HP EliteBook Folio 1040 G3 – parem kui varem - Elektroonika24\nAvaldatud 4. juuni 2020 4. juuni 2020 by Toomas\nTäpselt aasta tagasi andsin ülevaate HP Elitebook Folio 1040 G2 ultrabookist, mis paistis silma tugeva alumiiniumkorpuse ja hea koostekvaliteedi poolest. Kuna HP Elitebook Folio ultrabook on nö HP vastus Apple Macbookile, siis on see osutunud väga populaarseks ultrabookide ostjate seas kuna päris paljud arvutikasutajad fännivad küll Macbooki disaini, kuid eelistavad siiski jääda harjumuspärase Windows operatsioonisüsteemi juurde. Ja siin tulebki mängu HP Elitebook Folio 1040.\nHP Elitebook Folio 1040 ongi HP kõige õhem ja elegantsem 14 tolline ultrabook ning täna vaatamegi lähemalt selle kolmandat põlvkonda ehk HP Elitebook Folio 1040 G3 mudelit.\nKui Sulle pakub huvi ka eelmise põlvkonna ülevaade, siis selle leiad siit: HP EliteBook Folio 1040 G1-G2 – HP vastus Apple Macbookile. Ja kui soovid HP Elitebook Folio 1040 G2 ultrabooki soetada, siis need on meil jätkuvalt valikus hea hinnaga esindatud.\nHP Elitebook Folio 1040 G3 disain pole põlvkonna vahetusel absoluutselt muutunud, sarnaselt eelmisele põlvkonnale on see endiselt väga stiilne ja elegantne. Domineerivad hõbedased metallpinnad, mis jätavad ultrabookist luksusliku mulje. Korpuse põhjakate on kergelt kummeeritud, mis parandab haardumist. Ainult klaviatuur ja ekraani ümbritsev raam on mattmusta värvi. See kõik kokku loob meeldiva kontrasti ja teeb sellest mudelist ihaldusväärse ultrabooki.\nKoostekvaliteet on jätkuvalt väga hea ja kõik osad on ideaalselt kokku pandud. Kuigi ultrabooki kaas on tõeliselt õhuke, pole sellele rõhu avaldamine probleemiks ja pildis mingeid moonutusi ei teki.\nHP Elitebook Folio 1040 G3 on edukalt läbinud militaarstandardi Mil-SPEC 810G testid (niiskustestid, temperatuuritestid, tolmutestid jne), mis usaldusväärsust selle ultrabooki vastu veelgi kasvatab.\nHP pakub EliteBook Folio 1040 G3 ultrabookile kolme erinevat ekraani, alustades matist FullHD (1920×1080) ekraanist, matist WQHD (2560×1440) ekraanist ja lõpetades puutetundliku mittemati WQHD ekraaniga.\nFullHD ekraan on küll paraku TN-paneeliga, mitte IPS-paneeliga, mida ootaks sellise hinnaklassiga ultrabookilt. Pean siis silmas hinnaklassi uuena, mitte vähekasutatuna nagu meil need müügis on. Samas HP ise reklaamibki seda kui kitsaste vaatenurkadega turvalist ekraani, mis ei võimalda kõrvalseisjal näha, mida oma sülearvutis teed. Heledusnäitaja on FullHD ekraanil hea, täpsemalt 300 cd/m², millega võib juba ka õue päevavalguse kätte toimetama minna. sRGB värviruumi kaetus on 93%.\nWQHD ekraan on seevastu IPS-paneeliga, millel väga head vaatenurgad, väga head heledusnäitajad (340 cd/m²) ja kontrastsus (1000:1). sRGB värviruumi kaetus on peaaegu täielik (97%) ja laiema AdobeRGB värviruumi kaetus 63%. Kuna heledusnäitaja on üle 300 cd/m², siis saab seda ultrabooki edukalt kasutada ka välitingimustes.\nPuutetundlik WQHD ekraan on samuti IPS-paneeliga, millega kaasnevad samuti head vaatenurgad. Ka muud näitajad on samad, mis mittepuutetundlikul WQHD ekraanil.\nVõrreldes eelmise põlvkonna HP EliteBook Folio 1040 G2 ultrabookiga on siis ära kadunud HD+ resolutsiooniga ekraan ja juurde tulnud WQHD resolutsiooniga ekraan, seega ekraanide osas on areng olnud märgatav ja positiivne.\nÜlevaate kirjutamise hetkel on meil riiulis nii FullHD kui WQHD ekraaniga mudeleid.\nHP EliteBook Folio 1040 G3 on sarnaselt oma eelkäijatega integreeritud graafikakaardiga, milleks on Inteli HD520. See graafikakaart on mõeldud eelkõige kontori- ja multimeediaprogrammide tarbeks, seega keskmise arvutikasutaja vajadused katab sellega kenasti ära.\nArusaadavalt pole selle integreeritud videokaardiga tänapäevaseid 3D mänge mängida võimalik aga kui piirduda natuke varasemate 3D mängudega, näiteks 2013 aasta Tomb Rider või Bioschock Infinite vms, siis keskmistel või madalatel sätetel saab taolised mängud mängitud küll.\nHP EliteBook Folio 1040 G3 kasutab ultrabookile iseloomulikult ainult U-tähisega (ultra low voltage) protsessoreid. Sülearvuti põlvkonna vahetusega vahetus ka protsessor, viienda põlvkonna Intel Core i protsessorite asemel on kasutusel kuuenda põlvkonna (Skylake) Intel Core i protsessorid.\nValikus on ainult parimad i5 ja i7 protsessorid, mis on kahetuumalised ja pakuvad piisavalt jõudlust kontori- ja multimeediarakenduste jaoks. Mõlemal protsessoril on olemas ka Turbo Boost tehnoloogia, mis protsessori taktsagedust vajadusel ülespoole buustib aga energia säästmiseks võib see funktsionaalsus olla vaikimisi välja lülitatud. Selle saad soovi korral aktiveerida BIOS menüüst.\nKui võrrelda viienda ja kuuenda põlvkonna protsessoreid, siis loomulikult on värskemad protsessorid natuke suurema jõudlusega ja voolusäästlikumad kui eelmise põlvkonna omad. Kui jõudluse vahe protsentidesse panna, siis on see ca 10-15 protsendiline vahe uuema kasuks.\nMälude osas tuleb taas esile oluline erinevus eelmise põlvkonna HP EliteBook Folio 1040 G2 ja täna vaatluse all oleva HP EliteBook Folio 1040 G3 vahel. Kui varasemalt oli võimalik mälu ise upgrade’ida (1 vaba mälupesa lisaks joodetud mälule), siis nüüd see enam paraku võimalik pole kuna ainuke mälu on joodetud otse emaplaadile. See on tendents kuhu suunas ultrabookid paraku liiguvad, et oleks taas võimalik mõni gramm kaalult kokku hoida. Ja vägisi jääb mulje, et arvutitootjad teevad kõik selleks, et kliendid ostaks teatud ajahetkel ikka uue arvuti, mitte ei hakkaks seda ise upgrade’ima 😊\nÜlevaate kirjutamise hetkel on kõik müügil olevad HP EliteBook Folio 1040 G3 ultrabookid kiirete kahepoolsete 8GB DDR4 operatiivmäludega. 8GB on ultrabookile ja selle sihtgrupile igati piisav.\nAegajalt liigub ka 16GB operatiivmäluga mudeleid ja see ongi ühtlasi maksimaalne maht, mida HP sellele ultrabookile üldse pakub.\nKõik HP EliteBook Folio 1040 G3 ultrabookid on varustatud kiirete SSD ketastega. Kuna tegemist on väga õhukese ultrabookiga, siis ei leia selle seest 2,5 tollist SSD ketas vaid vastu vaatab M.2 SSD ketas.\nÜlevaate kirjutamise hetkel on kõik müügil olevad vähekasutatud HP EliteBook Folio 1040 G3 ultrabookid SSD ketastega vahemikus 256GB kuni 512GB, millest igapäevaseks kasutuseks on enam kui küll. Kuna SSD kettad lähevad aasta aastalt soodsamaks, siis igal järgneval põlvkonnal on vaikimisi suuremad kettad kasutusel kui eelmisel põlvkonnal. Mäletatavasti oli HP EliteBook Folio 1040 G2 ultrabookis kettad vahemikus 128GB kuni 256GB.\nAga nagu iga teise meil müüdava sülearvuti puhul, saab meie tehnik lisada sülearvutile just nii suure mahutavusega uue ja garantiilise SSD ketta nagu soovid. Tuleb vaid oma soovist meile teada anda 😉\nKui üldjoontes on HP EliteBook Folio 1040 G3 väga sarnane eelmise põlvkonna HP EliteBook Folio 1040 G2 mudeliga, siis liideste osas on näha mõningaid muudatusi.\nSenine DisplayPort on asendunud täismõõdulise HDMI (1.4) liidesega, ära on kaotatud MicroSD kaardilugeja ja lisaks kahele USB 3.0 pordile on lisandunud USB-C port. Tegemist on küll tavapärase USB-C pordiga, mis tähendab, et tegemist pole paraku Thunderpolt 3 pordiga. USB-C pordi üle on loomulikult hea meel aga väga hea meel oleks, kui tegemist oleks laiemate kasutusvõimalustega Thunderpolt 3 pordiga.\nKui nüüd vaadata liideste paigutusi, siis sülearvuti paremal küljel on SIM-kardi pesa (4G modemi olemasolul), USB-C port, USB 3.0 port, HDMI, dokkimise liides ja vooluadapteri pesa.\nVasakul küljel on Kensington luku pesa, USB 3.0 port, mikrofoni/kõrvaklappide pesa ja ID-kaardilugeja.\nSarnaselt eelmisele põlvkonnale on siin esi- ja tagakülg jäetud liidestest vabaks.\nÜldises pildis on need muudatused lihtsalt tavapärased sammud ajaga kaasas käimiseks. Kas need muudatused on Sinu jaoks vastuvõetavad või mitte, oleneb juba Sinu vajadustest. Näiteks kui oled olnud aktiivne MicroSD kaardilugeja kasutaja (nt nutitelefonist või fotokast piltide arvutisse laadimine), siis loomulikult tekitab tuska, et nüüd on selleks vaja täiendavat adapterit. Samas nagu ma eelpool mainisin, käivad tootjad ajaga kaasas ja käesoleval ajal on võimalik seadmetest pildid suunata kontaktivabalt otse pilve ja vajadus selliste liideste järele on järjest vähenemas.\nNagu märkasid, on loetelust sarnaselt eelmisele põlvkonnale puudu ka VGA ja LAN liidesed. Need on võimalik saada läbi spetsiaalse adapteri, mis tuleb sisestada dokkimisliidesesse. Või siis alternatiivina on võimalik kasutada dokki, mis liideste valikut olulisel määral suurendab.\nLisaks eeltoodud liidestele on HP EliteBook Folio 1040 G3 ultrabookil lisadena olemas WIFI (2,4GHz ja 5GHz), Bluetooth (4.2), NFC, klaviatuuri taustavalgustus, HD resolutsiooniga veebikaamera, sõrmejäljelugeja ja olenevalt konfiguratsioonist 4G modem.\nNagu kombeks on saanud, siis kommenteerin mõne sõnaga ka klaviatuuri ja puuteplaati. Kui visuaalselt on HP EliteBook Folio 1040 G3 klaviatuur üks-ühele sarnane eelmise põlvkonna klaviatuurile, siis kasutuskogemus on varasema mudeliga võrreldes parem. Klahvid on mõnevõrra pikema käiguga ja parema tagasisidega, mis tähendab, et enam pole klaviatuur nii keskpärane kui varem. Vertikaalsed nooleklahvid on endiselt pisikesed ja vajavad harjumist. Klaviatuuri taustavalgustus on kaheastmeline ja see lülitub aku säästmise eesmärgil automaatselt välja kui Sa mõnda aega klaviatuuri ei kasuta. Ja klaviatuur on sarnaselt eelkäijale pritsmekindel.\nKuna HP EliteBook Folio 1040 G3 ultrabookil PointStick ja puuteplaadi füüsilised nupud puuduvad, siis saab navigeerimiseks kasutada ainult puuteplaati. Selle siledal pinnal libisevad näpud väga hästi ja mitmikpuute žestid (kerimine, suumimine jne) toimivad murevabalt.\nSel ultrabookil on kaks kõlarit, mis asuvad klaviatuuri kohal oleva perforeeritud võre all ja suunavad heli arvutikasutaja poole. Heli jätab üldises pildis hea mulje aga kõrge helitugevuse puhul on heli natuke moonutatud. Ega pisikestest kõlaritest polegi võimalik väga head heli välja võluda ja ka bass on neil põhimõtteliselt olematu. Kui on soov näiteks filme või muusikat nautida, siis saab iga kell parema tulemuse väliste kõlarite või kvaliteetsete kõrvaklappidega. Aga see jutt kehtib praktiliselt kõigi sülearvutite kohta.\nHP EliteBook Folio 1040 G3 upgrade’imine on väga lihtne. Hooldusluuke küll põhja all pole ja eemaldada tuleb kogu põhjakate ühes tükis, kuid see on hõlpsasti teostatav Torx T9 kruvikeeraja abil. Nagu mainisin, on operatiivmälu joodetud otse emaplaadile ja vabad pesad puuduvad, seega täiendavat operatiivmälu pole võimalik lisada. Küll on vabad käed 4G modemi, CMOS-aku ja M.2 SSD vahetamiseks. Ühtlasi saab ligi akule ja kahele ventilaatorile, kui tekib vajadus neid puhastada.\nTavalise ekraaniga HP EliteBook Folio 1040 G3 ultrabookil on kõrgust kõigest 1,58 cm, mis on isegi pool millimeetrit õhem kui sama aastakäigu Lenovo X1 Carbon ultrabookil. Puutetundliku ekraaniga HP EliteBook Folio 1040 G3 kõrgus on 1,65 cm. Pikkus ja laius on sel ultrabookil 33,7 cm ja 23,45 cm.\nKaalu on HP EliteBook Folio 1040 G3 mudelil kõigest 1,5 kilogrammi jagu, mis teeb selle kaasaskandmise väga mugavaks ja jõukohaseks absoluutselt kõigile.\nVõrreldes eelmise põlvkonna HP EliteBook Folio 1040 G2 ultrabookiga pole HP EliteBook Folio 1040 G3 mudel mingeid disainialaseid uuendusi läbinud ja see on endiselt muljetavaldavalt elegantne ja stiilne.\nSamas tehnilise poole pealt uuendusi jagub ja uuendused ei piirdu ainult järgmise põlvkonna protsessorite ja graafikakaardiga vaid ajakohastatud on ka liideseid. Senine DisplayPort on asendunud HDMI’iga, ära on kaotatud MicroSD kaardilugeja ja lisaks kahele USB 3.0 pordile on lisandunud USB-C port. Paraku pole küll USB-C potentsiaali täielikult ära kasutatud kuna tegemist on tavalise USB-C pordiga, mitte Thunderpolt 3 pordiga.\nParemaks on muutunud ekraanivalik, valikus pole enam madala resolutsiooniga HD+ ekraani ja lisandunud on WQHD resolutsiooniga ekraan. Täiustatud on ka klaviatuuri, mis ole enam keskpärane, vaid hea.\nSee ultrabook on ääretult vaikne. Madala koormuse korral on ventilaatorid välja lülitatud ja kui need koormuse tõusmisel tööle rakenduvad, siis on müra praktiliselt olematu, kõigest 32.6 dB(A). Seega on HP Elitebook Folio 1040 G3 väga hea valik kontorisse, koosolekuruumi või kooli konspekteerimiseks kuna sellega ei häiri ühtegi kõrvalviibijat.\nNegatiivse poole pealt võib välja tuua asjaolu, et enam pole võimalik operatiivmälu upgrade’ida kuna see on joodetud otse emaplaadile. Seega see operatiivmälu hulk, mis ostmise hetkel ultrabookil olemas on, ongi lagi.\nVõimekad protsessorid, kiire ja töökindel SSD ning kiire piisava mahuga operatiivmälu teeb sellest ultrabookist paljude arvutikasutajate lemmiku ja õigustatult. Hind uuena ostes on küll paraku väga kallis aga vähekasutatuna on hind väga soodne ja loomulikult on tootel olemas ka garantii.\nHP Elitebook Folio 1040 G3 rivaalidena võib välja tuua Dell Latitude E7470, Lenovo ThinkPad T460s, Lenovo X1 Carbon Gen. 4 ja Apple MacBooki.\nHP Folio 1040 G3 b-klass\nHP Folio 1040 G3 QHD\n485,00 € 450,00 €


Violet: koduhooldus, foto.\nIlmselt ei tea paljud, et tavalisel toataimeviolettal on veel üks sama ilus nimi - saintpaulia. Saintpaulia on rohttaim, mis kuulub Gesneriaceae perekonda ja on tänapäeval 32 tuhat liiki. Neist 2 tuhat olid aretanud vene kasvatajad.\nLilladel pole praktiliselt varre, pikkade pistikutega on langetatud rosettidesse kogutud lehed. Saintpaulia lillede värvivalik on väga mitmekesine: sinine, valge, roosa, lilla jne. Lilla kasvab kiiresti, praktiliselt ilma puhkeperioodita ja õitseb aastaringselt.\nLillade tüübid ja sordid\nMini Saintpaulia - pisikesel taimel on miniatuursed sordid - roseti läbimõõt on kuni 15 cm ja õisiku mikrominiatuurne läbimõõt on kuni 6 cm. Mini-Saintpaulia lillede maksimaalne läbimõõt ja lehtede pikkus on 3 cm. Sellised kannikesed õitsevad väga rikkalikult ja ebatavaliselt kaunilt.\nHertsoginna (aretatud Venemaal) - õitseb rikkalikult pool- ja topeltvalgetes mustika- ja lillatäppidega õites.\nKarneval - õitsemise ajal on kogu taim kaetud lavendliõitega. Võrgu kroonlehed valge torustikuga. Lehed on lainelised, tumerohelised.\nSee segu pole nimi, vaid segu erinevatest sortidest.\nAmpelny - kuni 50 cm pikkused võrsed mitme kasvupunktiga . Neid kasvatatakse paremini rippuvates või jalgadega pottides.\nSaintpaulias on vaja vaid palju valgust (kuid mitte otsest päikesevalgust) ja mõõdukat, regulaarset kastmist. Kastmismeetodid võivad olla erinevad:\n- juure all - nii et lehtedele ei satuks vett.\n- kaubaalusele, samas kui mõne aja pärast, kui taim on vajaliku veevaru kogunud, tuleb jäänused ära juhtida, et ei tekiks stagnatsiooni.\n- kastmine purpuriga veekannudega anumasse.\nLooduslikes tingimustes kasvavad Saintpaulias peamiselt jõgede lammidel, koskede lähedal, kus õhus on sageli udusid ja veetolmu.\nSeetõttu on kodus parem tagada violetsete ruumis kõrge õhuniiskus: pange potid aknalauale ja täitke see märja paisutatud savi, liiva või veerisega; pange taime kõrvale anum veega või pritsige regulaarselt Saintpauliat (eeldusel, et ruumis on temperatuur üle 24 kraadi).\nTaimi tuleks pihustada sooja veega, lehtedest võivad külmast ilmneda valkjad laigud.\nKui kannikeses on maa väga kuiv, lehed on vajunud ja närbunud ning substraat on pottide seintest eemale liikunud, võite potid tunniks ajaks vette lasta. Seejärel pange violetne varjulisse kohta ja katke plastiga. Lehtede elastsus taastatakse ühe päevaga, pärast mida saab kile eemaldada ja panna potid oma tavapärasesse kohta.\nSaintpaulia, nagu peaaegu kõik toataimed, ei talu tuuletõmmet ja järske temperatuurimuutusi, nii et suvel ei tohiks teda aeda ega rõdule viia. Saintpaulia optimaalne temperatuur on vahemikus 20-25 kraadi. Talvel, kui ruumi temperatuur on alla optimaalse, mähi potid isoleermaterjaliga.\nKui te ei suutnud violetseid asetada loode-, põhja- või kirdepoolsesse heledasse kohta, siis looge sellele kunstlikud valgustustingimused. Selleks võite kasutada luminofoorlampe, pakkudes päevavalgustunde 14-16 tundi. Nendel tingimustel premeerib kannike teid aastaringselt õitsemisega. Siiski on üks "aga" - temperatuur ruumis ei tohiks langeda alla 16 kraadi.\nParema kasvu jaoks on vajalik väetamine mineraalväetistega iga taime ja ka kannikese jaoks. Aktiivse kasvuperioodi jooksul kasutatakse kompleksset väetamist kaks korda kuus.\nLillade paljundamine ja siirdamine\nPaljudel inimestel on küsimus - kas pärast Saintpaulia ostmist tuleks see kohe ümber istutada? Pärast violetse värvi ostmist kontrollige taime, eemaldage kuivatatud lehed ja lilled.\nKahjurite ja seenhaiguste eemaldamise vältimiseks loputage lehed põhjalikult voolava veega. Violetet ei tohi mõnda aega kasta, laske potis oleval pinnal veidi kuivada.\nPärast seda siirdage violetne toitainesubstraati, kuna Saksamaa ja Hollandi kasvatajad kasutavad kasvatamiseks niisket hapnemisele kalduvat turvast ning igasuguseid hormonaalseid ravimeid ja kasvustimulaatoreid. Pärast Saintpaulia ümberistutamist katke see mõnda aega kilega, piserdades taime kergelt sooja veega.\nKahe päeva pärast kastke violetset mõõdukalt ja kolme päeva pärast eemaldage tsellofaan mõneks ajaks, nädala pärast saab selle täielikult eemaldada.\nSaintpaulias'e siirdamiseks ja paljundamiseks võite võtta universaalse substraadi või valmistada seda ise: võttes ühe osa okas- ja turbamaad, kaks osa muru ja kolm osa lehti. Kõik see tuleks põhjalikult segada ja soovi korral lisada lagundavaid aineid: vermikuliit, sfagnum, perliit või jäme liiv.\nLillakaid saab paljundada põõsa jagamisel ja lihtsalt lahkumisel. Kui pottides on korraga kasvanud mitu väljalaskeava, siis saab moodustunud väljalaskeavad hoolikalt jagada ja kohe teistesse anumatesse siirdada.\nLehtede abil saab paljundada kahel viisil: asetades lehe vette (uute juurte loomiseks) või istutades otse mulda. See pole üldse keeruline, kui kõik tingimused on täidetud. Pange värskelt lõigatud leht väikesesse potti toitainekeskkonda, vett, asetage kilekotti ja siduge tihedalt, jättes suureks õhuruumi.\nTaime jaoks luuakse püsiva temperatuuriga niiske "kamber". Violetse jootmiseks avage kott perioodiliselt ja uute lehtede ilmumisel saab selle täielikult eemaldada. Kilekoti asemel võite kasutada klaaspurki.\nLillakeste võimalikud probleemid ja haigused\nLillade peamine vaenlane on märg (soine) pinnas, see viib paratamatult kogu juurestiku mädanemiseni. Kastmisvesi peaks olema settinud, pehme ja soe. Kastmine peaks toimuma siis, kui pottide pinnas veidi kuivab. Võite kasutada kombineeritud niisutamist - pannil ja juure all.\nSapnikuuss võib õitsemisperioodil violetse nakatada. Juurtes - gallides moodustuvad kasvud, neis arenevad ja paljunevad ussid. Olles need taimelt leidnud, peaksite viivitamatult hävitama nii violetse kui ka substraadi ning desinfitseerima potid.\nÄmbliklesta - kui lehtedele ilmuvad punased laigud või õhemad ämblikuvõrgud, töödeldakse Saintpauliat nii putukamürkide kui ka teiste taimedega.\nThrips - lille õigeaegne töötlemine inta-vir või fütovermiga hoiab ära teiste toataimede nakatumise.\nMaasikalesta - lühendab petioles ja deformeerib lehti ning õienupud peatuvad.\nKui lehtedele satub vett, võib taime kahjustada hall mädanik. Eemaldage kahjustatud lehed viivitamatult.\nKülmast kastmisest ilmuvad pruunid laigud.\nLehed võivad kuivada füüsiliste vigastuste ja järskude temperatuurimuutustega, tõmbe ja kuiva õhu tõttu. Mõnikord võib see juhtuda väetiste üleannustamise ja vähese valguse tõttu.\nHea kasvu ja rikkaliku õitsemise jaoks valige violetsed väikesed mahutid - madalad ja madalad, kuid laiad. Saintpauliat siirdatakse kaks korda aastas, uue anuma läbimõõt peaks olema eelmisest kaks korda suurem. Allosas asetage kindlasti drenaaž: paisutatud savi või veeris. Lilla siirdatakse kohe pärast õitsemist, kuid mõnikord saate teha hädaabi siirdamise.\nSamal ajal eemaldatakse liigsed lehed ja rosetid, jättes peamised, et vältida Saintpaulia ammendumist.


1960: avatuks mängiti Morumbi staadion - Kuulutaja\nKuulutaja | 2. oktoober 2020 | Täna maailmas | Kommentaare pole\n60 aastat tagasi, 2. oktoobril 1960. aastal avati Brasiilias pidulikult Morumbi staadion, mis oli tollal riigi suurim. Nüüdseks on see langenud Maracanã (asub Rio de Janeiro linnas) ja Mané Garrincha staadioni (Brasiilia pealinnas Brasílias) järel publiku mahutavuselt kolmandale kohale, kuid on endiselt suurim erastaadion Brasiilias.\nKui maailmas viivad kõik teed Pariisi, siis Brasiilias kahtlemata Rio de Janeirosse. Kuid Brasiilias on ka teisi huvitavaid linnu, nagu näiteks São Paulo, mis on lõunapoolkera rahvarohkeim linn, Brasiilia majanduspealinn ja samanimelise osariigi suhteliselt turvaline keskus. São Paulot võib mingil määral pidada ka Brasiilia üheks spordipealinnaks, sest linnas asub suuruselt kolmas staadion Brasiilias.\nEhitati kaheksa aastat\nMorumbi staadion ehk ametliku nimetusega Estádio Cícero Pompeu de Toledo kuulub täielikult kohalikule jalgpalliklubile São Paulo Futebol Clube, mis asutati 90 aastat tagasi, 1930. aastal. Staadion sai nime Cícero Pompeu de Toledo (1910–1959) järgi, kes juhtis jalgpalliklubi staadioni ehitamise ajal ja suri vahetult enne selle avamist. Just Pompeu de Toledo oli see mees, kes suutis omal ajal São Paulo linnapeaga kokku leppida staadioni ehitamise asjus ja lunis linnalt välja vajaliku maakrundi Morumbi piirkonnas.\nStaadioni ehitamine kestis kokku tervelt kaheksa aastat, sest ehitustöödega alustati arhitekt João Batista Vilanova Artigase juhtimisel juba 15. augustil 1952. aastal. Kõik klubirahad pandi ehituse alla, mistõttu jalgpallurite vajadused jäid esialgu tagaplaanile, ja ka mõned kinnisvaraobjektid müüdi raha saamiseks maha.\nAga ametlikult avati staadion 2. oktoobril 1960. aastal. Sel päeval peeti Morumbil esimene ametlik jalgpallimatš, milles võtsid teineteiselt mõõtu São Paulo FC ja Lissaboni Sporting. Publiku, keda oli staadionile kogunenud 56 448 inimest, suureks rõõmuks võitsid kohalikud mehed portugallasi tulemusega 1:0 ja esimese värava staadioni ajaloos lõi 12. mänguminutil São Paulo mängija Peixinho – legendaarne mees sai käesoleva aasta septembris 80-aastaseks. Aga 50 aastat hiljem meenutas Peixinho löödud väravat sõnadega: „Sirutasin end pallini jõudmiseks, tehes tõelise sukeldumise.“ Sellest ajast alates hakati sellist väravalöömist nimetama „peixinhoks“.\nViimase paarikümne aasta jooksul on staadionit rekonstrueeritud üheksal korral, kusjuures ehitise ajalooline ilme on säilitatud. Pärast arvukaid rekonstrueerimisi nimetatakse Morumbi staadionit nüüdsel ajal kontseptuaalseks saaliks ja kompleksiks, mis on kohandatud nii sportlaste kui publiku kõige mugavamaks teenindamiseks. Staadionil asub hotell, restoran, snäkibaar, füsioteraapiakliinik, spordisaal ja mitu muud meelelahutusasutust.\nKuulsate artistide esinemispaik\nKuuekümne aasta jooksul on staadionil peetud hulgaliselt nii kohalikke, riiklikke kui rahvusvahelisi jalgpallimatše. Ka Brasiilia rahvuskoondis on Morumbi staadionil tagunud palli üle 30 korra. Kuigi paljudel São Paulo osariigi meeskondadel on olemas oma staadionid, eelistavad nad sageli mängida just Morumbi staadionil. Selleks saab staadionit rentida, kusjuures renditasu pole sugugi väike.\nLisaks jalgpallurite askeldamistele on Morumbi staadion ka suurepärane koht mitmesuguste kontsertide korraldamiseks. Aja jooksul on seal esinenud nii Brasiilia enda kuulsamad lauljad ja ansamblid kui välismaa tuntumad artistid.\nNii on Morumbi staadionil omal ajal publikut lõbustanud sellised maailmakuulsad bändid nagu Queen, Kiss, Red Hot Chili Peppers, Nirvana, U2, Aerosmith, Backstreet Boys, AC/DC, Metallica, Linkin Park, Iron Maiden, The Rolling Stones, Black Sabbath, aga tuntumatest artistidest on Morumbil esinemas käinud Bob Dylan, Michael Jackson, Madonna, Whitney Houston, Beyoncé, Bon Jovi, Shakira, Eric Clapton, Bruno Mars, Lady Gaga ja paljud teised.\nNimekate jalgpallurite meeskond\nSão Paulo FC on Brasiilia üks tuntumaid ja tituleeritumaid jalgpalliklubisid, mis on võitnud rahvusvahelisel areenil 12 tiitlit. Brasiilia meistrivõistlustel on tuldud esikohale kuuel korral ja São Paulo osariigi meistriks 21 korral. Meeskond on ka üks rikkamaid Brasiilias ja tal on vähemalt 17 miljonit toetajat, millega ollakse Brasiilias kolmandal kohal.\nMorumbi staadioni siseruumides asub muuseum, kus on võimalik tutvuda São Paulo jalgpalliklubi kuulsusrikka ajalooga ja jalgpalluritega, kes on andnud sellele meeskonnale tema näo. Kaks aastat tagasi avati staadionil staaride allee, mis koosneb 99 jalgpallurist, kes on klubi ajaloos etendanud olulisimat rolli. Nende hulgas on ka Brasiilia rahvuskoondisesse kuulunud vutistaare, nagu näiteks Kaká, Cafu, Piolim, Waldir Peres, Edivaldo, Leônidas da Silva ja teised.\nAga São Paulo klubi üheks erakordsemaks mängijaks on olnud nii klubi kui Brasiilia jalgpallikoondise endine väravavaht Rogério Ceni, kellest sai maailmas esimene väravavaht, kes on löönud oma karjääri jooksul üle saja värava. Ta osales São Paulo meeskonnas 25 aasta jooksul kokku 1257 mängus ja lõi neis 131 väravat, mis on väravavahi kohta unikaalne saavutus. Suurema osa väravatest lõi ta trahvilöökidest ja penaltitest. Viis aastat tagasi lõpetas mees profikarjääri ja on praegu Fortaleza jalgpalliklubi peatreener.\nKui staadion 1960. aastal avati, siis mahutas see 70 000 pealtvaatajat. Veel kümme aastat nokitseti tasapisi staadioni kallal ja kui ehitustööd 1970. aastal lõplikult ühele poole said, siis oli staadionil juba 140 000 publikukohta. Staadioni teistkordne avamine toimus 25. jaanuaril 1970. aastal, kui São Paulo jalgpallurid kohtusid Portugali meeskonnaga Oporto. Viigiga 1:1 lõppenud matši oli pealt vaatamas umbes 100 000 inimest.\nNondel aastatel püstitati ka staadioni publikurekord, kui Morumbil peeti matš Corinthiansi ja Ponte Preta meeskondade vahel – tollal, 1977. aastal mahtus staadionile seda mängu vaatama 146 072 pealtvaatajat. Hiljem on turvalisuse eesmärgil staadioni mahutavust pidevalt vähendatud ja seisukohad likvideeritud ning praegu pääseb tribüünide istekohtadele umbes 72 000 inimest.


Poolt ja vastu: kas vanemahüvitised on ajale jalgu jäänud? | Praxis\nHelen Biin, Praxise töö- ja sotsiaalpoliitika analüütik\nKindlasti tuleks neid muuta, iseasi on, kui radikaalseid samme lubab avalik arvamus korraga astuda.\nPraegusel süsteemil on palju kitsaskohti ja tema potentsiaal sündimuse suurendajana on ka ilmselt ammendunud. Samal ajal on meie pikka aega makstav helde vanemahüvitis juurdunud ja tihti suhtutakse sellesse kui põhiõigusesse. Kui keegi peaks tulema välja mõttega vanemahüvitise suurust vähendada või selle saamise aega lühendada, oleks vastuseis suur. Vanemahüvitise maksmise aja lühendamise vastu räägib taskukohaste lastehoiuvõimaluste nappus. Praegu on suuri raskusi alla kolmeaastastele lastele hoiukoha leidmisega. Isegi kui suunata vanemahüvitisest vabanev raha lastehoiuvõimaluste parandamiseks, võtab uute kohtade loomine aega, aga hoiukohta vajavad lapsed kohe. Seega on hüvitise maksmise aja lühendamise eeldus lastehoiu probleemi lahendamine.\nOn tähelepanuväärne, et ainult 6–7% vanemahüvitisest kasutavad isad. See tähendab, et naised on pikalt – vähemalt poolteist aastat ja võib-olla kauemgi – tööturult eemal. Selleks et emade töökatkestused ei veniks väga pikaajaliseks ja suureneks isade panus laste kasvatamisse, võiks lühendada seda juppi vanemahüvitisest, mida saab välja võtta ainult üks vanem.\nAivar Sõerd. riigikogu liige (Reformierakond)\nVanemahüvitise vahendite ümberjagamine või ülempiiri alandamine ei loo süsteemi uut väärtust juurde. Peame mõistma, mis on vanemahüvitise süsteemi olemus. Olen üsna kindel, et kui vanemahüvitise süsteemi poleks senimaani olnud, oleksid Eesti sündimusnäitajad kehvemad. Hüvitis on kindlasti positiivset mõju avaldanud.\nVõimalik, et paindlikkust saab teatud meetmetega vanemahüvitise süsteemi juurde luua. Isapuhkuse võimaldamine oli samm selle poole.\nOluline on, et naised ei jääks liiga kauaks tööelust kõrvale. Aga tervikuna on selleks, et Eesti sündimusnäitajaid parandada, vaja rakendada päris palju eri poliitikameetmeid korraga. Hüvitis on üks neist. Esmatähtis on perede üldisem majanduslik kindlustunne.\nSelle eeldus on, et lapsevanematel on kindlad, hästitasustatud töökohad ja need jäävad alles, et palgatõus jätkuks.\nTähtsad on ka lastehoiuvõimalused – et oleks lasteaia- ja lastesõimekohti ning ennekõike kodu lähedal, et poleks järjekordi ning lapsevanemad ei läheks samal ajal tööturu jaoks kaotsi. Kindlasti on tähtis, et suurendataks peretoetusi, ja seda on riik ka teinud.


Eesti Kunstiakadeemia Uus Maja » Linnaruum\nEesti Kunstiakadeemia kinnistu asub Tallinna kesklinnas, aadressil Tartu mnt. 1, Tallinna Kaubamaja, Viru keskuse, City Plaza ja Radisson SAS hotelli vahetus läheduses, kiviviske kaugusel keskaegsest vanalinnast. Jalutuskäigu kaugusel on teatrid, kobarkino, peapostkontor, Tammsaare park, Kadriorg. Lühidalt öeldes on praegune asukoht väga ihaldatud krunt südalinnas — kaubanduskeskuste, büroohoonete ja hotellide kompleksis.\nKunstiakadeemia paiknemine kesklinnas.\nTallinna on esmakordselt linnana maininud araabia geograaf Al Idrisi 1154. aastal. Keskajal kuulus Tallinn merelinnana Hansa kaubandusvõrgustikku, mistõttu on vanalinnas külluslikult saksa jt Euroopa kaupmeeste poolt 14.-15. sajandil rajatud hooneid. Nii hästi säilinud ja restaureeritud keskaegsed linnad on maailmas haruldased, seetõttu kanti 1997. aastal Tallinna vanalinn UNESCO maailmapärandite nimistusse.\nTallinna elanikud ja külalised naudivad keskaegset linnamiljööd ja siinsamas, vanalinna kaitsvate müüride vahelt välja astudes saavad nad minna kaasa kiire vooga modernses ja metropoliitses südalinnas, milles siiski on veel mitmeid kultuuriväärtusi hoidvaid keskusi, nende hulgas Eesti Kunstiakadeemia.\nNäide avatud linnaruumist Baselis\nEKA füüsiline keskkond oli Eesti avalik-õiguslikest ülikoolidest kõige halvemas seisukorras. Akadeemia tegevussuundade ja kavade teostumine sõltub aga kaasaegsest ja atraktiivsest õppekeskkonnast ning seetõttu on EKA prioriteet ja lähim eesmärk uue õppehoone rajamine.\nNäide avatud linnaruumist\nLigi kahekümne aasta jooksul on olnud plaane akadeemia tegevus viia erinevatesse Tallinna rajatistesse (endine Patarei merekindlus, Paldiski mnt psühhoneuroloogia haigla hooned, Rahvusringhäälingu hoone jm). Pikkade otsingute järel kinnitas EKA nõukogu 31. märtsil, 2006 Tartu mnt. 1 alale uue õppehoone ehitamiseks ruumiprogrammi ja planeeringu, mis on kooskõlas EKA kavade ja vajadustega. Asukoha valimisel peeti oluliseks ajaloolist järjepidevust ja 2006. aastal läbi viidud EKA liikmeskonna mobiilpositsioneerimise tulemusi. Ja viimaks, tasakaalustamaks ümbritsevat kesklinna kommertsi, otsustas akadeemia rajada uue õppehoone vanale asukohale, kus ülikool on tegutsenud aastast 1917.\nVõimalused kunstiakadeemia ees paikneva avaliku väljaku kasutamiseks.\nKunstiakadeemia on rahvusvahelisel tasemel avalik-õiguslik ülikool, visuaalkultuurialane õppe-, teadus- ja arenduskeskus, mis on ühiste õppekavade ja tegevuste kaudu integreeritud Euroopa kunsti-, disaini- ja arhitektuuriülikoolide võrgustikku.\nRahvusvahelise avatud arhitektuurikonkursiga soovitigi leida akadeemia vajadustele vastavat hoonet, mis kaasaegse Tallinna keskmes tooks esile korporatiivsele maailmale teistsuguseid väärtuseid. Uus hoone peab olema arhitektuuriliselt ekspressiivne, seesmiselt funktsionaalne ja paistma silma oma keskkonnas.\nÕppekeskkonna loovus, intellektuaalsus ja arenevus saavad täiel määral realiseeruda sobivas ruumis ja ajas. Uuelt Eesti Kunstiakadeemia hoonelt oodatakse järgmist:\nJärjepidev ja innovaatiline vaimsus\nRuum kui koht\nRuum kui sündmus\nRuum kui emotsionaalsus\nRuum kui järjepidevus\nRuum kui tulevik\nTulevasest EKA õppehoonest kujuneb Tallinna haridus- ja kunstielu aktiivne süda ning linnaehituslikult atraktiivne keskus. Arhitektidele on seatud suured ootused ja keerukas ülesanne.\nKunstiakadeemia lammutus aprill–juuni 2010\n1914. a. asutas Eesti Kunstiühing Tallinna Kunstitööstuskooli, mis seadis sihiks anda üldharidust ja erialast ettevalmistust kunstkäsitöös. Kooli asutamisel võeti eeskujuks parun Stieglitzi kunstikool St. Peterburis, mille õppesüsteemis eelistati tehnilisi ja praktilisi oskusi.\nEesti Vabariigis sai 1924. aastal Tallinna Kunsttööstuskoolist Riigi Kunsttööstuskool, milles anti haridust peamiselt erinevates tarbekunsti erialades ja mindi üle euroopalikule mitmeastmelisele õppesüsteemile. Avati uusi töökodasid ja osakondi. Õppejõududena rakendati mitmeid ennast Euroopas täiendanud eesti kunstnikke.\n1938. aastal loodi kooli baasil kaks õppeasutust: Riigi Tarbe- ja Kujutava Kunsti Kool ja Riigi Kõrgem Kunstikool, millega avanes võimalus omandada kõrgem haridus nii tarbe- kui kujutava kunsti aladel. Uue erialana lisandus sisearhitektuur ja kavandati ka aiakujundust, mis jäi siiski kursuste tasandile.Uute õppeainetena lisandusid joonistamine ja tahvelmaal.\n1940. a lõikas nõukogude okupatsioon läbi Eesti kontaktid muu kunstimaailmaga. Vanad kunstikoolid likvideeriti või reorganiseeriti. Kooli uueks nimeks määrati Jaan Koorti nimeline Riigi Rakenduskunsti Kool.Teise maailmasõja ajal oli kool tihti suletud ja õpetamine väga lünklik.\nPärast II maailmasõja lõppu algas kogu eesti kultuurielu sovetiseerimine. 1944. aastal nimetati kool ümber ENSV Tallinna Riiklikuks Tarbekunsti Instituudiks ja 1951. aastast Eesti NSV Riiklikuks Kunstiinstituudiks (ERKI). Lisandusid arhitektuuri eriala 1949.a. ja 1966.a. loodi tööstuskunsti eriala. Nii hõlmati kogu kõrgem kunstiõpe. Vaatamata nõukogulikule ideoloogilisele survele oli ERKI aastatel 1959–1989 liberaalsete hoiakutega ja euroopaliku tasemega õppeasutus, kus õppis pidevalt kuni 20st rahvusest üliõpilasi ja kus praktiliselt on oma hariduse saanud Eesti kunstnike mitu põlvkonda. Kooli tuntus laienes ka endistele Ida-Euroopa sotsmaadele, sest oma töödega pälvisid kõrgeid preemiaid nii õppejõud kui ka üliõpilased. Avalikkuse tähelepanu äratasid kooli poolt algatatud soome-ugri rahvaste kultuuri uurimisekspeditsioonid.\nHoogsalt laienenud koolile jäi senine hoone Tartu maanteel kitsaks ja instituudi peahoone ehitati arhitekt Peeter Tarvase projektide kohaselt ümber (I järk 1965-1967, II järk 1974), veel lisandus sisearhitektuuri õppehoone Tallinna vanalinnas Suur-Kloostri tänaval.\n1989.a. nimetati ERKI ümber Tallinna Kunstiülikooliks. 1992. aastal alustati uue eriala — kunstiteaduse — õpetamisega. Kiirete reformide rida tõi kaasa ka paratamatult probleeme, segadust ja kooli üldise madalseisu.\n1995. aastal sai Tallinna Kunstiülikoolist Eesti Kunstiakadeemia (EKA). Ehitati uus kaasaegse sisustusega raamatukogu. Avati uusi õppetoole — meediakunst, interdistsiplinaarsed kunstid ja muinsuskaitse. Oluliselt laienesid kooli rahvusvahelised kontaktid: osalemine Sokratese, Leonardo, Tempus Phare jt. programmides, konverentside, workshoppide, festivalide korraldamine. Loodi erialadevahelisi integreeritud õppekavasid.\n2005. aastal valiti EKA rektoriks tekstiilikunstnik professor Signe Kivi.\n2007.aastal akrediteeriti rahvusvahelise komisjoni poolt EKA institutsionaalselt, samuti enamus õpetatavaid õppekavasid.


Spin valutab vigasid, Protseduuri omadused\nSpin valutab vigasid.\nTegelikult võivad kõik liigespinnad olla täiesti paigas ja lihtsalt luuline osa lülist vaadata teisele poole. Sellepärast teostab seda kogenud spetsialist ainult vajadusel: sünnitusel naisel on raske haigus; vajalik on keisrilõige;. Kõhklemata sõitsin kiirabiga oma asjad pakitud. Lugesin nii palju, et olin valmis igasugust valu taluma. Miks ei pööra patsiendid talle tähelepanu? Selgroo uute tingimustega kohanemiseks kulub aega.\nFüsioterapeute on õpetatud rühist kõrvalekaldeid nägema kui vigu. Tegelikkuses on rüht paljuski lihtsalt see, kes sa oled. See näitab su keha ehitust ja harjumusi, ning ei ole alati viga. Täpselt nagu iga lilleõis kasvab teistest erinevaks, teeb seda ka inimkeha — see on paljuski geneetiline.\nTeistsuguse rühiga inimese jaoks on sirgem rüht lausa ebanormaalne ja sellega tuleb osata arvestada. Siin on teile kolm peamist väärarusaama, mida iga inimene peaks teadma, enne kui arvab, et tahab enda või kellegi teise rühti muuta: 1. Halb rüht on valu põhjus Mõnele võib see tunduda uskumatu aga kui vaadata tegelikkust, siis tõesti ei leita, et rüht põhjustaks valu.\nNäiteks ühes uuringus vaadati teismelisi, kellel esines rühist kõrvalekaldeid. Samuti ei leita, et ülinõgusa seljaga naised oleksid raseduse ajal kuidagi seljavaludele aldimad.\nSüstemaatiline ülevaade, mis vaatas lausa 54 erineva uuringu tulemusi, ei leidnud, et inimestel, kellel on rühis kõrvalekaldeid, esineks ka rohkem valu. Ka jalgade pikkuse erinevus, mis on vähem kui 2 cm, ei ole leitud seljavalu põhjustavat.\nVäikeste kõrvalkalletega suudab keha imehästi kohaneda. Võrdluseks võib tuua, et näiteks trenni tegemise, tööga rahulolu, stressitaseme ja suitsetamise vahel leitakse seos valude esinemisega küllalt kergelt. Siiski on ka uuringuid, mis näitavad, et halva rühiga inimestel on ka rohkem valusid aga siinkohal oleks tark küsida, ega hoopis valu pole olnud see, mis rühti muutis? Näiteks on just leitud, et kui valu esile kutsuda, siis inimese lihastöö ja rüht muutub.\nFakt, et me hakkame valu korral lonkama ja kipume end rohkem kössi tõmbama, näitab, et valul on võime Spin valutab vigasid muuta. Seega enne kui rühti süüdistada valus, tuleks küsida, kumb oli enne? Kui pähe hüppab negatiivne mõte, küsin endalt, kust see mõte pärineb, ja asendan selle positiivsega. Mu keha muutub siis, kui mul on lapsi ja vananedes pean ma elama hetkes ja seda praegusel ajal armastama.\nÄrge küsige, miks te ei näe välja nagu supermodell või teie parim sõber. Küsige, miks te olete hämmastav sellisena, nagu olete ja miks väärite endalt armastust, sest teete seda ükskõik, milline välja näete. Ashley on liikmeline turunduse ja rõivaste turustamise üliõpilane.\nTa loodab, et saab kunagi moemaailma digitaalturunduse spetsialistiks ja saab lõpuks endale butiigi. Praegu on ta hõivatud õppimise, töötamise, internimise, kirjutamisega ja unistab unest!\nRohkem tema artikleid saate lugeda tema LinkedIni külastades siin. Pidage meeles: epiduraalanesteesiaga otseselt seotud valud on lühiajalised ja kaovad tavaliselt ilma ravita. Kui teil on pärast sellist manipuleerimist valu või see on intensiivistunud, pöörduge kindlasti arsti poole.\nMiks selg valutab pärast epiduraalset ja spinaalset anesteesiat? Peaaegu kõik naised tunnevad enne sünnitust selget hirmu ja ärevust. Ja need tunded ei sõltu laste arvust. Kõik teavad, et sünniprotsess on seotud valuga - kellelgi vaevumärgatav ja mõnel - väga tugev. Kaasaegne meditsiin pakub lapseootel emadele sünnituse hõlbustamiseks, jättes kauaoodatud lapsega kohtumise ootusele vaid meeldiva tunde.\nSeda on võimalik saavutada valu leevendamisega. Anesteesia sünnituse ajal Mis tahes sünnitust - looduslikku ja keisrilõiget - saab tuimastada.\nKõrgelt arenenud riikides ei tehta anesteesiat ainult juhul, kui naine ise keeldub sellest. Kõigil muudel juhtudel anesteseeritakse kontraktsioonid mitmesuguste meetoditega. Milliseid meetodeid kasutavad anestesioloogid kõige sagedamini? Me räägime epiduraalsest ja spinaalsest anesteesiast. Seda tüüpi anesteesia hõlmas praktiliselt üldnarkoosi, mida oli keisrilõike jaoks edukalt kasutatud. Kuigi selle tagajärjed beebile on mõnikord kahjulikud. Nagu iga uue meetodi puhul, on ka suhtumine sellisesse protseduuri siiski ettevaatlik.\nEriti kui tegemist on selle protsessiga seotud komplikatsioonidega. On olemas arvamus, et epiduraalne ja spinaalne anesteesia põhjustavad pärast sünnitust pikaajalisi ja püsivaid selja ja lülisamba valu, millest on peaaegu võimatu vabaneda. Kas tõesti? Epiduraalne analgeesia Epiduraalanesteesia ehk EA on kaasaegne ja kõige sagedamini kasutatav meetod valu leevendamiseks loomuliku sünnituse ajal.\nMõnikord kasutatakse seda keisrilõike jaoks, kui naine soovib protsessi tunda ja kohe oma last näha. EA-d saab teha mis tahes selgroo tasemel, kuid kõige mugavam on seda manipuleerimist teostada nimmepiirkonnas.\nSeljavalu pärast epiduraalanesteesiat - mida teha?\nEpiduraalanesteesia korral sisenevad nõel ja kateeter ravimite manustamiseks seljaaju kõva Spin valutab vigasid kohal olevasse ruumi. Nad ei puutu kokku närvikiudude ega seljaajuga. Anesteetikumid toimivad ka segmendi tasemel ja ei sisene süsteemsesse vereringesse. See ei mõjuta last ja ema tervikuna. EA põhifunktsioon on valu keelamine lülisamba süstimise teel.\nKas selle protseduuri läbiviimisel on komplikatsioone ja ebameeldivaid tagajärgi? Kas pärast epiduraalanesteesiat valutab selg tõesti? Miks sellest nii palju rääkida ja kirjutada? EA tüsistused Selja- või seljavalu pärast epiduraalanesteesiat on tavaline nähtus. Kuid see sümptom pole alati märgatav. Miks ei pööra patsiendid talle tähelepanu? Enamasti on aistingud ebaolulised ja tekivad kohe pärast sünnitust, kui naine kogeb lisaks valu episotoomiast õmbluste või rebimisega.\nNende ebameeldivate aistingute taustal võib ebamugavustunne nimmepiirkonnas jääda nähtamatuks. Kui kaua see seisund kestab? Kerge valu kestab tavaliselt mitu tundi või päeva. Miks on manipuleerimise ajal seljas ja selgroos ebameeldivad aistingud? Enamasti on see tingitud järgmistest teguritest: Alaselja lihasrefleksi spasm ärritusena süstimise tagajärjel.\nLülisamba ligamentoosse seadme kerge kahjustus. Hematoomi moodustumine vere kogunemine süstekohal.\nHematoom võib suruda ümbritsevat kudet, põhjustades turset ja valu. Neuroloogiline vigastus. See komplikatsioon ilmneb EA tehnika jämeda rikkumisega. See avaldub mitte ainult valu, vaid ka motoorsetes või sensoorsetes häiretes.\nPraegu pole seda peaaegu kunagi leitud. Spinaalne anesteesia Spinaalanesteesia ehk CA erineb põhimõtteliselt epiduraalsest. Nõel ja seejärel kateeter sisestatakse seljaaju ruumi tserebrospinaalvedelik nimmepiirkonna tasemel.\nSee protseduur võtab vähe aega - 5 kuni 10 minutit ja efekt ilmneb palju kiiremini kui epiduraalanesteesia korral. Spinaalanesteesia viib sensoorsete ja motoorsete blokkideni - tundlikkus ja lihaste aktiivsus on kadunud. Selline anesteesia sobib rohkem kirurgiliseks sekkumiseks - keisrilõige. Kas pärast seda tüüpi valu leevendamist võib alaselg või selg valutada? Ja kui kaua need tunded kestavad?\nSpinaalanesteesia komplikatsioonid Nagu ka epiduraalanesteesia korral, võivad spinaalanesteesia korral olla sarnased tüsistused, mis on seotud lihaste refleksspasmiga, lülisamba sidemete ärritusega, hematoomi moodustumisega.\nMõnikord on anesteetikumi lihasrelaksandi tegevus liiga väljendunud ja pärast lihaste lõdvestamist venitatakse sakraalsed sidemed. See nihestus väljendub seljavalus.\nSpinaalanesteesiat iseloomustab ka mööduv neuroloogiline sündroom ehk TNS. See avaldub selliste Spin valutab vigasid Valgusvahe - 2—5 tundi pärast manipuleerimist pole valu. Jalade ja tuharate tuima valu edasine ilmumine. Motoorsete ja sensoorsete muutuste puudumine. Vaagnaelundite normaalne toimimine. TNS-i peamine sümptom on seljavalu. Mõnikord on see väga tugev - kuni kaheksa punkti kümnepalliskaalal.\nEbameeldivad aistingud seljas võivad kesta mitu päeva. Mõnikord kestab Spin valutab vigasid seisund nädala jooksul. Üheaegselt toimuvad painutused ja pöörded on kõige suurem pinge lülisambale — eriti aga lülidevahelisele kettale. Lüli normaalse liikumise korral toimib lüli kui amortisaator.\nKui aga neid kõhre rebendeid tekib palju ja tihti, siis viib see armistumine lõpuks ketta degeneratsioonini. Mõned seljavalude põhjused ei ole seotud lülisamba degeneratsiooniga. Vajalik on teostada ka vereanalüüsid, mis näitavad põletikulise protsessi olemasolu organismis. Haigused alaselja piirkonnas paiknevates organites võivad põhjustada alaselja valusid. Need võivad olla aordi aneürism, neeru probleemid, mao ja kasteistsõrmiku haavandid. Järelikult on võimalik ka eriliste uuringute vajadus selgitamaks seljavalude põhjusi.\nRebendid on radiaalsed või ringjad, sellest sõltub ka valu kandumine jäsemetesse. Võivad iseeneslikult terveneda 6 kuu jooksul ilma ravita. Osadel juhtudel ei toimu paranemist ja protsess muutub krooniliseks Ilmnevad sagedamini 5nda ja 6nda kaelalülide vahelises diskis. Alaseljas aga 5nda nimme ja 1. Tekkivad kanduvad valud vastava närvijuure alal. Mehhanism - Fibroosrõnga rebend võimaldab diski tuumas sisalduva põletikumediaatori fosfolipaas A2 lekke epiduraal ruumi, kus kutsub esile lähedalasuvate närvijuurte põletikulise reaktsiooni keemiline radikuliit.\nKaasuvad kanduvad valud istmikunärvis ja õlanärvis koos vastava närvijuure düsfunktsiooniga. Kaua ja sagedasti kestnud rebendid võivad viia diski väljapunnumisele või isegi diskisonga e. Diski prolaps e. Sõltudes sopistuse suunast ja suurusest tekib kas ühe või mitme närvijuure pitsumine. Tema impulsiivsus ja uudishimu toovad sageli teda ja teisi hätta. See seletab ka seda, miks tema ümber koondub rohkem lugusid kui heatujuline Suske. Just nagu Lambik Wiske on frantsiisi üks populaarseimaid tegelasi, sest lugejad saavad tema inimese isiksuse vigadega rohkem suhelda.


Kunstnikust maaomanik võitleb rannarüüstajatega - Ehitusuudised\nKunstnikust maaomanik võitleb rannarüüstajatega\nLäänemaale Hanila valda mereäärse maatüki ostnud teatri- ja videokunstnik Ene-Liis Semper on sel suvel korjanud Kukerannast sadu pudeleid, plekkpurke, klaasikilde, titemähkmeid, suitsukonisid ja kondoome.\n"Eestis pole ühtki randa, kuhu saaks autoga - aga Kukeranda sai. Kuigi rand on olnud aastaid erakätes, pole sellest hoolitud. Kui mina selle maa ostsin, ütlesin vallas kohe, et autodele on Kukerand kinni, tulgu kõik jalgsi! Kaevasingi randa ja kadakate vahele viivatele teedele kraavid ette, aga ajasin need varsti uuesti kinni, sest hakati kadakate vahelt sisse murdma. Nüüd on autodel suured maakivid ees, mille kõrvalt saab jalgsi läbi," rääkis Semper Postimehele.\nSemperi sõnul pole Kukerannas käijad endale teadvustanud, et rand on eraomandis, kuigi seda kinnitavad ka sildid "Eramaa". Samas teab Semper hästi, et eramaal võib päikesetõusust päikeseloojanguni igaüks liikuda.\nHanila vallavanema Arno Peksari sõnul kehtib Eesti riigis hea seadus, mis ütleb, et omavalitsus peab tagama pääsu kallasrannale (kümne meetri laiusele kaldaribale).\nPeksari sõnul on nende vallas, küll mitte Kukerannas, löödud ligipääsu pärast mereranda juba ühele inimesele nuga kõhtu ja lastud püssigi, ka Semperi klaasist suvila ning kraavide kohta on lendu lastud ähvardusi.\nTeeli RemmelgEhitusvaldkonna juhtTel: 51 23 770teel[email protected]


Kuidas luua Faks kui sul on Single Line telefoniühendus - Tips for you - Tipsed.Com\nfaksid mugavuse, kuid ka nemad võivad olla keeruline luua.Tavaline lahendus, millel on nii telefoni ja faksi teenused on kaks telefoniliini, üks telefoni jaoks ja teine faksi.Nii, faks on alati olemas, kui kõnesid ei häiri võtab fakse.Kuid see võib maksta sadu dollareid aastas on teine telefoniliin, nii et kui sa ei ole raske faksi kasutaja, võiksite jagada oma ühe hääle line.\nExtra telefoniliini pistik pesa\nTelefon adapter splitter jack\nEsimene meetod: Taga telefoni (mitte seinale), eemaldage jack alatestelefoni ja ühendage see "Line" jack tagaküljel faksiaparaat.Nüüd võta eraldi telefoniliini ja ühendage üks ots faksi telefoni jack märgistatud "Ext" (sest laiend) ja teine ots telefoni.\nTeine meetod: Ostu telefoni adapter splitter jack (see võimaldab teil ühendada kaks rida ühte rida jack) ja ühendage see telefoni se\ninakontakti.Ühendage üks pool splitter pesa taga oma telefoni, ning teine pool splitter tungraud "Line" pesale faks.\nWith kas meetod, konsulteerige oma faksi käsitsi ja määrata faksi "tel / fax" seade.Faksi peaks kiirenema ja ühendada, kui teile saabub faksi signaal või lubab vastata, kui teile saabub kõne.Kui teie faks on hädas määrata, kas helistaja on faksikõnet, peate faksi asendisse.\nFaks lüliti pealtkuulamiseks sisenevatele kõnedele ja suunata oma faksi või telefoni tõmmata.On olemas palju kaubamärke.Faks LineShare veebilehel selgitab, kuidas faks lülitub tööle ja näitab tüüpilist ühendusskeemi.Ühendage oma faksi asendisse telefoniliin, siis ühendage faksi ja telefoni sisse märgistatud porti faksi asendisse.\nVaid ühe-line telefoniühendus, siis ei saa rääkida telefoni ja faksi vastu võtta samal ajal.Kui see on sinu eesmärk, peate teine rida.\nPõhitõed Telefon Juhtmed


Otsus nr 836 - Eesti Meediaettevõtete Liit\nOtsus nr 836Pressinõukogu20. sept. 2018 13. märts 2020\nKaebus nr 836\nPressinõukogu otsus 20.09.2018 | ÕIGEKSMÕISTEV.\nPressinõukogu arutas S-Arms OÜ kaebust 28. märtsil 2018 Pärnu Postimehes ilmunud artikli „Pere sai kodu kõrvale rajatud laskepaigast teada siis, kui kuulid juba lendasid“ peale ja otsustas, et leht ei rikkunud head ajakirjandustava.\n„Pealtnägija“ saatelõigu põhjal tehtud lugu räägib Pärnumaal avatud laskepaigast, millest kohalike elanike väitel neid ei teavitatud ja mida alguses ei ümbritsenud kohalike meelest ka piisavalt kõrge kaitsevall. Artiklis on refereeritud lisaks kohalikele elanikele ka S-Arms OÜ, kohaliku valla ja siseministeeriumi esindaja seisukohti.\nS-Arms OÜ kaebas Pressinõukogule, et Pärnu Postimehe loo juures on avaldatud pilt sihtmärgist, millega jäetakse mulje, nagu oleks võimalik sihtmärgi poole lastes lasta üle valli karjäärist välja. Kaebaja leiab, et artikli juures olev S-Arms esindaja foto naeruvääristab laskepaiga juhatuse liiget. Samuti ei ole kaebaja rahul, et foto juures pole viidet, kust foto pärineb.\nPärnu Postimees vastas Pressinõukogule, et kaebus pildivaliku kohta on subjektiivne ja liialdatud. Sihtmärgi kaader on tehtud neutraalselt positsioonilt ja toimetuse hinnangul ei ole kuidagi võimalik öelda, et foto oleks üles võetud teadlikult tegelikkust moonutades. Leht leiab, et sihtmärgi foto põhjal ei ole üldse võimalik väita, et tulistada saab hõlpsasti üle valli. Juhatuse liikme foto kohta selgitab leht, et fotol on viide olemas ja selle autor on Pärnu Postimees. Leht lisas, et kaebaja ei ole toimetuse poole pöördud sooviga, juhatuse liikme foto välja vahetada. Toimetus selgitas, et pildivalikut ei tehtud sellisena, et laskepaiga pidajat naeruvääristada.\nPressinõukogu otsustas, et Pärnu Postimees ei rikkunud ajakirjanduseetika koodeksit. Pressinõukogu hinnangul pärineb sihtmärgi foto „Pealtnägija“ saatest ja Pressinõukogu nõustub toimetuse selgitusega, et foto põhjal ei ole võimalik väita, et tulistada saab hõlpsasti üle valli.\nS-Arms juhatuse liikme foto puhul on pildiallkirjas allikas olemas. Pressinõukogu ei pea fotot naeruvääristavaks. Kui kaebaja ei olnud juhatuse liikme fotoga rahul, oleks pidanud esmalt toimetusega ühendust võtma ja paluma foto muutmist, kuid kaebaja ei teinud seda.


terapeut - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPsühholoog soovitab: emotsionaalne kapital on suhtes asendamatu 2\nIga natukegi kestvamat paarisuhet räsivad omavahelised arusaamatused ja vahel ka lausa tülid. Lisanduvad muutusi kaasa toovad elusündmused, millest mõningaid saab ette ennustada või lausa planeerida (laste saamine ja kasvamine, nende kodust lahkumine, uue elupaiga hankimine, pensionile jäämine), teised kipuvad tabama ootamatult (haigused-õnnetused, vallandamised jms). Kõik nimetatud elusündmused mõjutavad paarisuhet kõvasti – iga muutus, ka positiivne, on stressiallikas ja kõigutab kindlakskujunenud eluviisi. See, kas paar näeb muutusi põneva väljakutsena või ohuna või on iga muutus hoopis tülide tekkimise põhjuseks, sõltub aga paarisuhte emotsionaalsest kapitalist.\nSüü ja viha leinajat ei aita\nHingedekuul on kombeks mõelda elavate hulgast lahkunuile. Paraku peetakse meie ühiskonnas leina ja surma pigem tabuteemadeks ning välditakse neile mõtlemist nii kaua kui võimalik. Kuidas kaotusvaluga paremini toime tulla, selgitab SA Pärnu Haigla psühhiaatriakliiniku terapeut ja nõustaja Helar Peterson, kes võtab kuus vastu 10–15 leinajat.\nVideo: USAs tulistas politsei tumedanahalist terapeuti, kes abistas patsienti 3\nAmeerika Ühendriikides Miamis leidis aset intsident, milles politsei tulistas maapinnal lamanud tumedanahalist käitumisterapeuti, kes üritas abistada oma autistlikku patsienti.\n12 mõtet, mida mõistavad vaid depressiooni põdevad naised\nLeidub neid, kes ütlevad, et depressioon on vaid moehaigus ja tegelikult on see üks suur väljamõeldis. Aga leidub ka väga palju neid, kes on depressiooni omal nahal kogenud ja teavad, et see võib elu väga keeruliseks muuta.\nKuidas olla toeks sõbrannale, kes langes seksuaalrünnaku ohvriks?\nSeksuaalrünnakute ohvrid tunnevad tihtipeale, et nad on täiesti üksi. Vahel ei julge nad teistele oma murest rääkidagi, sest nad kardavad, et neid ei usuta, hakatakse kritiseerima või eemale hoidma.\n17 ausat ülestunnistust terapeutidelt\nSaladuste jagamise rakenduses Whisper jagasid terapeudid oma kõige salajasemaid mõtteid, mida nad on oma ametiga seoses mõelnud-tundnud.


CE-märgistuse alane nõustamine - TJO Konsultatsioonid\nTootmisohje süsteemide arendamine\nKvaliteedijuhtimissüsteemi viimine vastavusse rahvusvaheliste nõuetega on vabatahtlik. CE-märk ei ole kvaliteedimärk, vaid seondub toote ohutusega ega garanteeri toote kvaliteeti. Kui tootel on CE-märgistus nõutav, siis ilma märgistuseta seda Euroopa Liidus müüa ei tohi. Selle märgi võib tootele panna vaid tootja või tema esindaja. Tootele paigaldatud CE-märgistus on vastutava isiku kinnitus, et toode on kooskõlas vastava EL direktiivi nõuetega ning et nõutud vastavushindamise menetlused on läbi viidud. Vajalikud tehnilised täpsustused, sh vastavuse tõendamise tingimused, tulenevad erinevatest Euroopa Liidu (EL) direktiividest ning nendega seotud harmoneeritud standarditest. CE-märgistuseks vajalike nõuete väljaselgitamine on suhteliselt ajamahukas töö. Professionaalsete konsultantide kaasamine aitab kokku hoida nii aega, raha kui ka saavutada kergema vaevaga töökindlad tulemused. Tüüpiliselt jagunevad CE-märgistuse nõustamisega seonduvad projektid kaheks osaks: 1. CE-märgistuse nõuete analüüs 2. CE-märgistuse alase nõustamisprojekti läbiviimine\nAnalüüsi eesmärgiks on selgitada välja, millised direktiividest ja standarditest tulenevad nõuded antud tootele kohalduvad, koostada kokkuvõte ja pakkuda välja asjakohane tegevuskava. Nõustamise eesmärgiks on aidata analüüsi käigus koostatud tegevuskava ellu viia ning pälvida seeläbi tootele CE-märgi kasutamisõigus.\nOma kogemuste põhjal soovitame EL direktiivide nõuete täitmiseks tooteohutuse valdkonnas kasutada analüüsi, väljaõppe, nõustamise ja auditite kombinatsioone. Tavapärastest ülesanneteks projekti käigus on nt tootmisohje süsteemi arendamine ja rakendamine, toote riskianalüüside läbiviimine, vajaliku tehnilise dokumentatsiooni koostamine, vastavusdeklaratsioonide dokumentatsiooni koostamine jne.\nProjekti lõppresultaadina on välja selgitatud toote kehtivad nõuded ning tagatud direktiivi nõuete täitmine. Organisatsioon on vajadusel edukalt läbinud volitatud asutuse poolt läbiviidud auditi ja pälvinud õiguse paigutada oma toodetele CE-märgistus.\nProjekti kestvus sõltub organisatsiooni suurusest, direktiiviga hõlmatavate toodete arvust ja olemasoleva juhtimissüsteemi korrastatuse astmest. Projekti kestuseks on 3-12 kuud.


MA biotehnoloogias, Lublin, Poola 2021/2022\nKarjäärivõimalusedBiotehnoloogia magistriprogramm pakub valikut kahest spetsialiseerumisest:Bioaktiivsete ühendite biotehnoloogia Eksperimentaalne biotehnoloogiaBiotehnoloogia õppimine valmistab ette: töötab töötaja või meeskonnajuhtina järgmistes erialades: biotehnoloog, mikrobioloog, biokeemik, geneetik, bioloog, laboratoorsed analüütikud, laboritehnikud, kvaliteedi tagamise spetsialist, ravimite registreerimise spetsialist biotehnoloogiaprotsessides kasutatavates uurimiskeskustes uurimis-, kontrolli- ja diagnostikavahendites laborid, farmaatsiaettevõtted, taimekasvatusjaamad, avaliku sektori instituudid, keskkonnakaitse asutused ja loodusvarade majandamise osakonnad jne. Biotehnoloogia lõpetanud:võib edasi minna Ph.D. programmid; saab edasi õppida kraadiõppesseKursuse sisuTööpraktika Lisaväärtustegevus3-kuulised tasulised praktikad vähemalt 35% lõpetajatele (palgaga kuni riigi keskmisele tasemele ja täiendav majutusmakse) võimaldavad sisenemist tööturule sujuvalt; võimalus osaleda biotehnoloogia ettevõtete külastustes; tööstusettevõtete, laboratooriumide, uurimisasutuste või muude erialade praktika (KUL Karjäärikeskuses pakutavad pakkumised) vastavalt oma eelsoodumustele, huvidele ja tööturu vajadustele; Lublini katoliku ülikooli interdistsiplinaarse teadustöö keskuse kaasaegsete spetsialiseeritud laborite praktika ja õppekülastused; tudengid, kes soovivad oma teadmisi arendada, võivad osaleda KUL biotehnoloogia ringis (nt võivad osaleda teaduskonverentside ja teaduskonna korraldamisel).Biotehnoloogia lõpetanute oskusedProfessionaalsed oskusedbiokeemia, mikrobioloogia, bioloogia ja statistika tundmine, mis võimaldab uurida ja tõlgendada loodusnähtusi; võime kirjutada uurimisprotseduur ja kohaldatavad spetsifikatsioonidokumendid; eetiline käitumine uuringukavade kavandamise ja läbiviimise ajaks; teaduspõhimõtete tundmine biotehnoloogia valdkonnas kasutatavate uurimistehnikate ja -vahendite kasutamisel; teadmised kvaliteedi tagamisest biotehnoloogia toote arendamise, tootmise ja kvaliteedikontrolli etapis; võime saada õigusi välise sertifitseerimiskursuse raames: "Kvaliteedi ja siseauditi spetsialist".Praktilised oskusedteadustehnikate ja -vahendite rakendamine loodusteaduste vallas, eelkõige biotehnoloogias; tasuta lisatunnistuse kursused: "Täiustatud kromatograafilised tehnikad" ja "Voolutsütomeetria"; statistiliste meetodite rakendamine looduslike protsesside tõlgendamisel, analüüsimine ja katsetulemuste kontrollimine; tööpõhimõtete praktiline rakendamine aseptilistes tingimustes; võime alustada diagnostilist põhianalüüsi.Suhtlemisoskusedmeie lõpetajatel on multimeediavahendite abil tõhusad esitlusoskused; oskab teadusliku eksperimendi planeerimisel korrektselt kindlaks määrata ülesande täitmise prioriteedid; suudab suhelda ja töötada meeskonnas, võttes sealjuures erinevaid rolli; õpilased võivad osaleda lisaklassides, mis on sertifitseeritud vastava diplomiga: "Enesetäiendamine äriolukorras", "Efektiivne suhtlemine", "Meeskonnatöö oskused", "Stressiga tegelemine", "Juhtide kursus".Keeleoskusbiotehnoloogia erialakeele oskus inglise keeles; lugeda ja mõista keerulisi teaduslikke tekste inglise keeles; mõista ja jälgida spetsialiseerunud teaduslikku kirjandust; võimalus osaleda kursusel, mida tõendab asjakohane diplom: "Inglise keel bioloogias".Digitaalsed oskusedLõpetaja võib kasutada põhilisi IKT-vahendeid, nagu tekstiprotsessorid, visuaalse esitluse tarkvara, veebiteenused ja rakendused.Analüütilised oskusedloodusnähtuste kirjeldamine ja tõlgendamine, statistiliste meetoditega põhinevate uurimistulemuste analüüsimine ja kontrollimine; võime valida kriitiliselt kättesaadavat teavet erinevatest allikatestÕppemaksudAastane õppemaksu väljastamine ELi mittekuuluvatele taotlejatele Programm on ELi taotlejatele tasutaProgramm algab 1. oktoobril 2020\nThe John Paul II Catholic University of Lublin is one of the oldest Polish universities. Throughout its nearly 100-year history, it has been one of the most important centers of Catholic thought, maki ... Loe edasi\nThe John Paul II Catholic University of Lublin is one of the oldest Polish universities. Throughout its nearly 100-year history, it has been one of the most important centers of Catholic thought, making an enduring contribution to the intellectual and cultural life of both Poland and the wider world. Näita vähem


Kommentaarid: Mai Palling ootab miljonärist ärimehe Margus Kangro last\nMai Palling ootab miljonärist ärimehe Margus Kangro last (107)\n24. jaanuar 2020 12:46\nJuulis lahku, augustis rasedaks. Tase.\n. 29. detsember 2019 12:55\nei usu, et ta selles nii kindel saab olla sest praegu ju päkapikude kingituste jagamise aeg. aeg. Kes neid teab kuhu nad koputavad ukse peale.\n29. detsember 2019 06:37\nTema ema kapist tõmbas väike Palling sidrunitega kilekotte välja ja tassis oravate pessa?\n29. detsember 2019 05:09\nOluliselt täiendatud. Inimene, kes sa viibid kohapeal, anna endast märku ja saada fotosid.\nTänapäeva 28. detsember 2019 22:26\nNoor inimene ei saa enam olla nii rumala mõtlemisega, et soetada pere ajalooliselt kõikuvale ja mittetoimivale majandus-süsteemile tuginedes.\ntore ju 28. detsember 2019 20:24\nüks ostujõuline inimene juures.Mimm võiks ka ise loengutega "kuidas saada miljonär konksu otsa"miljonäriks saada!Kui kõik naised abielluks miljonäridega,siis vaesus kaoks eestist!\nnaine 28. detsember 2019 18:15\nMingi eriline uudis või, rase olemine on naise normaalne seisund lapse saamiseks. Suur jagu eestlannasid on rasedada aga nad ei kipu end reklaamima sellega. Kas antud nimega mees ise teab, et teda pealkirjas mainitakse.\nMnjaa 28. detsember 2019 16:36\nKus ta siis ootab- bussipeatuses?)\n28. detsember 2019 15:34\n. 28. detsember 2019 16:45\nEga ju rikas mees endale naist ega lapsi lubada ei või?\net siis surrogaatema või? 28. detsember 2019 09:25\nKannab võõrast last. Kes siis lapse ema on? Kummaline sõnastus.\n28. detsember 2019 06:30\nEt siis 28. detsember 2019 11:43\nMehed muidugi naisi ei vaheta, vaid on täielikud moraalietalonid. Nüüd leiab noor naine endale peale lahkuminekut uue mehe ja saab lapse ja kohe hukkamõistjaid kui palju.\nmiks ta siis 2. jaanuar 2020 05:46\nvarem ei tahtnud palju sünnitada\n28. detsember 2019 06:22\nJah 28. detsember 2019 11:44\nKui ikka rikas mees, siis korralik naine jookseb kohe minema ja otsib mõne poetaguse 'sassi'?\nmees on multimiljonär Viru keemias 27. detsember 2019 23:02\naga töökohti pole Ida vIrumaal, küll see reformikate punt on ikka riiki hästi lüpsnud, mingil hetkel määrati riigi kohustisena osta isegi katlamajadele kallist õli , -tegelikult võiks ta minna nüüd veel isapuhkusele ka :) -\nkuku 27. detsember 2019 22:00\nMis maimukese nimeks pannakse.Pakuks Milli.\nLätlane. 27. detsember 2019 21:40\nVarsti pidu ja pillerkaar läbi. Kesse viitsib väntsu kisa kuulata.\nJah 28. detsember 2019 11:47\nLätlane ja teised temasugused võiks enne lapse tegemist mõelda, aga siis pole vindises peas mõttepoegagi, kui laps mõne 9 klassi haridusega valmis tehtud, siis saba selga ja minema. Mõtlevad inimesed nii ei tegutse.\nzumin 27. detsember 2019 21:13\nAga Vasja poetagant ütles,et see on tema laps.\nKAPAUR 27. detsember 2019 19:53\nOligi Su endine europede - hoia nüüd millimehel silm peal !\n27. detsember 2019 19:14\nArvad 27. detsember 2019 19:34\net ÕL kommentaarium on riigi seisukoht?\nJa kui miljoneer ÕL-e 27. detsember 2019 17:55\nei loe siis ei saagi teada, et .... :DD\ntoetustest 27. detsember 2019 17:32\nSee 19.- eurot on vallasema toetus, mitte vallasema lapse toetus. Lastetoetus on mingi 55.- eurot, mida makstakse kõigile lastele ühtemoodi, olgu ta vallaslaps või abielust sündinud laps. Perre sündinud 3. ja iga järgnev laps saab toetust 100.- eurot kuus.\nTegelikult.... 27. detsember 2019 18:53\n...on esimese ja teise lapse toetus 60.-, alates kolmandast lapsest on toetus 500.- ja alates 7. on toetus 1000.- eurot.\nkapsapea 27. detsember 2019 17:28\nirw 27. detsember 2019 16:30\nno päts juba küpseb\nnii lõtvadekummidega need 27. detsember 2019 15:51\nJah 27. detsember 2019 16:23\nNii, kui mees rikas, siis nimetatakse naiste ei tea kelleks, vaeseid võiks vahetada, kellegi asi poleks.\nJah 28. detsember 2019 11:50\nEnne kui kedagi arvustama hakkad, püüa lugema ja kirjutama õppida, ehk on võimetekohane, ehk on. Harimatutel meestel pole ju kunagi muud väidet, kui naisi igasuguste nimedega nimetada, siis tunnevad ennast ka natuke meestena.\nnägija 27. detsember 2019 15:14\ntänapäeva elu koosnebki ainult rahast....\ndeliiriumis või? 27. detsember 2019 16:36\nkuidas sinu maailm rahast koosneda saab?\n27. detsember 2019 15:13\nkuku 27. detsember 2019 22:02\nVaga õige.ÕL vast oleks huvi suurem ja Mai saaks kuulsamaks.\nKommenteerijale 1 mees. 27. detsember 2019 14:24\nSiin kes kahtlevad, et maksis 25 aastat alimente see on tõsi. Mina õnneks maksin 24 aastat. Mina lasin omal naisel ka alimendid peale panna nii, et tema sai ainult kommiraha 25 % asemel 16 &. Mina ainult naersin sest üle 50 % ei saadud võtta.Maa tuleb täitta lastega. kui Te ise ei tee siis tulevad pagulased teevad Teie naistele Mina olen medalit väärt isa sest olen 9 lapse isa. Oma naisega on 3 last ülejäänud 6 naisega 5 tütard 4 poega. Mehed hoidge püsti, naised tahavad.\nmaksid vaid kommiraha, 27. detsember 2019 15:18\nja kohe medalit nõudma? 6 last ise ei kasvatanud, raha ka näpuotsaga või üldse mitte. No ma ei tea, medalit ma küll ei annaks. Õiged mehed nii ei tee ja eggas need mitteõigete geenid pole nii hullult väärt ka, et neid nii massiliselt paljundada. Mis mehed sellistest närutatud poegadest kasvavad?\nOh 27. detsember 2019 16:29\nÕnneks maksid 24 aastat? Millega siin õieti uhkeldada on? Mõtlematusega, et suvaliselt lapsi vorpisid teha, hoolimata neist ja nende emadest?\n16,21-le 27. detsember 2019 16:43\npole vanapoiss ega vanatüdruk. Omad lapsed igapäevaselt üleskasvatanud. Peab lugu lastest ja lastest hoolivatest vanematest. Sina hoolid vaid lasteteost, laste emade arvelt viskad nalja, kadedust ei tekita, tekitab põlgust vaid. Anna andeks, et selle välja ütlesin! Mulle ei meeldi vihased väljaütlemised isegi ise enda suust.\nto Silja 27. detsember 2019 17:03\nMille peale kade, kas tema rumaluse, alimentide või isata kasvavate laste peale?\n27. detsember 2019 13:59\nmõni 27. detsember 2019 14:05\nlihtsalt ahnem, kui teised.\ntglt 27. detsember 2019 14:31\nIgal asjal siin elus on oma hind (mitte rahalises mõttes).\nto mõni 27. detsember 2019 16:31\nSina oleks muidugi minema jooksnud, kui rikka inimesega oleks suhe tekkinud?\neks 27. detsember 2019 13:05\nraha paneb rattad käima ka naistel....\nilma rahata 27. detsember 2019 14:06\nsa dei saagi 99,99%-lt midagi.\n27. detsember 2019 12:55\n. 27. detsember 2019 13:17\nPeab ikka rumal olema, et 25 aastat alimente maksta.Muudkui tegid lapsi ja lasid jalga või kuidas see muidu võimalik oli?\nto 1 mees 27. detsember 2019 14:02\nMiks siis korralike naistega ei suhelnud?\nto-le 27. detsember 2019 14:07\nja palju neid korralikke on ja kust heinakuhjast seda nõela leiaks?\n1 mees hariduseta kommenteerijale kes ei oska oma nimegi kirjutada kell 13 : 17. 27. detsember 2019 14:09\nVaata sina oled rumal kes pole vist üldse koolis käinud. Kas sa kaalipea tead seda kui inimene lõpetab keskkooli ja läheb edasi ülikooli. Kui inimene ( laps ) õpib koolis maksad alimente kuni surmani juhul kui ta õpib kas või 60 aastani. Juhul kui mina suren maksab riik edasi. Nii, et kaalipea mine täiskasvanute põhikooli.\nto to-le 27. detsember 2019 16:32\nOleneb tutvusringkonnast. Millegipärast mõne mehe ümber ainult need mittekorralikud ja harimatud. Huvitav miks küll?\nto 1 mees hariduseta kommenteerijale kes ei oska oma nimegi kirjutada kell 13 : 17. 27. detsember 2019 16:33\nNormaalsed haritud inimesed tõesti ei tea, kuidas see alimentide maksmine käib, vaid elavad oma kaasadega koos ja kasvatavad lapsi.\nSeda, et 27. detsember 2019 17:00\nElatisabile on õigus Eestis elaval alaealisel lapsel või täisealisel lapsel kuni 21-aastaseks saamiseni, kui ta õpib. See, kes nimetab võõraid inimesi kaalikapeadest ja seadust ei suuda lugeda, eriti intelligentse inimese muljet just ei jäta. Pole ka ime, et eluga hakkama ei saa.\nJah 27. detsember 2019 17:19\n1 mees võiks elementaarset lugemisoskust arendada ja siis natuke mõelda kui see talle liiga keeruline ülesanne pole.\nto 1 mees 27. detsember 2019 19:10\nSa ei tea, mida koolis õpetatakse? Põhikoolis alimentide maksmisest vaevalt räägitakse. Kuigi nagu näha, mõnele peaks rääkima jah, ise ju seadust lugeda ei oska, maksab kasvõi 60 aastasele lapsele.\nMilda 27. detsember 2019 12:46\nMina just vaatasin, et ilmselt rase ja ilus, laiem kleit seljas. Muidu praegustel rasedatel kombeks ikka mingi ümber sukk-kleit selga vedada, kus isegi punnis naba näha\nPaul 27. detsember 2019 12:38\nNii armas, jälle üks Palling juures, Kalle on uhke!\nPalle Kalling 27. detsember 2019 12:24\nMinu juurest jooksis ära,suuremate pallide juurde my ass ???\nXxx 27. detsember 2019 12:09\n1. Keda see huvitab kuidas teised elavad, miks sellest pidevalt kirjutama peab 2. Miks populariseeritab ajakirjandus, et õige naine teeb mitme mehega lapse omale (mail ja kallel on poeg) ning laps tuleb teha suhte alguses, siis kaebleme katkistest lastest ja üksivanama raskusest 3. Mis tunne on pideva lastesaamise uudisvoo juures neil kes vaatamata pingutustustele lapsi ei saa, peavad meediast loobuma või\nJaa. 27. detsember 2019 12:25\nKus on artiklis öeldud, et Mai Palling just nüüd õige naine on? Või kus on siin populariseeritud üksikvanemaid? Xxx loogika alusel ei tohiks kirjutada ka abiellumistest, töösaavutustest, lotovõitudest, sest need kellel pole õnne olnud, võivad ennast puudutatuna tunda?\nTibu 27. detsember 2019 11:48\nNüüd siis Mai jälle nagu puuga pähe saanud, silmini-kõrvuni armunud ja valmis kasvõi maailma otsa minema. Kalle on ilus, mõnus, tark ja sportlik mees, küll ta leiab ka kohe uue, kui juba pole leidnud. Naised peaksid teadma, et kui mehe "välja viskavad" aknast, siis on selle akna all kindlasti 10 naist käed õieli seda meest kinni püüdmas.\nno 27. detsember 2019 11:51\nJa siis? Mis tähtsust sellel on, mitu uut tahtjat on mehel, keda naine enam ei taha?\nõnnelik 27. detsember 2019 11:47\nmina armastan ikkagi oma meest tingimusteta ja ilma miljoneid omamata, .....\nAga 27. detsember 2019 11:52\nKui mees saaks miljonäriks, siis enam ei armastaks?\nAga-le 27. detsember 2019 14:10\nei, siis jagaks raha pooleks ja läheks lahku, praegu pole midagi jagada :(.\net siis 27. detsember 2019 15:10\npolegi nii õnnelik, tahad lahutada, aga ei saa?\nto et siis 27. detsember 2019 17:08\nMiks peaks õnnelik tahtma lahutada?\nEts 27. detsember 2019 11:15\nNo tore! Kes on siis õnnelik lapse isa..ega ometi mitte too kröösus?\nNeitsimaarja 27. detsember 2019 11:14\nKüll käis kähku! Peale nii lühikest tutvust kohe laps. Ime siis kui elud koos ei püsi. Siililegi selge, et naise poolt lihtsalt üks kaval liigutus. ( Kui see tutvus muidugi oli nii lühike, kui ta välja paistab.)\nJah 27. detsember 2019 11:17\nElmise mehega polnud peale 11 aastat last ja ikka lahutus. Naise poolt kaval liigutus? Ega sinu meelest 45 aastane mees ju last ära hoida ei oska, kui tõesti tahaks?\nseda et 27. detsember 2019 14:10\npallingutel on poeg. https://www.google.com/search?q=mai+pallingu+poeg&ie=UTF-8&oe=UTF-8&hl=en-ee&client=safari\n27. detsember 2019 10:59\nJah 27. detsember 2019 11:07\n'Õige' naine otsib ikka viimase vaese üles, et kõik võhivõõrad temast hästi arvaks ja milleski ei süüdistaks?\n27. detsember 2019 10:47\nNooo 27. detsember 2019 10:55\nEelmise mehega polnud üldse mingit 'tempot' ja ikka mindi lahku. Sellises vanuses ei saa lapsesaamist ju lõpmatuseni edasi lükata.\nNoo 27. detsember 2019 11:01\nJa alimendid ikka ka!\nto Noo 27. detsember 2019 11:08\nSul esimene mõte alimendid, mitte lapse üleskasvatamine ja naisest hoolimine? Nojah, kuidas kellelegi antud on ( mõistust).\nTiina 27. detsember 2019 11:52\nNo jätke järgi, Mail ja Kallel on ühine poeg Paul. Kui ei ole kursis, siis ei tasu lahmida ikka.\njaa 27. detsember 2019 10:46\nto jaa 27. detsember 2019 10:55\nIlma abiellumata muidugi lapsi ei saada? Paber ikka kõige tähtsam?\nto to jaa 27. detsember 2019 11:11\nNäed ju kuidas kõik teavad, et abiellumine on peamine lapsesaamise eeldus. Nad ise kõik kindlasti kristlikus abielus ja elavad õnnelikult koos?\n27. detsember 2019 10:45\nOh seda õnne.seekord tabas laeng õiged auku.\n27. detsember 2019 10:43\nto Kas 27. detsember 2019 10:56\nMillisest sajandust sa tuled?\nvabandust 27. detsember 2019 10:57\nto Kas 27. detsember 2019 11:14\nKas seaduslikust abielust lapsed, kelle isa on jalga lasknud, teeb see seaduslikkus' õnnelikuks?\nto Kommenteerijal # Kas il # on õigus 27. detsember 2019 11:31\nMilline kindel raha vallasemadel jookseb?Üksikvanema lapse toetuse suurus on 19,18 eurot kuus. Või kes kõik nende kulud kinni maksab?\nNojah 27. detsember 2019 12:39\nKommenteerija "Kommenteerijale 11 : 31 täna, 12:21" ei tee ilmselt vahet vallasematoetusel ja toimetulekutoetustel.\nOh 27. detsember 2019 13:22\nMind huvitaks ka, kus meil selline vald, et mõnel inimesel kõik kulud kinni makstakse. Huvitav, kas seal rikkas vallas antakse kõigile vallasemadele uus elamispind ja makstakse kõik kulud???\nmatu 27. detsember 2019 10:31\nLaps käes. tulevik rahaga kindlustatud!\nArvan 28. detsember 2019 14:53\nVaata, Mai oli abielus kui ta oma meest pettis ja ka rasedaks jäi. Juba see näitab, mis põhimõtted tal on.\n. 28. detsember 2019 15:35\nKas peamine on bürokraatia või inimsuhte? Mõnele ikka see kõige olulisem, mis paberi peal kirjas, mitte päris elu. Mõni naine nii uhke oma abieluseisuse üle, mees ammu läinud ja elab teisega. Mis siis olulisem on?\ntühi 27. detsember 2019 10:07\n4 kuud rase ja juba demonstratiivselt lai kleit??\n10 kuud kestab rasedus. Seega juba ilmselt 5 kuud 28. detsember 2019 14:51\n27. detsember 2019 09:50\nkas 27. detsember 2019 10:14\nmulk mulgu 27. detsember 2019 10:32\nMida tähendab "varem ei saanud"?\nAmetnik 27. detsember 2019 09:46\nDiil allkirjastatud ja eluaegne hea elu tagatud. Allkirjastatud "Golddiggin" programmiga\nImestaja 27. detsember 2019 09:41\nMiljonäri kohta ikka väga tagasihoidlik valik.\nOh 27. detsember 2019 11:03\nKohe näha, et hetkeks 40/i suhtega usutaksegi ainult raha ja raha ja veelkord raha. Vaesekesed,\nants 27. detsember 2019 09:20\nKai Malling ootab jälle Tartu bussijaamas bussi....ning kodus ootab armastav papi teda koju\nOotaja 27. detsember 2019 09:19\nKus see miljonäri laps siis on, et Mai Palling teda ootama peab?\nilmaruum 27. detsember 2019 11:05\nMiljonäridel ju ilm naisi-lapsi täis, annab oodata ja otsida.\nvärav 27. detsember 2019 09:10\nvat see oli alles pall.\ntiia 27. detsember 2019 08:57\nPalju õnne. Aga Õhtuleht peaks sündimata lastele rahu andma. Pole hea, et eputatakse lapseootel naistega.\nMARV 27. detsember 2019 08:53\nKeda kül peaks huvitama, kes kellega magab ja lapsi saab ??idiootsus kuubis.\nuudis või asi 27. detsember 2019 08:50\nMida rohkem raha ,seda suurem armastus . Uudis oleks praegusel juhul olnud kui ,Mai ootab trammijuht Valdurilt last. Vot see oleks uudis olnud, aga praegu .....\nnuh 27. detsember 2019 09:00\nlaps võib ikka Valduri oma olla, aga teda hakatakse miljunäri rahadega kasvatama.\nnuh 27. detsember 2019 08:41\nTark naine lasi nälgajäetud oravapoisi juurest jalga. Nüüd tõmbas miljunärile koti pähe seega tulevik nii endale kui lapsele kindlustatud.\nTegelikult 27. detsember 2019 09:22\ntõmbas küll midag muud pähe, nagu pilotka...\nmüüdav naine 27. detsember 2019 08:38\nrikka mehega kohe rasedaks... kaval ka.\nX 27. detsember 2019 13:26\nehh 27. detsember 2019 14:25\nSelge, kui tahad kellegagi tutvuda, tuleb kõigepealt tema varanduslik seis kindlaks teha. Kui on rikas, siis hoia eemale nagu katkutõbisest, et märki "kullakaevaja" külge eisaaks\notse loomulikult 27. detsember 2019 15:04\nvõib rasestuda ainult puruvaesega.\nsopaleht 27. detsember 2019 08:28\nMiks peaks sellest meedias kirjutama???\nJättis oravamehe maha ja vöttis miljonäri 27. detsember 2019 08:52\nEi ole lahja uudis. Väga huvitav