa ka ühest meeleavaldusest Balti riikide iseseisvuse heaks. Vabanemiseni oli jäänud veel aasta. Mäletan, et Ameerika Hääles intervjuud andes tuli ennast tõsiselt kokku võtta, et tugevaid tundeid kuidagi ohjata. See oli kaunis aeg, meie rahva ülestõusmise aeg peale pikka talve. Nüüd mõtlesin sellele, kui Washingtoni eesti koguduse õpetaja, kõndides kirsipuude all koos tuhandete rõõmsate ja vabade inimestega.\nSuurepärane, et just nüüd, kui kristlik maailm meenutab Issanda tulemist Messiana Jeruusalemma ja kõiki sellele järgnevaid sündmusi kuni ülestõusmiseni, on loodus loorinud ennast kõige kaunima õitekrooniga.\nKümned Washingtoni kirikud kutsuvad sellel nädalal osa saama lunastusloost, universumit muutvast sündmusest. Meile, eestlastele, on oluline, et ülestõusmispüha sõnum kõlab siin maailmalinnas ka eesti keeles. Pean neid pühi koos kaasmaalastega ja kuulutan: Kristus on üles tõusnud.\nEesti kogudused võõrsil on umbes minuealised. Eesti kogukond on alles hoidnud ennesõjaaegse usulise ja kultuurilise järjepidevuse. President Toomas Hendrik Ilves on kusagil öelnud, et ta on säilitanud oma rahvuse tänu eesti kogukonna ja eesti luterliku kiriku mõjule. Nõnda on peetud jõulud ja lihavõtted ikka eesti vaimus ja eesti kommetega. Elu ei ole olnud lihtne, tühjast tuli alustada. Aga alati õigesti: esmalt rahvuse kestmise tingimuste loomiseks koolide ja koguduste asutamine, siis majandusliku jõukuse taotlemine.\nSuurel nädalal seame silmade ette inimese muutliku meele ja Jumala igikestva armastuse. Kuigi Palmipuudepüha hoosianna vahetus Suureks Reedeks hüüetega – poo risti, ei jäänud võidutsema inimloomus, vaid Jumala armastus. Surmal ei ole viimne sõna – ülestõusmispüha kuulutab, et elu on tugevam kui surm.\nPaarsada aastat tagasi oli keegi Hannoveri linna kodanik Saksamaal teinud oma testamendiga korralduse, et tema hauale tuleb asetada suur marmorist tahvel, mis on kettidega seotud hauakambri külge. Plaadile käskis ta asetada kaks tonni kaaluva kivirahnu, millesse tuli raiuda tekst: “See haud on ostetud igaveseks, seda ei tohi keegi avada.” Hauakivi all aga hakkas idanema paplipuu seeme ja see tegi endale teed valguse poole. Aastatega kogus ta jõudu, murdis katki raudahelad ja surus lõpuks kõrvale ka kivirahnu.\nElu võidab surma nagunii. Headus on võimsam kui vihkamine. Armastus on tugevam kui surm.\npraegu Ameerika Maarjamaa (USA Maryland) Eesti koguduste õpetaja\nEelmine: 5.04 Kogudus avaldab suurel reedel kontserdiga tänu\nJärgmine: 6.04 Ivo Pill: Sellest päevast ei olnud miski enam endine


Edaspidi saavad Eesti julgeolekuasutused sarnaselt füüsilise isiku teesklemisele ka juriidilist isikut teeselda. Foto: PantherMedia/Scanpix\nÄripäev • 2. veebruar 2017 kell 13:59\nValitsus võttis täna vastu seadusemuudatuse, mis paneb üheselt paika julgeolekuasutuste ja nendega koostööd tegevate inimeste õigused. „Praegu toimetasid asutused erinevate määruste järgi, muudatuste kohaselt saavad asutuste ja nendega koostööd tegevate inimeste õigused seadusesse ühtselt ja selgemalt sõnastatud,“ rääkis siseminister Andres Anvelt.\nTulevikus võivad kaitsepolitsei- ja teabeamet vältimatu vajaduse korral toiminguteks kohtuniku loa saada ükskõik millisel taasesitamist võimaldaval kujul, näiteks e-kirja või SMSi teel. „See muudab oluliselt kiiremaks reageerimise juhtumitele, mille puhul aeg on ülioluline. Kui kaalul on inimeste elud, siis ei ole mõistlik hakata ametlikku dokumenti ootama, formaalsused saab täita hiljem,“ selgitas Anvelt. Kriminaalmenetluse raames on selline praktika kasutusel juba praegu.\nSamuti muudab seadus selgemaks salajasele koostööle kaasatud inimeste õigused, näiteks juhul, kui nendega peaks töö käigus õnnetus juhtuma. Salajasele koostööle kaasatakse inimesi ka praegu, aga selleks kehtivad eri asutustes erinevad määrused. Muudatus ühtlustab mõlema julgeolekuasutuse praktika.


Sise-Krohv Laguneb Välja » Kuidas Seda Parandada - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidInterjööri krohv mureneb - mida teha?\nMiks mureneb sisekrohv seinast?\nKuidas kipsi rakendatakse?\nKui kips puruneb seintelt, ei pruugi see asjatundja puhul olla. Tee-it-your-self koduarenduse abil saate ennast kergesti parandada. Me ütleme teile, kuidas see toimib.\nEriti vanades hoonetes on kipsil oma parimad ajad. Vanade tapeedide tõmbamisel juhtub, et kõik samad krohvi tükid on sellega kaasas. Puurida augud ja pragud teha ülejäänud.\nKui sein hiljem värvitakse või tapeetitakse, on kahjustatud alade renoveerimine vältimatu. Väiksemaid pragusid või auke saab täita pahtliga, suuremate kahjustustega, see aitab ainult sisekrohvi renoveerida.\nEnne sisekrohvi pealekandmist tuleb aluspind ette valmistada. Sein peab olema puhas ja stabiilne. Lahtised krohviosad peavad olema müüritise alla. Puudutage hoolikalt ülejäänud seina tühimikke.\nSelleks, et uus sisekrohv kestaks hästi, on vaja kruntimist. Eriti imavad substraadid tuleb eelnevalt töödelda sügava vundamendiga.\nLõpetas kipsist Segu\nMörtevati segu segu valmistamiseks\nKandke krohvi alati alt üles. Kui krohvikiht on paksem kui 15 mm, on soovitatav krohvida kahte kihti. Seinates kasutatavate rakenduste puhul saab valida suurema tera suurusega 2 kuni 4 mm, pealmise katte puhul 1 kuni 2 mm.\nViige viimistlusplaat alles pärast seda, kui varjatud krohv on kuivanud. Suuremad pinnad on tasandatud tasapinnaga või puidust ujukiga, lükates kastetud plaati ringi liikudes õrnalt üle seina.\nKui nurk tuleb krohvida, lööb külgsuunas hööveldatud plaat. Kui krohv on kuivanud, tuleb see teisele küljele ja nurgas oleva krohvühenduse saab täiuslikult teostada. Samuti on kasulikud terasest või plastist servad, mis on krohvitud.\nÜleminekupunktides vana krohvile tuleb klammerdada ühine lint või crack-sild. See takistab hilisemat krakkimist ristumispunktides.\nToote pilt: Anna Antonyshyn / Shutterstock


Betou Lennujaam | Lennuinfo Betou (BTB)\nLennupiletid lennujaama Betou (Betou, Kongo Vabariik (Kongo Brazzaville)) kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid / Kongo Vabariik (Kongo Brazzaville) / Betou / Lennujaam Betou\nLennupiletid Betou lennujaama\nBroneerige soodsad lennupiletid Betou lennujaama. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad reisipakkumised linna Betou. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Mugav otsingusüsteem pakub tulemuseks lennugraafiku lennujaama/st Betou ning kõik võimalikud lennuvariandid. Jääb üle vaid valida teile sobivaim variant ning osta pilet vajalikule reisile. Tellida internetist iseseisvalt pileteid kõrvalise abita on väga lihtne!\nInformatsioon Betou lennujaama kohta\nIATA kood - BTB. Betou lennujaam teenindab nii sisereise kui rahvusvahelisi. Sõbralik personal aitab reisijaid piiri-ja passikontrollis ning äraantava pagasi ja käsipagasi registreerimisel. Ootesaalide mugavad toolid, baarid, restoranid, Duty-free poed ja tasuta Wi-Fi muudavaid reisi ootamise meeldivaks. Enamikes suurtest lennujaamadest on olemas business-lounge, kus saab kasutada telefoni ja faksimasinat või viia läbi töökohtumisi. Väikeste lastega reisijatele on ette nähtud lastetuba.\nJõuda lennujaama Betou, Kongo Vabariik (Kongo Brazzaville) ning tagasi on kõige mugavam taksoga või kasutades spetsiaalset ekspressbussi või -rongi.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 1906867605


Peenise suurus teismelised, Poiste liikme suurus 11 aastat\nPoiste liikme suurus 11 aastat, Koolitus arvud tõusu liige\nKasutamise vähendamiseks või täielikult keeldumiseks on vaja järgmisi roogi: saiakesed, süsivesikute rikkalikud magusad saiakesed; alkohoolsed joogid; rasvased toidud, kiirtoit ja kiirtoit. Meditsiinis nimetatakse seda seisundit peenise kõveruseks. Pärilikud haigused näevad ette poisi arengu teatud parameetrid. Vahel on kitsas eesnaha põhjuseks piisavalt tugev valu või urineerimisraskused. Reguleerivad näitajad on esitatud tabelis 3.\nPoiste levinumad peeniseprobleemid on järgmised: 1. See on eesnaha kitsendamine, mille käigus on võimatu nina peenist täielikult avada. Enamikul juhtudel on fimoos füsioloogiline, see tähendab normaalne manifestatsioon ega vaja mingit sekkumist, vähemalt kuni aastat. Ei ole vaja eesnahka kuidagi Poiste liikme suurus 11 aastat venitada, rebides pea ja eesnaha vahelised õrnad adhesioonid, mis tulevikus lahendavad iseenesest.\nKirurg viib olenevalt olukorrast kas bougienage adhesioonide eraldamine nüri instrumendiga või erinevaid ümberlõikamise võimalusi. Parafimoos Fimoos poisil 2. Smegmolity ehk laste smegma.\nVäikelastel meie naha, eesnaha ja peenise pearakud on uuendatud: mõned surevad ja erituvad uriiniga, teised asendavad neid. Fimoosiga võib osa surnud rakke venida ja koguneda eesnaha ja pea adhesioonide vahele, moodustades spetsiifilise valge-kollase värvi rasvataolise aine - beebi smegma. Kui leiate oma lapsest midagi sarnast, ärge muretsege.\nKoolitus arvud tõusu liige 3. Public · Hosted by Navy Studio. More than a year ago. Navy Studio.\nMunand on väljastpoolt kaetud mitme koorega ja juhtub, et nende vahele koguneb vedelikku, see on uimane. Kaasasündinud hüdrocele toimub üsna sageli, see on ühe- või kahepoolne.\nTavaliselt taandub tilkumine 1,5—2 aasta pärast. Kui seda ei juhtunud, viiakse läbi kirurgiline ravi, kuna munandi pikaajaline ülekuumenemine ja kogunenud vedelikuga pigistamine võib tulevikus põhjustada selle funktsioonide rikkumist ja isegi viljatust. Omandatud hüdrotseel võib ilmneda igas vanuses pärast vigastusi, operatsioone ja põletikulisi protsesse. See termin viitab laskumata munanditele. Enneaegsetel sündinud lastel esineb see sagedamini. Krüptohhiat saab diagnoosida puru elu esimestel päevadel.\nKoolitus arvud tõusu liige\nKui munand ei ole munandikotis palpeeritav, võib arst suunata ultraheliuuringu, et teha kindlaks, kus see peidus on. Vaatlus on võimalik kuni ,5 aastat ja kui seisund pole iseseisvalt normaliseerunud, tehakse operatsioon. Kuidas fimoos poistel välja näeb: foto Kas teie laps vajab fimoosi jaoks kirurgilist ravi või on vaja pädeva ja kogenud laste uroloogi konsultatsiooni? Nikitsky Mihhail Nikolajevitš saab teid aidata.\nFotod enne operatsiooni Fimoos lapsel Fimoos lapsel, surmav stenoos. Teostatud on plastikust avamine ja ureetra stentimine Fimoos lapsel Lihase stenoosiga asetatakse stent päevaks, kuni Poiste liikme suurus 11 aastat on täielikult paranenud.\nFotol: lapse fimoos.\nKusejuha stentimine. Lapsega konsulteeris fimoosi diagnoosiga uroloog. Soovitatav kirurgiline Liikme suurenemine on voimalik - ümberlõikamine. Laps hospitaliseeriti ühepäevase kirurgiahaigla Medicamente operatsiooni jaoks. Operatsiooni käigus selgus kusejuha ahenemine - metaalne stenoos, peenise lühike frenum.


Jazzkaarekese kokkuvõte – Andres Laiapea\nKuna sain juhuslikult Jazzkaare kõrvalfestivali Viljandi Jazzkaareke 2016 passi, siis käisin kõigil neljal selle raames toimunud kontserdil, neist esimene oli Maria Laura Baccarini & Régis Huby ülesastumine kohvikus Fellin teisipäeval.\nMaria Laura Baccarini & Régis Huby #jazzkaar #jazzkaar2016 #viljandi #kohvikfellin\nA photo posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Apr 26, 2016 at 2:46pm PDT\nTuntud legendi kohaselt tuli eesti keel kunagi rahvusvahelisel keelte iludusvõistlusel itaalia keele järel teisele kohale. Vaevalt selline võistlus tegelikult üldse toimus, aga minu meelest on usutav, et itaalia keel selle võitis, sest see kõlab tõesti väga meloodiliselt.\nEi ole ilmselt juhus, et ooper on tulnud just Itaaliast, sellest keelekeskkonnast.\nBaccarini ei ole küll ooperilaulja, aga ta on ka näitleja ja tema esinemine oli sellele vastavalt äärmiselt teatraalne. Kahju ainult, et ma kõigest aru ei saanud, sest nende Giorgio Gaberi laulude või muusikaliste jutustuste puhul, mida esitati, olid kahtlemata väga olulised ka sõnad.\nViljandi Vibes sai Baccarini & Huby oma kaamerate ette Tallinnas. Vaadake-kuulake!\nKolmapäeval oli kavas Erki Pärnoja esikplaadi “Himmelbjerget” esitluskontsert Pärimusmuusika Aida suures saalis, mis oli rahvast peaaegu täitsa täis, kuigi mitte päris – hea tulemus Viljandi kohta, kui arvestada, et tegemist ei ole just peavoolupopiga.\nErki Pärnoja kontsert #erkipärnoja #jazzkaar #jazzkaar2016 #viljandi\nA video posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Apr 27, 2016 at 11:00am PDT\nSee oli nüüd universaalne muusikakeel, sõnadeta, mis on mõistetav kõigile, aga oma nüansside keerukuse poolest lõpuni arusaadav ainult neile, kes on üritanud seda ise rääkida. See oli, kui võtta asi siin kokku vaid ühe sõnaga: võimas.\nNad katsetasid publiku peal ka uuemat kraami, millest väikest kildu võib näha ülal. Tegelikult oleks pidanud kogu selle loo telefoni võtma ja piraatvideona YouTube-i panema, sest see oli seda väärt, aga ma tahtsin keskenduda siis rohkem kuulamisele.\nNeljapäeval esines aida väikeses saalis kontrabassimängija Steinar Raknes, kes oli esimest korda tuuril luuperitega ja samuti uusi asju katsetas. Tema lood sisaldasid ka sõnu, kusjuures mitte niisama muusika saateks, vaid neil oli ka sisu.\nKui mõne nädala eest Eesti Muusika Päevade ajal korduvalt kuulatud Mirjam Tally “First Flight” (esitaja Kristin Kuldkepp; leidsin vahepeal veebist isegi ühe varasema salvestuse) oli akadeemilisema, peenema helikeelega, siis Raknese kontrabassimuusika on rahvalikum, kohati (ilmselt taotluslikult) ülevõimendatult kärisev.\nLisaks päris oma lugudele esitas ta ka töötlusi tuntud paladest (Joni Mitchelli “Woodstock”, Depeche Mode’i “Personal Jesus” jms. vana kuld). Temagi jäi Tallinnas VV kaamerate ette. Vaadake-kuulake!\nKadri Voorand aktsioonis kahe mikrofoni ja õudustäratava häälega #jazzkaar #jazzkaar2016 #viljandi #kadrivoorand #nõiakunst\nA video posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Apr 30, 2016 at 10:42am PDT\nEile õhtul oli lõpuks järg Kadri Voorandi kvarteti käes. Aida väike saal oli pilgeni rahvast täis. Paigutati küll ka lisatoole, aga osad jäid ikkagi uksetaha. Voorand ise oli ilmselgelt sõiduvees ja jämmis hiljem veel ka aida kohvikus.\nKontserdi ajal tuli mul selline mõte, et keskajal oleks ta kuulutatud nõiaks ja tuleriidale saadetud, sest temast kiirgas sellist pöörast väge, mis võinuks muutuda ohtlikuks valitsevale korrale. Saalis olid ka kaamerad. Nii et loodetavasti läheb selle kontserdi salvestus ka kuhugi veebi üles.\nTegelikult, mõtlesin ma kohvikus, peaksid kaamerad teda kogu aeg saatma, sest kunagi ei tea, kus ja millal sellest suust jälle kuldmune hakkab lendama, kuigi… võib-olla oli tal eile lihtsalt erakordselt hea tuju, ebatavaliselt positiivne meeleolu (ei ole ju võimalik, et inimene kogu aeg sellises seisundis viibib).\nTingituna vajadusest hoida kokku rahalisi vahendeid jäid mul endal ostmata nii Voorandi värske album “Armupurjus” kui ka Pärnoja “Himmelbjerget”, kuid need mõlemad on sellised, mille kunagi soetada tahaks, kui neid muidugi enne päris läbi ei müüda.\nLisaks mainin, et pärimusmuusika festival otsib vabatahtlikke. Minul on juba pass hangitud, et saaksin teha sealt toredaid blogipostitusi, aga see on eriti hea võimalus väljastpoolt Viljandit pärit noortele (tagatakse ka peavari ja kõhutäis), kes kaaluvad siia õppima tulemist, et linn enne üle vaadata.\nPostitatud 1. mai 2016 Autor Andres LaiapeaRubriigid muusika\nEelmine Eelmine postitus: Tantsunädala kokkuvõte\nJärgmised Järgmine postitus: Anu Auna “Polaarpoiss”


V Haanimaa suidsusanna nätäl toimub 6.-9. augustil 2015 Haanjamaal.\nSaunaskäigu ajal rakendame õpitud oskusi. Osalustasu 15 €/inimene, eelregistreerimine VAJALIK!\nOsalustasu 15 €/inimene, eelregistreerimine VAJALIK!\nKell 10:00 suitsusaunajutud ja suitsusaunafilm Haanja rahvamajas. Tutvumine saunaperedaga. Edasi läheme saunadesse, teeme talgutöid, õpime kütma suitsusauna, valmistame ühiselt saunaperega lõuna- ja õhtusöögid, naudime suitsusaunamõnusid ja saame osa traditsioonilisest rahvamuusikast. Osalemine etteregistreerimisel, kohtade arv on piiratud. Osalemistasu 10 €. Registreerunutele saadetakse täiendav informatsioon saunapere ja saun asukoha kohta.\nKell 11 Haanimaa suitsusaunu tutvustav ringsõit algusega Plaanilt, Papi Talust. Ringsõitu veavad eest ja jagavad selgitusi Silver ja Krista Näkk. Ringsõit kestab paar tundi, tasu 5 €, palume osalejatel registreeruda.\nEda Veeroja, Eda.Veeroja@gmail.com või tel +372 503 2341\nVaata lisaks: sündmuse Facebooki leht ja Savvusann.ee


ELi-sisese elevandiluukaubanduse ja elevandiluu reeksportimise ELi kord\nKäesolevate suuniste eesmärk on esitada nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (1) tõlgendus, mille põhjal ELi liikmesriikidel soovitatakse i) peatada töötlemata elevandiluuesemete (re-)eksport ning ii) tagada ELi-sisest elevandiluukaubandust ja töödeldud elevandiluu (re-)eksporti lubava liidu õiguse range tõlgendamine.\n1. Taustteave ja põhjendus\ni) Rahvusvaheline ja ELi õigusraamistik, mis reguleerib elevandiluukaubandust\nNii aafrika savannielevant (Loxodonta africana) kui ka aasia elevant (Elephas maximus) on kantud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) lisadesse; konventsiooniga on ühinenud 183 konventsiooniosalist, sealhulgas EL ja kõik ELi liikmesriigid. CITESist tuleneva kehtiva õigusraamistiku kohaselt on rahvusvaheline kauplemine elevandiluuga (2) keelatud, kuid kehtestatud on ka rangelt piiratud erandid (eelkõige esemete kohta, mis omandati enne seda, kui CITESi sätted muutusid elevandiluu suhtes kohaldatavaks). CITESi konventsioon ei reguleeri riigisisest kauplemist elevandiluuga.\nCITESi konventsiooni rakendatakse ELis määruse (EÜ) nr 338/97 kaudu ja sellega seotud komisjoni määruste kaudu (looduslike liikidega kauplemist käsitlevad ELi määrused). Elevandiluu puhul (nagu ka teiste määruse (EÜ) nr 338/97 A lisas loetletud liikide puhul) on EL lisaks võtnud meetmeid, mis on CITESi sätetest rangemad.\nSeega on elevandiluuga kauplemine ELis rangelt reguleeritud looduslike liikidega kauplemist käsitlevate ELi määrustega, ning elevandiluu import ELi, sellega kauplemine ELi piires ja eksport EList ärilistel eesmärkidel on üldiselt keelatud.\nELi-sisene elevandiluukaubandus ja elevandiluu reeksport ärilistel eesmärkidel on lubatud üksnes järgmistel tingimustel:\nELi-sisene kaubandus on lubatud elevandiluuesemete puhul, mis imporditi ELi enne seda, kui elevandiliigid kanti CITESi I lisasse (aafrika savannielevant 18. jaanuaril 1990 ja aasia elevant 1. juulil 1975) (3). ELi-sisene kaubandus on lubatud üksnes juhul, kui asjaomane ELi liikmesriik on väljastanud vastava sertifikaadi, välja arvatud enne 3. märtsi 1947 omandatud „töödeldud isendite“ puhul (vt määratlust allpool), millega võib ELis kaubelda ilma sertifikaadita;\nreeksport EList on lubatud elevandiluuesemete puhul, mis omandati enne seda, kui CITES nende suhtes kehtima hakkas, st aafrika savannielevandi puhul enne 26. veebruari 1976 ja aasia elevandi puhul enne 1. juulit 1975 (4).\nii) Rahvusvaheline kontekst: elevantide salaküttimise ja elevandiluuga kaubitsemise hüppeline kasv seoses kasvava nõudlusega Aasias\nElevantide salaküttimine on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud. Teadete kohaselt on alates 2011. aastast igal aastal tapetud 20 000 – 30 000 aafrika savannielevanti (5). See on viinud aafrika savannielevandi populatsiooni ulatusliku vähenemiseni ja tähendab, et liigi taastumine, mida täheldati 1990. aastatest kuni 2000. aastate keskpaigani, ei pruugi püsima jääda.\nKoos aafrika savannielevantide salaküttimise märkimisväärse suurenemisega on hüppeliselt kasvanud ebaseaduslik elevandiluukaubandus, mis on tingitud elevandiluunõudluse jätkuvast kasvust Aasia turgudel. Elevandikaubanduse infosüsteemi (Elephant Trade Information System, ETIS) (6) andmete kohaselt konfiskeeriti aastatel 2010–2015 ligikaudu 39 tonni töötlemata elevandiluud aastas ja töödeldud elevandiluu konfiskeeritud kogused on aastate jooksul pidevalt kasvanud, moodustades keskmiselt ligikaudu 5,6 tonni aastas (7). Nii suurte elevandiluusaadetiste liikumine osutab asjaolule, et rahvusvahelised organiseeritud kuritegevuse võrgustikud on üha rohkem hakanud tegelema ebaseadusliku elevandiluukaubandusega.\nVastuseks elevantide salaküttimise ja elevandiluuga kaubitsemise hüppelisele kasvule on rahvusvaheline üldsus võtnud ÜRO Peaassamblee ja ÜRO Keskkonnaassamblee resolutsioonide kaudu ning mitmel kõrgetasemelisel konverentsil enesele arvukalt kohustusi.\n2016. aasta oktoobris toimunud CITESi konventsiooniosaliste 17. konverentsil (17. KOK) lepiti kokku mitmes uues meetmes, mille eesmärk on parandada elevantide salaküttimise ja elevandiluuga kaubitsemise tõkestamise eeskirjade täitmist, vähendada nõudlust ebaseadusliku elevandiluu järele ja tugevdada siseturul kaubeldava elevandiluu seaduslikkuse kontrolli.\nElevantidega kauplemist käsitlevas CITESi resolutsioonis 10.10 (läbi vaadatud 17. KOKil) kutsutakse konventsiooniosalisi üles kehtestama elevandiluukaubanduse ja siseturuga seoses kõikehõlmavaid siseriiklikke seadusandlikke, regulatiivseid, rakendus- ja muid meetmeid. Resolutsioonis soovitatakse ka, et „kõik konventsiooniosalised ja muud riigid, mille jurisdiktsioonis asub seaduslik elevandiluu siseturg, mis aitab kaasa salaküttimisele või ebaseaduslikule kaubandusele, võtaksid kõik vajalikud seadusandlikud, regulatiivsed ja rakendusmeetmed, et sulgeda kiiremas korras oma siseturg ärilistel eesmärkidel toimuvale töötlemata ja töödeldud elevandiluuga kauplemisele“, ning tunnistatakse, et „mõningate esemete puhul võivad kitsapiirilised erandid olla põhjendatud, kuid ükski erand ei tohiks kaasa aidata salaküttimisele ega ebaseaduslikule kaubandusele“.\niii) Kasvav elevandiluu seaduslik eksport EList Aasiasse\nViimastel aastatel on märkimisväärselt kasvanud nii töötlemata kui ka töödeldud elevandiluu reeksportimine EList ärilistel eesmärkidel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 338/97 („seaduslik reeksport“), kusjuures eriti nähtavalt on suurenenud reeksport Ida-Aasiasse (vt 1. selgitust).\nElevandiluu seaduslik reeksport EList: peamised faktid ja arvud\nSuurima osa EList reeksporditavast töötlemata elevandiluust moodustavad elevandivõhad. Kui aastatel 2006–2012 jäi EList reeksporditud võhkade arv igal aastal alla 100 (välja arvatud 2008. aastal, mil reeksporditi 111 võhka), siis 2013. aastal kasvas see arv oluliselt (moodustades üle 300) ning oli veelgi suurem 2014. ja 2015. aastal (kummalgi aastal üle 600). Peaaegu kõik 2014. ja 2015. aastal EList välja viidud elevandivõhad reeksporditi Hiinasse või Hongkongi erihalduspiirkonda.\nLisaks võhkadele on ELi liikmesriigid viimasel kümnendil teatanud ka töötlemata elevandiluutükkidega kauplemisest. Elevandiluutükkide reeksport, mille puhul on märgitud reeksporditud tükkide kaal, näib üldiselt olevat vähenenud, samas kui reeksport, mille puhul on märgitud reeksporditud elevandiluutükkide arv, näib olevat üldiselt kasvanud (kusjuures aastate vahel on suured erinevused), mis viitab sellele, et elevandiluukaubandus on kokkuvõttes jäänud viimase kümnendi jooksul suhteliselt samale tasemele. Elevandiluutükkide tegelikke koguseid on siiski väga raske hinnata, sest tükid võivad olla suuruselt äärmiselt erinevad.\nEList reeksporditud töödeldud elevandiluuesemete arv on viimastel aastatel kasvanud, kusjuures ELi liikmesriikide teatatud andmete kohaselt on kasv olnud eriti märgatav alates 2012. aastast. Üksikesemete arvu mõttes teatati suurimatest kogustest 2015. aastal (tol aastal reeksporditi 10 000 elevandiluueset). Tuleb siiski märkida, et liikmesriigid kasutavad kaubandusest teatamisel erinevaid ühikuid. Üksikesemete arvu kõrval on kaubandusest teatatud ka kaalu (kg) alusel. Elevandiluu reeksport, millest liikmesriigid teatasid kaalu alusel, on suuresti kõikunud, jõudes kõrgeimale tasemele 2012. aastal (ligikaudu 600 kg, mis lisandub 7 000 üksikesemele) ja moodustades 2015. aastal ligikaudu 200 kg.\nTöödeldud elevandiluuesemete reeksport hõlmab paljusid erinevaid esemeliike (sealhulgas antiikesemed, muusikainstrumendid ja mitmesugused muud liiki nikerdatud esemed). Nende esemete peamised sihtturud on Hiina ja Hongkong, kuid väiksemal määral on neid esemeid reeksporditud ka teistesse riikidesse, eelkõige Ameerika Ühendriikidesse, Šveitsi, Jaapanisse ja Venemaale.\nKaubanduse mahu hindamiseks kasutati reekspordi andmeid, millest ELi liikmesriigid on teatanud seoses CITESi raames koostatavate aastaaruannetega vastavalt määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 15 lõikele 4.\niv) ELi algatused looduslike liikidega kaubitsemise tõkestamiseks seoses ELi-sisese elevandiluukaubandusega ja elevandiluu ekspordiga\nTeatises, mis käsitleb ELi tegevuskava looduslike liikidega kaubitsemise vastu võitlemiseks, (8) kutsutakse ELi ja selle liikmesriike üles rakendama looduslike liikidega kaubitsemise tõkestamiseks kõikehõlmavat strateegiat. Eelkõige nähakse teatisega ette (2. meede „Piiratakse täiendavalt ELi-sisest ja sealt lähtuvat elevandiluuga kauplemist“), et komisjon annab 2016. aasta lõpuks välja suunised, „et tagada ELi eeskirjade ühetaoline tõlgendamine, mille eesmärk on peatada enne konventsiooni jõustumist omandatud töötlemata elevandiluu eksport ning tagada, et ELis kaubeldakse ainult seaduslike vanade elevandiluust esemetega“.\n2016. aasta juunis vastu võetud järeldustes nimetatud teatise kohta kutsus Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriike üles „mitte väljastama ekspordi- ega reekspordidokumente enne konventsiooni jõustumist omandatud töötlemata elevandiluu suhtes, lähtudes ELi suunistest, ning kaaluma edasisi meetmeid, mis on vajalikud ärilistel eesmärkidel elevandiluuga kauplemise tõkestamiseks“.\nKäesolevad suunised on koostatud vastuseks nendele üleskutsetele.\nPraeguse ulatusliku elevantide salaküttimise ja elevandiluuga kaubitsemise üks olulisemaid põhjusi on Aasias kasvav nõudlus elevandiluu järele. Käesolevate suuniste kaudu aitab EL seda nõudlust vähendada ja toetab jõupingutusi, mida tehakse loodustoodete olulistel sihtturgudel, nagu Hiina, mis võttis 2016. aastal vastu konkreetsed meetmed eesmärgiga piirata elevandiluuesemete importi oma territooriumile ning on teatanud kavatsusest elevandiluu siseturg 2017. aasta lõpuks järk-järgult kaotada. Lisaks on käesolevate suuniste eesmärk tagada, et ELis ei kaubeldaks ebaseaduslikku päritolu elevandiluuga ja et seda ei viidaks EList välja ning et seaduslikku elevandiluukaubandust ei saaks kasutada ebaseadusliku elevandiluu kattevarjuna.\nSuunistes käsitletakse kõigepealt elevandiluu reeksporti EList (punkt 3) ja seejärel ELi-sisest elevandiluukaubandust (punkt 4).\n2. Dokumendi staatus\nKäesolevat juhenddokumenti arutati ja see koostati koostöös liikmesriikide esindajatega, kes moodustavad pädevate CITESi korraldusasutuste eksperdirühma.\nJuhenddokumendi eesmärk on abistada kodanikke, ettevõtjaid ja riigiasutusi määruse (EÜ) nr 338/97 ja selle rakendusmääruste kohaldamisel. Juhenddokumendiga ei asendata, täiendata ega muudeta nõukogu määruse ega selle rakendusmääruste sätteid; peale selle ei tohiks seda käsitada eraldi, vaid seda tuleks kohaldada koostoimes kõnealuste õigusaktidega. Ainult Euroopa Liidu Kohus on pädev liidu õigust autoriteetselt tõlgendama.\nKomisjon avaldab dokumendi elektrooniliselt ja selle võivad avaldada ka liikmesriigid.\nKomisjon vaatab koostöös pädevate CITESi korraldusasutuste eksperdirühmaga selle dokumendi läbi 2019. aasta teisel poolaastal. Komisjon ja liikmesriigid pööravad siiski erilist tähelepanu siseriikliku elevandiluukaubandusega seotud probleemidele ja töödeldud elevandiluu reeksportimisele EList, et kaaluda, kas seda juhenddokumenti on vaja nende küsimuste osas muuta juba enne 2019. aasta teist poolaastat.\n3. Elevandiluu reeksportimist käsitlevate ELi eeskirjade tõlgendamise suunised\ni) Suunised töötlemata elevandiluu reeksportimise kohta\nSellise töötlemata elevandiluu (9) reeksportimist käsitlevad eeskirjad, mis omandati enne kuupäeva, mil CITES selle suhtes kehtima hakkas, on sätestatud määruse (EÜ) nr 338/97 artiklis 5.\nMääruse (EÜ) nr 338/97 artikli 5 lõike 2 punkti d kohaselt on elevandiluu reekspordi taotluste hindamisel nõutav, et korraldusasutused, „olles konsulteerinud pädeva teadusliku usaldusasutusega, on veendunud, et ei ole muid liigi kaitsega seotud tegureid, mis räägiksid ekspordiloa väljaandmisele vastu“.\nSelle sätte tõlgendamisel tuleb võtta arvesse 1. punktis kirjeldatud asjaolusid ja töötlemata elevandiluu rahvusvahelise kaubanduse eripära. Töötlemata elevandiluu moodustab suurima osa kogu maailmas rahvusvahelisel tasandil ebaseaduslikult kaubeldavast elevandiluust. Seda kinnitavad CITESi konventsiooniosaliste poolt ETISele teatatud andmed, mis näitavad, et konfiskeeritud ebaseadusliku töötlemata elevandiluu kogused moodustavad lõviosa kogu maailmas konfiskeeritud elevandiluust. Töötlemata elevandiluu hõlmab peamiselt võhku, mida on raske üksteisest eristada. Oht, et töötlemata elevandiluu seaduslikku reeksportimist kasutatakse ebaseadusliku töötlemata elevandiluuga ebaseadusliku kauplemise kattevarjuna, on suurem kui töödeldud elevandiluu puhul vaatamata sellele, et seaduslike võhkadega võib kaubelda üksnes tingimusel, et need on märgistatud.\nTöötlemata elevandiluu EList reeksportimise peatamine tagab, et seaduslikke võhku ei segata ebaseadusliku elevandiluuga, ning aitab sihtriikidel rakendada elevandiluunõudluse vähendamise meetmeid, millel on oluline roll võitluses ebaseadusliku elevandiluukaubandusega ja elevantide salaküttimise praeguse kasvuga.\nKomisjon soovitab, et kui ei ilmne ammendavaid teaduslikke tõendeid vastupidisest, peaksid liikmesriigid praeguses olukorras ettevaatuspõhimõttest lähtudes otsustama, et elevandiliikide kaitsega seoses esineb tõsiseid tegureid, mis ei võimalda töötlemata elevandiluu reekspordisertifikaate välja anda.\nSeetõttu soovitab komisjon kooskõlas määrusega (EÜ) nr 338/97 liikmesriikidel ajutise meetmena alates 1. juulist 2017 mitte väljastada reekspordisertifikaate töötlemata elevandiluu jaoks, välja arvatud erandjuhtudel, kui asjaomase liikmesriigi korraldusasutus on veendunud, et tegemist on esemega,\nmida tunnustatud asutused (nt muuseumid) tõepoolest vahetavad kui kultuuriväärtust;\nmis viiakse riigist välja perekonnareliikviana perekonna ümberasumise käigus või\nmis viiakse riigist välja täitmise tagamise eesmärgil või teaduslikul või hariduslikul eesmärgil.\nNimetatud erandjuhtudel soovitatakse korraldusasutustel järgida käesolevas dokumendis antud suuniseid, mis käsitlevad esemete seadusliku päritolu kohta sobivate tõendite hankimist (dokumendi I lisa), märgistamist (II lisa) ning vajaduse korral teiste liikmesriikidega ja kolmandate riikidega tegevuse koordineerimist (alapunkt iii).\nii) Suunised töödeldud elevandiluu reeksportimise kohta\nErinevalt töötlemata elevandiluust hõlmab töödeldud elevandiluu paljudesse eri liikidesse kuuluvaid esemeid. Töödeldud elevandiluu hõlmab näiteks esemeid, millega on seaduslikult aastakümneid kaubeldud (nagu muusikainstrumendid või antiikesemed), ja pole selge, kas selliste esemete reeksportimise täielikul peatamisel oleks konkreetne mõju võitluses rahvusvahelise ebaseadusliku elevandiluukaubandusega. EList viimastel aastatel reeksporditud töödeldud elevandiluu mahu kasvu arvestades on sellegipoolest vaja tugevdada kontrolli kehtivate eeskirjade rakendamise üle.\nOn hädavajalik, et ELi liikmesriigid kontrolliksid kõiki töödeldud elevandiluu reeksportimise taotlusi äärmiselt põhjalikult ja tagaksid, et asjakohased dokumendid väljastatakse üksnes juhul, kui on täidetud liidu õigusest tulenevad tingimused, millega tagatakse elevandiluu seaduslik päritolu. Et vältida nõutud tingimustele mittevastavate elevandiluuesemete eksportimist, on soovitatav reekspordisertifikaatide väljastamise tingimusi rangelt tõlgendada.\nHindamaks tingimusi, mille alusel sellist kaubandust võib lubada, soovitatakse ELi liikmesriikidel järgida käesoleva dokumendi I lisas antud suuniseid seadusliku omandamise tõendamise kohta ning II lisas antud suuniseid, mis käsitlevad märgistamist, registreerimist ja sertifikaatide väljastamise muid nõudeid.\nEriti oluline on, et reekspordisertifikaadi taotleja tõendaks, et esemed omandati enne kuupäeva, mil CITES nende suhtes kehtima hakkas. Kui taotleja ei suuda seda tõendada, ei tohiks sertifikaati väljastada.\nKui sertifikaat väljastatakse, peaks see sisaldama konkreetse eseme piisavalt üksikasjalikku kirjeldust, nii et oleks selge, et seda sertifikaati saab kasutada üksnes asjaomase eseme jaoks. Kui õigusaktid seda lubavad, võivad liikmesriigid kaaluda taotleja ja võimaluse korral ka ostja isikuandmete võrdlemist, kontrollimist ja registreerimist (säilitades näiteks nende isikut tõendavate dokumentide koopiad).\niii) Tegevuse koordineerimine ELi liikmesriikides ja liikmesriikide vahel ning kolmandate riikidega\nKui CITESiga seotud dokumente väljastavad piirkondlikud või kohalikud CITESi korraldusasutused, on liikmesriikidel soovitatav tagada, et piirkondlikud asutused teataksid kesksele CITESi korraldusasutusele kõikidest reekspordisertifikaatide ja ELi-siseste sertifikaatide taotlustest, mis neile on esitatud. See tagaks seadusliku omandamise nõuetekohase koordineeritud kontrollimise ja taotluste järjekindla hindamise. Seda võiks toetada asjakohase teabe säilitamiseks riiklike andmebaaside loomisega.\nKui reekspordisertifikaadi taotlemisel esitatakse seadusliku omandamise tõendamiseks ELi liikmesriigis väljastatud ELi-sisene sertifikaat, tuleks võtta ühendust ELi-sisese kaubanduse sertifikaadi väljastanud liikmesriigiga, et kontrollida sertifikaadi kehtivust. Seda tuleks teha kõikide elevandiluud puudutavate taotluste korral, eelkõige aga töötlemata elevandiluu puhul.\nLisaks võib rakendada täiendavaid piiranguid/kontrolle reeksportimisel teatavatesse riikidesse või piirkondadesse, kus elevandiluukaubandusega seoses on kehtestatud rangemad siseriiklikud meetmed, nagu Mandri-Hiina, Hongkongi erihalduspiirkond ja Ameerika Ühendriigid. Enne elevandiluu reekspordisertifikaadi väljastamist peaks asjaomane liikmesriik teavitama sellest sihtriigi CITESi ametiasutusi, et sihtriigil oleks võimalik kontrollida, kas antud eseme importimine on kehtivate eeskirjadega kooskõlas.\n4. Suunised ELi-sisest elevandiluukaubandust reguleeriva liidu õiguse rakendamise kohta\nELi liikmesriikidel soovitatakse järgida alljärgnevalt esitatud suuniseid, mis põhinevad ELi liikmesriikide olemasolevatel parimatel tavadel ning käsitlevad ELi-sisese elevandiluukaubanduse sertifikaatide taotluste hindamist ning ELi-sisest töödeldud elevandiluuga („töödeldud isenditega“) kauplemist reguleerivate ELi õigusnormide tõlgendamist.\nPärast seda, kui 1989. aastal kehtestati CITESi alusel rahvusvahelise elevandiluukaubanduse keeld, on nõudlus elevandiluu järele Euroopas märkimisväärselt vähenenud. ELi liikmesriigid ei ole CITESi alusel määratletud ebaseadusliku päritoluga elevandiluu oluliste sihtturgudena. ELi-sisene kaubandus hõlmab peaasjalikult elevandiluust antiikesemeid. Sellegipoolest on ELis ette tulnud ebaseaduslikku kauplemist elevandiluuesemetega. Samuti käsitlevad liikmesriigid ELis elevandiluuesemete ärilistel eesmärkidel kasutamise ja ELi-sisese töödeldud elevandiluuga („töödeldud isenditega“) kauplemise sertifikaatide taotlusi erinevalt. CITESi resolutsiooni 10.10 (läbi vaadatud 17. KOKil) ja määruse (EÜ) nr 338/97 kohaselt on ELil kohustus tagada, et elevandiluu kasutamine ELis ärilistel eesmärkidel oleks rangelt kontrollitud ja reguleeritud. Seega on vaja rakendada suuremat valvsust ja kontrolli ELi-sisese elevandiluukaubanduse üle, kontrollides ELi-sisese elevandiluukaubanduse taotlusi ja ELi-sisese „töödeldud isenditega“ kauplemisega seaduslikkust.\nSellega seoses ja alljärgnevalt kirjeldatud juhtumite puhul rakendatavat erinevat korda silmas pidades on soovitatav, et liikmesriigid järgiksid järgmistel juhtudel allpool antud erisuuniseid:\nELi-sisene elevandiluuesemetega kauplemine (alapunkt i);\nELi-sisese „töödeldud isenditega“ kauplemise erijuhud (alapunkt ii).\ni) Suunised ELi-sisese elevandiluuesemetega kauplemise kohta\nMääruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõike 1 kohaselt on ELi-sisene A lisas loetletud isenditega kauplemine üldjuhul keelatud. Artikli 8 lõikega 3 lubatakse liikmesriikidel teha sellest keelust erandeid, kui on täidetud teatavad (punktides a–h loetletud) tingimused. Artikli 8 lõikes 3 kasutatud sõna „võib“ osutab siiski selgelt, et liikmesriigid ei ole kohustatud nende tingimuste täitmisel ELi-siseseks kauplemiseks sertifikaati väljastama (välja arvatud juhul, kui liidu õigus nõuab seda muul alusel, näiteks seoses proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisega). Sertifikaadi väljastamise või sellest keeldumise üle otsustamisel peab asutus kasutama nõuetekohaselt oma kaalutlusõigust.\nJärelikult ei saa lugeda, et artikli 8 lõige 3 annab taotlejale õiguse saada ELi-siseseks kauplemiseks loa, isegi kui üks punktides a–h sätestatud tingimustest on täidetud. Lisaks kehtib artikli 8 lõike 3 puhul ettevaatuspõhimõte, mis, nagu eespool juba kirjeldatud, kohustab taotlejat tõendama, et tehing on õiguspärane ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 338/97 eesmärkidega.\nKui liikmesriik saab artikli 8 lõike 3 alusel taotluse elevandiluu äriliseks kasutamiseks ELis, on tal õigus liidu õiguse alusel keelduda sertifikaati väljastamast, isegi kui üks punktides a–h sätestatud tingimus on täidetud, juhul kui keeldumine on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega (st keeldumine on vajalik looduslike looma- ja taimeliikide kaitsmiseks ja nende säilimise tagamiseks ega lähe kaugemale, kui on selle eesmärgi saavutamiseks vajalik). Komisjon ja pädevate CITESi korraldusasutuste eksperdirühm on seisukohal, et sellise juhtumiga on tegemist, kui taotleja ei ole ammendavalt tõendanud, et tehing on õiguspärane ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 338/97 eesmärkidega.\nLiikmesriigid on kohustatud hoiduma väljastamast mis tahes ebaseaduslikku tegevust soodustada võivaid sertifikaate ning peaksid seetõttu ELi-sisese kaubandusega seotud taotlusi menetlema viisil, mis vähendab seda riski võimalikult suures ulatuses. Liikmesriikidel soovitatakse tagada ELi-siseste sertifikaatide taotluste käsitlemisel maksimaalne kontroll ja tõlgendada selliste sertifikaatide väljastamise tingimusi rangelt, eriti töötlemata elevandiluu puhul.\nSeetõttu soovitatakse ELi liikmesriikidel järgida käesoleva dokumendi I lisas antud suuniseid seadusliku omandamise tõendamise kohta ning II lisas antud suuniseid, mis käsitlevad märgistamist, registreerimist ja sertifikaatide väljastamise muid nõudeid.\nArtikli 8 lõike 3 punkti a (st isendid, mis „on omandatud ühenduses või siia sisse toodud enne, kui konventsiooni I lisas või nõukogu määruse (EMÜ) nr 3626/82 (2) lisas C1 või lisas A loetletud liike käsitlevad sätted nende isendite suhtes kehtima hakkasid“) põhinõue on see, et ELi-sisese sertifikaadi taotleja peab tõendama isendite/esemete omandamist või ELi toomist aafrika savannielevandi puhul enne 18. jaanuari 1990 ja aasia elevandi puhul enne 1. juulit 1975. Kui taotleja ei suuda seda tõendada, ei tohiks sertifikaati väljastada.\nKui sertifikaat väljastatakse, peaks see sisaldama konkreetse eseme piisavalt üksikasjalikku kirjeldust, nii et oleks selge, et seda sertifikaati saab kasutada üksnes asjaomase eseme jaoks; eriti oluline on see töötlemata elevandiluu puhul, millel on tõenäoliselt vähem eristavaid tundemärke. Kui õigusaktid (10) seda lubavad, võivad liikmesriigid kaaluda ka taotleja ja ostja isikuandmete võrdlemist, kontrollimist ja registreerimist (säilitades näiteks nende isikut tõendavate dokumentide koopiad). Töötlemata elevandiluuga ELi-sisese kauplemisega seoses tuleks kehtestada tingimus, mis kohustab müüjat avaldama ametiasutustele ostja isiku.\nKui taotlused ELi-siseseks elevandiluuga kauplemiseks esitatakse artikli 8 lõike 3 punkti c alusel, peaksid liikmesriigid meeles pidama, et kuna elevandiluud on võimalik importida üksnes mitteärilisel otstarbel (isiklike esemetena, eelkõige jahitrofeedena), siis ei saa nende omanikele väljastada liidus äriliseks kasutuseks vajalikke sertifikaate vastavalt artikli 8 lõike 3 punktile c.\nii) Erisuunised ELi-sisese töödeldud elevandiluuga kauplemise kohta\nELi määrus sisaldab erisätteid, mis reguleerivad ELi-sisest kauplemist „töödeldud isenditega, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi“, mis on määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 2 punktis w määratletud kui „isendid, mis on nende loomulikust töötlemata olekust oluliselt muudetud kas eheteks, kaunistusteks, kunsti- või tarbeesemeteks või muusikainstrumentideks enam kui 50 aastat enne käesoleva määruse jõustumist“, st enne 3. märtsi 1947, „ning mis asjaomase liikmesriigi korraldusasutuse veendumuse kohaselt on sellisena omandatud“. Selliseid isendeid loetakse töödelduks üksnes siis, kui nad ilmselt kuuluvad ühte eespool mainitud kategooriatest ega vaja oma otstarbe täitmiseks enam edasist nikerdamist ega käsitsi või tööstuslikku töötlemist“. Looduslike liikidega kauplemist käsitlevates ELi määrustes nimetatakse „töödeldud isendeid“ sageli ka „antiikesemeteks“. Siiski on oluline tähele panna, et antiikesemed, mis omandati enne 1947. aastat, kuid mille loomulikku olekut ei ole oluliselt muudetud, ei ole määruse (EÜ) nr 338/97 mõistes „töödeldud isendid“.\n„Töödeldud isendite“ ärilist kasutust reguleerivad määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõike 3 punkt b ja komisjoni määruse (EÜ) nr 865/2006 artikli 62 lõige 3. Kui ese vastab nõukogu määruse artikli 2 punktis w sätestatud tingimustele, st seda saab lugeda „töödeldud isendiks“, ei ole selle äriliseks kasutamiseks ELi piires sertifikaat nõutav.\nEt tagada „töödeldud isendi“ määratluse ühetaoline tõlgendamine ELi liikmesriikides, on Euroopa Komisjon koostöös ELi liikmesriikidega töötanud sel teemal välja sisemise suunise (11). See suunis, mis ei puuduta konkreetselt ainult elevandiluud, käsitleb niisuguseid küsimusi nagu vastuvõetavad tõendid selle kohta, et ese omandati enne 3. märtsi 1947; tüüpilised näited esemetest, mis vastavad määratlusele „loomulikust töötlemata olekust oluliselt muudetud“; „ehete“, „kaunistuste“ jne kategooriad ning isendite uuendamine ja ümbertöötlemine.\nÜldiselt soovitatakse liikmesriikidel tõlgendada „töödeldud isendite“ määratlust kitsalt, nagu on alljärgnevalt kirjeldatud.\nEseme omanik, kes soovib eset müüa, peab esiteks tõendama, et see omandati „50 aastat enne määruse (EÜ) nr 338/97 jõustumist“, st enne 3. märtsi 1947.\nTeiseks ei peaks toodet lugema määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 2 punkti w kohaseks „töödeldud isendiks“ üksnes seetõttu, et võhk on lihtsalt paigaldatud plaadile, kilbile või muule alusele, ilma selle loomulikku olekut muul viisil muutmata.\nKolmandaks, artikli 2 punkti w nõuet „eheteks, kaunistusteks, kunsti- või tarbeesemeteks või muusikainstrumentideks“ muutmise kohta tuleks rangelt ja põhjalikult kaaluda, sest hiljuti on tulnud ette juhtumeid, mil muutmise kunstiline mõte (näiteks nikerdus, graveering, sisse või külge kinnitatud kunsti- või tarbeesemed vms) on jäänud ebaselgeks: sel juhul on artikli 2 punkti w tingimused täitmata.\nEuroopa Komisjoni juhenddokumendist „töödeldud isendite“ kohta võib leida lisajuhiseid kõnealuse mõiste tõlgendamiseks.\nLisaks, kuigi „töödeldud isenditega“ ärilisel eesmärgil kauplemiseks ELi siseselt ei ole ELi-sisene sertifikaat nõutav, soovitatakse liikmesriikidel jälgida oma antiiksete elevandiluuesemete siseturgu, sealhulgas korrapäraselt kontrollida, kas müüjatel on olemas tõendid müügiks pakutavate antiiksete elevandiluuesemete vanuse ja/või päritolu kohta, ning kaaluda müüjatele nõude kehtestamist, mis kohustab neid deklareerima müügiks pakutavate antiiksete elevandiluuesemete vanuse ja päritolu nii veebisaitidel kui ka füüsilistes müügikohtades/kauplustes.\nLõpetuseks tuleb veel märkida, et „töödeldud isendite“ EList reeksportimine eeldab reekspordisertifikaadi väljastamist vastavalt määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 5 lõike 6 punktile i. Selliste esemete reekspordisertifikaatide taotluste hindamisel soovitatakse liikmesriikidel lähtuda punkti 3 alapunktis ii antud suunistest.\n(1) Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1).\n(2) Käesolevas juhenddokumendis sisalduvad viited elevandiluule hõlmavad üksnes elevantidelt saadavat elevandiluud.\n(3) Määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõike 3 punkti a kohaselt.\n(4) Vt määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 5 lõike 6 punkt ii. CITESi konventsioon hakkas aafrika savannielevandi suhtes kehtima alates 26. veebruarist 1976, mil Ghana kandis selle liigi III lisasse; aasia elevant kanti CITESi I lisasse 1. juulil 1975.\n(5) Nellemann, C., Henriksen, R., Raxter, P., Ash, N., Mrema, E. (Eds). (2014). The Environmental Crime Crisis – Threats to Sustainable Development from Illegal Exploitation and Trade in Wildlife and Forest Resources. A UNEP Rapid Response Assessment. ÜRO Keskkonnaprogramm ja GRID-Arendal, Nairobi ja Arendal.\n(6) Elevandikaubanduse infosüsteem (Elephant Trade Information System, ETIS) loodi CITESi raames vastu võetud resolutsiooniga Conf. 10.10 (läbi vaadatud 17. KOKil) elevantidega kauplemise kohta, milles seati muu hulgas järgmised eesmärgid: „i) teha kindlaks ja registreerida elevantide ebaseadusliku tapmise ja ebaseadusliku elevandiluukaubanduse tase ja suundumused ning muutused neis“. ETISe andmete alusel koostatakse põhjalik aruanne kogu maailmas konfiskeeritud elevandiluukoguste kohta enne iga CITESi konventsiooniosaliste konverentsi. Viimaste aruannetega, mis koostati 2016. aastal enne CITESi 17. KOKi, saab tutvuda aadressidel:\n(7) 50 % ETISe kirjete puhul ei ole CITESi konventsiooniosalised konfiskeeritud elevandiluu kogust määratlenud.\n(9) ELi liikmesriikidel soovitatakse lähtuda „töötlemata elevandiluu“ määratlusest, mis sisaldub CITESi raames vastu võetud resolutsioonis Conf. 10.10 (läbi vaadatud 17. KOKil), kus on kirjas:\nmõiste „töötlemata elevandiluu“ hõlmab nii poleeritud kui ka poleerimata terveid mis tahes kujuga elevandivõhku ning nii poleeritud kui ka poleerimata elevandiluud, mis on lõigatud tükkideks, olenemata sellest, kuidas selle algset kuju on muudetud, välja arvatud „töödeldud elevandiluu“; ning\n„töödeldud elevandiluu“ tähendab elevandiluud, mida on nikerdatud, millele on kuju antud või mida on täielikult või osaliselt töödeldud, kuid mis ei hõlma mis tahes kujuga terveid elevandivõhku, kui nende kogu pind ei ole nikerdatud.“\n(10) Eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevad õigusaktid.\n(11) Vt C(2017) 3108.\nSeadusliku omandamise tõendamine\nNii reekspordisertifikaatide kui ka ELi-siseste sertifikaatide puhul on taotlejal kohustus asjaomase ELi liikmesriigi CITESi asutusele tõendada, et dokumentide väljastamise tingimused on täidetud ja eelkõige, et elevandiluuese on omandatud seaduslikult (1).\nKuna reekspordisertifikaatide taotlused ja ELi-sisese kaubanduse sertifikaatide taotlused võivad olla väga erinevad (elevandiluu algse omandamise asjaolude, reeksporditava/kaubeldava koguse ja esemete deklareeritud päritolu/vanuse mõttes), on liikmesriikidel üldjuhul vaja hinnata taotleja esitatud tõendeid iga juhtumi puhul eraldi.\nKuigi on selge, et seaduslikku omandamist tuleb tõendada kõikidel juhtudel, peaksid liikmesriigid kaaluma elevandiluu reeksportimise/ELi-sisese kaubanduse taotluste hindamisel riskipõhise lähenemisviisi kasutamist. Tehingute kontrolli üksikasjalikkus võib olla erinev sõltuvalt reeksporditava/kaubeldava elevandiluu kogusest, elevandiluu vormist (nt antiikese, töödeldud, töötlemata), elevandiluu algse omandamise asjaoludest (nt äritehingu tulemusena, kingitusena või pärandusena) ja algse omandamise kuupäevast. Tehes tehingu liigi põhjal otsuse, milliseid ja kui palju tõendeid tuleb taotluse toetuseks esitada, peavad liikmesriigid lähtuma oma hinnangust tehingule.\nLiikmesriigid peaksid rakendama üksikasjalikumat kontrolli ELi-sisese töötlemata elevandiluuga kauplemise tehingute puhul, näiteks taotluste korral, mis puudutavad töötlemata võhku või suuremaid töötlemata elevandiluutükke, eriti kui taotlus esitatakse enam kui ühe terve võha/eseme kohta. Samuti võivad liikmesriigid kaaluda üksikasjalikumat kontrolli ELi-siseste sertifikaatide taotluste puhul, mis puudutavad hiljuti või äritehingu tulemusena (mitte kingituse või pärandusena) omandatud töötlemata elevandiluud.\nOluline on tähele panna, et seaduslikku päritolu kinnitava tõendi liik sõltub omandamise viisist. Näiteks:\nkui taotleja ise importis elevandiluueseme enne konventsiooni jõustumist, võib taotlejat kohustada tõendama, et ta elas või töötas riigis, kust ese eksporditi. Tõenditena selle kohta, et taotleja elas välismaal, võib aktsepteerida vanu fotosid, lepinguid, sünnitunnistuse väljavõtet, rahvastikuregistri väljavõtet või taotleja ja/või tema perekonnaliikmete kinnitusi. Lisaks peab taotleja tõendama, et elevandiluuese omandati/imporditi ELi seaduslikult (vt „Tõendite liigid“ allpool);\nkui elevandiluuese osteti ELis, peab taotleja tõendama, et see omandati seaduslikult või et ese vastab enne 1947. aastat omandatud „töödeldud isendi“ määratlusele (vt „Tõendite liigid“ allpool).\nReekspordisertifikaatide ja ELi-siseste sertifikaatide taotluste puhul tuleks üldjuhul eelistada alljärgnevalt nimetatud tõendeid.\nAlgne CITESi kohane impordiluba, mis on taotlejale väljastatud ja tolliasutuse poolt kinnitatud, või algsed impordidokumendid (nt tollidokumendid). Võimalusel tuleks dokumenti (dokumente) kontrollida asjakohastes andmebaasides (nt siseriiklikes tolliandmebaasides või CITESi kohaste lubade andmebaasides) sisalduva teabe põhjal.\nELi-sisese kaubanduse sertifikaat. Sellisel juhul tuleks võtta ühendust sertifikaadi väljastanud ELi liikmesriigiga, et kontrollida sertifikaadi kehtivust. Kui ELi-sisese sertifikaadi kohta esitatud teave on ebaselge või kui sertifikaadi kehtivuse või elevandiluu seaduslikkusega seoses on kahtlusi või küsimusi, tuleks taotlejalt ja/või sertifikaadi väljastanud asutuselt küsida lisateavet. Täiendavaid tõendeid võiks nõuda näiteks siis, kui sertifikaadil puudub identifitseerimist hõlbustav teave (nt fotod, kirjeldavad andmed, teave võhkade kaalu ja pikkuse kohta) või kui see teave on väga vana. Liikmesriigid võivad nõuda tõendeid, mis sisaldavad eseme ja selle päritolu kohta lisateavet, mida ei ole ELi-sisesel sertifikaadil märgitud. Samuti võib nõuda kviitungit või üleandmise akti (eriti kui sertifikaat on väljastatud seoses kindla tehinguga), mis näitab, et praegune omanik omandas eseme otse sertifikaadi omanikult.\nRadiosüsiniku meetodil eseme vanuse (ja ka päritolu) määramise/isotoopanalüüsi tulemused, (2) pidades meeles, et vanuse määramine iseenesest ei ole piisav seadusliku omandamise tõendamiseks.\nEksperdiarvamus, milles eseme vanuse teeb kindlaks sõltumatu ekspert, näiteks ülikooli või teadusasutusega seotud isik, kohtu konsultant või kohtu kaudu kinnitatud konsultant või volitatud/tunnustatud ekspert (3). Eksperdiarvamust võib pidada rahuldavaks tõendiks nii töödeldud kui ka töötlemata elevandiluu puhul (nt juhtudel, kui ei saa kasutada kohtuekspertiisi). Antiiksete töödeldud elevandiluuesemete puhul võib vanuse kindlaks teha nikerdusstiili ja käsitöötehnika põhjal.\nKui eespool kirjeldatud tõendid ei ole kättesaadavad, tuleks taotlejatelt seadusliku omandamise tõendamiseks nõuda muud liiki tõendusmaterjalide kombinatsiooni esitamist (vt muud liiki tõendusmaterjalide kohta allpool). Liikmesriigid peaksid taotlejalt taotluse kinnituseks küsima nii palju eri liiki tõendeid kui võimalik. Nagu on märgitud eespool jaos „Üldised kaalutlused“, sõltub omandamise kohta esitatavate ja aktsepteeritavate tõendite hulk ja liik taotluse laadist ja sellega seotud riskist. Kui ELi-sisese sertifikaadi taotlus on seotud töötlemata elevandiluu kaubanduslike kogustega, peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust aktsepteerida üksnes eespool olevas täpploendis esimese kolme punkti all loetletud tõendeid.\nMuud liiki tõendusmaterjalid (eelistatavalt nende kombinatsioon), mida võib pidada seadusliku omandamise rahuldavaks tõendiks, on järgmised:\nalgne CITESi kohane ekspordiluba ekspordiriigist või algne ekspordidokument (nt tollidokument). Võimaluse korral tuleks dokumenti (dokumente) kontrollida asjakohastes andmebaasides sisalduva teabe põhjal;\nelevandiluud sisaldavate „töödeldud isendite“ korral dokument, mille on koostanud volitatud/tunnustatud ekspert;\nkviitung või arve, kinkeakt või pärandidokumendid, nagu testament;\nelevandiluueset kujutavad vanad fotod (millelt nähtub kuupäev, äratuntav isik või päritolukoht), vana jahiluba (või muud jahiga seotud dokumendid), kindlustusdokumendid, kirjad või vanad avalikud dokumendid (näiteks ajaleheartiklid või muud algsed materjalid/väljaanded, mis tõendavad eseme päritolu);\nmuud täiendavad tõendusmaterjalid, mis kinnitavad seaduslikku omandamist, nagu eseme omandanud isiku töötamist (nt Aafrikas) kinnitav tõend või koopiad passitemplitest;\nomaniku ütlus/kirjalik tunnistus või allkirjastatud kinnitus. Liikmesriigid võivad kaaluda võimalust nõuda, et taotleja esitaks väljastatud sertifikaadiga seoses kirjaliku tunnistuse, milles ta kinnitab, et on teadlik valeandmete esitamise tagajärgedest. Ütlust/kirjalikku tunnistust peaksid siiski toetama muud tõendusmaterjalid, nagu fotod või kviitungid/arved;\nELis valmistatud „töödeldud isendite“ või muusikainstrumentide puhul tootja või eksperdi kinnitus selle kohta, et instrument valmistati ELi liikmesriigi territooriumil enne seda, kui asjaomane liik kanti CITESi nimekirja.\nKui taotleja poolt reekspordisertifikaadi või ELi-sisese sertifikaadi taotluse toetuseks esitatud tõenditele vaatamata on asjaomase elevandiluu omandamise seaduslikkus endiselt küsitav, peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust konsulteerida sõltumatu eksperdiga või tellida kohtuekspertiis, et kontrollida eseme vanust; vastavad kulud peaks kandma taotleja.\n(1) Vt reekspordisertifikaatide kohta määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 5 lõiked 3 ja 6 ning ELi-sisese kaubanduse kohta määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 8 lõige 3 koostoimes määruse (EÜ) nr 865/2006 artikliga 59.\n(2) ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo suunised elevandiluu proovide võtmise ja laboratoorse analüüsi meetodite ja protseduuride kohta sisaldavad ülevaadet olemasolevatest laboratoorse analüüsimise võimalustest ja juhiseid analüüsimise eesmärgil proovide võtmiseks, sealhulgas loetelu elevandiluu proovide võtmiseks vajalikest seadmetest ja materjalidest (vt UNODC. (2014) Guidelines on Methods and Procedures for Ivory Sampling and Laboratory Analysis. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, New York, eriti punkt 14.2.2 Isotopes (lk 30 jj ning lk 46); internetis aadressil https://www.unodc.org/documents/Wildlife/Guidelines_Ivory.pdf).\nVt ka veebisaiti aadressil www.ivoryid.org.\n(3) Enampakkumise korraldajate eksperdiarvamuste kasutamisel võib tekkida huvide konflikt, mida tuleb hoolikalt arvesse võtta.\nMärgistamine, registreerimine ja sertifikaatide väljastamise muud nõuded\nElevandiluutoodete püsimärgistamine enne ELi-sisese sertifikaadi väljastamist ei ole liidu õiguse kohaselt kohustuslik, kuid mõned liikmesriigid juba teevad seda. Peale selle võivad ELi liikmesriigid mõningate elevandiluutoodete puhul väljastada impordilube ja reekspordisertifikaate üksnes juhul, kui need tooted on märgistatud (vt määruse (EÜ) nr 865/2006 artikli 64 lõike 1 punkt d ja artikli 65 lõige 1), ning ka CITESi resolutsioonis 10.10 (läbi vaadatud 17. KOKil) kutsutakse üles märgistama „igas suuruses terveid võhku ning lõigatud elevandiluutükke, mille pikkus on vähemalt 20 cm ja kaal vähemalt üks kilogramm“.\nSellega seoses soovitatakse liikmesriikidel kaaluda püsimärgistust i) igas suuruses tervete võhkade puhul ning ii) lõigatud elevandiluutükkide puhul, mille pikkus on vähemalt 20 cm ja kaal vähemalt üks kilogramm. Märgistamine võimaldab seostada sertifikaadi asjaomaste elevandiluuesemetega ja parandab nende jälgitavust süsteemis.\nMärgistamisel on soovitatav lähtuda CITESi resolutsioonist 10.10 (läbi vaadatud 17. KOKil): „igas suuruses terved võhad ning lõigatud elevandiluutükid, mille pikkus on vähemalt 20 cm ja kaal vähemalt üks kilogramm, tuleks märgistada stantsimisvormi, kustumatu tindi või muu püsiva märgistuse abil, lähtudes järgmisest süsteemist: päritoluriigi kahetäheline ISO-kood, aasta kaks viimast numbrit/seerianumber antud aastal/ja kaal kilogrammides (nt KE 00/127/14). Kuigi konventsiooniosalised kasutavad erinevaid märgistamissüsteeme ning nad võivad erinevalt märkida seerianumbrit ja aastat (mis võib olla näiteks registreerimise aasta või valdusesse võtmise aasta), peab mis tahes märgistamissüsteemi kasutamise tulemusena iga märgistatud elevandiluutükk saama unikaalse numbri. See number tuleks tervete võhkade puhul paigutada võha ülaossa ja värvi abil esile tõsta“.\nResolutsioonis mainitakse, et märgistus peaks osutama päritoluriigile; kui see riik ei ole ELi liikmesriigis märgistuse pealekandmise ajal teada, tuleks kasutada selle riigi ISO-koodi, kus märgistamine aset leiab. Liikmesriigid võivad pidada asjakohaseks sätestada, et püsimärgistamise kulud kannab elevandiluu valdaja/omanik.\nKui ese on püsivalt märgistatud, tuleks kood edaspidise kontrollimise hõlbustamiseks sisestada elektroonilisse andmebaasi koos sertifikaadi numbri ja kogu asjakohase teabega, nagu pikkus, kaal ja omandamine enne konventsiooni jõustumist. Võimaluse korral tuleks see teave talletada riiklikul tasandil. Kui teave talletatakse piirkondlikul või kohalikul tasandil, tuleks näha ette mehhanism teabe jagamiseks keskse (riikliku) CITESi ametiasutusega ja selle ametiasutuse poolt järelevalve teostamiseks. Pärast märgistamist on soovitatav esemed fotografeerida ning säilitada andmeid ja fotosid koos.\nLiikmesriigid on teatanud probleemidest ELi-siseste sertifikaatide kehtivuse kontrollimisel, mis raskendavad asjaomaste esemete samasuse kinnitamist. Nende probleemide lahendamiseks soovitatakse liikmesriikidel teha järgmist.\nNõuda elevandiluuesemete (eriti töötlemata tervete võhkade) fotografeerimist ja, kui see on siseriikliku süsteemi kohaselt võimalik, tagada fotode kinnitamine või lisamine asjaomasele ELi-sisesele sertifikaadile. Fotod tuleks skannida ja neid tuleks säilitada koos väljastatud sertifikaadi andmetega. Tundemärgid, mille võiks dokumenteerida (ja mis on identifitseerimisel abiks), on iseloomulik värv, praod või muud kahjustused, võha kõverus ja lõikepind (nt puhtalt lõigatud või sakiline). Kasulikud oleksid fotod tervest võhast ja lõikepinnast. Kui võhal on graveering, tuleks lisada foto, millelt nähtuvad graveeringu detailid ja paigutus võhal. Eriti olulised on sertifikaadi esemeks oleva elevandiluu fotod juhul, kui elevandiluu ei ole märgistatud.\nLisada sertifikaadile andmed elevandiluueseme kaalu ja pikkuse mõõtmise kohta ja lõikepinna ümbermõõdu kohta. Kaalu puhul tuleks märkida, millal kaal kindlaks määrati (kas eset kaaluti sertifikaadi väljastamise ajal või kasutati vanemat teavet kaalu kohta) ja kas kaal sisaldab võimalikke võhale lisatud elemente (nagu lõikepinna kate või seinale kinnitamise vahend), mis võidi järgmisel mõõtmisel eemaldada. Pikkuse puhul tuleks märkida, kas see on välimine või sisemine pikkus ja kas tegemist on pikkusega lõikepinnast võha tipuni (või mõne muu pikkusega).\nRegistreerida nii asjaomaste esemete arv kui ka kaal (kg) (kuna esemete suurused on väga erinevad).


Populaarse võidusõidusarja “Autoplius Fast Lap” kaks etappi toimuvad tänavu Eestis\nEsileht»UUDIS»EESTI»Populaarse võidusõidusarja “Autoplius Fast Lap” kaks etappi toimuvad tänavu Eestis\nautor accelerista 18. apr. 2016 Updated: 18. apr. 2016 3 Mins Read\nAlustades lihtsast autode rajapäevast on “Autoplius Fast Lap” kasvanud suureks rahvusvaheliseks üritustesarjaks. Kui eelnevatel aastatel on etapid toimunud Leedus, Lätis, Poolas, Eestis ja Soomes, siis sel aastal jagatakse etapid võrdselt – kaks Pärnus auto24ringil ning kaks “koduväljakul” Kaunases “Nemuno ziedas” ringrajal.\nAutoplius Fast Lap” korraldajad tegid teatavaks 2016. aasta sündmuskalendri, kus Eestisse jõutakse kahel korral. Hooaja avasündmus on eriline kogu “Autoplius Fast Lap” ajaloos – esimest korda algab hooaeg Eestis, 23. aprillil Pärnus. Peale avapauku saab võidusõidu nädalavahetust nautida Leedu vanakooli ringrajal “Nemuno ziedas” 21-22. mail. Tagasi Eestis auto24ringil oleme 25. juunil, jättes lõppvõistluse ja finaalid Leedu kanda 27-28. augustil “Nemuno ziedas” ringrajal.\n“Oleme topelt rõõmsad, et auto24ringi koostöö Fast Lapi korraldajatega jätkub 2016 aastal kahe rajapäevana.” – kommenteerib auto24ringi juhataja Andres Hall.\n“Autoplius Fast Lap” on kasvanud sündmuseks, kus võisteldakse mitmetes erinevates klassides – alates amatöörvõidusõitjatest kuni Leedu tšempionideni ning etapid on kohandatud eri tüüpi autodele, tänavaautodest spetsiaalsete võidusõidumasinateni.\nTänavaklassi sõitjad saavad osaleda Time Attack võistluses, kus hinnatakse kiireimat ringiaega, päris võidusõiduautod saavad aga mõõtu võtta Time Attack PRO liigas ning ka WolfRace seerias, mis koosneb 10 ringi kestvast võistlusest neljas erinevas klassis.\nAlates Pärnu ringraja renoveerimisest ei ole möödunud ühtegi aastat “Autoplius Fast Lap” etapita Pärnus. Aastal 2015 osales 77 võidusõitjat Time Attack võistluses ning 32 osalejat Wolf Race seerias. Ringraja juhataja Andres Hall võtab ürituse heal meelel kaks korda vastu:\n“Auto24ringil on olnud au ja rõõm võõrustada Fast Lap rajapäevi mitmel korral. Tegemist on äärmiselt meeldivat ja positiivset fiilingut kandva rajapäevaga, mille korralduslik tase ja osalejate pühendumus on midagi, mis on jätnud alati suurepärase mulje. Seetõttu oleme topelt rõõmsad, et auto24ringi koostöö Fast Lapi korraldajatega jätkub 2016 aastal kahe rajapäevana. Soovitan kindlasti kõigil mootorispordihuvilistel tulla Fast Lapile osalema või pealt vaatama – suurepärane elamus on garanteeritud igal juhul.”\nKorraldaja sõnul toimub kodustel Leedu etappidel veelgi rohkem – sündmus kestab terve nädalavahetuse, tuues kohale mitte ainult palju võidusõitjaid oma autodega, vaid ka trikiautode “Show Off”i, superautode näituse, driftingu võistluse, parimad Leedu DJ’d, kenad neiud ja rohkem showd. Aastal 2015 osales üritustesarjas ühtekokku 194 võidusõitjat Leedust, Lätist, Soomest ja Venemaalt.\n[dropcap]ACCELERISTA KOMM [/dropcap]Tundub tulevat kuum võidusõidu-ja rallisuvi! Aeg kalendrisse suuri riste tõmmata, et raja ääres, uurikett üle rinna, kadestada ja kaasa elada! Meile igatahes mõte meeldib; ja arusaadav, et leedukad tahavad lausa poole oma ürrist Eestis korraldada – siin on kõikseparem publik ja kõikseparemad võidusõidurajad! Kaunite neidiste osas ei oska kosta, korraldaja jutust jääb mulje, et neid antakse ainult Leedus…\nAllikas: fastlap.lt, fotod Rytis Petrauskas\nNaised rooli ja rallima! Tänavuse Naisteralli start antakse 21. mail\nEelmine artikkelMercedez-Benz’i uus E-klass tööstuse ja kultuuri radadel: julge olla liider!\nJärgmine artikkel Kõlakas: Apple peab väidetavalt Berliinis salatöökoda


11. november: ööpäevaga lisandus 144 positiivset koroonaviiruse analüüsi | Tervisegeenius\n11. november: ööpäevaga lisandus 144 positiivset koroonaviiruse analüüsi\nUudis täiendatud 11.54\n11. nov. 2020 kell&nbsp11:11\nHommikul andis terviseamet teada, et ööpäevaga lisandus 132 positivset koroonaviiruse analüüsi. Nüüd täpsustati, et see oli esmaste positiivsete analüüside arv. Koos kordustestidega on täna positiivseid analüüsivastuseid 144.\nRahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi positiivseid tanalüüsitulemusi Harjumaale, kus koroonaviirusesse nakatumine tuvastati 61 inimesel.\nIda-Virumaale lisandus 53 uut nakatunut. Tartumaale, Hiiumaale ja Pärnumaale laekus 3 uut positiivset tulemust. Valgamaale lisandus 2 positiivset testitulemust ning Järvamaale, Põlvamaale, Raplamaale ja Viljandimaale lisandus 1 positiivne tulemus.\nKolme positiivse testi tulemuse saanul puudus rahvastikuregistris märgitud elukoht.\nHarjumaa 61 uuest juhtumist 50 on Tallinnas. Kahe põhja regionaalosakonna piirkonda saabunud juhtumi puhul on nakatumise põhjuseks varasem kontakt haigega. Ühel juhul toodi haigus sisse Ukrainast. Kolme juhtumi päritolu on teadmata. Ülejäänud juhtumite nakatumise päritolu on täpsustamisel.\n10. novembri täpsustatud info: 67 juhtumi nakatumise päritolu oli varasem kontakt haigega ning seitsme juhtumi puhul toodi haigus sisse Taanist, Küproselt, Soomest, Rootsist, Inglismaalt ja Venemaalt. Kahe juhtumi nakatumise päritolu on teadmata. 23 juhtumi nakatumise päritolu on täpsustamisel.\nPõhja regionaalosakonna jälgimisel on üle 10 000 inimese, kellest 1024 on haigestunud. Kokku saab põhja regionaalosakonna tööpiirkonnas eristada 24 kollet.\nKooli koldeid on 4 kokku 23 inimesega, lasteaia koldeid on 1 kokku 5 inimesega, töökoha koldeid on 7 kokku 116 inimesega, ürituste koldeid on 3 kokku 28 inimesega ja muu kontakti koldeid on 6 kokku 49 inimesega. Lisanduvad veel Rapla Hooldekeskuse kolle 65 inimesega, haiglakolle 18 inimesega ja Tallinna Vangla kolle 15 inimesega.\nIda regiooni tööpiirkonnas on 10 aktiivset kollet. Sillamäe esimese kooli koldega on seotud 38 ja Sillamäe teise kooli koldega 9 inimest, Jõhvi hooldekeskuse koldega 21 ja Narva lasteaia koldega on seotud 8 nakatumist. Narva-Jõesuu töökoha koldega on seotud 10 nakatumist. Viru Vangla koldes on 208 inimest. Kohtla-Järve kooli koldes on 6 inimest. Sillamäe töökoha koldes on 8 inimest. Narva spordikoldes on 43 nakatunut. Narva töökoha koldes on 7 inimest.\nIda regionaalosakonna jälgimisel on üle 3000 inimese, kellest haigestunud on 480.\nTartumaale lisandunud kahe juhtumi puhul on tegemist nakatumisega läbi töökontakti ja ühel juhul kandus nakkus edasi läbi hobitegevuse.\nValgamaale lisandunud uued juhtumid nakatusid läbi perekontakti. Põlvamaa ja Viljandimaa juhtumite nakkusallikas on teadmata.\nLõuna regionaalosakonna jälgimisel on üle 1000 inimese, kellest 172 on haigestunud (haigestunute number sisaldab ka põhja regionaalosakonna jälgitavaid). Lõuna regionaalosakonna jälgimisel on üks aktiivne kolle, milleks on 34 inimesega hooldekodu kolle.\nHiiumaale lisandunud nakatunud said viiruse läbi tööalaste kontaktide.\nÜks Pärnumaa nakatunu sai viiruse läbi perekontakti, teisel juhul toodi haigus sisse Ukrainast ja kolmanda juhtumi asjaolud on veel selgitamisel.\nLääne regionaalosakonna jälgimisel on ligi 700 inimest, kellest 105 on haigestunud. Lääne regionaalosakonna jälgimisel on 3 kollet Hiiumaal, kus esimeses pereürituse koldes on 13 ja teises ürituse koldes 8 ja perekoldes 6 inimest.\n11. novembri hommikuse seisuga viibib haiglas 63 COVID-19 patsienti, juhitaval hingamisel on 6 patsienti.\nKoju saadeti 7 inimest ning 1 inimene viidi Ida-Viru Keskhaiglast üle Tartu Ülikooli Kliinikumi.\nUusi COVID-19 haigusjuhtumeid avati 8. Uusi surmajuhtumeid ööpäeva jooksul ei lisandunud. Kokku on Eestis surnud 76 koroonaviirusesse nakatunud inimest.\n11. novembri seisuga on tervenenud 4378 inimest. Neist 3199 inimese (73,1%) haigusjuhtum on lõpetatud, 1179 inimese (26,9%) puhul on positiivsest testist möödunud rohkem kui 28 päeva ja inimene ei viibi haiglaravil ehk ootab tervenemise kinnitamist.


Päevade ärajäämine 08.04.16 / Naistehaigused\nOlen 19aastane neiu ja minul pole menstruatsiooni olnud septembri kuust saadik kui lõoetasin Yarina söömise. Jaanuaris pöördusin esimest korda arstile selle murega, siis tehti mulle läbivaatlus, ultraheli ja hormoonide analüüsid. Kuna arsti arvates oli tol hetkel kõik korras, siis ei muretsenud, kuid kuna veebruari lõpust hakkasid mulle alakõhu lööma tugevad valud ja ei kannatanud neid, pöördusin uuesti arstile, sest pimesool on ära lõigatud ja sellega ma seda seostada ei saanud. Arst määras ka Duphaston tabletid, et tsüklit mõjutada, mõjus ja päevad hakkasid aga kestsid vaid 2 päeva( tavaliselt 6-7) siiis pöördusin uuesti arstile, et teada saada proovide vastused, selle käigus tuli ka välja et mul klamüüdia. Sain rohud peale ja valud alakõhus lõppesid. Peaksin mai alguses minema uuesti kontrolli, et võtta proovid ja vaadata kas klamüüdia kadunud. Ja hetkel on viimastest päevadest möödas ùle 40 päeva.\nKuid minu mure on see, et kas päevade ärajäämine võib olla seotud klamüüdiaga? Ja kuna ma ise enne juuni algust Eestisse ei tule, siis mul ei ole võimalik naistearsti poole enne pöörduda, kas peaksin laskma mingeid analüüse teha siin Hispaanias? Ja millised tagajärjed võivad olla kui nii kaua pole päevi?\nKlamüüdia võib põhjustada kõhuvalu, urineerimishäireid (põiepõletikule iseloomulikke vaevusi), tsüliväliseid ebakorrapäraseid veritsusi, rohket voolust ja veritsust peale vahekorda. Menstruatsioonide hilinemine ja puudumine pole klamüüdiaga seotud. Kui enne pillide kasutamist oli tsükkel ebakorrapärane, siis peale pillide võtmise lõpetamist sageli samasugune olukord kordub. Menstruatsioonide puudumine ja harvad menstruatsioonid on seotud sageli polütsüstiliste munasarjadega, kuid võib olla ka teisi põhjusi. Soovitan edaspidi teha hormoonanalüüsid, kui pöördute tagasi Eestisse. Kui Teil on eelnevast ravist alles Duphastoni, siis võtke seda ka nüüd, kui menstruatsioon ei alga. See, et siiani pole olnud normaalset regulaarset menstruatsioonitsüklit, ei avalda kahjulikku mõju Teie tervisele.


Eramu kütmiseks alternatiivsed energiaallikad - Veemahutid 2022\nAlternatiivne küte - maja küte ilma tsentraliseeritud süsteemita\nRiigimajade paljud omanikud elavad sageli ainult soojas hooajas, et mitte kulutada raha ruumide soojuse säilitamiseks. Ja kõik, sest puudub võimalus keskkütte ühendamiseks - näiteks on väga kallis torud tõmmata lähimasse arvelduskohta, kus see süsteem juba olemas on. Kuid on ka alternatiivseid võimalusi.\nPüüdkem üldistada, mida tähendab alternatiivne küte. Kõige sagedamini ei mõisteta seda terminit mitte nii sooja põrandana, vaid mis tahes nende sortidest, olgu need siis vesi või elektripliit, sest need on sagedamini ühendatud tsentraalse kütte või elektrienergiaga. Sel juhul võtmesõnaks on "alternatiivne", ja mis tahes tavapäraste energiaallikatega, kas gaasi, elektri või tulevad torud olmejäätmete kuuma vee toru. Seetõttu kaalume neid meetodeid, mis võimaldavad teenusepakkujalt maja kütmist täielikult autonoomselt.\nKas meie huvi sektoris on katel? Ainult siis, kui see on ühendatud oma kaevuga ja biogaas või taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit kasutatakse katla soojendamiseks. Sellisena tähendavad nad tavaliselt päikese- ja tuuleenergiat, biogaasi ja geotermilist soojust. Ainult teisel kohal on ökoloogilised küttesüsteemid otseseks soojusenergiaks, näiteks infrapunaklaasid, sooja põrandad, mis on ühendatud samade taastuvate energiaallikatega.\nKõige populaarsemad on vee soojendamiseks kasutatavad päikesepaneelid. Selliste struktuuride tööpõhimõte on vedelate tugikandjate ülekandmine musta kattega torudesse läbi läbipaistva kasti peal, mille külg on kõrge kvaliteediga soojusisolatsioon. Mõnel juhul kasutatakse triplexi, mis hoiab parema temperatuuri reservuaari sees. Päikesekiired kuumutavad vedelikku väga kiiresti, kuigi soojust ei kaotata, vaid vastupidi, akumuleerub. Siis võib vett suunata kuuma veevarustusse või suletud küttesüsteemile.\nPäikesekollektorid töötasid ja talvisel perioodil on vaja luua kõige kallim variant - vaakumlampidega, mille kaudu jahutusvedelikku venitatakse.\nKuid võib-olla veel üks päikeseenergia rakendus - selle töötlemine elektrisse. Sel eesmärgil paigaldatakse katusele ja muudele sobilikele horisontaalsetele pindadele, sealhulgas kaotamata kohale asuvad kohad ja ehitusplatsid. Valguse saamiseks muudavad nad valguse, mis seejärel läheb kas aku juurde, kus seda kasutatakse kütteseadmete, näiteks kütterežiimide tööks. Kas kohe läbi stabilisaatori ja inverter võrku. Esimene seade kaitseb pinge tõusu eest ja teine - vahelduvvoolu saamiseks. Siiski tuleb meeles pidada, et viimasel juhul on praeguses pakkumises ikkagi võimalikud tilgad, seega on patareide kasutamine loogiline.\nHea võimalus elektri saamiseks - tavaline tuuleveski. Isegi kui tugeva õhumassi liikumine on üsna haruldane, võivad nõrgad impulsid vallandada vertikaalselt orienteeritud labasid, mis pöörlevad tuule suunas sõltumatult. Mitmed sellised taimed suudavad toota umbes 2-3 kilovatti, mis tagab elektrikütte sooja põranda või infrapunaplaatide töö. Ülevaade päikesepaneelidest on ilmselge - päeval ei ole pimedas ega valgusajas sõltuvust, õhtu puhub tuul. Kuid sellise projekti maksumus võib olla suhteliselt kõrge. Siiski, kui tegemist ei ole tuuleveski enese tagasimaksmisega, vaid talvel talvise mugavusega, siis võite kunagi minna suurte finantskulude juurde.\nTuulegeneraatorite puuduseks on vajadus kõigepealt elektrienergia järele ja alles siis on see soe. Sellises ahelas on tundlikud kaotused, see tähendab, et süsteem on suhteliselt vähe tõhus. Kui teete tuuleveski kätega, saab oluliselt vähendada kulusid ja samal ajal pakkuda kodu püsiv elektrienergia allikas, mida saab kasutada mitte ainult küttekatlad, vaid ka kodumasinaid. Ainus tingimus - panna generaator on vajalik kaugusel 100 meetri kaugusel majast, müha labad ja vibratsiooni baar ei ole negatiivset mõju närvisüsteemi üürnikud.\nVõib-olla on selline viis sooja maja talvel kõige kallim ja samal ajal kõige hädas. Tõsiasi on see, et rahuldava tulemuse saavutamiseks on vaja jahutusvedeliku üsna pikkade pööretega ehitada. Ja seal on kaks võimalust: vertikaalne või horisontaalne. Esimene hõlmab ühe sügava kaevu, umbes 150-200 meetrit või mitu 50 meetrit. See tähendab, et teil on vaja sobivat varustust, ilma et see oleks teid võimalik. Kui vahendid võimaldavad, võite pöörduda selle meetodi poole, see annab maja kuumuse paljude aastakümnete jooksul.\nTeine võimalus on geotermilise süsteemi horisontaalne orientatsioon. Sellisel juhul võite ise teha, sest toru rullide süvendamine, mis peab voolama vett, on vajalik ainult pinnase külmumisastmest madalamale. See on umbes 2 meetrit. Kuid sellisel juhul on vaja katta vähemalt 200 ruutmeetri suurune ala, st ligikaudu kakssada saiti. Istutamist on raske korraldada, kuigi taimed, millel on pealiskaudne juur, on täielikult talutavad. Sageli paigaldatakse sellised süsteemid kunstliku reservuaari paigutamiseni, mis annab veelgi suurema tõhususe, kuna vesi on suurepärane soojusisolaator.\nTööprintsüp süsteemi on järgmine - külma veega, näiteks kaevust siseneb torude ette mitmes rullidest vertikaalse süvendeid või mao Horisontaalasendisse mullas. Muldade sügavate kihtide temperatuur on alati kõrgem kui pinnast ja vesi soojeneb järk-järgult, tsükkel kulgeb pärast kogu süsteemi tsüklit. On loogiline, et sunnitud ringlus nõuab pumpa ja see omakorda viib elektrienergia tarbimiseni. Kuid koos tuulegeneraatoriga töötab selline küte praktiliselt ilma väliste energiaallikateta.\nPraeguseks on kodus kütteahjude jaoks mõeldud koduküttega kuumutussüsteemide alternatiivsed küttesüsteemid, mis töötavad mitte ainult gaasi või puidu, vaid ka vabade kütuste jaoks. Need on nn reaktiivventilaatorid, millest üks on näiteks raketi ahi. Spetsiaalne punker lubab paljude ettevõtete suurtes kogustes valmistada puidugraanuleid, samuti tavalisi saepuru, teraviljapuru, kiipe või isegi õlgi. Sarnased ahjud töötavad koonusel, mida võib nimetada taastuvaks energiaallikaks, sest neid saab koguda lähimasse metsasse piiramatus koguses, säilitades talvel kütust.\nSelliste küttesüsteemide eeliseks on praktiliselt tahma. Siiski tuleb meeles pidada, et koonuste kasutamine põhjustab tahma kogunemist, mis nõuab täiendavat hooldust, sealhulgas korstna puhastamist. Männukesi ei soovitata kasutada, kuna nende resininess on väga kõrge ja tahm moodustub väga suurtes kogustes, mis on tervisele kahjulik, sest mitte kõik põlemisproduktid sattuvad korstnasse samal ajal. Sellisteks otstarbeks on parem võtta nisukoore ja neid enne kasutamist kuivatada.\nVedelkütusel töötavaid ahjusid, näiteks jäätme mootoriõli, võib samuti pidada ökonoomseks, kuid need põhjustavad keskkonda kahjulike ainete emissiooni tõttu õhus. Nendeks on ahju, mis saab ahjus kütteõli. Kuid Euroopas rapsiseemne biokütuste jaoks mõeldud spetsiaalsed küttekehad on juba ennast hästi ennast tõestanud, kuigi meie tingimustes ei ole tõenäoliselt tegemist tahkete põlevate jäätmete reaktiivsete reaktorite kvalitatiivse konkurentsiga. Seetõttu on parem pöörata kodumaistele disainilahendustele. Muide, on ka mudeleid, mis on välja töötatud ruumide ja elektrienergia soojendamise protsessi abil spetsiaalsete eesliidete abil. Suveelamute jaoks lähevad sellised rajatised ideaalselt.\nSunniviisilise ja loodusliku ringlusega eramaja ühetoru küttesüsteem


Ebapopulaarne arvamus: võta PlayStation 5 asemel hoopis Xbox Series X, sest sa saad oma raha eest rohkem - Diktor\n13. apr. 2021 kell&nbsp13:28\nEestlased on alati olnud tugevalt PlayStationi usku. Kui jahid uut mängukonsooli, siis tõenäoliselt oled endale eesmärgiks seadnud koju tuua tutika PlayStation 5. Hetkel aga jääb Sony konsool Microsofti Xboxile mitmes olulises kategoorias selgelt alla.\nSelle jutu eesmärk ei ole mobiliseerida igikestva konsoolisõja kahuriliha: olen ära proovinud PlayStation 5 ja Xbox Series X-i ning minu arvates on mõlemad väärt mängukonsoolid. Tänaseks on aga tekkinud olukord, kus Xbox pakub mängijatele odavamalt rohkem sisu ning teeb konsooli kasutajate elu oluliselt mugavamaks.\nXbox on odavam\nPlayStation 5 on maailma nõutuim mängukonsool. See tähendab, et hinnad on kõrged ning saadavus on madal. Eestis on viimasel ajal järelturul hinnad küll kukkuma hakanud, kuid kui soovid osta poest uut konsooli, siis hetkeseisuga pead välja käima 800-1050 eurot.\nXboxile joostakse tormi oluliselt vähem, mis tähendab, et seda päriselt ka võimalik osta ja veel märkimisväärselt madalama summa eest. Eesti edasimüüjate juurest saad praegu tutika Series X-i kätte 640-650 euroga. Sääst on korralik, vähemalt 150 eurot.\nJuurdehindlusest ei pääse täielikult ja Series X-i ostes, kuid kui soovid lähiajal uue mängukonsooli soetada, siis PlayStationist on see kahtlemata odavam valik.\nPlayStationil oleks Smart Delivery sarnast süsteemi hädasti vaja. Foto: Microsoft\nLihtne ja loogiline versus ebavajalikult keeruline\nMe elame hetkel läbi uue konsoolipõlvkonna algusaegasid. See tähendab, et spetsiaalselt PlayStation 5-le ja uutele Xboxidele toodetud mänge on veel vähe ning paljud sinu mängudest jooksevad erinevatel režiimidel nii uuematel kui ka vanematel mängumasinatel. Xbox on mängude praeguse ja eelmise põlvkonna versioonide eristamise teinud konkurendiga võrreldes oluliselt lihtsamaks.\nMicrosoft rakendab Xboxi konsoolides Smart Delivery süsteemi. Kui ostad mängu Series X-il (või Series S-il, One’il või One X-il), siis tirid automaatselt alla mängu selle versiooni, mis sobib sinu konsooliga kõige paremini. Miks sa peaksidki tahtma oma uuel ja kallil konsoolil näha mängude kesisemaid versioone, kui saab ka paremini? Kõik on lihtne ja loogiline ning tehakse sinu eest automaatselt ära.\nPlayStation 5 rakendab aga ebavajalikult keerulist süsteemi, kus eksimused on lihtsad tekkima. Kui ostad PlayStation 5 peal digitaalse mängu, siis saad jätkuvalt valida, kas tirid alla selle mängu PlayStation 5 või PlayStation 4 versiooni. Täna on mängude versioonide eristamine lihtsam kui eelmise aasta novembris, mil PlayStation 5 ilmus, kuid kasutajale selle valiku jätmine on juba niigi üleliigne samm. Sa ei taha PlayStation 5 peal mängida oma mängude PlayStation 4 versiooni ja sarnaselt Xboxiga võiks ka Sony konsool automaatselt aru saada, millist masinat mängimiseks kasutatakse.\nPlayStation 5-l esineb probleeme ka füüsilise meediaga. Minu PlayStation 5 sees on hetkel PlayStation 4 mängu plaat. See mäng on saanud PlayStation 5 peal uuenduse, mille ma olen konsoolile alla tirinud. Sellest hoolimata hakkab mu PlayStation 5 igal korral pärast sisse lülitamist automaatselt alla laadima selle mängu PlayStation 4 versiooni. Tegu on süsteemiveaga, mis on Sony sõnul tänaseks juba parandatud, kuid tundub, et kõiki auke siiski veel lapitud ei ole.\nXboxi lihtsa ja loogilise süsteemi kõrval näib PlayStationi mänguversioonide eristamise metoodika eriti kohmakas ja ebamugav. Sa tahad oma uuel konsoolil mängida neid mänge, mis näevad sellel välja kõige kaunimad ja jooksevad kõige paremini. Microsoft on sellest aru saanud ja loonud süsteemi, mis teeb kasutajate elu võimalikult lihtsaks. Sony lahendus on pooltoores ja teeb eriti keeruliseks nende mängijate elu, kes konsoolide ja mängude erinevate versioonidega sina peal ei ole.\nGame Passist kasutajasõbralikumat mänguteenust leida on keeruline. Foto: Microsoft\nRohkem mänge odavama hinnaga\nXboxi konsoolide üks suurimaid tõmbenumbreid on Game Pass mänguteenus, millele PlayStationil hetkel tugevat vastulööki ei eksisteeri.\nGame Pass on kuutasupõhine mänguteenus, mis annab tellijale piiramatu ligipääsu suurele hulgale videomängudele. Game Pass eksisteerib eraldi konsoolil ja arvutil ning maksab mõlemal platvormil 10 eurot kuus. Eraldi on olemas veel 13-eurone Game Pass Ultimate teenus, millega saad endale Game Passi arvutil ja konsoolil ning lisaks veel Xbox Live Gold mänguteenuse, mis on vajalik netimängude mängimiseks.\nHinna-kvaliteedi suhtelt on Game Pass mängufänni jaoks üks parimaid hetkel saadaval olevaid pakkumisi. Teenuses on mänge üle 100 ning neid tuleb pidevalt juurde. Aja jooksul võetakse mänge ka Game Passist ära, kuid suuremaid ja populaarsemaid teoseid saab mängida pikalt. Näiteks lahkus teenusest hiljuti mahukas rollikas “The Witcher 3: Wild Hunt”, mis viibis Game Passis piisavalt kaua, et see algusest lõpuni läbi teha.\nKa mänguvaliku üle ei saa nuriseda. Kõik Xboxi stuudiote mängud tulevad Game Passi ilmumise kuupäeval. See tähendab, et Game Passiga saad esimeste seas mängida näiteks uusi “Halo” ja “Gears of Wari” mänge. Nüüd kuuluvad Microsoftile ka “Doomi”, “Fallouti”, “The Elder Scrollsi” ja “Wolfensteini” arendajad, seega tõenäoliselt näed nende seeriate järgmisi osi samuti Game Passis. Vanemaid osad on teenuse tellijatele juba praegu saadaval.\nLisaks Microsofti stuudiote mängudele jõuab Game Passi kiiresti ka muid suuremaid teoseid. Hiljuti jõudis sinna ilmumiskuupäeval näiteks uus ja soojalt vastu võetud netimäng “Outriders”, kuid mängida saab ka vanu klassikuid. Game Passis on olemas ka Xbox 360 ning isegi kõige esimese Xboxi mänge.\nPlayStationil ei eksisteeri hetkel veel teenust, mis suudaks pakkuda Game Passiga ligilähedaseltki midagi sarnast. Kõlakate järgi võib see peagi muutuda, kuid hetkel veel midagi konkreetset kinnitatud ei ole.\nMicrosofti tehnoloogia annab vanematele mängudele uue hingamise. Foto: Microsoft\nFPS Boost, Auto HDR ja VRR\nKohe kirjutame need keerulised terminid lahti, aga alustuseks on oluline mainida, et uutel Xboxidel on need olemas, PlayStation 5 ei toeta neist ühtegi.\nFPS Boost ja Auto HDR on Microsofti loodud funktsioonid, mis suudavad panna vanemad mängud jooksma ja välja nägema oluliselt paremini. FPS Boost kergitab mängude kaadrisagedust, Auto HDR lisab mängudele realistlikumaid valguslahendusi pakkuva HDR funktsiooni.\nNeed funktsioonid on hetkel olemas vähestel mängudel, kuid nende mõju on koheselt märgatav. Näiteks tulistamismäng “Sniper Elite 4” jookseb FPS Boostiga 60 kaadrit sekundis varasema 30 kaadri asemel ning Auto HDR annab mängu virtuaalsetele keskkondadele oluliselt realistlikuma mulje. Vahe on nagu öö ja päev: vana mäng jookseb ja näeb välja nagu uus. Tulevikus jõuavad FPS Boost ja Auto HDR veel suurema hulga mängudeni ja see annab vanematele teostele täiesti uue hingamise.\nPlayStation 5 peal sarnaseid funktsioone ei eksisteeri. Sony mängudivisjon on alati keskendunud eelkõige tulevikule ning vanemate mängude toetamine ei ole kunagi olnud PlayStationi fookus. Hetkel veel eksisteerib uue põlvkonna mänge aga vähe ning PlayStation 5 ja Xbox Series X-i peal mängitakse rohkem ka vanemaid teoseid. Selles valguses on igati positiivne, et Microsoft on otsustanud anda nendele vanematele mängudele modernsema ilme.\nKummastavamal kombel puudub PlayStation 5-l ka variable refresh rate ehk VRR funktsionaalsus, mis peaks tulevikus süsteemiuuendusega siiski kohale jõudma. Tegu on pildiparandusfunktsiooniga, mis kaotab ära mängudes üsna tavalise ekraani rebenemise efekti ning annab seega mängudele kvaliteetsema ja puhtama ilme.\nVRRi mõju illustreerib hästi näiteks “Assassin’s Creed Valhalla”: Series X-i pilt näeb PlayStation 5 omast välja oluliselt parem, kuna VRR silub kriitilistel hetkedel tekkivaid ebatasasusi. VRRi kasutamiseks läheb vaja ka telekat, mis seda toetab ning enamikes uuemates telerimudelites on see funktsionaalsus juba olemas.\nLõppude lõpuks oma mõlemal konsoolil oma tugevused ja nõrkused ning PlayStation 5 aktsia väärtus hakkab kerkima tulevikus, mil kohale jõuavad suured eksklusiivsed mängud.\nSee ei muuda aga asjaolu, et Microsoft on suutnud luua konsooli, mida on konkurendiga võrreldes oluliselt mugavam kasutada, mis pakub kasulikke lisafunktsioone, pika puuga parimat mänguteenust Game Passi näol ning mille saab kätte madalama hinnaga.\nMärksõnad: mäng, mängukonsool, playstation, tehnika, videomäng, xbox


Vaatamine - Arengutee Klubi\nTervisetreener ja nõustaja Anne Tipner-Torn nägemisest\nNägemine pole kunagi ainult nägemine, vaid ka märkamine. Alati sa ei märka asju siis, kui nad satuvad sinu vaatevälja, vaid sa paned tähele seda, millele oled keskendunud, mille suhtes oled avanud oma fookuse.\nFookus on kitsas. Kui näed tänaval õnnelikke inimesi, ei pruugi sa näha õnnetuid. Ja vastupidi. Märgates põrandal vedelevat prügi, ei märka sa lilli vaasis või abikaasa uut soengut. Nägemine on psühholoogiline. Isegi see, kui silmade ees hakkab uduseks tõmbuma, on seotud väsimusega asjadest, mida sa enam näha ei taha.\nSa ei taha märgata ebameeldivaid asju ... Oled harjunud end teatud asjade nägemisele fokusseerima. Kuidas aga muuta fookust?\nFookuse muutmiseks tuleb esmalt märgata oma emotsioone. Silmade energeetika on hiina meditsiini järgi otseselt seotud maksa energeetikaga. Maks ei tähenda mitte ainult maksa kui organit, vaid tervet energeetilist välja. Selle energeetilise välja peamiseks emotsiooniks on VIHA. Hiina meditsiini arstid leiavad, et maksa energeetikaga on seotud 80% haigustest ja probleemidest. Ometi võid väita, et sa pole vihane.\nVihale mõeldes võivad meenuda juhtumid minevikust, lapsepõlvest, mil lubasid endale viha näitamist ja ümbritsevad inimesed reageerisid negatiivselt . On üldteada, et viha ei ole ilus. Ja et vihane olek võib viia eemale nende inimeste armastusest, kellelt ootad hoolt ja tuge. Sa ei oska oma vihaga midagi peale hakata ja surud selle alla. Enamik inimestest võivad öelda, et nad pole vihased (ja pole kunagi vihased olnudki), kuid igapäevaselt saadavad neid viha allasurutud variatsioonid, nagu ÄNGISTUS, MASENDUS, FRUSTRATSIOON ja VÄSIMUS.\nNeist neljast tuleneb ka fookus - asjade märkamine. Sa näed nii palju seda, mida üldse näha ei tahaks ja silmad tulevadki appi. Nad ei näita seda enam nii selgelt... Fookust saab muuta õppides VIHA kui energiat vabastama. Viha vabaneb liikumise kaudu. Viha abil saab teha suuri muutusi, kasutades selleks JULGUST. Viha aitab teha plaane ja neid ka ellu viia! Viha on suur uue maailma üles ehitaja!\nMärgates enda masenduse, ängistuse ja frustratsiooniga seotud mõtteid, on see märgiks, et on aeg midagi muuta. Kõige tähtsam lahendus on esmalt puhata. Kui sellest piisab, on hästi, kuid nägemisprobleemid annavad tunnistust sellest, et oled jäänud kinni mingisse mustrisse või mugavusstsooni. Muutuste tegemine pole kunagi kerge. Maksa energeetikat toidab neerude energeetika ja kui tunneme, et see, millele elus toetume, on ebakindel või habras, on muutuste tegemine võimatu. Seega on vaja teadvustada, millele sa selles elus TEGELIKULT TOETUD.\nIstu korraks, hinga mõned korrad sügavalt ja tunne emotsiooni, mis sind praegusel perioodil kõige enam mõjutab. Millised inimesed ja uskumused on sellega seotud? Nüüd hinga uuesti mitu korda sügavalt sisse-välja ja kujutle, millist elu sa endale kõige rohkem tahaksid? Ava silmad ja kirjuta see unistus üles. Siin on lahendus. Nähes seda must- valgel enda ees, näed, kuhu poole liikuda. Istumine ja sügav hingamine tekitab KESKENDUMISE ehk viib sind kokku oma kõige sügavama sisemuse, iseenda keskmega.\nOlles ühenduses oma keskmega, saad muuta oma fookust. Oma keskmega ühendusse astudes saame isegi fookust laiendada. Teha seda, mida nimetatakse SELGELTNÄGEMISEKS ehk intuitsiooniks. Mitte kellegi teise nõuanne pole lahenduseks. Meedia ja televisioon üritab sinu sisemisi tajusid vaigistada. Mida rohkem neid uinuteid kasutad, seda pimedamaks jääd...\nKolmas silm ehk selgeltnägemine on teadlike otsuste vastuvõtmise keskus. Teha otsuseid, mis on SINU JAOKS HEAD. Ta on seotud ajuripatsiga ehk hüpofüüsiga. Ajuripats on kõige tähtsam sisenõrenääre. Ta nõristab hormoone, mis reguleerivad teiste näärmete tööd. Tal on tugev mõju kilpnäärmele ja neerupealistele. Ajuripats kontrollib vererõhku ja vastutab nii füüsilise kui psühholoogilise kasvu eest. Kui oled oma sisemise teadmisega kooskõlas, usaldad oma intuitsiooni ja kasutad oma loovat kujutlusvõimet, töötab see nääre hästi. Sa ei pea enda kohta saadud kriitilist teavet võtma tõena, muidu takistad selle näärme tööd. Sisemisel mõtteilmal on füüsilisele tervisele tohutu mõju, seda näitavad kõik uuringud.\nMõned soovitused nii nägemise kui kogu füüsilise tervise parandamiseks.\nLuba oma meelel lõdvestuda, liigne aktiivsus toob muret ja kinnismõtteid.\nOtsi igas inimeses ja igas olukorras head.\nKahtle neis, kes eitavad su sisemist väärtust ja ilu.\nLõpeta enda võrdlemine teistega, leia üles oma ainulaadsus.\nKohtu mõttekaaslastega, nii leevendad hirmu ja üksindust.\nLoe ja vaata ülendavaid ja inspireerivaid filme, loe sarnaseid raamatuid.\nVaata ennast iga päev peeglist ja tunne enda vastu armastust.\nOtsusta olla nii armastav ja positiivne, kui vähegi oskad.\nMärka oma väsimust ja kurnatust. Tee endale mõni hea kingitus!