PALJU ÕNNE! Muhu Jaanalinnufarmis sündis krapsakas sebrapoiss - Lemmikloom\nPALJU ÕNNE! Muhu Jaanalinnufarmis sündis krapsakas sebrapoiss\nMuhu Jaanalinnufarm annab teada, et paar nädalat tagasi lisandus nende perre uus liige: terve ja tegus sebra.\n1999. aastast tegutseb kaunil Muhu saarel põnev Jaanalinnufarm, mida peavad Elmet ja Helena Erik koos laste ja lastelastega. Peretütar Ingrem Raidjõe peab farmis suvekohvikut. Farmis saab peale jaanalindude näha ka palju teisi omapäraseid loomi. Seal pesitseb ka Eesti ainukene sebrapere koos oma noore pojaga. See on kaunis koht, mida suvel koos perega külastada.\nMillal farm alguse sai ja kust selline idee tuli?\n1999. aastal, kui olime lähenemas oma esimesele ümmargusele juubelile, koondati meid riigitöölt ja oli vaja otsustada, mis edasi saab. Otsustasime maaelu proovida, mesilased võtta ja astelpajusid kasvatada, sest meie maakodus Muhumaal olid selleks eeldused olemas. Alustasime kuue mesitaru ja 300 astelpajuga, meenutab Helena.\nSama aasta augustis tähistasime hõbepulma ja pulmareisile läksime Vilsandi saarele. Hommikul vara sõitsime paadiga saarele ja päris sadama lähedal kohtusime esimest korda ka jaanalindudega. Nad meeldisid meile väga ja võib öelda, et see oli armastus esimesest silmapilgust. Tegime kohustusest ruttu saarele tiiru peale, et jõuaksime tagasi ja saaksime neid veel pikemalt vaadata. Huvi lindude vastu oli väga suur ja võtsime ühendust peremehe Jaan Teeäärega, kes organiseeris külastuse ka ühte Rootsi jaanalinnufarmi.\nLiigutav VIDEO: Vaata, kuidas reageerivad päästetud pardid, kes näevad esimest korda elus vett 22.12.2017\nSeejärel jõudis ots bürokraatiani, mille maht meid esialgu ehmatas. See paberimajandus oli vist kõige raskem osa eeltööst, kuid kaks kuud pärast jaanalindudega kohtumist saabusid esimesed linnud koos esimese lumega Muhumaale.\nKui jaanalinnud olid oma koha leidnud, siis kes olid järgmised farmiasukad ja kuidas te selleni jõudsite?\nTallinna loomaaias polnud 2001. aastal ühtegi lennuvõimetut lindu ja me mõtlesime, et eestimaalased võiksid ka neid näha. Nii soetasime emud ja nandud. Kängurud tulid abikaasale mõttesse siis, kui ta mulle sünnipäevaüllatust otsis. Minu lemmikkaisukas on olnud känguru, tema lemmikud olid aga sebrad ja need sai ta oma sünnipäevaks kolm aastat tagasi.\nFoto: Triin Vasli\nKuna meie olime endale toredad loomad saanud, siis ka lapselapsed, neid on praegu kaheksa, tahtsid endale lemmikuid saada. Nii tulid faasanid, ponid, jänkud ja alpakad. Tegelikult on alpakad meie pere ühised lemmikud. Selleks aga, et mitte lasta talu juurde kuuluvaid põlde rohtu kasvada, ostsime ka lihaveised − Šoti mägiveised, Gallowayd ja Herefordid. Pindalatoetus aitab meil pika talve üle elada.\nKuidas näeb välja farmi igapäevane töö ja mida teevad asukad talveilmaga?\nTurismihooaeg kestab 15. maist kuni 15. septembrini. Oleme avatud iga päev (123 päeva järjest) kella 10-st kuni 18-ni. Siis viime loomad lähedal asuvasse põhifarmi, kus on kõigi jaoks soojustatud ruumid.\nSuvel kestab meie tööpäev kella kuuest kuni kümneni õhtul, sest siis on ka heinategu ja tibude inkubeerimine.\nKa hooajavälisel ajal jätkub toimetusi piisavalt, kuid siis katsume valgusega sammu pidada ja teineteisele puhkust anda. Kindel on see, et sellise elu juures tööst puudust pole. Sügisene loomade ümberpaigutamine ja veiste karjamaalt karjamaale meelitamine pole ka kerge töö. Toitmine ja sõnnikukoristamine on ju igapäevane kohustus.\nMis on aidanud teil jõuda siia, kus te praegu olete?\nKorrates Siim Kallase mõtet selle kohta, mis on Eesti toonud siia, kus me nüüd oleme, siis julgus, töökus ja vastutustunne on väga olulised.\nJULGUS riskida − panime panti oma Tartu maja, mida ehitasime kaua ja suure armastusega. Seega polnud meil ka tagasiteed ja meid sai päästa ainult TÖÖKUS − saime loota ainult iseendale, mitte mingitele toetustele. VASTUTUSTUNNE oma loomade ja ettevõtmise pärast – see sundis meid iga päev tõusma ja pingutama, andma endast parima, sest ellu jäävad ainult parimad.\nAga loomulikult armastus nende loomade ja teineteise vastu, teisiti poleks me suutnud seda rasket tööd seitseteist aastat teha.\nMis on olnud kõige suurem raskus, millega olete pidanud aja jooksul silmitsi seisma?\nIga algus on raske, investeeringud on suured ja raha on vähe. Alustajad peavad endale aru andma, et kuldmuna ei sünni niipea. Tööd ega raskeid valikuid ei tohi karta, sest kui oled andnud endast parima, aitavad sind ka kõrgemad jõud ja õnn tuleb mängu. Tagasi vaadates võib öelda, et meil on olnud nii mõnigi kord õnne. Rutiinist aitab üle saada ka positiivne suhtumine ja talupojamõistus.\nKas sulle meenub mõni armas seik, mis nende vahvate asukatega juhtunud on?\nKasulapsi, keda on tulnud lutipudeliga toita, oleme saanud mitu. Kõige armsam neist on aga Marta. See juhtus kuus aastat tagasi märtsis, kui ühel känguruemal oli piimaga probleeme. Algul kolis tema tita teise ema taskusse, kus piima oli, kuid kahele poleks seda kauaks jätkunud. Seepärast tuli kähku piimapulbrit, lutte ja lutipudeleid tellida ning nii toitsime teda kuni septembrini nagu väikest last iga nelja tunni tagant. Algul magas ta lausa minu kaisus, hiljem aga õmblesime „soojustatud kukruˮ, mis rippus mul kogu suve üle õla. Siiani lubab ta end sülle võtta ja lakub mind nagu oma ema, kuigi praeguseks olen juba neljakordne vanaema tema järglastele.\nMillal farm külastajatele avatud on?\nOleme tänulikud kõigile oma sõpradele ja külastajatele, kes meid toetavad 15. maist kuni 15. septembrini, ikka kella 10-st kuni 18-ni.\nMaailma kõige väiksem hobune jääb suuruselt alla isegi paljudele koertele\nGALERII: Vaata, kuidas läheb Eesti esimesel sebratitel Zemfiral!\nJahmatav päästeoperatsioon: kui kutsikas lõpuks päästeti, ilmus purgist välja üks imearmas...\nFOTOD: 13 tundmatut ja kummalise välimusega looma


FiercestBrat profiil | Sexy Asian Girl Chat\n20, Kaljukits, Philippines, navotas\nViimase sisselogimise aeg: 15.12.19 16:48:30\nKlõpsates nupul, tõstad FiercestBrat esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. FiercestBrat hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nMeMyselfAndI 5 fotot 5 photos\nOluline info kasutaja FiercestBrat kohta\nKasutaja FiercestBrat tööaeg\nKasutaja FiercestBrat amatöörvideod


Lihtne vastus oleks ju – tööd on liiga palju. Töö on kõige suurem kubjas, ütleb ka vanasõna. Ehk on see aga liiga ühekülgne lähenemine.\nEesti majanduses on saabunud stabiilsus, äri voolab rahulikult. Üha enam firmasid saab ennast nimetada “pikaajalise kogemusega firmaks”. Kui viis aastat tagasi oli viis ja enam aastat tegutsenud firmasid 16 700, siis eelmisel aastal oli neid juba 22 500 ehk tublisti üle poole ettevõtetest.\nSee on hea ja loomulik areng. Ent teisest küljest tähendab see ka, et töö on muutunud rutiinsemaks. “Ma olen seda juba näinud,” kumab nii mõnegi juhi ja töötaja peas tööülesande kallale asudes. “Kui ma olen seda juba näinud, siis pole see minu jaoks suur väljakutse,” räägib inimese alateadvus. Järelikult – rutiinsus, mehaanilisus kasvab. Ent töö maht ajaliselt on ikka sama. See pole rahuldav olek inimesele, kel on veel mälestus 90ndate kiiretest majandusvõngetest, igapäevastest väljakutsetest.\nJa miks ei peakski me väsinud olema. Eestlased töötavad nädalas keskmiselt 42 tundi, näiteks soomlased 38 tundi, prantslased ja itaallased 37 tundi ja taanlased suisa 33 tundi nädalas. Kas tõesti on eestlased “inimesed teiselt planeedilt”, nagu armastas öelda spordikommentaator Lembitu Kuuse suusataja Mika Myllylä kohta, kui see mäekõrguselt teistest üle oli? Kas töötame seepärast, et töö teeb õnnelikuks? Meile on juba koolijütsina õpetatud A. H. Tammsaarelt klassikat: tee tööd, siis tuleb ka armastus. Sellest loogikast lähtudes peaksime olema õnnelikumad kui taanlased. Eks ta ole. Kardan, et isegi kui suudetaks õnne mõõta, siis vaevalt me taanlastest kolmandiku võrra õnnelikumad oleksime, nagu võiks eeldada töötatud tundide järgi.\nVaatame ületöötamise pahupoolt – suurem närvipinge, stress, mis võib muutuda selle hullemaks vormiks, distressiks. See lööb suures osas välja just vereringeelundkonna haigustena. Eestis sureb aastas umbes 18 000 inimest, neist üle poole vereringeelundkonna haigustesse. Lihtsamalt öeldes: südamerikked, kõrgvererõhutõbi, insult viivad meie seast manalateele suurima osa minejatest.\nEks kala hakkab ikka peast mädanema ning traditsioonid ja töökultuuri loob firmas juht. “Jooksen nagu orav rattas, lapsi näen ainult magamas, sest hommikul lahkun liiga vara ja õhtul saabun liiga hilja.” Olen kuulnud selliseid ütlusi kümneid kordi. Firmajuhid ei väärtusta inimese aega iseendale. Nagu nad ei väärtusta ka iseenda aega, samastades ennast firmaga. Ikka näpistatakse tööle lisa töötaja ja enda ajast.\nFirma on vaid virtuaalne reeglistik, mille raames saab inimene ennast teostada. Võib-olla siin olekski koht ja aeg muuta hoiakut, suhtumist. Võib-olla siin olekski ravim väsimuse vastu – väärtustame inimest ja tema aega, alustades siinjuures iseendast.\nInvesteeringud elutusse kapitali, rauda ja plastmassi, on Eestis vabastatud tulumaksust. Samas investeeringud inimesse on maksustatud topelt – 33protsendise sotsiaal- ja 24protsendise tulumaksuga. Inimene on vähem väärtuslik kui raud. Ja nii kuluvadki firmas inimesed kiiremini kui raud.\nPakun loosungi “Töötame vähem”. Kõlab tobedalt ja nagu ametiühingurakukese eestkõneleja suust. Kuid lisan siia täienduse: töötame vähem, aga kvaliteetsemalt! See aga on saavutatav siis, kui riik, ja eelkõige firmajuhid, hakkavad väärtustama inimest – iseennast, kolleege ja vaba aega. Inimene teeb head tööd siis, kui ta on tasakaalus, isiklik elu ja töö moodustavad terviku ja ta tunneb, et need mõlemad lähevad tööandjale korda. Ja väsimushetki jääb üha vähemaks.


Mida saad sina indeksifondide esimestest kuudest õppida?\nTuleva · 8. september 2017 · Teema: Analüüsid, Liikmetele\nVahetasid või plaanid vahetada vana pensionifondi kaasaegse, madalate kuludega indeksifondi vastu? Hea otsus.\nEsimestel tegutsemiskuudel on kõigi Eesti II samba indeksifondide tootlus negatiivne. Kas midagi on valesti läinud või on see lihtsalt märk sellest, et iga algus on raske?\nMitte kumbki – kõik on täpselt nii nagu peab. Indeksifondid on suutnud väga madalate kuludega teha täpselt seda, mida lubasime: saavutada tulemus, mis vastab väärtpaberituru keskmise ehk võrdlusindeksi liikumisele.\nVäärtpaberiturud on tsüklilised. See tähendab, et tõusule järgneb tavaliselt langus ja langusele omakorda tõus. Kui sa investeerid aktsiatesse, on sisuliselt võimatu, et sinu portfelli väärtus liigub ainult tõusujoones. Kui sa investeerid pikaajaliselt, pole sul tarvis lühiajaliste languste pärast muretseda. Kui sa investeerid püsivalt ja regulaarselt väikeste summade kaupa, töötavad lühiajalised langused sinu kasuks: kui turg on langenud, saad järgmisest palgast tehtava sissemakse eest rohkem fondiosakuid.\nMiks on indeksifondide osakute väärtus langenud?\nIndeksifondide tootlus käib käsikäes turu keskmisega. See on hea, sest reeglina jäävad aktiivselt juhitud pensionifondid pikas plaanis turu keskmisele alla. Aga see tähendab ka seda, et kui maailma aktsiate hinnad on keskmiselt langenud, langeb sinu portfelli väärtus samuti. Vaatame, kuidas on Tuleval läinud võrreldes maailmaturu keskmisega.\nIndeksi järgimine toimib: Tuleva Maailma Aktsiate Pensionifond liigub käsikäes turgude keskmisega.\nIndeksi järgimine toimib: tootlus liigub käsikäes turgude keskmisega.\nSellest ajast, kui Tuleva investeerimist alustas, on indeksi tase langenud 4,3%. Täpselt sama palju on langenud ka meie aktsiafondi osaku väärtus.*\nTuleva fondid on tegutsenud vaid loetud kuud. Aga pikema perioodi vältel saab vaadelda meie võrdlusindeksi liikumist: vaatame, kuidas on indeksiga võrdluses läinud Eesti pensionifondidel, mis investeerivad kuni kolmveerand varast aktsiatesse (agressiivse strateegiaga fondid):\nEPI-75 võrdluses indeksiga*\nKas varsti hakkab turg jälle tõusma või on karta, et langus veel jätkub?\nLühidalt: ei tea. Tõusule on turgude ajaloos alati järgnenud lühem või pikem langus. Langusele järgneb tõus. Kui suur langus, kui suur tõus ja millal, seda ei tea mitte keegi. Väga paljud arvavad, et teavad. Enamikul ei ole õigus, aga üksikutel läheb täppi. Neid pärjab härra Tagantjärgi Tarkus hiljem suurepärasteks ennustajateks.\nNii maailma kui ka Eesti kogemus on näidanud, et katsed ennustada ehk turgu ajastada toovad investoritele pigem kahju kui kasu. Väga kartlikul fondijuhil võib õnnestuda vältida mõnda lühiajalist kukkumist, ehkki Eesti kogumus näitab, et enamasti ei õnnestu. Tagantjärgi jätab liigne ettevaatlikkus näiliselt parema mulje kui naiivne uljus, aga mõjub sama hävitavalt, võttes sinult võimaluse oma vara headel aegadel kasvatada.\nSiin graafikul on Eesti ühe pensionifondi juhi avalikult väljaöeldud ootused seatud ajajoonele, mis näitab aktsiaturgude tegelikku liikumist (vt täissuuruses). Ajajoonel on ka tema juhitud fondi tootlus samal perioodil. Ilma nimeta, sest see ei ole mõeldud ühe fondijuhi naeruvääristamiseks ega räägi suurt midagi tema analüüsivõimest.\nKüll aga tuleb siin ilmekalt välja, et turgude käitumine ongi ettearvamatu. Sellepärast ei soovitagi enamus maailma analüütikuid pikaajalistel investoritel pead murda selle üle, mis niikuinii on meie kõigi kontrolli alt väljas. Sellel, kes ikkagi pidevalt ennustamisega tegeleb, läheb kindlasti mõnikord täppi ka, aga enamasti ei lähe. Keskmiselt umbes kolm kuni neli fondijuhti kümnest suudab aktiivse juhtimisega teha aastaga parema tulemuse kui turu keskmine, näitavad uuringud. Paraku on need kolm kuni neli igal aastal erinevad. Kümme aastat järjest suudab turu keskmist võita keskmiselt üks kuni kaks fondijuhti kümnest.\nNiisiis, ennustamine on tänamatu töö, aga see neelab palju aega ja raha: ühel või teisel moel maksad sina investorina selle kulu kinni. Võid lugeda ka hiljuti avaldatud Betterment-i artiklit sellest, kuidas turg ja investorite muretsemine ei käi ühte jalga.\nKui võtta ükskõik milline kümne aasta pikkune periood aktsiaturgude ajaloos, on tõusud ületanud langusi: investorite vara on teeninud positiivset tootlust vaatamata vahepealsetele kukkumistele. Mida pikemaks ajaks investeerid, seda suurema tõenäosusega kasvab sinu vara kenasti. Pensioniks kogudes on investeering väga pikaajaline: 40 aastat või rohkem. Kui sa püüad lühiajalisi langusi vältida, jääb sinu pikaajaline tulu suure tõenäosusega väiksemaks.\nMis siis, kui nüüd tõesti ootab ees pikem kukkumine?\nIndeksifondi eeliseks on, et sinu vara on kaitstud fondijuhi inimlike vigade eest – nii ülemäärase uljuse kui ka kartlikkuse eest. Indeksifondi reeglites on täpselt kirjas, kuhu ja kui palju fondijuht peab ja võib raha paigutada. Aga keegi ei saa sind kaitsta sinu oma inimlikkuse eest – kui sa teed pikaajalisi investeerimisotsuseid lühiajaliste tulemuste põhjal või vahetad pensionifonde panga müügiesindaja meelitusel pooljuhuslikult, kaotad eelise, mida indeksifond sulle pakub.\nSellepärast pea meeles, et pikaajalise investeerimise võti on järjekindlus. Sinu palgast läheb iga kuu väike summa pensionifondi. Kui turul on parasjagu halvad ajad, saad selle eest rohkem fondiosakuid kui headel aegadel. Kui turgudel tulevad jälle paremad ajad, siis on sul rohkem osakuid, mille väärtus kasvab. Ostude ajas hajutamine töötab sinu kasuks, aga ainult eeldusel, et sa ei hüple pensionifondidest sisse-välja.\nSeega: kui valid indeksifondi, pead olema piisavalt tark, et lasta turgudel teha oma tööd ja panna vastu kiusatusele püüda “gaasi anda” või “pidurit vajutada”.\nMida siis teha, kui sa oled valinud indeksifondi ja arvad, et turgudel ootab ees madalseis? Mitte midagi, leiab maailma suurima fondivalitseja Vanguard-i asutaja Jack Bogle. “Püsi lihtsalt kursil.”\nMillal on hea aeg pensionifondi vahetamiseks? Alati, kui selleks on hea põhjus. Mitte kunagi, kui sa püüad turgu üle kavaldada – isegi professionaalidel õnnestub see väga harva. Loe lähemalt, millal peaks ja millal ei peaks pensionifondi vahetama. Kui valid Tuleva pensionifondi, on kasulik ka selgeks mõelda, millist tootlust sul on oodata.\nLoe lisaks – Warren Buffett: tähtis on järjekindlus\n* Eesti pensionifondide võrdlusindeks koosneb 75% MSCI ACWI netotootlusest eurodes ja 25% ulatuses Euroopa valitsuste võlakirjade tootlusest kuna Eesti pensionifondide portfelli võlakirjade osa on ajalooliselt olnud investeeritud eurodes (või kroonides) nomineeritud võlakirjadesse. Tuleva fondi portfell järgib võlakirjade osas globaalset Bloomberg Barclays Global Aggregate indeksit. Pikas plaanis peaks Tuleva fondi tootlus jääma oma võrldusindeksist maha ca 0,5% aastas ehk kogukulumäära võrra. Lühema perioodi tootlus võib mõlemas suunas veidi rohkem erineda, sest algusperioodil on suurem investeerimata vara osakaal (vastavalt fondi reeglitele paigutame kogunenud raha turgudel üks kord kuus).


KUIDAS VALIDA FONDI NAGU PRO - SIHTASUTUS - MEIK - DAILYBEAUTY - ILUHOOLDUS - MEIK - 2019\nÕige vundamendi valimine võib olla heidutav ülesanne, sa ei pea mitte ainult saama oma varju õigesti, vaid sa pead leidma ka õige vormi, mis töötab teie nahatüübil. Nagu igaüks, kes on kunagi vahetanud sihtasutusi, mis tuginevad kellegi teise hõõguvale nahale ja soovitusele, teab see, mis mõnedele hästi sobib, ei pruugi teiste jaoks kõige paremini toimida. Nahatüübi jaoks sobivaima valemi leidmine on võti, et vältida purunemist, laiendamist ja värvi suurendamist, et saavutada veatut viimistlust.\nEsimene samm on tuvastada teie nahatüüp. See võib tunduda närvilisemana; nahk jaguneb neljaks - normaalne, õline, kuiv ja kombineerituks, kuid naha tüübi määramine võib olla üsna keeruline ja vajate veidi abi. „Kui teil on raskusi naha tüübi tundmisega, vähendab professionaalile minek pettumust. Nad juhivad teid õigele teele, et leida oma naha jaoks parim alus, ”ütleb Stephanie Torres, esteetikast Spaas Delamaris Greenwichis, CT.\nKui olete oma nahatüübi kindlaks määranud, otsige preparaate, mille alus on teie nahale parim. Võib-olla olete kuulnud, et sihtasutused on kas vesi- või õlipõhised, kuid kosmeetikakemik Kelly Dobose järgi pole see nii must-valge. „Tänapäeval on enamik vundamente vee- ja silikoonemulsioonidest. Kaasaegsete sihtasutuste „naftafaas” viitab tihti silikoonfaasile, ”ütleb Dobos. „Kuna on nii palju võimalusi, alustage üldvalemiga-silikoon, õli või vesi ning sobitage oma üldise nahatüübiga.”\nKui teil on normaalne või kuiv nahk, otsige õli- või silikoonil põhinevat valemit Giorgio Armani Maestro Fusion meik ($ 64) või Dior Diorskin Nude Air Serum ($ 53). „Õlipõhised alused töötavad kõige paremini veetustatud ja küpsele nahale. Nad annavad nahale täiendavat niisutamist ja rasvase väljanägemise ning aitavad kaasa ka peenete joonte ja kortsude ilmumisele, ”ütleb Torres.\nKombineeritud või rasvase naha jaoks otsige kergemaid, õlivaba, veepõhiseid valemeid. „Õlipõhised vundamendid võivad olla rasvase nahatüübi jaoks problemaatilised, sest need võivad süvendada sära ja aidata kaasa rasvase tunde tekkele, kui päev areneb,” lisab Dobos. Meile meeldib Moodustab igavese näo ja keha vedeliku make-up ($40), Clinique veelgi parem meik lai spektri SPF 15 ($ 27) ja Liiga nägu hämmastav nägu vedel fond ($ 36) õli vaba katvuse eest, mis kestab kogu päeva.\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ Õige fondi valimine, mida sa ei teadnud


Anton Lembit Soans - Howling Pixel\nHaridus ja ametikohad\n1905. aastal lõpetas Tallinna Peetri Realkooli 21. lennu (nüüd Tallinna Reaalkool). Eestis ei olnud võimalik arhitektuuri ega inseneeriat veel õppida, seega oma erialase hariduse omandas Anton Soans Riia Polütehnilises Instituudis (nüüd Riia Tehnikaülikool) aastatel 1905–1913. Üheaegselt õppisid seal mitmed teised arhitektuurist tuntud nimed nagu Erich Jacoby ja Karl Treumann-Tarvas, Herbert Johanson, Eugen Habermann, Ernest Kühnert (samuti Tallinna Reaalkooli vilistlased) ning Edgar Johan Kuusik. Nende hüüdnimega "riialaste" seltskonda loetakse esimeseks Eesti arhitektide põlvkonnaks.\nArhitektide vähesuse tõttu ei tekkinud tsaariajal Eestis ühtegi vastavat organisatsiooni. 1921 aastal asutasid 10 kohalikku arhitekti, sealhulgas Anton Soans Eesti Arhitektide Ühingu (nüüd Eesti Arhitektide Liit).\nAnton Soansil oli väga mitmekesine tööpõlv. Erialane karjäär algas Peterburis Korterite Ehitamise Ühingus akadeemiku Ernst. F. Wierichi juures, hea tava oli enne iseseisvust professionaali käe all mõned aastad töötada.\nI maailmasõja ajal juhtis ta Petrogradis ja Tallinnas kindlustuste ning sõjaväehoonete ehitamist.\n1923–28 Tallinna linnavalitsuse ehitusosakonnas\n1933–36 Pikalaenu Pangas\n1936–40 Teedeministeeriumi ehitusosakonnas\n1944–56 Arhitektuuri Projekteerimise ja Planeerimise Keskuses ning vanemarhitektina "Estonprojektis"\nÕppejõuna aktiivne: 1924–34 Tallinna Tehnikumis, 1936–39 TTÜs ja 1955–56 ERKIs.\nAnton Soans linnaplaneerijana enne II maailmasõda\nAastatel 1923–28 Tallinna linnaarhitektina Soansi poolt loodud planeerimiskavad nägid üldjuhul alati ette rohkelt rohelust, sest tervislikumate eluviiside levikuga kasvas ka haljastuse osatähtsus linnas. Tihtilugu tähendas see parkide loomist kvartalite vahele ja alleedega ääristatud tänavaruumi. Näiteks valmis tema käe all Narva ja Tartu maanteede vaheline ala, sh täienes Politseipargi planeering, Väike-Ameerika ning ka Pärnu maantee ja raudtee vahelise ala planeeringus nähti ette mitmeid istutusi. Heaks aedlinliku miljöö näiteks on Aarde ja Preesi tänava hoonestus Pelgulinnas (1927), kus hoonestuseks kasutati H. Johanson nelja tüüpprojekti (1929). Harald Arman on öelnud: "See oli üks esimesi terviklikult kujundatud väikekorteritega aedlinnaosi".\n1927.–1928 korraldatud Pirita rannaala planeerimiskava võistlusel tunnistati I preemia vääriliseks projekt "Õhk, vesi ja päike", mille autorid olid Soans, E. J. Kuusik ja Frans de Vries.\n1929. aasta suveks valminud supelhoone keskosas asus avar kuursaal rõduga, kust viisid trepid alla mererannale. Tiibades asusid kabiinid suplejatele ja duširuumid. Hoones asus ka\npostiagentuur ja arstipunkt. II maailmasõja aastail põles supelhoone maha ning taastati veidi muudetud kujul. Hoone lammutati 1979. a seoses uue rannahoone püstitamisega samale kohale.\n1927–1928 korrastati Toompea nõlv ja vallikraav, rajati nõlvale jalgteed, pargi keskossa staadion koos teenindushoonega kesklinna koolide jaoks. Tiigi kaldale ehitati Soansi kujundatud nelinurkne purskkaev, mille lähedusse rajati enne kiviktaimla. Oma senise nime Toompark sai haljasala 1934. aastal.\n1928 a. sai I koha Kadrioru pargi ümberkujunduse võistlusel. 1935 Pelguranna pargi planeerimise projekt.\nAnton Soans oskas hästi rakendada aedlinnale iseloomulike planeerimispõhivõtteid, arvestades linnaarhitektuuri ajaloolist väljakujunemist, seega tegeles ta aktiivselt linnaplaneerimisega ka väiksemates Eesti linnades, tehaseasulates ja eramupiirkondades. 1923 aastal tegi Soans Haapsalu esimese planeerimiskava, mis nägi ette uut haldus- ja kaubanduskeskust (teostamata), Karja peatänava tihedamat hoonestust, tuletõrjemaja, kuurortlinnale omaselt sanatooriumit ning Läänemaa Ühisgümnaasiumi. Samal aastal kavandas ta koos arhitekti A. Eichhenhorniga Tartu Ropka-Piiskopi aedlinnalise eramupiirkonna. Lisaks oli tööd puhkerajoonides Sindis (1929), Rannamõisas (1929), Otepääl (?), Vasalemmas (?) ja Taevaskojas (1932). Kohtla-Järve servale, Kävale rajati 1925. a uus kaevandus ja ettevõtte juurde kujunes Anton Soansi üldplaani kohaselt vähekorruseliste elamutega ja koolimajade töölisasula. Püstitati puidust barakke ja väikekorteritega tööliselamuid hajalipaiknevate gruppidena (Hädaküla) ning ametnike elamud (Siidisuka).Lisaks kujundas ta Kohtla-Järvele ulatusliku tiigiga maastikupargi, Pioneeri tänava ja Pavandu majade võrgustiku.\nAnton Soans linnaplaneerijana pärast II maailmasõda\nVeel intensiivsemalt hakkas Soans linnaplaneerimisega tegelema pärast II maailmasõda. Koos E. Habermanniga loodi Mõisaküla eramurajooni detailplaneering (1947). Seejärel Viljandi (1950), Narva, Põltsamaa (1955) ja Valga (1956) sõjajärgsed planeerimiskavad. Pärnu kui kunagise uhke kuurortlinna taaselustamine, Tartu taastamine kui haridus- ja teaduskeskusena (1945 koos Peeter Tarvase, kinnitati 1948; 1954 koos J. Fomini ja H. Armaniga, 1959 korrigeeriti) ning Tallinna uus generaalplaan (koos O. Keppe ja H. Armaniga, I variant 1946, täiendatud variant 1950, kinnitati 1952; Nõukoguse Eesti preemia 1948). Tallinna sõjajärgne ülesehitus nägi ette linna arengut 20 aastaks. Esimesed viis-kuus aastat kulus taastamistöödele, uusi hooneid ehitati vähe. 1946 alustati Estonia teatrihoone ja kontserdisaali renoveerimist (kuni 1950). 1947-48 ehitati Lenini (nüüd Rävala pst) ja sellega ristuvat Eesti Punaste Küttide (nüüd Teatri) väljakut. Põhirõhk oli enim kannatada saanud piirkonnal - kesklinnal.\nAnton Soans arhitektina\nEsmalt proovis kätt ka 1920. aastate traditsionalismis, kuid selles stiilis viljakamad arhitektid olid H. Johanson ja E. Habermann. 20ndate teisel poolel hakkas vihjeid tulema Soansi oskusele teha funktsionalistlikku arhitektuuri (A.Soans. Eesti Seemneviljaühisuse maja. Tallinnas Pärnu mnt 2 teostamata ümberehitusprojekt. 1923; Pikk 36. 1921 O. Moeller, A. Soans, 1924–25 G. Hellat). Kümnendi lõpul valmis individuaalprojekt A. Adamsoni 4 tänaval, büroo- ja eluhoone (1928–29).\n1930ndad olid Soansi karjääri ühed arhitektuuriliselt viljakamad aastad. 1931–32 aastal valmis Karl Burman vanemaga koostöös Vihula algkool. Hilisematest koolidest märkimisväärsed omapärase funktsionalismi tõlgendusega Kohtla-Järve algkool Spordi tn 2 (1938–39) ja Järvakandi algkool (1938).\nAnton Soansi üks Eesti mõistes ainulaadseid projekte oli 1932. a alustatud ja 1936. a lõpetatud Raua tn umbsopp ehk majad nr 25-35. Ainus tervikliku modernistliku miljööd pakkuv linnaruumi lõik Eestis tekkis linnale pärandatud suure krundi tükeldamisel. Üksikuid hooneid kavandas sinna peale tema Richard Falkenberg, Johann Ostrat, Villem Seidra ja Artur Veedemaa-Vetemaa. See oli traditsioonilisest hoonestusviisist väljamurdmine, geomeetriliste mahtude vormimäng, mis ahvatleb leidma formaalset sarnasust art deco klassikasse kuuluva R. Mallet-Stevensi omanimelise Pariisi tänavaga. Art decole viitab ka dekoratiivne nurkade ümardamine ja rõhtjoonte värvidega rõhutamine. "A.Soansi enda kavandatud poega nurgamajal ei puudu madalama ploki peal Le Corbusier’lik katuseaedrõdu."  2015. aastal sai sellest majast kinnisvaraarendusprojekt Villa Soans, mille raames maja renoveeriti ja 9 korteriteks müüdi.\n1933. aastal kavandas ta koos E. J. Kuusikuga Tallinna Kunstihoone. Tegemist oli võistlusprojektiga, mis ehitati valmis 1934. a Kultuurikapitali abiga. Masinaesteetikast lähtuv modernistlik vorm, kus fassaadilt eendub suur klaasekraan, mis liidab näitusesaali, koosolekusaali ja osa ateljeede aknaid. I korrusel on kunstnike klubi restoran KuKu ning äripind, II korrusel näitusesaalid, III korrusel bürood ning ülemistel kunstnike ateljeekorterid. Ruumipuuduse tõttu ehitati 1963. a Kuusiku projekti järgi majale peale lisakorrus. Fassaad ja näitusesaalid restaureeriti 1995. a. Täna tegutseb kunstihoone samal eesmärgil.\n1936. aastal valmis Soansi järgmine iseseisev projekt – Koidula 32b 19. sajandi puumaja ümber- ja juureehitus. Majal on jõuliselt funktsionalistlike elemente, asümmeetriline nurgakende raamijaotus, aknaküllane ümarärkel ning metallist rõdupiirded.\n1937. aasta lõpus kuulutas Eesti Pank välja Pärnu pangahoonekavandite võistluse. Koostöös Alar Kotliga projekteeris Soans võidutöö. Hoonet hakati ehitama 1939, kuid II maailmasõja tõttu ehitus venis 1943. aastani. See oli omal ajal suurim Pärnus olev maja ja üks suurimaid pangahooneid Eestis. Ülesehituselt ja stiilist paratamatult sama asutuse esindushoonena küllalti sarnane ehk isegi veel dekooririkkam. Tänapäeval on seal SEB Pärnu peakontor.\nPirita rannaala planeerimiskava koos E.J Kuusikuga, I koht (1927–28)\nToompea vallikraavi korrastus (1927–28)\nA. Adamsoni 4 büroo- ja eluhoone (1928–29)\nVihula algkool koos Karl Burman sen, võimalik, et ainult allkirjastanud (1931–32)\nTallinna Kunstihoone koos E. J. Kuusikuga (1933–34)\nVõru pangahoone koos E.J Kuusikuga (1937–39)\nPärnu pangahoone koos A. Kotliga (1937–43)\nInglise Kolledž Politseiaia kõrval (1937–38)\nPioneeri ja Pavandu tn hoonestus (1922–23)\nSiidisuka tn hoonestus koos E. Habermanniga (1923–24)\nKohtla-Järve algkool Spordi tn 2 (1938–39)\nTallinna uus generaalplaan koos O. Keppe ja H. Armaniga (1946–52):\nLenini pst (Rävala pst) ja Eesti Punaste Küttide väljak (Teatri väljak) (1947–48)\nTartu sõjajärgne taastus koos Peeter Tarvase ja H. Armaniga (1945–59)\nValga ssõjajärgne taastus (1956)\nAbiellus 1930. aastal Ellen Bachmaniga, kes töötas raamatupidajana. Neil sündis 2 poega: Eerik ja Ado Soans, esimene on metsateadlane ning noorem on ehitusinsener tsiviil- ja tööstusehituse alal. Tema vennapoeg oli graafik Olev Soans, tema vennapojapoeg skulptor Jaak Soans.\n↑ 5,0 5,1 Silver Riisalo (2014). Mees, kes andis pealinnale kopsud - Uurimus Tallinna linnaaednik Hans Lepast.. TTÜ Tartu kolledž..\n↑ Karin Hallas-Murula. "Albumitäis algkoolimaju". Sirp, 23. märts 2007.\n↑ Mait Väljas. "Džentelmenlik ehituskunst – Anton Soans 125". Sirp, 2010.\nBiograafiad (So) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "So".\nTänav algab Raudtee tänava jätkuna, kulgeb põhjast lõunasse, ristub Raudtee tänava teise osaga, Vassili Gerassimovi, Kalda, Haigla, Spordi, Kose, Kreenholmi tänava ja Vana-Joala teega ning lõpeb Tehase tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 2450 meetrit.\nTänav on nime saanud oletatavasti lähedal asuva Joala mõisa järgi.\nEnne Teist maailmasõja samas piirkonnas kulgenud tänav kandis nime Kulgu tee (oletatavasti seetõttu, et ta viis Kulgu küla suunas).\n1927. aasta linnaplaanil oli muu Joala tänav Joaoru linnaosas, mis algas Võrrastemaja tänavalt, kulges lõunast põhja poole, ristus Joaoru, Kiriku ja Madise tänavaga ning lõppes Masina tänavaga ristudes. Praegu see on Aleksander Puškini tänava osa.\n1950. aastal nimetati tänav Vladimir Lenini järgi ümber Lenini prospektiks. 1950ndate alguses alustati tänava hoonestamist ainuprojektide järgi (planeeringu autor Anton Lembit Soans). Piirkonna suurim ehitis oli 1957. aastal üleliidulise tüüpprojekti järgi uusklassitsistlikus stiilis loodud Gerassimovi nimeline kultuuripalee, tänava ümbrusse rajati Võidu park.11. novembri 1994 Narva linnavolikogu otsusega nr 68/14 nimetati tänav ünber Joala tänavaks.\nJoala tänaval asub mitu 19.–20. sajandil ehitatud hoonet, mis kuuluvad Narva linna muinsuskaitsemälestiste hulka.\nThomson õppis aastatel 1998–2002 Eesti Kunstiakadeemias sisearhitektuuri erialal. Ta töötab OÜ-s Superellips.\nKrista Thomson on Eesti Sisearhitektide Liidu liige.\nLembit on eesti mehenimi.\n2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Lembit 2264 mehel. Lembit oli populaarsuselt 73. mehenimi. Lembit oli keskmiselt 66 aasta vanune (mediaanvanus oli 66). Kõige populaarsem oli eesnimi Lembit vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 57,27.\nLõuna tänav (Pärnu)\nLõuna tänav on tänav Pärnus.\nTänav algab Ringi tänava ja Mere puiestee ristumiskohast ja lõppeb Kuninga tänavaga ristumisel.\nTänav kandis Lõuna tänava nime juba enne Eesti esimest iseseisvusaega (allikates 1915). Eesti NSV ajal kandis tänav nime Boris Kummi tänav. 1988 ennistati varasem nimi: Lõuna tänav.Hoonestus:\nFunktsionalistlik villa aadressil Lõuna 2a (ehitatud 1933, arhitekt Anton Lembit Soans)\nOlev Soans lõpetas 1941. aastal Pärnu kaubanduskeskkooli. Aastatel 1943–1944 oli ta mobiliseeritud Saksa sõjaväkke, seejärel töötas Järvakandis muu hulgas joonistusõpetajana. Aastal 1951 lõpetas ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. Aastatel 1961–1989 töötas ta Kunstiinstituudis õppejõuna.\nSoans on perekonnanimi.


Kõrgkoolid saavad taotleda toetust e-õppe võimaluste arendamiseks : Koolielu\nAvaldaja:Madli Leikop14. Oktoober 2019\nKategooriad:Digipööre, E-õppe kvaliteet, Konkursid, Digipädevus koolis, Digivärskendus, Kõrgharidus\nHITSA avas IT Akadeemia programmi e-õppe arendusprojektide taotlusvooru kõrgkoolidele, et toetada kaasaegsete interaktiivsete distantsilt õppimise võimaluste loomist ja edasiarendamist.\nToetust saavad taotleda kõik Eesti kõrgkoolid ja puudub ka erialade piirang.\nTaotlusvooru maht on 300 000 eurot ja selle eesmärk on suurendada Eesti kõrghariduse efektiivsust ja kvaliteeti ning üliõpilaste digipädevust. Toetust saab taotleda digitaalse õppevara loomise ja arendamisega seotud tegevusteks.\n“Osalema on oodatud kõik Eesti kõrgkoolid. Uuendusliku momendina eelistame seekord projekte, mis käsitlevad tehisintellekti õpetamist või kasutamist õppetöös,” ütleb HITSA juht Heli Aru-Chabilan.\n“Erinevalt varasematest IT Akadeemia taotlusvoorudest, ei ole antud taotlusvoorus erialade piirangut – oodatud on kõik head ideed, sõltumata õppekava erialast,” ütles IT Akadeemia programmi nõunik Indrek Ots.\nIT Akadeemia e-õppe arendusprojektide taotlusvooru tähtaeg on 15. november 2019. Maksimaalne summa ühe projekti kohta on 50 000 eurot. Lisainfo HITSA kodulehel.\nIT Akadeemia on Eesti riigi, ülikoolide, kutsekoolide ja IKT-sektori ettevõtete koostööprogramm IKT kutse- ning kõrghariduse kvaliteedi ja konkurentsivõime tõstmiseks, vajaliku tööjõu tagamiseks ning valdkonna teaduse arendamiseks. Programmi koordineerib Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus.\nFoto: Photo by Alex Knight on Unsplash


Pankrotihaldur pani SuperSeaCati napsid ja maiustused oksjonile - Äripäev\nPankrotihaldur pani SuperSeaCati napsid ja maiustused oksjonile\n14. jaanuar 2009, 11:38\nEelmine artikkel: Boliivia liiklushuligaanid uute autodega ei sõida\nJärgmine artikkel: KPMG: Eestis tänavu firmade ühinemisi mullusest vähem\nPankrotihaldur pani enampakkumisele pankrotis oleva laevafirma SuperSeaCati allesjäänud alkoholi ja maiustustevarud.\nKaup asub Tallinna sadamas ja selle alghinnaks on 815 108 kr, millele lisandub käibemaks. Enampakkumise teates on öeldud, et kaup asub Tallinna sadama territooriumil ja on koormatud ASi Tallinna Sadam pandiõigusega. Laevafirma SuperSeaCat katkestas ootamatult laevareisid 14. oktoobril. Paar päeva hiljem teatas firma, et lõpetab tegevuse. 21. oktoobril kuulutas Helsingi ringkonnakohus laevafirma pankrotis olevaks.


USA Mississippi osariiki tabas enne koidikut kaks tornaadot - Ilmajaam.ee - ilm Eestis ja maailmas - Ilmateade\nUSA Mississippi osariiki tabas enne koidikut kaks tornaadot\n26. märts 2009, 19:14\nUSA lõunaosas paiknevat Mississippi osariiki tabas täna varahommikul kaks tornaadot, mis hävitasid 70 hoonet, 17 inimest sai viga.\nTäna hommikul kell 4 kohaliku aja järgi jäi tornaado kätte osariigi keskosas asuv Magee, kus purunes ligi 60 maja, teatab CNN. Magee 100-aastasest baptisti kirikust jäi pärast tornaadot alles vaid püstiseisvad uksed.\nAP teatel sai tornaado ajal viga vähemalt 17 inimest. 48-aastase Jeff Giachelli sõnul ärkasid nad naisega öösel selle peale üles, et nende maja aknad purunesid. Ka katuse viis tuul minema. «Me läksime Wc-sse ja siis see varises kokku,» sõnas ta.\n35-aastane Stephanie Malley nuttis oma kodumaja jäänuseid vaadates. Ta ärkas öösel üles, kui midagi lendas aknast sisse ja tabas teda. Naine viis oma 11- ja 13-aastase poja vannituppa varju. Üks ta poegadest vigastas jalga ja talle tehti üheksa õmblust.\nNaise naabruskonnas on mitmed hooned märgistatud punase aerosoolvärviga, mis näitab, et päästetöötajad on rusud läbi vaadanud ning surnuid ja vigastatuid seal ei ole.\nTeine tornaado räsis samas osariigis asuvat Lauderdale maakonda, kus purunes 9 elumaja ja ärihoonet. Inimesed seal viga ei saanud.


ETTEVÕTTEST | vhkom - Väikeettevõtte kommunikatsioon ja turundus\nMis on vhkom?\nvhkom aitab väikeettevõtetel vahetada infot ja korraldada suhteid nii kolleegide, koostööpartnerite kui ka laiema avalikkusega, sh ajakirjanikega, kui endal ei ole selleks piisavalt aega, oskust või inimesi. Lisaks kommunikatsioonijuhtimisele pakub vhkom ka ettevõtte turundamist.\nLähemalt pakub vhkom kodulehe-, sotsiaalmeedia- ja emailisuhtluse haldust ning emaili- ja sotsiaalmeediaturundust (Facebook, Instagram, Linkedin, Youtube, Google Ads); info-, koolitus- või mõne muu ürituse korraldamist. Kõikide nimetatud teemadega on igapäevane kokkupuude.\nSul on võimalus valida kas kogu kommunikatsiooni korraldamine ja turundamine eelpool mainitud viisil ja kanalites või valida üksikud teenused Sulle sobival ajal ja sobiva sagedusega.\nLoe lähemalt teenustest ja hindadest.\nKes on vhkom?\nvhkomi nime all pakub kommunikatsiooni korraldamist ja ettevõtte turundamist Virge Haavasalu.\nAitasin ligi viis aastat korraldada kommunikatsiooni Eesti vanimas ja tänaseks suurimas ettevõtlusorganisatsioonis EVEA ja aitan kommunikeerida ning turundada Eesti suurimal keeltekoolil Multilingua Keelekeskusel.\n• töötanud pea 10 aastat majandusajakirjanikuna meediaväljaandes AS Äripäev;\n• aidanud turustada OÜ-s Gomab S.D.E. Eestis toodetud täispuidust mööblit saksakeelsetesse riikidesse;\n• asutanud ja juhtinud saksa keelt ja kultuuri ühendavat kogukonda Eestis, MTÜ-d IPS Eesti;\n• olnud erakonna Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica üks asutajatest, Tartu piirkonna juhatuse liige ja nii kohaliku omavalitsuse kui Riigikogu valimistel valimiskampaania (TÜ ülikooli professori, hilisema Riigikogu esimehe Ene Ergma) juht.


Relais Du Kirindy : 3 tärni hotellis Kirindy | ametlikul kodulehel\nRELAIS DU KIRINDY Meie kohta rohkem infot\n3 tärni hotellis Kirindy\nSelles rõduga toas on kaks üheinimesevoodit.\nRõduga kolmeinimesetoas on lameekraaniga televiiso...\nSelles rõduga peretoas on konditsioneer.\nPeretoad Toad mittesuitsetajatele\nLennujaamatransport (lisatasu eest) Toateenindus\nMeie restoran peegeldab autentselt seda heldet ja sooja Madagaskari taimestiku ja loomastiku vaimu.\nMeie suures basseinile avanevas toas saate valida,...\nHingematvad hingematvad maastikud!\nRelais du Kirindy asub erakordses asukohas Morondava kõige sümboolsemate paikade, Menabe piirkonna ja naaberalade lähedal. Jääge Relais du Kirindy juu...\nBaobabi allee on Big Islandi üks ilusamaid paiku. Tõeline rahvuslik pärand, see koht, mis asub Morondavast kaugel, on Madagaskari kesk-lääneosa reisi...\nKimony Lodge & Resort teeb koostööd vee- ja metsaministeeriumiga. Avasime selle loomade varjupaiga, et aidata neil paremat elu elada. Mitmed liigid el...\nMeie suures basseinile avanevas toas saate valida, kuhu soovite oma laua katta. Käsitööna valminud puuskulptuurid, vaoshoitud valgus ja laudadele asetatud küünlad lihvivad suurepäraselt kaunistust ja atmosfääri: siin me oleme!\nNäete, et “Relais du Kirindy” einestamine on ainulaadne kogemus suure autentsusega kohas. Vaade pühale baobabipuule jätab teile mulje ... surematusest !!\nRelais du Kirindy asub erakordses asukohas Morondava kõige sümboolsemate paikade, Menabe piirkonna ja naaberalade lähedal. Jääge Relais du Kirindy juurde ja laske end nendest piirkondadest ja nende rikkustest lummada.\nEi tohi vahele jätta:\n- giidiga ekskursioon metsas ja Kirindy looduskaitsealal.\n- Baobabi allee ja selle kaunimad päikeseloojangud.\nBaobabi allee on Big Islandi üks ilusamaid paiku. Tõeline rahvuslik pärand, see koht, mis asub Morondavast kaugel, on Madagaskari kesk-lääneosa reisi ajal kohustuslik.\nKimony Lodge & Resort teeb koostööd vee- ja metsaministeeriumiga. Avasime selle loomade varjupaiga, et aidata neil paremat elu elada. Mitmed liigid elavad seal kohandatud varjupaikades. Need loomad ei tule metsast. Need tõid tagasi kolmandad isikud või ühendused. Me hoolime neist ja imikutest, et nad saaksid ühel päeval oma looduskeskkonda naasta.\nMobiil : +261 32 03 210 53\nPikkuskraad = 44.172027 Laiuskraad = -20.739766


Hakka soliidne ärimees ajal online mäng Papa Louie, aidates kangelane hallata oma mitu müügikohtades: pizzeria, burgernoy, kandikud kuuma koertel, restoran Mehhiko köök ja müük kanatiivad, maiustused. Tema suured põllumajandusettevõtted on üle töö, ja et teil on olnud au mängida tasuta, muretsemata kasumit ühes oma ettevõtet. Louis hinnatud pilt ja tahab kliendid olid rahul. Ja kuna see nõuab ori kiirust ja kvaliteeti täitmiseks.\nMängud Papa Louie Kategooria:\nViimased Papa Louie mängud\nMängud Online Kõik Papa Louie mängud\nJärgmine jaoks on põhjust!\nPapa Louie – suur virtuaalne ettevõtja, millel on palju toitlustamine. Vastavalt oma kaubamärgi tööd:\nsalvesid kuuma koera\nMängud Papa Louie Alustame sellest, et kangelane võtta tööle üks ettevõtetest või isa salakaval koputab hoolt töötab oma restorani noor ja energiline inimene, ja ta on kapten cooking ja kvaliteetset klienditeenindust. Esimene on võimalik külastajal mõista mängu põhimõtteid.\nMängimine Papa Louie – te jääte kapten kööki\nmängud Papa Louie pakub mugav nõuanded, kuidas võtta ja ette valmistada selleks. Näiteks, kui te võtate praadida tiivad, kliendid küsivad teatud arvu ning näidata, mida kaste nad tahaksid neid süüa, mida köögiviljad vajavad nad korraldada. Iga kord on salvestatud eraldi lehel, kus on sul võimalik teha leppimise ajal toiduvalmistamiseks. Kõiki neid protsesse teostatakse järjestuse erinevates osades köögis:\nRöstimine toimub fritüüris – Siin on vaja panna keevasse õli tiivad, mis on kindlaks määratud järjekorras ja säilitada neid õigel ajal, nii et nad ei olnud nätske ja ei ole liialdatud. &Nbsp;\nSiis liigub tegevus osakonna kastmed. Sa lisada maitseained tellitud tiivad ja veeta lollitatuina spetsiaalse paadi üksi, pärast noolega. &Nbsp;\nlõpus keedetud liha tuleks panna plaadile, koht köögiviljad ja täiendavaid maitseained. Samuti on vaja teha väga selgelt – tiivad, köögiviljad ja kausse kastmed tuleks panna paberisse kontuurid toodud plaadil. &Nbsp;\nKui selleks on täielikult valmis, siis on võimalik esitada kliendile. &Nbsp;\noma silmad, ta üritab seda ja siis hindab seda protsendina. Kui õnnelikud külastajaid - seda suurem on skoor ja suurem ots, mis on oluline näitaja: tegelikult nad jõuavad palga kangelane, ja siis välja raha tasuta mängud Papa Online võimaldab parandada seadmed, osta uusi riideid, panna extra mööbli kaunistada restoran plakatid, kujundust muuta registreerimise. Mitte ainult mäng tüdrukutele Papa Louie loodud programmeerijad – on sarnane poistele ja lõbus:\nMõnikord on mängud, mis hõlmab paavsti ebatavaline žanrid. Näiteks pizza keedetud paavst, ta tuli elu ja hakkas ründama inimesi, ja siis pingutatud paavst allilma, kus ta peab võitlema pitsad, koletised, taltsutamine neid ja võtab tagasi oma pizzeria. Kus osalesid Papa Louie mänge meie lehel on alati väga kõrge kvaliteediga ja huvitav – Naudi neid!


Riigikogu käsitles õpetajahariduse probleeme - Riigikogu\nRiigikogu käsitles õpetajahariduse probleeme\n17.01.2013 / Istungi ülevaated\nRiigikogu arutas kultuurikomisjoni ettepanekul olulise tähtsusega riiklikku küsimust „Õpetajahariduse hetkeseis, probleemid ja ootused“. Ettekannetega esinesid kultuurikomisjoni esimees Urmas Klaas, Tartu Ülikooli rektor Volli Kalm, Tallinna Ülikooli rektor Tiit Land ning haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo.\nKlaas rõhutas, et kultuurikomisjon peab tähtsaks arutada Riigikogu täiskogus riiklikult olulise küsimusena õpetajahariduse teemat juhtides sellele suuremat tähelepanu. „Leiame, et nii õpetaja institutsioon laiemalt kui ka õpetajate ettevalmistus ning nende täiendkoolitus on hariduse kaasajastamises üks olulisemaid valdkondi,“ selgitas Klaas. Kultuurikomisjon valmistas antud teema toomist täiskogu ette oma kaheksal istungil parlamentaarsete kuulamiste vormis. Ülevaated on kättesaadavad kultuurikomisjoni kodulehel.\nKlaasi sõnul läbis arutelusid keskse teemana õpetaja staatuse küsimus meie ühiskonnas. Ta rõhutas õpetajakutse väärtustamise vajadust ühiskonnas. Kultuurikomisjoni arvates on vajalik õpetajakoolituse populaarsuse kasvatamine ning tutvustamine tudengite ja gümnasistide hulgas.\nKultuurikomisjon tegi valitsusele ettepaneku väljendada riigi arengu dokumentides õpetajahariduse kui riigile olulise õppevaldkonna tähtsust ja arvestada seda kõrghariduse riigieelarvelisel rahastamisel. Klaasi sõnul pole praegu valitsuse määruses ülikoolidele tegevustoetuste määramiseks õpetajaharidust nimetatud prioriteetse valdkonnana. „Oleme korduvalt tõdenud, et meil on palju erinevaid hariduspoliitika arengudokumente. Kui aga otsida selget vastust, millised on põhimõtted, millest haridusvaldkonnas osalejad peaksid lähtuma, võime jääda hätta,“ nentis Klaas. Tema sõnul peab kultuurikomisjon oluliseks, et haridus- ja teadusministeerium töötaks välja ühtsed hariduspoliitika põhialused, kus õpetajahariduse küsimuses arvestatakse eri haridustasemete õpetajatele seatud ülesandeid ja nendest tulenevaid haridusvajadusi. Hariduspoliitika põhialused tuleb kindlasti läbi arutada Riigikogu täiskogus ning siin ka vastu võtta, märkis Klaas.\nKultuurikomisjoni esimehe arvates tuleb tasakaalustada ja seostada tihedamini õpetajahariduse kavades erialasele akadeemilisele pädevusele suunatud aineõpe ja üldpedagoogiline ettevalmistus ning bakalaureuse- ja magistriõpe. „Väga heade aineteadmistega õpetaja peaks olema paremini suuteline oma aine vastu koolis huvi äratama, õpilasi kaasa tõmbama, samuti oskama tegeleda hariduslike erivajadustega õpilastega, milleks muu hulgas on ka andekate õpilastega tegelemine,“ märkis Klaas. Ta toonitas, et ühiskond areneb ning arengutega peab koolgi kaasas käima. „Tänane õpetaja peab kindlasti olema elukestev õppija, kellele ülikoolid pakuvad täiendkoolitust. Kultuurikomisjon teeb valitsusele ja ülikoolidele ettepaneku: õpetaja professionaalse arengu toetamiseks on tarvis esmaõppest, kutseaastast ja täiendõppest luua tervik, kaasajastades tegevõpetajate täiendkoolituse süsteemi,“ ütles Klaas.\nKultuurikomisjonil seisab ees põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse menetlemine. See on esimene koht, kus meie kuulamiste ja tänase arutelu järeldusi rakendada, märkis komisjoni esimees.\nKalm andis ülevaate Tartu ülikooli probleemidest. Tema arvates on oluline koondada ülikooli sees õpetajakoolituse sisu, korraldus, vastutus ja kohustused. Praegu on see hajali laiali üle teaduskondade. „Meie eesmärk on koondada kogu vastutus ja koordinatsioon ühte kohta, selleks on Haridusteaduste Instituut,“ selgitas Kalm.\nTema sõnul on eesmärk suurendada õppekavades praktika osa ja ka praktika juhendamise tasu. Õppekavad reformitakse ümber nii, et arvestatakse tööandjate, õpetajate ja üliõpilaste tagasisidet. Üliõpilaste tagasiside küsimiseks on olemas selge ja automatiseeritud IT süsteem, rohkem tööd on vaja teha tööandjate ja lõpetajatega, ütles Kalm.\nTa tõi esile ülikooli poolt vaadates ootused riigile ja ühiskonnale. „Palju on räägitud õpetajakutse või -ameti väärtustamisest ühiskonnas. See on asi, mida ülikool saab loomulikult sõnades igalt tribüünilt toetada, küll aga mitte teha kõike seda, mis seisab väljapool ülikooli. Ülikoolis on väga selgelt näha korrelatsioon selle vahel, et mida suuremad küsimused on õpetaja elukutse väärtustamisel, seda nõrgem on tase, millega tulevad meile õpetajakoolitusse sisseastujad. Me loodame siin tegelikult riigi tuge,“ leidis Kalm.\nLandi sõnul on Tallinna Ülikooli arengukava üks peamisi sihte tugevdada õpetajate ettevalmistust. „Selleks rakendame õpetajakoolituses lisaks kasvatusteadustikule kompetentsile ka ülikooli potentsiaali psühholoogias, informaatikas, sotsiaal- ja terviseteadustes,“ selgitas Land.\nRektor toonitas, et loomulikult otsib Tallinna Ülikool erinevaid võimalusi muuta õpetajaks õppimine atraktiivsemaks. „Otsime teid, et õpetajakoolitusse astuksid näiteks majanduse, hariduse, tehnoloogia, sotsioloogia, meedia jne bakalaureuseõppe läbinud andekad noored. Näiteks loome hetkel uut õppekava mudelit, kus on rõhuasetus just haridustehnoloogial,“ märkis Land.\nKõneldes ootustest Riigikogule ja valitsusele, märkis Land, et põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse, kutsekooliseaduste ja teiste regulatsioonide muutmisel ei tohi lubada õpetaja professiooni devalveerumist. Õpetaja peab olema pedagoogilise kõrgharidusega spetsialist, kes mõistab õppija arengut ja õppimise olemust, omab uurimistöökompetentsi ja on valmis oma töösse suhtuma uurivalt, õppimismeetodeid ja vahendeid arendavalt, toonitas Land.\nAaviksoo märkis, et enne kui asuda otsima võluvõtmekest õpetajakoolitusest, tasuks ikkagi jätkuvalt pühendada tähelepanu hariduskorralduse ja koolikorralduse kaasajastamisele ja selle sees toimivate motivatsioonimehhanismide mõistmisele ning ümberkujundamisele. „Oleme püüdnud seda teha haridusministeeriumi initsiatiivil ja mõndagi sellest ka põhikooli- ja gümnaasiumiseadusesse sisse kirjutada. Koolijuhi rolli tõstmine, tervikliku kooli kujundamise eest vastutuse panemine koolijuhile ja õpetajaameti muutmine kitsalt tunni andmiselt põhinevast motivatsioonisüsteemist tervikliku ametivastutuse süsteemi väljaarendamisele,“ ütles minister.\nAaviksoo sõnul võiksime jätkuvalt õpetajate baasettevalmistuses usaldada ülikoole ka siis, kui me oleksime kriitilised nende tegevuse mõningate väljundite suhtes. Kuskil ei ole vaatamata kriitikale suuremat pädevust kui Tallinna ja Tartu ülikoolides. Võiksime rohkem usaldada ka koole, kasvatades nende vastutust tervikliku koolikultuuri eest. „Paljud otsused, mis puudutavad õpetajate praktilist tegevust, on eelkõige koolijuhi otsustada ja kujundada. Usaldus koos nõudlikkusega koolijuhi vastu parandab kindlasti ka seda pedagoogilist tegelikkust, mis meie koolides igapäevaselt aset leiab,“ toonitas minister.\nLäbirääkimistel võtsid sõna Aadu Must, Paul-Eerik Rummo, Liisa-Ly Pakosta ja Helmen Kütt.\nIstung lõppes kell 13.02.


Harju Maakaitsepäev tuleb taas! - Uudised ja teated - Harju maavalitsus\nHarju Maakaitsepäev tuleb taas!\nJuba järgmisel nädalal peetav Harju XXII Maakaitsepäev üllatab taas. Nii nagu igal aastal, on ka sel korral oodata uusi osalejaid ning meeleolukaid demolahingud.\nTraditsiooniliselt algab 23. juuni hommik pärgade asetamise tseremooniaga Eesti vabaduse eest langenutele. Sel korral kogunetakse kell 9.30 Jüri kiriku juures oleva mälestusmärgi juures.\nPäev Kiili Pargis algab operatiiv- ja kaitsejõudude piduliku rivistusega Kiili Gümnaasiumi staadionil. Pidulikul rivistusel on osalemas ligikaudu 300 meest ja naist. Paraadi juhib Kaitseliidu Harju maleva malevapealik kolonelleitnant Eero Kinnunen ja paraadi võtab vastu Harju maavanem Ülle Rajasalu.\nTelkimisala uued ja vanad külalised\nHarju Maakaitsepäev on pikaajaliste traditsioonidega isamaaline üritus, kus peamisteks koostööpartneriteks on Kaitseliidu Harju malev, Politsei- ja Piirivalveamet ja Põhja päästekeskus. On hea meel tõdeda, et igal aastal lisandub meie maakondlikule suurüritusele ka uusi partnereid. Sel aastal võib telkimisalal näha näiteks Tallinna vanglateenistuse erivärvides bussi ning külastajatele tutvustatakse vanglateenistust tervikuna ja töötamise võimalusi vanglaametnikuna. Kaasa on sel aastal löömas ka Maksu- ja Tolliameti Liikluskontrollirühm oma eksponaatidega. Tallinna maleva instruktor Erki Vaikre ootab lapsi õpitubadesse ja annab väärt nõuandeid selle kohta, kuidas tulla toime looduses hädasituatsiooni sattudes.\nNäha saab relvanäitust, uuenenud päästetehnikat ja demineerijate varustust, politsei soomukeid ja veekahurit, Kalevi Jalaväepataljoni täisrelvastuses PASI XA 180 varustust ja palju muud.\nNii nagu igal aastal, saab ka sel korral maitsta sõdurisuppi, mida pakuvad Naiskodukaitsjad.\nKõige enam pakuvad pealtvaatajatele huvi suurt populaarsust võitnud demolahingud, mis saavad alguse kell 13.45 ja lõppevad kell 15.30. Esimesena saab näha Front Line Eesti MTÜ'd, kelle esituses näeme II Maailmasõjast inspireeritud ajaloolist lahingut. Seejärel asub kustutustöödele Põhja päästekeskus. Politsei- ja Piirivalveameti kopter koos kiirreageerijatega pakuvad tõelist märulit koguni kahes demolahingus. Demolahingud kulmineeruvad Harju maleva ja Eesti Langevarjurite klubi etteastega.\nLisaks sellele saab laval näha nii ajaloolisi mundreid kui ka tänapäevast eriüksuste varustust ning toimub traditsiooniline võidupühale pühendatud aastajooks, mille pikkuseks sel aasta on 2017 meetrit.\nPäeva lõpuks, kell 15.30 jõuab Kiili parki Eesti Vabariigi President Kersti Kaljulaidi poolt Rakverest teele saadetud Võidutuli ja algab tule üleandmistseremoonia Harjumaa 23le omavalitsusjuhile, kes omakorda viivad tule oma koduvalda.\nOotame kõiki 23. juunil Kiili Parki osa saama meeleolukast ürituses!\nToimetaja: JANE GRIDASSOV 14.06.2017


MSc Ehitus ja projektijuhtimine, Belfast, Suurbritannia 2022\nMSc Ehitus ja projektijuhtimine\nÕpid rakendama juhtimismeetodeid projekteerimis-, inseneri- ja ehitusprobleemidele ning suutma planeerida, jälgida ja kontrollida ehitusprojekte, integreerides tehnilised teadmised juhtimis-, kaubandus- ja juhtimisoskustega.SinustVõite olla ehitusinsener, arhitekt, planeerija, kaubandusjuht, M&E teenuste insener, keskkonnajuht/insener, jurist või arheoloog (või mõni muu ehitusega seotud distsipliin). Oleksite võinud juba mõnda aega tööl olla: mõned meie varasemad õpilased on meiega liitudes palju aastaid karjääri teinud. Või võite olla hiljuti lõpetanud, näiteks BEng, BA (arhitektuur) või BSc. See magistrikraad annab teile võimaluse omandada juhtimispolt oma inseneri-, arhitektuuri- või ehitusega seotud bakalaureusekraadi kõrval.Mida sa õpid?Kursuse põhitähelepanu on projektijuhtimises, mis annab teile võimaluse oma karjääri edastada mis tahes tööstusharus, mitte ainult ehituses. Me õpetame projektijuhtimise põhimõtteid - kindlat distsipliini tööle kokkulepitud tähtaegadeks, algab ja lõpeb antud projektis.Mis on kaasatudKülalislektorite, juhtumianalüüside ja valikuliste väljasõitude kaudu saate ülevaate tööstusettevõtete toimimisest, kes on alati huvitatud Queeni lõpetajatest. Ettevõtted nagu:McAvoy grupp, Felix O'Hare Aecom Quigg Golden (ehitusõiguse spetsialistid) MitmekordnePange tähele: selle kursuse taotlusi, mis on laekunud pärast 30. juunit 2021, ei võeta vastu. Koha kindlustamiseks on vaja tagatisraha.Ehitus- ja projektijuhtimineMeie moderaatorite ühisnõukogu akrediteerimine tähendab, et kui olete lõpetanud, on teil võimalus saada tellitud inseneriks.Professionaalsed akrediteeringudKraadi on akrediteerinud järgmised: The Royal Institution of Chartered Surveyors (RICS) Chartered Institute of Building (CIOB), mis on akrediteeritud vastama volitatud inseneri (CEng) täiendõppe nõuetele kandidaatidele, kes on juba omandanud akrediteeritud CEngi ( Osaline) BEng (Hons) bakalaureuseõppe esimene aste. Lisateabe saamiseks vaadake www.jbm.org.uk.Tööstuse lingidSelle kursuse täistööajaga ja välisõppejõud jagavad arhitektuuris, inseneriteaduses ja projektijuhtimises rikkalikku ehitustööstuse kogemust.Kursuse struktuurKohustuslikud moodulidProjektijuhtimine, planeerimine ja kontroll (20 CATS) Hankelepingute haldamine ja õigus (20 CATS) Jätkusuutlikkuse projektide kavandamine (20 CATS) Ehitusökonoomika ja ehituse rahastamine (20 CATS) Juhtide uurimismeetodid (10CATS) Organisatsioonid, inimesed ja juhtkond (10 CATS) Individuaalne uurimisprojekt (väitekiri) (60CATS)Valikulised moodulidEhitusseadus 2: vaidluste lahendamine (10 CATS) Ehitisteabe modelleerimine praktikas (10 CATS) Hoonete haldamine / varahaldus (10 CATS) Arenev digitaalne tehnoloogia 1 (10 CATS)Täistööajaga üliõpilastele pühendatakse programmi viimased neli kuud (3. semester) individuaalsele uurimisprojektile. Osalise tööajaga üliõpilased võivad oma programmi korraldada vastavalt ajakavale ja kokkuleppele programmi koordinaatoriga. Ülejäänud ülikoolidega ühisprogrammist immatrikuleerivatele üliõpilastele antakse programmikrediiti neljal moodulil, mis on võetud ülikoolis.Õpetamise ajad1. poolaasta: esmaspäev ja reede, 12 nädalat/semester, loengud 13.00–19.30 E ja 12.00–18.30 reede. Sisaldab meeskonnatööd kursuste ettevalmistamiseks väljaspool loenguaegu ja võib hõlmata vabatahtlikke omafinantseeringuga Ühendkuningriigi/rahvusvahelisi õppereise.Karjääri väljavaatedQueen's kraadiõppurid saavad erakordseid eeliseid. Sellised unikaalsed algatused nagu Degree Plus ja Research Scholars toetavad meie pühendumust tööalase konkurentsivõime tõstmisele, samas kui uuenduslikud juhtimis- ja rakendusprogrammid koos ettevõtjate ekspertidega integreeruvad, aitab meie õpilastel omandada olulisi juhtimispositsioone nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.Töö pärast kursustKus sa võiksid olla viie aasta pärast?Sa võiksid olla kõikjal maailmas projektijuhina - ükskõik milline peamine projekteerimis-, projektijuhtimis- või ehituskonsultant. Sellised riigid nagu India ja Kanada investeerivad suurel määral oma infrastruktuuri - triljonit dollarit lähiaastatel - ja neil on vaja, et seda juhtuksid projektijuhtid.Õppimine ja õpetamineKes sind õpetama hakkab?Väike õppejõud, kellel on aastakümnete pikkune akadeemiline ja tööstuslik kogemus. Programmi direktor on hr Ron Coates, ta on Chartered Engineer, kes töötas ehitusprojektide juhtimises 38 aastat kogu Ühendkuningriigis ja Iirimaal enne QUB-i töötajatega liitumist. Siin meeldis teie eelkäijatele tema juures: “Ron Coates tema ülivõrdelise anekdootikasutuse eest”.KeskkondKui olete täiskoormusega üliõpilane, õpetatakse teid umbes 90-liikmelises klassis koos õpilastega sellistest kohtadest nagu India, Hiina, Vietnam ja Egiptus. Meie õppetöö algab hilja hommikul või pärastlõunal, kuna me teame, et mõned teist peavad tundides osalemiseks töölt vaba aega võtma. Teie käsutuses on ilus uus kõrgkool ja kooli rajatised.HindamineKursusega seotud hinnangud on toodud allpool: Kõiki õpetatavaid mooduleid hinnatakse esitatud individuaalsetel kirjalikel või arvutipõhistel kursustel ja mõnel juhul grupi kirjalikel kursustel. Grupitöö hõlmab ka grupiettekandeid hindamiskomisjonile. Individuaalseid kursuseid võib vajaduse korral esitada paneeli Q&A istungil. Kirjalik väitekiri/lõputöö esitatakse ja hinnatakse septembri lõpus kõigile täiskoormusega magistriõppe üliõpilastele. MSc üliõpilased, kes on saavutanud vähemalt 50 protsenti kohustuslikest moodulitest ja keskmiselt 50 protsenti või rohkem üldjuhul õpetatud programmis, peavad esitama individuaalse uurimisprojekti ja esitama septembris väitekirja. See väitekiri peab läbima 50% MSc auhinnast. Üliõpilased, kes saavutavad oma õpetatud moodulite ja väitekirja üldise keskmise 60–69% ulatuses, saavad tunnustuse. Eraldi antakse üliõpilastele, kes saavutavad õpetatavas programmis keskmiselt 65% või rohkem ja väitekirja puhul 70% või rohkem, kokku keskmiselt 70% või rohkem.Sissepääsu nõudedLõpetamaTavaliselt 2,2 autasu kraad või kõrgem asjakohane teadus-, inseneri-, arhitektuuri-, juhtimis- või sotsiaalteaduste eriala või ülikoolile vastuvõetav samaväärne kvalifikatsioon. Taotlejaid, kes ei vasta ülaltoodud akadeemilistele nõuetele, kuid omavad asjakohast kutsekvalifikatsiooni ja suudavad näidata asjakohast kogemust, kaalutakse iga juhtumi puhul eraldi.Rahvusvahelised üliõpilasedTeavet rahvusvaheliste kvalifikatsioonivastaste kohta leiate meie käest oma riigi kohta käiva teabe kohta.Inglise keele nõudedVaja on tõendeid IELTS* skoori 6,5 kohta, mis tahes komponendis on vähemalt 5,5 või ülikoolile vastuvõetav samaväärne kvalifikatsioon (* viimase 2 aasta jooksul). Rahvusvahelised üliõpilased, kes soovivad taotleda Queen's University Belfast (ja kelle jaoks inglise keel ei ole nende emakeel), peavad suutma näidata oma inglise keele oskust, et nad saaksid oma õppetöö või teadustöö täielikult ära kasutada. Väljaspool EMPd kuuluvad kodanikud peavad samuti täitma Ühendkuningriigi viisa- ja immigratsiooninõudeid (UKVI) sisserände nõudeid inglise keele jaoks viisataotlustel. Kui teil on vaja parandada oma inglise keele oskust enne selle kraadi programmi sisestamist, INTO Queen's University Belfast pakub erinevaid inglise keele kursusi. Need intensiivsed ja paindlikud kursused on mõeldud teie inglise keele oskuse tõstmiseks sellesse kraadi.Akadeemiline inglise keel: intensiivne inglise keele ja õppeoskuste kursus ülikooli tasemel edukaks õpinguteks kraadi tasemel. Eelseanssaalne inglise keel: lühike intensiivne akadeemiline inglise keele kursus üliõpilastele, kes alustavad Queen's University Belfast ja kellel on vaja parandada inglise keelt.ÕppemaksudPõhja -Iirimaa (NI) 1: 6450 naela Iiri Vabariik (ROI) 2: 6450 naela Inglismaa, Šotimaa või Wales (GB) 1: 7250 naela EL muu 3: 17 700 naela Rahvusvaheline: 17 700 naelaMagistriõppe taotluste tingimusedSuure nõudluse tõttu on taotluste esitamise tähtaeg. Rajal oma koha kindlustamiseks tuleb tasuda 400 naela tagatisraha. See pakkumise tingimus täiendab kõiki akadeemilisi või inglise keele nõudeid.1 EL-i arveldusskeemis osalevatelt ELi kodanikelt, kellel on arveldatud või eelnevalt arveldatud staatus, oodatakse NI või GB õppemaksu selle alusel, kus nad tavaliselt elavad, kuid see on ajutine ja sõltub Põhja-Iiri avaldamisest Õpilaste tasude assamblee määrused. Üliõpilastelt, kes on Suurbritannias elavad ROI kodanikud, tuleb tasuda GB tasu, kuid see on esialgne ja selle suhtes tuleb avaldada Põhja -Iirimaa Assamblee õpilasmaksumäärused. 2 Eeldatakse, et ELi üliõpilastel, kes on ROI kodanikud ja kes on ROI -s elavad, on õigus saada ühisreisilepingu kohaselt NI õppemaksu. Ülaltoodud õppemaks on ajutine ja sõltub Põhja -Iiri Assamblee üliõpilasmaksumääruste avaldamisest. 3 EL Teised üliõpilased (välja arvatud Iirimaa Vabariigi kodanikud, kes elavad Suurbritannias, NI -s või ROI -s) võtavad õppemaksu vastavalt rahvusvahelistele tasudele. Kõik noteeritud õppemaksud on 2021. – 22. Õppeaastaks ja on seotud ühe õppeaastaga, kui pole öeldud teisiti. Õppemaksu suurendatakse iga -aastase inflatsiooniga, kui pole selgesõnaliselt öeldud teisiti.Kursuse lisakuludKõik õpilased Sõltuvalt õppeprogrammist võivad tekkida lisakulud, mida õppemaks ei kata, mida üliõpilased peavad oma õpinguid planeerides arvestama. Õpilased saavad laenata raamatuid ja pääseda juurde veebipõhistele õppematerjalidele kuninganna raamatukogust. Kui tudengid soovivad osta soovituslikke tekste, selle asemel, et neid ülikooli raamatukogust laenata, võivad teksti hinnad olla vahemikus 30–100 naela. Samuti peaksid õpilased eelarves kopeerimise, mälupulkade ja printimistasude jaoks kuluma vahemikus 30–75 naela aastas. Üliõpilased, kes asuvad tööle praktikale või õpivad välismaal kas oma programmi kohustusliku või valikulise osana, peaksid olema teadlikud, et peavad rahastama täiendavaid reisi- ja elamiskulusid. Kui programm sisaldab suurprojekti või väitekirja, võivad kulud olla seotud transpordi, majutuse ja / või materjalidega. Summa sõltub valitud projektist. Lisanduvad kulud võivad olla ka printimine ja köitmine. Õpilased võivad kaaluda elektroonilise seadme ostmist; kulud varieeruvad sõltuvalt valitud mudeli spetsifikatsioonist. Lisatasud on ka lõputseremooniate, eksamikursuste ja raamatukogu trahvide eest. Ehitus- ja projektijuhtimise kulud Õpilased võivad teha kaks valikulist väljasõitu Torontosse ja Londonisse. Õpilased, kes neid väljasõite ette võtavad, peavad ostma isikukaitsevahendid (PPE), mille hulka kuuluvad turvasaapad hinnaga umbes 35 naela, kõrge nähtavusega vest hinnaga 10 naela ja kaitsekiiver hinnaga 20 naela. Üliõpilased vastutavad nende reiside reisi-, majutus- ja elamiskulude rahastamise eest ning peaksid Toronto õppereisi jaoks maksma umbes 1000 naela ja Londoni väljasõidu eest 400 naela. Toronto ülikoolile tuleb maksta ka täiendav kohustuslik sissemakse ligikaudu 350 naela, mille tasumise eest vastutab üliõpilane. Kui üliõpilased tegelevad erialase praktikaga, peavad nad tasuma ülikoolile praktikatasu £ 845.


Ajalooline kohtumine komeediga | tehnikamaailm.ee\nTänavu 6. augustil jõudis üle kümne aasta lennanud ESA kosmosesond Rosetta komeedi 67P/Churyumov-Gerasimenko juurde ja hakkas selle ümber tiirlema, et uurida 12 keerulise seadme abil selle tuuma ning valida koht, kuhu novembris peaks laskuma Rosettaga kaasas olev maandur Philae, et veelgi enam koguda andmeid komeedi kohta. Inimese poolt valmistatud robotid ja uurimisaparaadid on küll laskunud Kuule ja teistele planeetidele, kuid seni ei ole laskuda õnnestunud komeedile. Seepärast ootame põnevusega ajaloo esimest komeediuurija laskumist selle pinnale ja uute uurimistulemuste saabumist Maale.\nMiks meid huvitavad komeedid\nAeg-ajalt ilmuvad taevasse ka päevasel ajal nähtavad sabaga tähed (komeedid), mis on inimestes tekitanud rohkesti küsimusi ja oletusi. Tihti on arvatud, et nad ennustavad õnnetusi ja katastroofe, kuigi vaieldamatuid tõendeid sellise seose kohta ei ole leitud. Kuulus Petlemma täht, mis ennustas Jeesuslapse sündi, oli tõenäoliselt Halley komeet. Kuni keskajani valitses Aristotelese arvamus, et komeedid kujutavad endast atmosfääri ülakihtide nähtusi ning alles Tycho Brahe tõestas triangulatsioonimeetodil, et komeedid asuvad vähemalt neli korda kaugemal kui Kuu.\nViimased paarkümmend aastat on drastiliselt täiendanud meie teadmisi komeetidest, seda eelkõige tänu kosmosesondide kasutamisele, kuigi need on seni piirdunud üksnes möödalendudega. Esimese möödalennu Halley komeedist tegi ESA sond Giotto ja siis NSV Liidu Vega, mõlemad 1986. aastal. Tehti kindlaks, et selle komeedi tuumast eraldunud gaas koosneb 80% veest ja 10% CO2, ülejäänu on väiksema osatähtsusega. Tähtsaks saavutuseks oli ka NASA komeedisondi Stardust poolt komeedi Wild 2 tolmust proovi võtmine 2004. aastal ja Maale toimetamine. Kosmosesond Deep Impact saatis 2005. aastal komeedile Temple 1 impaktori (löögikeha), et pildistada ja uurida löögi mõjul komeedist eraldunud materjale, kuid kahjuks tekkis löögi mõjul tihe tolmupilv, mis segas fotografeerimist. NASA teadlased olid aga nii nutikad, et suutsid Stardusti saata järelmissioonile NExT (New Exploration of Tempel 1), mille käigus suunduti nüüd hoopis komeedile Temple 1 ja 2011 uuriti seda kraatrit, mille tekitas kunagi impaktor.\nTänapäevaste arusaamade kohaselt kujutavad komeedid endast pigem üht asteroidide alamliiki, milles on palju jääd. Päikese lähedusse jõudes see soojuse mõjul läheb tahkest olekust gaasilisse (sublimeerib) ja tekitab veeaurust ning tolmust päikesetuule ja valguse rõhu mõjul hiiglasliku saba. Korduva Päikesele lähenemise tulemusena saab tema jääosa otsa ja ta muutub tavaliseks asteroidiks. Komeedi tuuma mõõtmed ulatuvad mõnesajast meetrist sadade kilomeetriteni ja nende tiirlemisperioodid väljavenitatud elliptilistel orbiitidel mõnest aastast miljonite aastateni. Enamik komeete on pärit Kuiperi vööst ja Oorti-Öpiku pilvest ning nende orbiidid on suure ekstsentrilisusega ellipsid või paraboolid. Lisaks ümber Päikese tiirlevatele perioodilistele komeetidele on ka ühekordselt Päikesesüsteemi läbivaid komeete, juhuslikke kosmilisi hulkureid. Tänapäeval on registreeritud üle 5000 komeedi ning neid on huvilistel võimalik avastada isegi kodus arvutiga internetis surfates. Komeetide struktuur on tihti habras ja kergesti purunev. Nad kujutavad endast seda ehitusmaterjali, millest pandi kokku miljardeid aastaid tagasi Päikesesüsteem ja selles on säilinud hinnalist informatsiooni süsteemi evolutsiooni kohta. On peaaegu kindel, et Maa sai kunagi oma vee siin maabunud komeetidelt ja viimasel ajal on saadud andmeid, et ka elu võib Maal olla tekkinud ja arenenud tänu komeetidele. Nende tolmust on leitud nimelt elusorganismide põhiaine ehk valkude koostisosi aminohappeid (glütsiini). Et tegemist ei ole juhuslikult tekkinud saastumisega proovide käsitsemisel, näitab nende proovide süsiniku isotoobi C13 suurem sisaldus, võrreldes maisega.\nKosmosesondi ja maanduri saatmisel komeedile on tarvis valida selline, mis oleks üsna tüüpiline ja mis oleks suhteliselt kättesaadav. Rosetta ja Philae saatmiseks valiti komeet 67P/Churyumov-Gerasimenko. Selle avastasid tollases Alma-Ata astrofüüsika instituudis Klim Šurjumov ja Svetlana Gerasimenko 1969. aastal. K. Šurjumov uuris tegelikult komeeti 32P/Comas Sola ja andis S. Gerasimenkole ülesandeks seda pildistada. Seda tehtigi 11. septembril 1969. K. Šurjumov oli tegelikult Kiievi teadlane ja pöördus sinna tagasi, et fotosid põhjalikumalt uurida. 22. oktoobril, tähelepanelikult fotoplaate uurides, pani ta tähele, et objekt, mida oli pildistatud, oli oma oodatud positsioonist 1,8o kõrval ning oodatud kohas oli ka väga nõrk Comas Sola jälg. Komeedi 67P mõõtmed on 3,5 x 4 km ja tiirlemisperiood 6,45 aastat. Selle afeel on 850 miljonit kilomeetrit ja periheel 518 miljonit kilomeetrit ning mass 3,14 miljardit tonni ning pöörlemisperiood 12,7 tundi. Komeet koosneb kahest sagarast (osast), mis võivad olla tekkinud kas nende osade kokkupõrkel ja liitumisel või on keskmine osa kaotanud rohkem jääd.\nLäbi raskuste komeedi poole\nKomeetide külastamine ja sealt proovide võtmine ning Maale toomine on keeruline ja kallis ettevõtmine, kuid eelmise sajandi lõpus ESA ja NASA koostöös selleks siiski valmistusid ja arendasid ambitsioonikat projekti CNSR (Comet Nucleus Sample Return), mille maksumus ulatus miljarditesse. Kahjuks USA pool loobus 1992. aastal vajalikke summasid eraldamast ja nii pidi ESA põhiliselt üksi jätkama veidi tagasihoidlikuma projektiga ning lennusihiks oli komeet 46P/Wirtanen (Soome päritolu USA astronoom). Sellest jäeti ära eriti kulukas komeediproovide Maale toomine, kuid ikkagi jäi projekti Rosetta maksumuseks tubli miljard ja selle start pidi toimuma jaanuaris 2003, kuid kuu aega varem ebaõnnestus selleks mõeldud kanderaketi Ariane 5 start (siis teine ülesanne). Eriti hinnalist Rosettat ei riskitud seetõttu Ariane 5 hooleks jätta, enne kui saab selgeks ebaõnnestumise põhjus.\nVahepeal sai aga otsa „stardiaken” (väljapoole Maa orbiiti stardiks sobiv ajavahemik) 46P/Wirtaneni jaoks. Tuli leida uus sobiv sihtmärk. Selleks valitigi 67P/Churyumov-Gerasimenko. Start selle komeedi juurde pidi toimuma Prantsuse Guajaanast Kourou kosmosebaasist 26. veebruaril 2004, kuid sedagi tuli kaks korda katkestada, enne kui 2. märtsil see lõpuks õnnestus. Lendudeks Päikesesüsteemi kaugemate taevakehade juurde on otstarbekas kasutada otselendude asemel – sest need nõuaksid väga palju kütust ja seega suurt stardikaalu – lende hoopis keerulisemaid trajektoore pidi, kus teisi taevakehi saab kasutada kiiruse suurendamiseks nn gravitatsioonilise lingu põhimõttel. Seda tehti ka Rosetta puhul. Oma üle kümne aasta kestnud lennul möödus Rosetta nii Marsist kui ka veel kolm korda Maast, rääkimata asteroididest 2867 Šteins ja 21 Lutetia, millest möödalennud olid tähtsad nende lähivaatluse ja fotografeerimise võimaluse pärast. Maast ja Marsist möödalendude gravitatsiooniliste lingude tõttu suurenesid järgemööda Rosetta elliptilised orbiidid, kuni see viiendal korral ulatus lõpuks komeedi 67P/C-G trajektoorini ja lõikus sellega 6. augustil.\nAega läks, aga asja sai. Muide, veel üks omapärane äpardus juhtus Rosettaga, kui ta viibis sadade miljonite kilomeetrite kaugusel ja oli suigutatud „talveunne” (mille käigus enamik seadmetest oli välja lülitatud, et säästa energiat). Astronoomid registreerisid tema ekslikult uue 20 m läbimõõduga miniplaneedina/asteroidina 2007 VN84, mis pidi Maast ohtlikult lähedalt mööduma 13. novembril 2007. Täpsemad andmed näitasid siiski, et „asteroidi” trajektoor ühtib täpselt Rosetta omaga. Viimati olid lennujuhid suures pabinas, kui käesoleva aasta jaanuarikuus pidid Rosetta ja Philae arvukad seadmed ärkama 31kuulisest „talveunest” ja lülituma töörežiimi, kuid sellekohane signaal viibis kaua.\nRosetta ja Philae – tõelised tehnikalaborid\nKolmetonnise stardimassiga ja 2,8 x 2,1 x 2,0 m orbiiteril Rosetta on 12 uurimisseadet ja 165 kg maanduril Philae 9 instrumenti. See on suurepärane arsenal, mis võimaldab läbi viia komeedi mitmekülgset uurimist ja saada väärtuslikke andmeid. Nende toiteks ja energiaga varustamiseks on hiiglaslikud päikesepaneelid, mille koguulatus on 32 m ja kogupindala 64 m2. Nende koguvõimsus on Maa lähedal 850 W, kuid see väheneb Päikesest eemaldudes võrdeliselt kauguse ruuduga ja on kaugemates trajektoori osades vaid 4% sellest, mistõttu ongi tarvis seal viia seadmed nn talveunne. Keerulise trajektooriga lend nõuab Rosetta asendi täpset seadmist reaktsioonikontrolli süsteemi abil, mille oluliseks osaks on reaktsioonirattad ning 24 peenhäälestuse reaktiivmootorit, igaüks veojõuga 10 N. Neid tuli korduvalt kasutada pidurdamiseks ka viimasel ehk viiendal tiirul ümber Päikese, kui Rosetta orbiit viimaks lõikus komeedi 67P orbiidiga. Seekord oli vaja tema kiirust 775 m/s vähendada kiiruseni 7,9 m/s komeedi suhtes, sest muidu oleks ta selle eest oma suurema kiiruse tõttu 50 000 km kauguselt mööda vuhisenud, ning lõpuks ka 6. augustil, kui ta suunati juba ringorbiidile ümber komeedi. Sellest momendist peale algas tema arvukate uurimisriistade pingeline töö komeedi kohta andmete kogumisel. Nende hulgas uurib kuvav ultraviolettspektrograaf ALICE komeedi tuuma ümber tekkiva komeedi pea (kooma) moodustumist 67P Päikesele lähenemise käigus.\nRosetta lend on nii ajastatud, et ta saadab ja uurib komeeti just siis, kui see lendab Päikesele kõige lähemal osal oma orbiidist (periheelist), sest just siis tekivad ja arenevad kõik protsessid, mida soovitakse uurida, kõige intensiivsemalt. ALICE mõõdab ka selle käigus eralduva vee, CO ja CO2 hulka. Argooni hulga mõõtmine annab väärtuslikku infot Päikesesüsteemi temperatuuri kohta selle algusaegadel 4,6 miljardit aastat tagasi. Ioonide ja elektronide sensor IES on hinnaline komponent viies seadmes, mis võimaldab mõõta plasma koostist. Mikrolaineinstrument MIRO mõõdab, kuidas eralduvad gaas ja tolm tuumast ning tekitavad komeedi kooma ja saba. Šveitsis välja töötatud topeltfookustamisega ioonide ja neutraalsete aatomite spektromeeter ROSINA on esimene instrument kosmoses, mis on võimeline eristama N ja CO spektrijooni. Pilte komeedist toodab optiline süsteem OSIRIS, mis koosneb kitsasnurk (700 mm) ja lainurk (140 mm) alamsüsteemist 2048 x 2048 pikslise CCD-kiibiga. Pardal on ka raadiolainete leviku abil komeedi tuuma uurimist võimaldav CONSERT ja nähtavas ning infrapunases lainealas töötav spektromeeter VIRTIS, samuti MIDAS, mis aatomjõu mikroskoopi kasutades analüüsib räniplaadile kogutud komeedi tolmuosakeste koostist, ja nende löögijälgi uurub analüsaator GIADA. Päikesetuule toimet uurib RPC.\nKõige keerukamaks ja tähtsamaks missiooni Rosetta osaks kujuneb maanduri Philae laskumine komeedile, mis arvatavasti toimub 12. novembril, kui eelnevalt on ohutuim laskumiskoht välja valitud. Oht seisneb selles, et komeedi tuuma pind võib olla äärmiselt ebaühtlane ning horisontaalset paika ei pruugigi leiduda. Et Philae jääks paigale, on selle kolme jala küljes harpuunid, mis peavad hooga tungima pinnasesse ja fikseerima selle komeedi külge. Nüüd alustavad tööd ka 9 uurimisseadet, mis töötavad kogu aja, kui komeet on aktiivne (Päikesele nii lähedal, et selle kiirguse mõjul toimub temal kiirguste, gaaside ja tolmu eraldumine ning pea ja saba moodustumine) ja läbib orbiidi Päikesele lähimat lõiku (u 180 106 km), jõudes periheeli 13. augustil 2015. aastal. Jätkub ka tihe koostöö orbiiteriga, mille võimas antenn aitab edastada Maale uurimistulemusi X-sagedusribas kiirusega kuni 22 kbit/s. Missiooni töö lõpeb järgmise aasta detsembris.


RAAMATUSOOVITUS! Frank J. Kinslow: Ülim õnn. Kuidas ära tunda ja täita oma suurimat soovi – Hingele | GoodNews\nAvaleht Lugemist RAAMATUSOOVITUS! Frank J. Kinslow: Ülim õnn. Kuidas ära tunda ja täita oma suurimat soovi\nRAAMATUSOOVITUS! Frank J. Kinslow: Ülim õnn. Kuidas ära tunda ja täita oma suurimat soovi\nÜkskõik kas oled üksikvanem, ettevõtte tegevjuht või patune, leiad sellest raamatust leevendust ja puhkust igapäevaelu kaosele. See raamat on asjakohane ja praktiline teejuht isikliku sisemise rahuni.\nTänu elavatele aruteludele, abistavatele näidetele, südantsoojendavatele lugudele ja mõistmisele suunavatele harjutustele on see hinnaliseks aardeks kõigile, kes püüavad leida elus eesmärki ning jõuda õitsengu ja kõrgema tähenduseni.\nSageli oleme kuulnud, et õnne osta ei saa, aga saab küll! Samuti seksi, võimu, autosid ja šokolaaditahvleid. Kahjuks õnn ei kesta ja see, mis teeb meid õnnelikuks täna, võib juba homme tekitada suurt kurvastust. Kuid on ka midagi, mis kestab, midagi väljaspool õnne… sellest kõrgemat, ning seda, mis see on, võib leida käesoleva raamatu saladusi täis lehekülgedelt.\nÜhine dr Frank Kinslow´ga sellel rännakul, kui ta kaevub sügavuti järgmistesse teemadesse.\nSinu probleemid ei ole probleem.\nÕnn – hunt lambanahas.\nKas oled parkinud diagonaalis paralleelsesse universumisse?\nMurtud vaimu tervendamine.\nKuidas saada üle vihast ja ärevusest.\nEgo ja hirmu teine pool.\nKuidas „mina“ erineb „sisemisest minast“?\nSinu suurima soovi täitmine.\neelmine RAAMATUSOOVITUS! Rose Rosetree: Aurade lugemine kõigi meelte abil\njärgmine RAAMATUSOOVITUS! Eckhart Tolle: Siin ja praegu: kohaloleku harjutused


kuidas Windowsi hüpikakna error_local_user_bx06de4897_md9858 parandada?\nKuidas parandada ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 hüpikut Windowsis?\nProbleem: Kuidas parandada Windowsi ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 hüpikut?\nHei, mul on arvutiga probleem, nimelt ei saa ma sellesse sisse logida. Laadisin mängu alla ja installisin selle ning arvuti tardus. Pärast taaskäivitamist seissin silmitsi sinise ekraani veaga, öeldes, et minu Windowsi tootenumber on aegunud ja et pean saama tehnilist tuge numbri + 1-844-459-882 kaudu. Kontrollisin siiski ja see telefon ei vasta ametlikul veebisaidil pakutule, seega kahtlustan, et see on pettus. Probleem on selles, et ma ei saa oma arvutit kasutada, kuna see ei lae peale sõnumi. Kas on võimalik kuidagi ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 parandada? Palun aita mind!\nSamm 1. Sisestage võrguga turvarežiim\n2. samm. Tapa pahatahtlikud protsessid\nSamm 3. Kustutage kahtlased rakendused\nSamm 4. Lähtestage veebibrauseri seaded\nSamm 5. Parandage Windowsi register pärast pahavara eemaldamist ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858\nERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 on võltssõnum ja tehnilise toe kelmus  mis kuvatakse teie arvutis pärast nakatumist teatud tüüpi pahavara nimega ekraanilukk. [kaks] Selles väidetakse, et peate kinnitama Windowsi tootenumbri ja sisestama selle kasti või helistama võltsitud Windowsi tuginumbrile.\nSkeem on suhteliselt lihtne: küberkurjategijad loovad pahavara ja nakatavad sellega ohvreid. ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 kelmuse peamine eesmärk on panna kasutajad uskuma, et midagi on valesti ja võltshoiatuste autorid on tõelised tehnikud, kes on valmis aitama. Paljud tehnilise toe petturid kasutavad seda taktikat raha või väärtusliku isikliku teabe väljapressimiseks. Varem arutasime sarnast juhtumit - Windowsil tekkis ootamatu viga .\nVaadake, kuidas parandada ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 võltshoiatust\nVõltshoiatus ütleb järgmist:\nTeie arvutis kahtlustatakse pahatahtlikku tarkvara, kontrollimiseks sisestage Windowsi tootenumber. Oma tootevõtme leiate lahtrist, kuhu Windows Dvd tuli, või tervitusmeililt või autentsussertifikaadi kleebiselt.\nSee näeb välja sarnane järgmisega: XXXXX-XXXXX-XXXXX-XXXXX-XXXXX\nPelgalt sõnumit ennast vaadates näete koheselt pettuse märke: nii grammatikavead kui ka teatud sõnad ei ole kirjutatud viisil, mida Windowsi ametlik kiri seda näitaks.  Mingil juhul ei kuvaks Microsoft veateadetes kunagi kontakti numbrit - selle asemel kuvatakse veakood. Seega, kui märkasite ekraanil numbrit, mis ei pärine Microsofti ametlikult saidilt - see on pettus.\nKasutajatel on võimalus kasutada järgmisi nuppe: Teamviewer, Supermo, LogMeln, Cmd. Kuvatakse ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 võltshoiatus, kuna pahavara asendas teie Windowsi käivitamisprotseduuri algse järjestuse ja sisestas teise Shelli konfiguratsiooni, mis kuvab töölaua asemel valevea.\nERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 hüpikaken pole üksi pahatahtlik. Kuid selle eesmärk on kogenematute arvutikasutajate petmine, levitades valeväiteid, et Windows OS-il puudub tootevõti ja seetõttu ei saa see õigesti töötada. Paljud kasutajad tunnevad end abituna, sest nende hüpoteek ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 lükkab nende seaduspärased Windowsi aktiveerimiskoodid tagasi. Kuid võite proovida kasutada\nSelle põhjuseks on asjaolu, et ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 hoiatus on võlts ja selle tegelik katse pole saada aktiveerimiskoodi, vaid pigem kutsuda inimesi üles kutsuma professionaalseid tehnikuid, mis on saadaval numbril 1-844-459-8882 või mis tahes muul numbril, mis ei ühti ametlik.\nKahjuks, kuid need inimesed pole professionaalid, vähemalt mitte IT-spetsialistid. Nad on petturid, kes püüavad saada kaugjuurdepääsu inimeste arvutitele ja hiljem algatavad oste nende volituste abil või süstivad oma süsteemidesse pahatahtlikke programme. Parimal juhul võivad need pettused pakkuda kasutu või isegi võltsteenuse tellimist, mis siis maksab ohvrile iga kuu konkreetse rahasumma. Seetõttu ärge mingil juhul helistage numbril 1-844-459-8882. Kui olete saanud allpool näidatud teate, tehke mitu lihtsat sammu ja parandage kohe ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 hüpikaken.\nERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 hoiatus kuvatakse tavaliselt Windows OS-is. Kui selle pahatahtlik kood on aktiveeritud, hakkab veebibrauser seda probleemi automaatselt genereerima. Nagu tavaliselt, külmutab tehnilise toe kelmuse teade veebibrauseri ekraani, mis tähendab, et seda ei saa sulgeda, kui vajutate lehe paremas ülanurgas olevat nuppu X. Seetõttu peate pahatahtliku koodi veebibrauserist eemaldama ja rakenduse, mis käivitab ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 kelmuse, sulgemiseks peate tegema järgmised toimingud:\nTurvarežiim on turvaline keskkond mitmesuguste probleemide, sealhulgas ekraanikappide, tõrkeotsinguks. Kui olete sellesse režiimi sisenenud, peaks ekraanikapp kaduma:\nSisenema Logi sisse Windowsi ekraan.\nvajutage ja hoidke Shift ja seejärel klõpsake nuppu Võimsus nuppu.\nKui menüü avaneb, klõpsake nuppu Taaskäivita (veel hoidmine nuppu Shift!).\nMinema Tõrkeotsing> Täpsemad valikud> Startup Settings .\nOodake, kuni arvuti taaskäivitub Sisestage turvaline keskkond, mis peaks ajutiselt peatama võltsvea kuvamise\nVajutage Ctrl + Alt + Esc ja klõpsake nuppu Task Manager.\nSeal olles otsige üles Productkeyupdate.exe, fatalerror.exe, või samalaadsed protsessid.\nSulgege need vajutades Lõpeta ülesanne. Pahatahtlike protsesside peatamiseks sisestage tegumihaldur\nAvatud Programmid ja funktsioonid ja valige Programmi desinstallimine .\nLeidke loendist kõik kahtlased programmid, klõpsake neid ja valige Desinstalli . Eemaldage potentsiaalselt soovimatud programmid juhtpaneeli kaudu\nTeise võimalusena võite algatada skannimise võimsa turbetarkvaraga, mis kõrvaldaks soovimatud rakendused ja parandaks vea ERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 automaatselt.\nAvage Google Chrome. Leidke ekraani ülaosas kolme punktiga nupp ja klõpsake avamiseks seda Menüü .\nValige Rohkem tööriistu ja seejärel klõpsake nuppu Laiendused .\nOtsige kahtlaseid brauserilaiendeid ja klõpsake nuppu Eemalda . Eemaldage brauserist laiendused\nEemaldage kahtlased veebisaidid klõpsates X nuppu nende kõrval. Seejärel sisestage selle saidi URL, mille soovite oma avaleheks seada.\nKui olete valmis, navigeerige saidile Menüü → Seaded → Halda otsingumootoreid.\nPärast seda minge Menüü → Seaded ja klõpsake nuppu Lähtesta brauseri seaded. .\nPärast Google Chrome'i parandamist tehke sama ka teiste veebibrauseritega.\nERROR_LOCAL_USER_BX06DE4897_MD9858 hüpiku jäädavaks parandamiseks peaksite veenduma, et Windowsi register on kustutatud kahtlastest kirjetest, mis võivad teie süsteemi vigu tõrjuda. Kuna register on Windowsi oluline osa, soovitame tungivalt sellest eemale hoida ja pigem installida professionaalse arvuti parandamise tarkvara, mis parandaks selle automaatselt ja tagaks, et olulisi kirjeid ei puudutata.\nKuidas parandada Srvany.exe suurt protsessori kasutamist?\nKõige praktilisem meetod BTS-laulude allalaadimiseks\nKuidas turvalist ühendust ebaõnnestuda?


Nutikad lahendused, kuidas saada lõhnad ja pisikud köögis kontrolli alla | Kodu\nNutikad lahendused, kuidas saada lõhnad ja pisikud köögis kontrolli alla\nUrve Vilk, 14. november 2020, 12:28\nNõusid tasub pesta harjaga ja mitte jätta nuustikut niiskeks.Foto: Emilio Tremolada / Living4media.com\nSee võib tulla üllatusena, aga üks bakteririkkamaid ruume meie kodudes on köök – keskmises kodus elab köögis rohkem baktereid kui tualettruumis.\nPõhjus on lihtne – köögis toimetades jätame tihti olulised detailid tähelepanuta, kuigi enamik meist teab, et nõudepesusvamm, käterätik ja kraanikauss on köögi kõige mustemad asjad. Mikroobid armastavad sooja niisket keskkonda, kus on bakterite paljunemiseks kõige paremad tingimused, niisiis tasub jälgida, et köögis kasutatavad töövahendid oleksid puhtad ja kuivad, et ei tekiks pahalaste arenguks soodsat pinnast.\n4. november 2020, 06:40\n31. oktoober 2020, 13:50\nHügieen köögis ehk Kui tihti peaks vahetama köögirätikut?\n18. oktoober 2018, 19:49\nSobivas keskkonnas kasvab ühest bakterist kaheksa tunniga 16 miljonit. „Sellepärast ma svammi ei tahagi, vaid pesen, juhul kui käsitsi pesen, nõusid harjaga,“ ütleb Helge Alt OÜst Puhastusekspert. Ta soovitab harja teistelegi, sest sellega pesta on kõige hügieenilisem.\n„Bakterite jaoks pole kuskil paremaid tingimusi kui nõudepesusvammis või lapis. Eriti siis, kui neid hoitakse mõnes karbikeses või alusel. Mul on kraanikausil kaks valamut, millest väiksema nurgas seisab hari ja mind see ei sega,” kirjeldab Alt ja lisab: „Mida kuivem on koht, kus harja hoitakse, seda parem.“\nHarja eeliseks on, et see on alati puhas, sest kuivab ruttu. Seejuures tasub eelistada profiharju, sest tavapoes müüdavad harjad kipuvad kiiresti hukka minema. „Hari peaks kannatama sadat kraadi, muidu lähevad selle otsad kasutades kiiresti krussi ja koledaks,” selgitab Alt ja soovitab uurida, kui kõrget temperatuuri hari kirjade järgi talub. Kuigi profihari maksab veidi rohkem ehk kolm-neli eurot, peab see märksa kauem vastu.\nKa äädikat mõõdukalt\nKa köögirätik on Alti sõnul mustem, kui arvata oskame. Seetõttu võiks köögis kasutada pigem paberkäterätte või õhukesi köögilappe, mida leiab samuti profivahendite hulgast. “Neid ma kaua kasutuses ei hoia, vaid viskan igal õhtul peale kasutamist ära.“\nAlt kasutab köögis sageli ka paberit, kuigi muidu ta selle raiskamist ökoloogilisuse seisukohast ei poolda. „Kasutan paberit just seetõttu, et seda on kerge ära visata ning ei pea mõtlema, kuidas puhastada ja kus hoida.”\nTema hinnangul kasutatakse kodudes väga palju erinevaid koristusaineid, mille järele pole tegelikult vajadust. “Pritspudelid ja kodukeemia on meie kodudes suur probleem – need rikuvad nii pindu kui ka tervist,” hoiatab Alt. Piiri soovitab ta pidada ka n-ö looduslike ainete kasutamisega, ka näiteks sooda ja äädikaga, mida peetakse enamasti kahjutuks. “Kas meil ikka on vaja äädikat sisse hingata ja mis see meile head teeb?” ärgitab ta igaüht mõtlema. Samamoodi ei soovita ta liialdada õhuvärskendajatega. „Lõhnastamise asemel tuleks kõrvaldada põhjus, et miks halb lõhn tekib,“ nendib ta.\nPuhtaks aknakuivataja ja veega\nAlt ise kasutab kodus puhastusvahendina enamasti vaid vett, seda ka köögis. Keraamilise pliidi, kui see pole väga must, teeb ta puhta veega märjaks ja tõmbab siis vee aknapesuks mõeldud kummiga ära. “Mul on must läikiv köögitasapind, kuhu viskan peoga vett peale, ajan laiali ja tõmban akudel töötava aknakuivatajaga üle. See klaasipesurit meenutav riistapuu imeb vee ära,“ kirjeldab ta. Nii pliidi kui ahju ukse puhastamisel kasutab ta lisaks kuluvat plekieemaldusnuustikut – melamiini, seejärel loputab ja tõmbab pinna aknakuivatajaga kuivaks.\n„Kodus on siiski mõned kohad, mis tahavad hapet – kus ma mängin happe kasutamise ja selle toimeajaga,“ möönab Alt, et keemiat kasutab ta nõudepesul juhul, kui ilma puhtaks ei saa, ning tualetis.\nKui mõni pind on väga tugevalt määrdunud, puhastab Alt seda seebivillaga. “See on leidnud mul aktiivset kasutust juba kaksteist aastat,” kiidab Alt. Praepann või vahvlimasin, mis on väga tugevalt määrdunud, näeb peale seebivillaga nühkimist enamasti välja nagu uus.\nKraanikaussi ta sellega siiski ei hõõru, kuigi teab, et mõni seda teeb. “Kraanikaussi puhastan happega – vesi, siis hape, loputus ja neutraliseerimine.” Ka kraane Alt seebivillaga ei hõõru, sest see võib pinda kriimustada. “Kasutan harja ja pööran tähelepanu ka keemia õigele kasutusele.”\nKus köögitarvikuid hoida?\nKööki planeerides paiguta rätikuhoidjad ja nõuderestid kraanikausi või nõudepesumasina lähedusse, et oleks mugav asjad ära panna ega peaks märja lapiga ühest köögi otsast teise kõndima. Hea on läbi mängida – leida kohad, kus rohkem toiduainetega tegeldakse ning kus võiksid paikneda pesuvahendid. Eelkõige on tähtis mugavus ja ergonoomilisus.\nMärga nõudepesulappi või -svammi ning köögirätikut on mugav hoida väljatõmmatavatel rätikuhoidjatel, mida on saada eri mõõtude ja viimistlusega.\nKäepärased on ka väljatõmmatavad ja vaikselt sulguvad kargosüsteemid, kuhu saab märja rätiku riputada. Neis saab hoida vajalikke pesuvahendeid ja käterätikut, nii et need on diskreetselt silma alt ära, aga samas mugavalt käeulatuses. Lisaks võib ka prügisüsteemi kohale paigaldada asjade hoidmiseks väikesed panipaigad.\nPestud nõude kuivatamiseks on aga mugav kapis sees olev nõuderest. Alusvann, kuhu vesi tilgub, on sel kergesti eemaldatav, nii ei pea muretsema, et vesi kapi põhja tilguks.\nBiojäätmed ei tohi ummuksisse jääda. Foto: Living4media.com\nKuhu panna biojäätmed?\nVeel üks küsimus, mis võib parajat peavalu tekitada, on see, kus ja kuidas hoida biojäätmeid, enne kui need biokonteinerisse või oma aia olemasolul kompostimiseks välja viiakse. Teadupärast moodustavad orgaanilised köögijäätmed kodumajapidamises tekkivatest jäätmetest umbes kolmandiku.\nMarkko Mäll, OÜ NutriLoop juhatuse liige, leiab, et biojäätmete kogumine peab olema võimalikult mugavalt lahendatud, et inimesed seda ka teeksid. „Kui biojäätmetega kaasnevad köögis hais või kärbsed, võib inimene kergesti käega lüüa,“ teab ta öelda.\nBiojäätmetele ei sobi tavaline ämber, vaid tasub soetada spetsiaalne bioämber – tänu erilisele õhutamissüsteemile ja filtritele toimib see haisu- ja putukavabalt. „Oluline märksõna on siin õhk – biojäätmete halb lõhn tekib eelkõige siis, kui õhk neile ligi ei pääse. Sellise kraami hoiuks sobib ka ämber, mille kaanes on õhuavad, kust hapnik ligi pääseb. Või siis õhutussüsteemiga BioBagi konteiner, kuhu pannakse biolagunev või paberkott, millega jäätmed hiljem ära visata. Olen proovinud ja mõlemad variandid töötavad,” räägib Mäll.\nBoonusena on müügil olevad bioämbrid nii elegantse ja stiilse välimusega, et neid võib kui disainielemente uhkelt köögitasapinnale välja panna.\nFermendid teevad eeltöö\nKui elatakse majas, kus on võimalik köögijäätmeid aias kompostida, tasub koju osta bokashi (kääritamise) meetodil toimiv ämber, milles biojäätmed enne kompostimist fermenteeruvad (hapenduvad, käärivad). “Sellise komplektiga, milles toimub fermentimine, võib jäätmeid hoida kasvõi aastaid kööginurgas, ilma et midagi juhtuks,” kinnitab Mäll.\nBokashi ämbri põhja pannakse veidi paberit ja bokashi-puru. “Ei pea spetsiaalset paberit ostma, vaid panna võib mis tahes kodus olemas olevat: tualettpaberit, kohvifiltreid, papist munareste,“ räägib Mäll. Oluline on, et põhjas olev paber ei laseks vedelikul ämbri põhja valguda, vaid imab niiskuse endasse, hoides ühtlasi ära ka haisu tekke.\nÄmbrisse raputatakse vaheldumisi jäätmeid ja bokashi-puru, kuni ämber on täis. Seejärel lastakse sel toatemperatuuril vähemalt kaks-kolm nädalat käärida, kaas tihedalt suletud. Tegu on piimhappekäärimisega, mille päästavad valla hapendumist tekitavad mikroobid. Hapendatud bioloogiline jääde segatakse mulda, kus see mõne nädalaga kasvupinnase toitainerikkaks mullaks muudab.\nMelamiinsvamm on kustutuskummina toimiv svamm, mis väga hästi erinevaid plekke kustutab. Sellega saab lihtsalt ja kiiresti eemaldada musti triipe põrandalt ja seintelt, sõrme-ja tahmajälgi, määrdunud kohti akendelt, ustelt ja mööblilt, samuti seebi- ja veesetteid vannilt, valamult ja keraamilistelt plaatidelt. Enne kasutamist tuleb svammi kergelt niisutada.\nSeebivill on valmistatud peene ketrusega terasvilla ja looduslike pesuainete segust (peamiselt seebist). Seebivilla patjadega võib puhastada köögiriistu, pliiti, plaate, ahju, kraanikaussi, portselani, lillepotte, tööriistu, jalatseid jne. Tehke padjake märjaks, pigistage vaht välja ja puhastage pind. Kasutamise käigus hakkab seebivill vahutama ja sulab nagu seepki, ajapikku ei jää sellest midagi järele.\nNB! Seebivill ei sobi rooste eemaldamiseks ja seda ei maksa jätta seisma kraanikausi servale – võib jätta roostepleki.\nBioämber Kui toidujäätmed kogutakse kinnisesse anumasse, võib kaane avamisel sealt ninna paiskuda korralik sahmakas haisu, mis on selge märk anaeroobsetest tingimustest ehk õhupuudusest. Seega on parem koguda toidujäätmed koos paberiga kas ilma kaaneta ämbrisse, teha ise selle kaane sisse õhuavad või hankida spetsiaalne õhuavadega ämber. Hea lahendus on ka ämbris paberkoti kasutamine, millega saab toidujäätmed otse biojäätmete prügikasti visata.\nBokashi ämber/komposter on mõeldud orgaaniliste jäätmete eelkompostimiseks. Reeglina on komplektis kaks ämbrit, millest üks on mõeldud jäätmete kogumiseks ning teine jäätmete fermenteerimiseks.\nKompostrisse võib panna orgaanilisi köögijäätmeid: toitu, juurvilju, puuvilju, kohvi, teed, banaanikoori, munakoori jne. Kompostrisse ei või panna vedelikke, piima, piimatooteid, äädikat, mahla, luid, tuhka ja suitsukonisid.