Riigi Kinnisvara AS > Kalaranna 2, Kalaranna 2a\n- Antud pakkumine ei ole hetkel aktiivne. -\nMüüa: Kalaranna 2 ja Kalaranna 2a kinnistud Tallinnas\nLisainfo: Märt Mäe\nTel: 606 3407 või 513 3745\nAadress: Kalaranna tn 2, Tallinn Kalaranna tn 2a, Tallinn\nKinnistu nr: 193301 193201\nKatastri üksuse tunnus: 78408:801:0300 78408:801:0290\nKinnistu pindala: 37 842 m² 3 208 m²\nAsjaõiguslikud koormatised: Ostueesõigus tulenevalt muinsuskaitseseaduse §27 lõikest 2 on ostueesõigust omavaks isikuks Eesti Vabariik. Kui riik ostueesõigust ei teosta, on ostueesõigust omavaks isikuks kohalik omavalitsus.\nIsiklik kasutusõigus Tallinna linn kasuks. Tähtajatu ja tasuta isiklik kasutusõigus rajatise (mälestusmärgi) rajamiseks ja avalikuks kasutamiseks isikliku kasutusõiguse alal, milline on tähistatud 13.05.2010.a lepingu lisaks oleval skeemil, 13.05.2010.a lepingu punktides 3 ja 4 kokkulepitud sisuga.\nÜürilepingud (üürilepingu nr/ üürilepingu sõlmimise aeg/ üürnik/ üüritava pinna suurus/ üürilepingu tähtaeg/ märkus):\n1) Numbrita*/ 09.11.1992/ Rein Kallas/ 12 m² (ruum nr 23)/ lõppemise tähtpäevaga Rein Kallase ja Eesti Vabariigi vahelise töösuhte lõppemise päeval/ üürilepingu kohta kantud märge kinnistusraamatusse\n2) 68*/ 10.12.1993/ Rein Kallas/ üürilepingu järgi 24 m² (ruumis nr 23 ja 24, millest ruum 23 on juba kajastatud ka punktis 2 märgitud üürilepingus)/ lõppemise tähtpäevaga Rein Kallase ja Eesti Vabariigi vahelise töösuhte lõppemise päeval/ üürilepingu kohta kantud märge kinnistusraamatusse\nMärkused: R. Kallasele on edastatud üürilepingu lõpetamise teated, kuid üürnik ei ole üüripinda vabastanud ning RKAS on esitanud hagiavalduse üüripinna vabastamiseks Harju Maakohtusse.\n3) Sihtasutusega Mänguväljaku Fond on sõlmitud 4.05.2009 tähtajatu tasuta kasutamise leping nr Y026-056/09 Kalaranna 2 kinnistul asuva Patarei vangla hoone ja selle müüride vahele jääva ala kasutamiseks.\n4) Alljärgnevad üürilepingud on lõppenud ning üürimärge kinnistusraamatust kustutatakse müügilepingu sõlmimisel:\n- Aleksander Nikolajev/ 7,29 m² (ruum nr 5, 3 ja 4 pindalaga 29,3 m²) üürilepingu kohta on kantud märge kinnistusraamatusse\n- Y008-044/06*/ 01.04.2006/ P.Dussmann Eesti OÜ/ 23,8 m²/ 31.01.2010 üürilepingu kohta kantud märge kinnistusraamatusse.\nEhitusregistri andmetel (ehitise nimetus/ ehitusregistri kood/ suletud netopind\n1) vangla (pos 1.1-1.5)/ 101040448 / 16639,8 m²\n2) meditsiinikorpus/ 101040452/ 337,8 m²\n3) katlamaja/ 101040450/ 448,2 m²\n4) juurviljahoidla (pos 3+4)/ 101040451/ 1369,7 m²\n5) kasarmu/ 101040453/ 1146,8 m²\n6) lasketiir/ 101040454 / 123,3 m²\n1) abimajandushoone/ 101040443/ 458,6 m²\n2) garaaž/ 101040445/ 153,5 m²\n3) ladu (riveliin vare)/ 101040446/ 283,5 m²\n4) garaaž/ 101040620/ 98,4 m²\n5) garaaž/ 101040621/ 183,9 m²\n- hooned on amortiseerunud ja vajavad rekonstrueerimist. Kalaranna 2 kinnistul asuva kaitsekasarmu hoone osas on koostatud Aruanne „Patarei Merekindluse tehnilise seisundi uurimise tulemused ja renoveerimisettepanekud“/ TTÜ ehitusteaduskond/ oktoober 2005*;\n- kinnistutel on avastatud plii ja tina ning naftaproduktide reostust. Reostuse uuringu osas on koostatud „Kalaranna 2 ja Küti 15a kinnistute reostusuuring“/ Eesti Geoloogiakeskus/ Tallinn 2006*. Ehitustegevusel võtta vajadusel kasutusse vastavad meetmed tulenevalt detailplaneeringu dokumentides toodule.\nOstja on kohustatud eeltoodud andmetega tutvuma ja ostupakkumisega kinnitama, et ta on teadlik reostusest ja sellega kaasnevast ega oma selles osas müüja vastu mingeid pretensioone. Ostja kohustub eelpoolnimetatud nõudeid ja pretensioone ka tulevikus mitte esitama ja õiguskaitsevahendeid sellega seoses Müüja suhtes mitte rakendama.\n- Kinnistutel paiknevad OÜ Jaotusvõrk alajaamaseadmed ja elektrikaabelliinid;\n- Kinnistutel paiknevad AS Elion Ettevõtted siderajatised;\n- Kinnistutel on liitumised Eesti Gaas ASiga (hetkel lahtiühendatud), Tallinna Vesi ASiga, Eesti Energia ASiga.\n- Elektripaigaldiste (alajaamad ja jaotusseadmed, elektriõhuliinid alla 1 kv, elektrimaakaabelliinid) kaitsevööndid;\n- Sidekaablite kaitsevöönd;\n- Kinnistud paiknevad arheoloogiamälestise (Asulakoht, 13. - 16. Saj, mälestise registri number 2628) kaitse alal;\n- Kalaranna 2 kinnistu asub arhitektuurimälestisena kaitse alla võetud kinnismälestis - Kaitsekasarm, 1829-1840 (mälestise registri number 8485);\n- Kalaranna 2a kinnistu asub arhitektuurimälestisena kaitse alla võetud kinnismälestis - Kaitsekasarmu mortiirpatarei, (mälestise registri number 8486);\n- Kalaranna 2 kinnistul asub veekogu kallasrada;\n- Kinnistud jäävad ranna või kalda piirangute vööndi;\n- Kalaranna 2 kinnistu jääb ranna või kalda ehituskeeluvööndi;\n- Kalaranna 2 kinnistu jääb ranna või kalda veekaitsevöönd.\nDetailplaneering: Lennusadama ja patarei vangla ala suhtes on vastu võetud detailplaneering, mis on avalikustamisel kuni 31.05.2010. a.\n08.12.2006.a. on Riigi Kinnisvara AS, Justiitsministeeriumi ja Kultuuriministeeriumi poolt allkirjastatud ühiste kavatsuste protokoll nn Patarei ja Lennusadama ala (hõlmab Kalaranna 2, Kalaranna 2a, Küti 15a, Küti 17 ja 17a kinnistuid) arendamiseks. Eelnimetatud protokolli kohaselt korraldab Müüja detailplaneeringu koostamist ning selleks tehtud otsesed kulutused jaotatakse omanike vahel proportsionaalsuse põhimõttel (hüvitatakse kulutused proportsionaalselt nii mitu protsenti kui mitu protsenti moodustab nende kasutusse jääva maa-ala pindala kogu arendusala pindalast). Kogu arendusala pindala kokku on 135 798 m2, eskiislahenduse andmete kohaselt jääb omanike kasutusse arendusala alljärgnevalt (kasutusala võib planeerimismenetluse käigus muutuda):\na) Riigi Kinnisvara AS – ligikaudselt 57354 m2 (sh ka Küti 15a kinnistu);\nb) Justiitsministeerium – ligikaudselt 43000 m2;\nc) Kultuuriministeerium – ligikaudselt 36121 m2.\nKulud hüvitatakse pärast detailplaneeringu kehtestamist 20 päeva jooksul Müüja poolt vastava nõude esitamisest asjaosalistele. Kalaranna 2 ja Kalaranna 2a kinnistute arendamise kulud vastavalt eelkirjeldatud proportsioonile kuuluvad hüvitamisele kinnistute omandaja poolt Müüjale.\nOstja kohustub kinnistute võõrandamisel andma üle kõik kinnistute müügilepingust tulenevad detailplaneeringut ja sellega seotud kulude hüvitamist puudutavad võlaõiguslikud kokkulepped. Detailplaneeringu kulude hüvitamise kohustuse mitte üleandmisel kohustub ostja need kulud ise hüvitama Müüjale ning muude detailplaneeringu kokkulepet puudutavate kohustuste mittetäitmisel on Müüjal õigus ostjalt nõuda kahjude hüvitamist.\nRiigi Kinnisvara AS poolt on Tallinna Linnaplaneerimise Ametile esitatud taotlus „Patarei ja Lennusadama piirkonna detailplaneering“. Taotlus on 07.01.2008.a. võetud menetlusse (DP-030970).\nEelnimetatud planeeringu koostamise aluseks on ühiste kavatsuste protokolli alusel läbiviidud Patarei ja Lennusadama ala mahulise planeerimise ideekonkurssi võidutöö „Kolm õuna“. Planeering on algatamisel.\nMüügiobjektiks olevate kinnistute pindala ja piirid võivad muutuvad vastavalt detailplaneeringule. Detailplaneeringust tulenevate õiguste ja kohustustega saab tutvuda Riigi Kinnisvara AS kontoris aadressil Tallinn, Lasnamäe 2, 10 korrus. Tutvumiseks eelnevalt kokku leppida aeg allpool toodud kontaktidel.\nMüüja ei vastuta detailplaneeringu kehtestamisega kaasnevate rahaliste või muude tagajärgede eest, sh detailplaneeringust tuleneva kinnistute pindala ja piiride muutuste eest ja kinnistute kogu pindala vähenemisel kinnistute hind ei muutu.\nOstja on kohustatud tutvuma eeltoodud detailplaneeringut puudutavate andmetega ja ostupakkumisega kinnitama, et ta on teadlik detailplaneeringu sisust ega oma selles osas müüja vastu mingeid pretensioone. Ostja kohustub eelpoolnimetatud nõudeid ja pretensioone ka tulevikus mitte esitama ja õiguskaitsevahendeid sellega seoses Müüja suhtes mitte rakendama.\nOstja kohustub sõlmima oma nimel Tallinna linna nõudmisel uute kruntide osas lepingu juurdepääsuks vajalike avalikult kasutatavate teede, haljasalade ja tehnosüsteemide väljaehitamiseks Tallinna linna poolt näidatud tingimustel. Juhul kui eelnimetatud lepingu peab sõlmima Müüja, siis kohustub ostja hüvitama Müüjale selle lepingu sõlmimisega ja täitmisega seotud kulud Müüja vastava nõude esitamisel 1 (ühe) kuu jooksul vastava nõude saamisest arvates.\nMuud kinnistut puudutavad asjaolud:\n- Juhul, kui ostja võõrandab kinnistud, kohustub ta enne kinnistute omandamist uue omandaja poolt sõlmima uue omandajaga kokkuleppe, millega kinnistute uus omandaja võtab tingimusteta üle kõik kinnistute müügilepingust tulenevad võlaõiguslikud kokkulepped, mis on seotud detailplaneeringuga ja sellest tulenevate maakorraldustoimingutega ning vastavate kulude kandmisega.\n- Müügiobjekti koosseisu kuuluvate ehitiste kohta ei ole väljastatud energiamärgist. Vastavalt ehitusseaduse § 3 lg 71 ei ole energiamärgis nõutav mälestiseks tunnistatud hoonete puhul, mille olemust või välisilmet muudaks energiatõhususe miinimumnõuete täitmine oluliselt.\n- Riigi Kinnisvara Aktsiaselts (RKAS) ei vastuta Kinnistutel (sh nende olulised osad) esinevate võimalike varjatud puuduste eest, millest RKAS ei olnud ega pidanud olema teadlik müügilepingu sõlmimise hetkel ning tulenevalt eeltoodust ei ole ostjal õigust esitada RKASi vastu nõudeid müüdavate varade puudustega seoses ning kasutada mistahes õiguskaitsevahendeid. RKAS müüb kinnistud ja nendel asuvad ehitised seisuskorras „nagu on“ („as is“).\n- Ostja on kohustatud kinnistud ja nendel paiknevad ehitised üle vaatama ja ostupakkumisega kinnitama, et ta on teadlik kinnistute ja ehitiste seisukorrast ega oma selles osas RKAS kui müüja vastu mingeid pretensioone. Ostja kohustub eelpoolnimetatud nõudeid ja pretensioone ka tulevikus mitte esitama.\n- RKAS ei vastuta ehitisregistri elektroonilises andmebaasis avaldatud andmete õigsuse ega tegelikkusele mittevastavuse eest ning kahju eest, mis võib kaasneda pakkujale ja/või ostjale seoses nimetatud andmete ebaõigsusega ja tegelikkusele mittevastavusega.\n- RKASile ei ole esitatud keskkonnareostust puudutavaid ettekirjutusi.\n- Kinnistute valdus antakse ostjale üle hiljemalt kolmekümne (30) tööpäeva jooksul arvates müügilepingu sõlmimisest. RKAS kannab kõik kinnistutega seotud kulud (v.a. kulud, mille eest tasumise või hüvitamise kohustus lasub üürilepingu järgsetel üürnikel) valduse ülemineku kalendrikuule järgneva kuuni, tasudes need hiljemalt 1 (ühe) kuu jooksul arvates valduse üleandmisest.\n- Kinnistusraamatusse kantud märkust ostueesõiguse kohta jääb kehtima ka pärast müügilepingu sõlmimist ja ostja kandmist kinnistusraamatusse ning müüja ei pea selliseid koormatisi kõrvaldama. Arvates ostja kandmisest kinnistusraamatusse loetakse, et ostja on üle võtnud kõik asja- ja võlaõiguslikest koormatistest tulenevad kinnistu omaniku (kohustatud isiku) õigused ja kohustused, arvestades käesolevates tingimustes sätestatud erisustega.\n- RKAS lõpetab Kinnistute suhtes kehtiva kindlustuslepingu Kinnistute valduse omandajale üleandmise päeva seisuga ning omandaja annab käesolevaga müüjale selleks tagasivõetamatu nõusoleku ega oma kindlustuslepingu lõpetamise osas müüja vastu mingeid pretensioone. Juhul, kui omandaja kantakse kinnistusraamatusse Kinnistute omanikuna enne Kinnistute valduse omandajale üleandmise päeva ja seega ka enne eelnimetatud kindlustuslepingu lõpetamist, annab omandaja käesolevaga RKASile tagasivõetamatu, tähtajatu ja edasivolitamise õiguseta volituse eelnimetatud kindlustuslepingute lõpetamiseks (volitus loetakse antuks müügilepingu sõlmimisega). Volitus antakse tagasivõtmatult, tähtajatult ning edasivolitamise õiguseta.\n- Teenuslepingud lõpetatakse RKASi poolt kas:\na) valduse ülemineku kalendrikuule järgnevast kalendrikuust või\nb) vastavalt teenuslepingus toodud lepingu lõpetamise tingimustele ja sätestatud tähtaegadele (juhul kui ülesütlemisest peab ette teatama rohkem kui 1 kuu või kui ülesütlemine on seotud rahaliste kohustustega, nt leppetrahviga RKAS jaoks, kuid pikema etteteatamistähtaja puhul oleks RKASil võimalik selliseid kulutusi vältida).\nOmandaja kannab teenuslepingute kulud alates valduse ülemineku kalendrikuule järgnevast kalendrikuust (ühiselt üüritulu saamise õigusega, vastavalt punktile 10). Juhul, kui mõni müügiobjekti suhtes sõlmitud teenusleping ei ole eelnimetatud ajaks lõppenud ja lepingu alusel osutatakse teenust kinnistu omandajale (valdajale), siis hüvitab omandaja RKASile teenuslepingust tulenevad kulud, mida RKAS peab kandma kuni teenuslepingu lõppemiseni. Kulud hüvitab omandaja 30 päeva jooksul RKASile vastavate arvete saamisest arvates.\n- Müüja lõpetab tema nimel sõlmitud tarbimislepingud hiljemalt kümne (10) tööpäeva jooksul arvates valduse üleandmisest ostjale.\n- Omandajal tekib õigus üüritulule valduse ülemineku kalendrikuule järgnevast kalendrikuust, olenemata asjaolust, kas ostja on kinnistusraamatusse lepingu eseme omanikuna sisse kantud või mitte (VÕS § 304 lg 1). Üüri varasema aja eest tasuvad üürnikud senisele üürileandjale (RKASile) ning RKAS kui müüja tagab üürnikele teate väljastamise kinnistute võõrandamise kohta, milles teatatakse kuupäev, millest arvates üürnikud tasuvad üürilepingute järgsed maksed ostjale. Juhul, kui üürnikud kannavad üürisummad ekslikult mitteõigustatud isikule, on vastav isik (müüja või ostja) kohustatud vastava summa õigustatud isikule (ostjale või müüjale) 5 (viie) tööpäeva jooksul üürisumma laekumisest edasi kandma.\n- Juhul, kui omandaja uue üürileandjana rikub üürilepingust tulenevat kohustust (sh ütleb üürilepingu üles ilma õigusliku aluseta) ja sellest tulenevalt esitab üürnik RKASi vastu nõude VÕS § 291 lg 4 alusel (vastutus üürnikule tekitatud kahju eest nagu käendaja vastutus), vastutab eelnimetatud asjaolude tõttu tekkivate võimalike kahjude eest omandaja, kes kohustub RKASile hüvitama mistahes kahjud, mille hüvitamiseks üürnik RKASi vastu nõude esitab ning omandaja kohustub RKASi nõudmisel esindama RKASi sellistes vaidlustes ja kandma kõik selliste vaidlustega seotud kulud.\n- Tulenevalt Muinsuskaitseseaduse § 27 on riigil ostueesõigus ja seejärel kohalikul omavalitsusel.\nDokumentide täistekstidega ja muude kinnistut puudutavate andmetega (dokumentidega) on võimalik tutvuda eelregistreerimisel Riigi Kinnisvara AS kontoris Lasnamäe 2, Tallinn.\nKontaktisikuks on RKAS müügijuht Märt Mäe - e-post: mart.mae@rkas.ee, telefon 606 3407, 513 3745.\nVirtuaaltuuri vaata siit


Solyanka - rikkaliku maitsega supp.\nMarjad, oliivid ja sidrunid muudavad esimese tassi ja paistavad silma teiste suppide taustal. Eriti maitsev on vorstidega hodgepodge.\nTa valmistab piisavalt kiiresti ette ja alati osutub suureks!\nNoh, kui lisate liha, on see lihtsalt muinasjutt!\nSolyanka supp vorstiga - üldised toiduvalmistamise põhimõtted\nMida rohkem vorsti ja lihatooteid on solyanka, nii et see maitseb paremini. Ühest keedetud vorstist maitsev ja rikkalik supp ei tööta. Mis saab panna tassi: suitsutatud ja keedetud vorst, balyk, sink, keedetud liha, suitsutatud liha ja isegi peekon.\nMis köögivilju panna:\n• tomatid (pasta);\n• marineeritud kurgid;\nKuid mitte alati kõik. Sageli on olemas retsepte, kus ei ole kartuleid või see on asendatud kapsaga. Mõnikord lisatakse teravilja, nagu oder.\nOliivid on solyanka oluline koostisosa, tehes tassi eriliseks. Serveeri supp hapukoorega, maitsestage roheliste toitude ja lisage sidruni viil.\nRetsept 1: Solyanka supp vorstiga ja oliividega "Quick"\nRetsept aromaatne ja kiire supp solyanka vorsti ja oliividega. Kui ei ole lihatüki, siis saate süüa vee või köögivilja puljongiga. Te saate kasutada teisi vorste, see on veelgi maitsvam.\n• 2 liitrit puljongit, vett;\n• 4 jahi vorsti;\n• 150 g dokkivorsti;\n• 100 grammi oliive;\n1. Lõika kuubitud kooritud kartulid, visake kastrule väike soolatud vesi või puljong. Küpseta kuni pool keedetud. 2. Puhastame kõik köögiviljad ja peeneks hakitud tükid, nagu marineeritud, lihtsalt nagu porgandid.\n3. Küpsetage sibulaid pannil, lisa paar minutit porgandid ja seejärel kurgid. Hauta kõik kokku, kuni pehme, seejärel pange tomatipasta. Fry minut.\n4. Vormideks lõigatud vorstid, tavaline vorst kuubikuteks või õlgedeks. Viska peaaegu valmis kartulitesse, küpseta, kuni see on tehtud.\n5. Pange praad pannile, lase soolalohel keeda kaks minutit.\n6. Lisage oliivid, pipar ja lülitage see välja. Rohelised ja sidrunilõigud on parimad lauale toidulaudade serveerimisel.\nRetsept 2: Solyanka supp vorstiga ja seentega\nLõhnava supi puhul vajab soolanahk vorstiga mis tahes marineeritud seeni. See võib olla seened, seened, kukeseened, seened ja muud. Parem on sellist hodgepee kokkades või suures kastrulis.\n• 3 vorsti;\n• 150 grammi suitsutatud vorst;\n• 300 grammi marineeritud seeni;\n• 50 grammi oliive;\n• hapukoor, sidrun, rohelised.\n1. Lõika sibul kuubikuteks, viska pudelit või ja küpseta minut.\n2. Lisage purustatud porgand.\n3. Kui köögiviljad röstivad, lõigame vorstid, marinaadid ja seened. Kui seened on väikesed, ei saa neid lõigata.\n4. Lisa kurgid köögiviljadele ja küpseta kokku, seejärel pane vorstid, seened ja tomat. Katke ja laske kustutada kaks minutit. Sel ajal peaks veekeetja juba keema.\n5. Täitke supp keeva veega, saavutage soovitud paksus. Kui on olemas puljong, siis saate seda kasutada, kui see ei ole loomulikult kala.\n6. Küpseta solyanka 10 minutit. Ärge laske aktiivselt keeta, see peaks peaaegu tühjenema. 7. Lisage oliivid, nendest valmistatud hapukurk on võimalik ka suppi valada, see on maitsvam.\n8. Pange nõel vürtsidega ja lülitage see välja. Vala supp plaatidesse, pange sidruni, maitsetaimede ja hapukoorega viil.\nRetsept 3: Solyanka supp vorstiga ja kapsaga\nRetsept-kapsasupp soolanahast vorstiga, mis on üsna erinev. Ja peale selle on see endiselt väga kiire ja lihtne valmistada. Me kasutame hapukapsast, sest sellega on palju maitsvam kui värskete köögiviljade puhul.\n• 200 g keedetud vorsti;\n• 200 g suitsutatud vorst;\n• 200 g Balykit;\n• 150 g hapukapsast;\nTeenida rohelisi, oliive, sidrunit.\n1. Lõigake kuubikuteks, valage kaks liitrit puljongit, pange süüa peaaegu lõpuni. Aga sa võid kasutada vaid vett.\n2. Kõik vorstid ja ribad, mis on lõigatud ribadeks, võite visata ühe kausi.\n3. Vala pannile mõni võid ja praadida vorstiga nahaga, viige see kaussi tagasi.\n4. Lisage pannile veidi rohkem õli ja praadige tükeldatud sibul, seejärel lisage sellele kurk ja kapsas.\n5. Küpseta kõik köögiviljad kokku, lisage lõpus tomatipasta.\n6. Lisage vorst, keetke hetkeks.\n7. Levitage pannil sisu, küpseta veel kolm minutit.\n8. Täitke vürtsid, kui serveerite, pannakse rohelised, sidrun ja oliivid.\nRetsept 4: Solyanka supp vorstiga ja kanaga.\nToiduvalmistamiseks võite kasutada mistahes osa retseptis märgitud kana rümpast. Rinnaga Kaal puhtal kujul, ilma luusteta. Samamoodi saab süüa kalkuniga hodgepodge.\n• 200 grammi suitsutatud vorst;\n• 200 grammi keedetud vorst;\n• 400 grammi rinnaga;\n• õli; • 2,8 liitrit vett;\nOliivide, sidruni ja roheliste maitsega.\n1. Keeda puljongist puljong, väljumisel peaks see olema umbes 2,5 liitrit. Eemaldage kana, jahutage ja lõigake see kuubikuteks.\n2. Lõika vorstid, mida saab kombineerida kanaga.\n3. Küpseta sibulad, praadige paar minutit, seejärel lisage riivitud porgand, küpseta veidi rohkem ja pange hapukurk. Fry kõik koos.\n4. Lisage pannile kana ja vorstid, maitsesta tomatipasta ja prae.\n5. Vala pannile kaks kannu puljongit, katta ja küpseta kümme minutit.\n6. Me liigutame pannile sisu üle ülejäänud puljongiga, maitsestatakse vürtsidega, soolaga, keetke kaks minutit ja see on nii!\n7. Plaatidel lisada oliivid, sidrun, värsked rohelised.\nRetsept 5: Solyanka supp vorstiga ja odraga\nSupp, hodgepodge koos vorsti vaja pärl odra. Küpsetusaja vähendamiseks tuleb seda külma veega 5 tundi leotada.\n• 120 g pärlit odra;\n• 15-20 oliivi;\n1. Keeda paisunud oder kastrulis 2,5 liitri veega või puljongiga, kuni see on valmis.\n2. Lõika kooritud kartulid väikesteks kuubikuteks, visake keedetud puljong. Küpseta 10 minutit, ärge unustage veidi soolata.\n3. Lõigake vorst ja sink, lisage supp.\n4. Küpsetage sibulat tükeldatud kurgiga, lisage tomatipasta, küpseta kokku.\n5. Niipea, kui kartulid on täis pehmust, lisage pannilt köögivilju.\n6. Asetage oliivid, lisage vürtsid ja pigistage mahl pool sidrunist pannile.\n7. Lõikame tsitrusviljade teise osa õhukesteks viiludeks ja pannakse need roheliste serveerimisel plaatidele.\nSolyanka supp vorstiga - näpunäiteid\n• Mõned koduperenaised lisavad potile sidruni, kuid see ei ole parem. Kuumast nahast annab roogale ebameeldiv kibedus. Ja kui vajate tassi hapestamiseks, siis on parem mahla pigistada või valada sidrunhapet, mõnikord lisada õunasiidri äädikat, mis annab suppile meeldiva aroomi.\n• Solyanka on supp, kuid paks. Seetõttu ei ole vaja lisada palju puljongit ja valmistada tassi vedelik. See on parem, kui see on paks ja rikas. Seda tassi saab serveerida õhtusöögiks.\n• Kui marinaadid on suured, võib neil olla krobeline nahk. Kontrollige kindlasti ja vajadusel nahk on parem puhastada.\n• Soola asemel võite nõusse valada veidi kurk. Sellest saab ainult maitsvam ja aromaatne. Võite ka valada kapsas marineeritud või soolatud tomatitest, lisades sageli oliiviõli.\n• Suppile lisatakse vähemalt oliivid ja kapparid ning neid ei töödelda pikaajaliselt. Sellest kaotavad nad oma maitse. Ja kui hodgepodge ei ole ette valmistatud, siis on parem panna oliivid, nagu sidrun, otse plaatidele.\n• Lõika oliivid või mitte? Tegelikult ei ole see oluline, kuid leitakse, et see on parem jätta see täielikult. Parem on kasutada luudega puuvilju, sest see muudab tassi maitse heledamaks.\nSolyanka klassikaline vorstiga - see on supp! Retseptid vürtsika, rikas, aromaatse klassikalise soolaga äädikas koos vorstiga\nTürgi retseptid: maitsvad toidud, mis on valmistatud lihtsatest koostisosadest. Valik populaarseid Türgi retsepte, mida tasub proovida


Selgus Eesti parim väitlusvõistkond organisatsioonide hulgas - Hea Kodanik\nUudised Selgus Eesti parim väitlusvõistkond organisatsioonide hulgas\nSelgus Eesti parim väitlusvõistkond organisatsioonide hulgas\n10. juunil korraldas sotsiaalne ettevõte SpeakSmart Tallinnas organisatsioonide vahelist väitlusturniiri PUNKT. Turniirist said osa võtta need, kes ei väitle professionaalselt, kuid tunnevad kirglikku huvi argumenteeritud mõtetevahetuse vastu. Turniiri peakohtunik on Riigikogu liige Yoko Alender.\n„Väitlemine õpetab ühelt poolt mõtlema ja oma mõtteid argumenteeritult väljendama, aga teisalt ka vastaspoolt kuulama. Mina usun, et neid oskusi on Eesti ettevõtete hüppeliseks arenguks hädasti vaja. Näen iga päev oma töös, kui suur kasu on sellest, kui inimene oskab mõtteid struktureerida, kui meeldiv ja tulemuslik on vestelda partneriga, kui tema mõtted on argumenteeritud. Iga tänapäevane ettevõtte peab küsima: miks me oleme olemas, kelle jaoks oleme olemas? Edasi on oluline, et ühiselt leitud vastust ka iga ettevõtte töötaja oma mõtete, tegude ja tegevuse kaudu edasi anda oskab,“ selgitab PUNKT turniiri peakohtunik Yoko Alender.\nVäitlusmeeskonnad olid kaheliikmelised ning väitlesid kahel teemal: „Automatiseeritud tööjõu kasutamist tuleks jõuliselt maksustada“ ja „Tasustatud asendusemadus tuleks seadustada“. Turniiri finaalis kohtusid võistkonnad Cobalt B ja Spontaanne, mille võitis kohtunike häältega 3:2 võistkond Spontaanne koosseisus Ulla Saar (Vaimo) ja Kati Pino (AB Magnusson). Ulla Saar oli ka turniiri parim kõneleja.


Noored ministrid (veel kord meeldetuletus, kel on asja vastu huvi!)\nOktoobrist algas programm Noored ministrid, mille raames kohtuvad noored ministritega ja arutavad noori puudutavaid teemasid. Esimene ümarlauakohtumine leidis aset juba reedel, 3.oktoobril, kus noortega kohtus välisminister Urmas Paet. Kohtumised toimuvad UNICEF Eesti Rahvuskomitee rahvusliku programmi Lapsesõbralik Eesti raames.\nKohtumised toimuvad kahe kuu jooksul kõigi ministritega erinevates linnades, lisaks Tallinnale ka Jõhvis, Valgas, Viljandis, Tartus, Põlvas ja Kuressaares. Programm lõpeb ümarlauaga peaministri juures 2009.a jaanuaris. Lisaks on koostöös valitsuse kommunikatsioonibürooga kõigil noortel võimalus esitada ministritele eelnevalt küsimusi läbi osalusveebi www.osale.ee\nEesti noored on ise väljendanud soovi kohtuda kõigi ministritega, ka nendega kelle töövaldkond ei pruugi otseselt seotud haridus- või sotsiaalküsimustega. UNICEFi esindaja, Toomas Palu sõnul on ju iga ministri haldusalas küsimusi, mis otseselt või kaudselt puudutavad noori. Noored teavad väga hästi ja tahavad kaasa rääkida ning oma arvamust avaldada neid puudutavates küsimustes. Neile tuleb anda võimalus eneseväljenduseks ja ettepanekute tegemiseks, sest kest teab, nii mõnestki tänasest aktiivsest noorest võib 10-15 aasta pärast saada minister.\nKorraldajad usuvad, et avameelne vestlus ja arutelu on kasulik mõlemale poolele – noored õpivad formuleerima oma seisukohti, saavad kogemust avalikus esinemises ja orienteeruvad paremini riigi poliitikas. Paljudes Euroopa riikides on noorteesindajate kohtumised tipp-poliitikutega saanud heaks traditsiooniks ja ministrid hindavad väga kõrgelt noorte arvamusi, ettepanekuid ja arvestavad nendega. Toomas Palu on veendunud, et toimuvad noortekohtumised aitavda samas tõsta ka Eesti Vabariigi lapsesõbralikku mainet.\n3. oktoober – välisminister Urmas Paet – Tallinn\n8. oktoober – regionaalminister Siim-Valmar Kiisler – Jõhvi\n14. oktoober – siseminister Jüri Pihl – Valga\n17. oktoober – põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder – Viljandi\n20. oktoober – rahvastikuminister Urve Palo – Tallinn\n24. oktoober – kaitseminister Jaak Aaviksoo – Tartu\n3. november – kultuuriminister Laine Jänes – Põlva\n11. november – sotsiaalminister Maret Maripuu – Tallinn\n18. november – haridusminister Tõnis Lukas – Tartu\n21. november – keskkonnaminister Jaanus Tamkivi – Kuressaare\n28. november – rahandusminister Ivari Padar – Tartu\nJaanuar 2009 – peaminister Andrus Ansip\ntel 6000 300


Arutelu:Kiievi Borõspili lennujaam – Vikipeedia\nArutelu:Kiievi Borõspili lennujaam\nKas õige nimi oleks Borõspili rahvusvaheline lennujaam? --Epp 10. juuni 2009, kell 21:34 (UTC)\nVahest oleks õigem siiski Kiievi Borõspili lennujaam või midagi taolist. Võrrelda Stockholmi Arlanda lennujaam. Ümbersuunamised kõikvõimalikelt. Andres\nMis siin nüüd toimub? --Epp 12. mai 2015, kell 18:11 (EEST)\nMinu arust on lennujaamade nimeks Berliin-Tegel, mitte Berliini Tegeli (Sama teistega). Linn ei ole lennujaama omanikuks. Postituvi 12. mai 2015, kell 18:38 (EEST)\nKui veel "teisaldamissõda" jätkub, kirjuta Postituvi arutelulehele.--Juhan121 (arutelu) 12. mai 2015, kell 18:34 (EEST)\nMiks on see vajalik, et kirjutada minu arutelulehele? Postituvi 12. mai 2015, kell 18:38 (EEST)\nKõigilt variantidelt saab alati ümbersuunamised teha. Täpselt tõlkida õnnestub harva ja need praegu ei olnud ju mingid täpsed tõlked. Linna ja nime järgi tundub olevat kõige paremini leitav ja äratuntav. Enne selliseid muutmisi tuleks asju arutada. --Epp 12. mai 2015, kell 19:01 (EEST)\nHea idee. Postituvi 12. mai 2015, kell 19:20 (EEST)\nNime täiendosad ühilduvad eri keeltes erinevalt. Eesti keeles on "Kiiev Borõspi lennujaam" on minu meelest vigane. See on umbes nagu "Tallinn Jaani kirik". Vigased ümbersuunamised võiks üldjuhul olemata olla. Pikne 12. mai 2015, kell 20:18 (EEST)\nNõus. Ümbersunnamistest rääkides ma ei pidanud silmas vigaseid. Aga jah, nüüd need jäid vist alles. --Epp 13. mai 2015, kell 01:06 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Kiievi_Borõspili_lennujaam&oldid=4194314"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:06, 13. mai 2015.


Kas uus Baruto on sirgumas? Noored Eesti vägilased võtsid ette teekonna Jaapanisse - Sport\nKas uus Baruto on sirgumas? Noored Eesti vägilased võtsid ette teekonna Jaapanisse\nPerspektiivikad sumotorid Oliver Valdre ja Toomas BraunFoto: Riho Rannikmaa\nKaks noort perspektiivikat sumotori Oliver Valdre (16a,180cm,145kg) ja Toomas Braun (17a,190cm,150kg) koos treener Riho Mäe ja Kaido Höövelsoniga lendasid eile Tokyosse, et valmistuda koos Jaapani sumokoondisega 30.-31.augustil Kaohsiungis (Taiwan) toimuvateks maailmameistrivõistlusteks.\nLisaks treeningutele Jaapani rahvusülikooli (Nihon University) sumoklubis Nichidai, külastavad Spordiklubi Sakura kasvandikud eks-ozeki Baruto eestvedamisel ka profiklubide treeninguid, et tutvuda sealse õhkkonna ja olustikuga. Olles nuusutanud sumotalli õhku ja rinda pistnud noorte proffidega on noormeestel kergem otsustada, kas nad tahavad selle eluga liituda või mitte.\nKaohsiungis võistlevad noormehed juunioride vanuseklassis (U18), Oliver raskekaalus (üle 100kg) ja Toomas absoluutkategoorias. Kahekesi tehakse kaasa ka võistkondlikul turniiril.\nTreeninglaagrit Jaapanis ja MM-il osalemist toetasid Lääne-Viru ja Ida-Viru KULKA, Vinni ja Tudulinna vallavalitsused, Kaido Höövelson ja allakirjutanu.\nNoormeeste senised saavutused:\n2013 Noorte (U14) Euroopa meister raskekaalus\n2014 Kadettide (U16) Euroopa meister raskekaalus\n2014 Eesti kadettide (U16) meister raskekaalus ja absoluutkategoorias\n2014 Eesti juunioride (U18) HÕBE raskekaalus ja absoluutkategoorias\nMini-Baruto varsti tulekul? Maale elama naasnud Kaido Höövelson asub pulmi pidama ja loodab isaks saada (9) 11.04.2014\n2011 Noorte (U14) EM-i HÕBE raskekaalus ja PRONKS absoluutkategoorias\n2014 Eesti juunioride (U18) meister raskekaalus ja absoluutkategoorias


Palun vaikust! Siloking TruckLine eTruck | Dotnuva Baltic\nPalun vaikust! Siloking TruckLine eTruck\nElektrilise ajamiga seadmeid kasutatakse põllumajanduses üha enam ning nüüd on valmis ka elektriline iseliikuv söödamikser. Siloking eTruck pole niisama söödamikser – masin hoolitseb ka selle eest, et laudas poleks liigset müra ega heitgaase.\nEsisilla kohal asetseb 1200 kg 465 A pliivaba aku (lisavarustusena 620 A) ja Jungheinrichi elektrimootorid (18 kW sõitmiseks ja 15 kW teoajamil). Laetud akuga on masin võimeline tegema 3 segamistsüklit, kasutades aga lisavarustusena pakutavat 620 A akut suudab 10 m³ mikser teha 5 tsüklit päeva jooksul. Kui aku laetuse tase on miinimumis, suudab masin aeglaselt laadimispunkti liikuda.\neTruck on madal (8 m³ versioon 225 cm, 14 m³ versioon 238 cm) ja kitsas ning roolitav topeltratas taga annab pöörderaadiuseks vaid 11 meetrit, see annab eelise mikseri laadimisel ning manööverdamisel kitsastes oludes.\neTruck üllatab oma lihtsusega ja seda heas mõttes. Istud kabiini, liigutad hooba soovitud sõidusuunas ja pedaalivajutusega toimub kohaltvõtt ning peatselt liigub masin 20 km/h. Kõik tööoperatsioonideks vajalikud lülitid asuvad paremal käetoel ning on loogiliselt grupeeritud. A-postil asub kaks displeid – üks tahavaatekaamera tarbeks ja teine masina parameetrite ning kaalusüsteemi jälgimiseks, sinna kuvatakse ka söödaratsioonid, mille saatmine käib üle interneti. Wi-Fi võrk lubab masinaga ühendada välise terminali või nutiseadme, kust saab jälgida kaaluandmeid mikseri täitmisel.\nKuna loomade söötmine toimub enamasti igapäevaselt samadel kellaaegadel, on võimalik vahepealset aega suurepäraselt laadimiseks kasutada. Tühja aku laadimine võtab tavalaadijaga aega 11 tundi, kiirlaadijaga on see aeg poole väiksem, ehk 5,5 tundi.\nSiloking katsetas masinat väga erinevates oludes ning mõõtis elektri tarbimist pika ja märja silo segamisel väga ebastabiilsetel temperatuuridel. 400 t sööda valmistamisel kasutas eTruck ligikaudu 3 kW h/t kohta, mis annab ekvivalendiks ca 0,3 L diiselkütust tonni kohta. Mitte ükski söödamikserit järel vedav traktor ei ole võimeline nii vähese kütusekogusega samaväärseks võimeline.\nMasina jooksvate kulude madalal hoidmise kasuks räägivad ka hoolduse kulud – õlivahetusvälp on iga 1000 töötunni tagant ning reduktorite ja hüdraulikasüsteemi kogumaht on 8 m³ versioonil 36 liitrit. Akude kasutuseaks prognoosib Siloking 4,5 aastat – selleks ajaks on aku mahutavus langenud 60%-ni, kuid see ei mõjuta masina võimekust, lihtsalt laadida tuleb tihedamini.\nUut eTruck söödamikserit saab juba täna tellida. Masina hind on alates 79 900 eurost. Küsi täpsemat hinnapakkumist ja lisainfot müügijuhilt.\neTruck tehnilised andmed:\nKolu maht: 8/10/14 m³\nSegamine: 1 või 2 vertikaalset tigu\nTeo kiirus: 17, 33 ja 45 p/min\nSegamise tigu 15kW\nPliivaba, standard 465 A (620 A lisavarustusena, mudelil eTruck 14 775 A)\nAku mass 1,200 kg\nRehvid: 355/50 R22.5 (ees), 27 x 10-12 (taga)\nKuivmass alates 6,500 kg\nMõõdud: 5,98 m pikkus, 2,23 m laius, 2,25 m kõrgus (mudel eTruck 1408-8)


Krundi suurus: 4988 m2\nKatastri tunnus: 35201:001:0403\nEhituse aasta: 1930\nUuetoa maatükk asub Harju maakonnas Kuusalu vallas Valkla külas otse Jõelähtme-Kemba tee ja Valkla-Haapse tee ristil, linnulennult 3.2km kaugusel merest. Kinnistu suuruseks on 4988m2. Hetkel paikneb kinnistul vana talusüda koos 1930. aastal püstitatud elamu ja abihoonega, mis võtavad enda alla ligikaudu poole kinnistust.\nKinnistul paikneb ühekorruseline katusekorrusega 1930. aastal püstitatud elamu, ehitusaluse pinnaga 100m2 ja suletud netopinnaga 81,4m2. Kogu suletud netopind asub esimesel korrusel. Katusekorrus on hetkel väljaehitamata ja soojustamata ärklikorrus. Katusekorrust välja ehitades oleks võimalik suurendada maja sisepinda vähemalt 120-130m2-ni. Majal on kaks sissepääsu. Lõunapoolsest sissepääsust pääseb 7.2m2 esikusse, kust pääseb ärklikorrusele. Esikus asub ka 1.2m2 kuivkäimla koht. Esiku kaudu pääseb 16.9m2 eestuppa ning 12.5m2 kööki. Eestoast pääseb 23,1m2 suurde tuppa ja 5.1m2 verandale, kus asub põhjapoolne sissepääs. Samuti pääseb nii eestoast kui ka köögist 14.2m2 tagatuppa.\nMaja kandvad seinad on ehitatud palgist, mittekandvad seinad on puitkarkassil või palgil. Esimese korruse lagi on soojustatud 200mm saepuruga, ärklikorruse katusealune on soojustamata, otsaseinad on soojustamata puitkarkassil. Katusekatteks on nõukogudeaegne eterniit. Maja põrandad on kaetud algupärase laudisega.\nLisaks majale paikneb kinnistul ka 47.6m2 laudahoone ning 72.1m2 küüni ning 17.6m2 aida varemed. Aidast on kõik müürid veel säilinud, nii et see on lihtsamini taastatav, küüni, esisein on kahjuks hävinud. Nii laut kui järelejäänud müürid on ehitatud paekivist ajaloolisel meetodil. Laudal on muldpõrand. Lauda katus toetub müüridele ja müüridele toetuvatele risttaladele, nii on lauda katuse alla võimalik luua teine tasapind asjade hoidmiseks. Aida varemete taga asub ka vana kuivkäimla.\nMaja köetakse köögis asuva pliidi ja suures toas asuva ahjuga. Tuld all hoides on majas võimalik ka talvel elada. Elektriliitumine on 3x20A, veevarustus on lahendatud puurkaevuga. Kuid puurkaevust majani trassi toodud ei ole. Majas sees hetkel tualetti või pesemisvõimalust ei ole.\nKinnistule on kehtestatud detailplaneering 2005. aastal. Detailplaneeringu järgi on kinnistule lubatud maksimaalselt 3 hoonet (1 elamu, 2 abihoonet), ehitusaluse pinnaga kuni 400m2, maksimaalse kõrgusega kuni 8m (abihoonel kuni 5m). Tulepüsivusklass TP3. Hoonete arhitektuuris lähtuda traditsioonilisest hoonestusstiilist. Katusekalle 20-45 kraadi, välisviimistluses puit, kivi ja krohv, ei lubata ümarpalki ja plastikut. Plekkkatus on lubatud.\nPiirdeaiad on lubatud kuni 1.4m kõrged. Materjaliks kivi või puit, võrkaed peab olema heki poolt varjatud.\nUuetoa maatükk asub Harju maakonnas Kuusalu vallas Valkla külas otse Jõelähtme-Kemba tee ja Valkla-Haapse tee ristil. See asub Tallinna kesklinnast 36km kaugusel, mille läbimiseks kulub ca pool tundi autoga või 47 minutit maakonnaliiniga nr 154. Lamme bussipeatus asub otse maja ees Jõelähtme-Kemba tee ääres. Seal peatuvad bussiliinid 152B, 154 ja J8. 152B sõidab 2 korda päevas linna ja tagasi. 154 samuti 2 korda päevas ning J8 on koolibuss mis viib lapsi Kuusalusse kooli ja toob pärastlõunal koju.


Köögiviljaseemned (3) - Koduaed\nVäga hea hapenduskapsas. Pead on suured, ümmargused, kaal 5-8 kg ja säilivad kuni veebruarini. Külviaeg Ettekasvatamisel külv märtsis. Istikud istutatakse välja 45-60 päeva peale külvi.Otsekülv avamaale mai-juuni. Istutusskeem. Taimede vahe 45 x 75 cm. Kasvuaeg Kasvuperiood saagi valmimiseni 140 päeva. Pakend 45 seemet.\nVäga suurte kobaratega hinnatud kirsstomat! Viljad säravpunased, väikesed, magusad, ei lõhene. Vilja kaal 10-15 g. Indeterminantne (piiramatu kasvuga). KÜLVIAEG kasvatatakse ette veebruaris-aprillis. ISTUTUSSKEEM reavahe 40-75 cm, taimede vahe 50-100 cm. Taim on kõrge, jõulise kasvuga ja vajab toestust. KASVUAEG kasvuhoones kasvuperiood u 110-150 päeva....\nVarane ja saagikas hübriidsort. Põõsasja kasvuviisiga taim. Viljad on tumerohelise koorega, valge viljalihaga. Külvamine ja istutamine Istikud ette kasvatada ja istutada avamaale pärast öökülmaohu möödumist. Istutusskeem: taimede vahe 75 cm x 75 cm. Kasvuaeg 40-45 päeva. Pakend 5 seemet.\nÕrnade kuldkollaste kaunadega, ilma kiududeta, saagikas sort! Kõrgus 45 cm. Kaunte pikkus 12-13 cm. Regulaarne saagikoristus suurendab saagikust. Soovitav kaunad korjata toiduks noorelt, kui seemned pole veel valminud. Külviaeg Mai-juuni avamaale. Taimede vahe: 20 x30 cm Kasvuaeg Saak valmib juuli-august. Aedoad on valguse ja soojanõudlikud taimed....\nTumeroheliste kauntega ja suurepärase maitsega sort! Kõrgus 45 cm.Kaunte pikkus 14-15 cm. Ideaalne ka potis/konteineris kasvatamiseks. Aeduba on küllaltki põuakindel kultuur, kuid normaalse saagi moodustumiseks vajab siiski palju vett. Regulaarne saagikoristus suurendab saagikust. Soovitav kaunad korjata toiduks noorelt, kui seemned pole veel valminud....\nKale e lehtkapsas 'Dwarf Green Curled'\nVäga dekoratiivne roheliste käharate lehtedega lehtkapsa sort. Lehtkapsas (Brassica oleracea) ehk kale on kapsastest kõige suurema toiteväärtusega, sisaldab palju valku, mineraalaineid ja vitamiine. Külvamine ja kasvatamine Külva otse kasvukohale kas varakevadel (aprill-mai) või sügisel, kui soovid saada ületalve saaki. Külva seemned 6 mm sügavusele 45 cm...\nEestis aretatud tomatisort Madalakasvuline paljude viljadega lapik-ümar kuni ümar, punane läikiv tomat. Väga hea maitsega! Esimene viljakobar asub 5-6 lehe järel, järgmised kobarad 0-1 lehe järel, kobar hargnenud. Vili väike - vilja mass 50 g. Suhteliselt vastupidav tomati-pruunmädanikule. Külvamine Sobib kasvatamiseks ka avamaal või kiletunnelis....\nTuntud Eestis aretatud tomatisort Kõrgekasvuline, indeterminantne tugeva kasvuga punane varajane, saagikas ja väga hea maitsega hübriidsort. Vili keskmise suurusega (80-90 grammi), kergelt lame. Suhteliselt vastupidav viljade lõhenemisele, ruugehallituskindel. Hea transpordikindlusega. Külvamine Kasvuhoones kasvatamiseks. Ettekülv veebruaris-aprillis....


Liiklusinfo 13.10.2019 - Uudised - Politsei- ja Piirivalveamet\nEelmise ööpäeva jooksul tabati 1narko- ja27alkoholi tarvitamistunnustega mootorsõiduki juhti.\n13.10.2019 kell 10.22 toimus liiklusõnnetus Tartumaal Tartu vallas Jõhvi-Tartu-Valga maantee 110. kilomeetril, 72-aastane mees sõitis jalgrattaga vasakpööret sooritades otsa möödasõidul olnud sõiduautole BMW 318I, mida juhtis 19-aastane mees. Jalgrattur toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi kontrolli. Jalgrattur kaitsekiivrit ei kandnud.\n13.10.2019 kell 13.07 toimus liiklusõnnetus Võru linnas Kose tee 9a juures, kus jalgrattaga kergliiklusteel sõitnud alkoholijoobes 60-aastane mees kaotas ratta üle kontrolli ja sõitis paremale teelt välja kraavi. Jalgrattur toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi kontrolli. Jalgrattur kaitsekiivrit ei kandnud.\n13.10.2019 kell 16.19 teatati liiklusõnnetusest Harjumaal Anija vallas Kaunissaare külas, kus 92-aastane mees sõitis jalgrattaga otsa tee servas asuvale liiklusmärgipostile ning kukkus. Jalgrattur toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Esialgsetel andmetel jalgrattur kaitsekiivrit ei kandnud.\nPolitsei paneb kõigile südamele, et kuna kätte on jõudnud pime aeg, siis on jalakäijal kohustuslik kanda helkurit või valgusallikat.


Suunakood 0270 / +46270 / 0046270 / 01146270, Rootsi\nSuunakood 0270 (+46270 / 0046270 / 01146270)\nSuunakood: 0270 (+46270)\nEesliide 0270 on Söderhamn suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 7767424 ja suunakoodi 0270 jaoks tuleb valida number 0270 7767424. Söderhamn asub Rootsi.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 7767424, suunakoodi 0270 (Söderhamn) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 270 7767424. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 0270.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +46 (0046) ega suunakoodi 0270 (Söderhamn).\nKui te ei asu Rootsi ja soovite helistada inimesele Söderhamn, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Rootsi Riigi suunakood on +46 (0046), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Söderhamn, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +46 270. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 7767424, suunakoodi 0270 (Söderhamn) ja Riigi suunakood 0046 jaoks tuleb valida number 0046 270 7767424.


Linnast maale - ühe ettevõtte lugu - Maal elamise päev\nLinnast maale – ühe ettevõtte lugu\nKui LUMI Läänemaale jõudis, olid esimesed talved juba selja taga\nLUMI alustas oma tegevust Tartu Ülikooli idufirmana 2013. aastal, otse elust pulbitseva linna südames, Tartu Biotehnoloogia Pargis. Ühendades endas teadmised ravimtaimedest ja biotehnoloogiast, pakub LUMI kodumaist looduskosmeetikat tervema ja ilusama naha saavutamiseks. Firma asutaja Helen on alati maaelu armastanud. Juba ülikooli ajal otsis ta maale kolimiseks võimalusi, kuid alles lapsekingades ettevõtte vajadused hoidsid teda aastaid Tartu linnaruumis. Tänaseks on Helen oma unistuse ellu viinud ja koos LUMIga end edukalt Läänemaa paksude metsade vahel sisse seadnud. Värske looduskosmeetika sünnib nüüd Linnamäe külje all Uugla külas, kus aastakümneid lagunenud laudahoone on tootmise võimaldamiseks saanud uue kuue ja värske hingamise.\nÜhe ema lugu, millest sündisid tervendavad lahendused sadade inimeste nahaprobleemidele\nLUMI sai alguse nagu paljud kodumaised väikeettevõtted, omast kogemusest ja isiklikust vajadusest. Täpsemalt Heleni soovist leida looduslikku alternatiivi tütre põletikulise nahahaiguse ohjamiseks määratud hormoonravile. Oma otsingute käigus jõudis ta Soomes tehtud uuringuni, mille kohaselt leidsid erinevate nahaprobleemidega inimesed oma muredele leevendust külmpressitud kanepiõli kasutamisest. Uuringu tulemused väitsid, et vaid kaks supilusikatäit õli päevas on piisav, et vähendada naha sügelust, kuivust ja kangete ravimite manustamise vajadust. Asunud nendele väidetele omal nahal tõestust otsima, sai Helenile kiiresti selgeks, et kanepiõli tervendavad omadused on vastuseks tema pikkadele otsingutele. Loodusliku õli efekt oli niivõrd hea, et lükkas käima siiani kestva teekonna, mille eesmärgiks on tutvustada ja jagada, pakkuda alternatiivi kõigile hädasolijatele – sündis looduskosmeetika bränd LUMI.\n,,Mäletan, et kuigi see oli vaid kümme aastat tagasi, oli looduskosmeetika loomine ja tarbimine Eestis veel väga ebapopulaarne. Ka tööstuskanepi kasvatus oli siin tol ajal alles esimesed sammud teinud. On tore tõdeda, et nüüdseks on olukord palju muutunud ja inimeste teadlikkus nahahoolduse koha pealt palju tõusnud. Kosmeetikasse suhtutakse üha enam nagu kvaliteetsesse toitu – teatakse, et see peab olema puhas ja mitte sünteetiline,’’ kiidab Helen positiivse pöörde teinud turuseisu. ,,Ka LUMI tooted on nende kümne aasta jooksul osaliselt muutunud. Tänu uutele võimalustele ja arenenud tehnoloogiatele saame toota veelgi innovaatilisemaid taimseid tooteid. Siiski on rõõm tõdeda, et meie esimesed, Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooliga koostöös loodud formulatsioonid on tänaseni LUMI klientide lemmikute seas. Need tooted on oma olemuses tõesti “ajatud”.’’\n,,Ega ausalt öeldes seda teist korda enam ei teeks,’’ meenutab Helen katsumusi täis teekonda. ,,Aga muidugi on mul rõõm, et see õnnestus. Kogu kolimisprotsessi algatas fakt, et olin juba ise koos perega Läänemaale elama asunud ja tootmist oli distantsilt väga keeruline juhtida. Vaikselt tekkisid LUMI ümberkolimist toetavad võimalused ja juhused ning tundus üksnes loogiline see otsus vastu võtta. Pärast ‘’vaid’’ paari rasket ehitus- ja kolimisaastat on meil nüüd paremad võimalused siin maal, kui olid kord Tartus.’’\nMis on maal teisiti kui linnas? Kas on raskusi näiteks logistikaga või töötajate leidmisega? Millised on maal tegutsemise eelised võrreldes linnaeluga?\n,,Olime siiralt üllatunud, kui üksnes meie sotsiaalmeedias välja kuulutatud konkursi peale laekus meile 83 avaldust, sooviga LUMIsse tööle tulla. Keemikutest politseinikeni, elukohaga Võrust Viimsini. Seega ei, me oleme leidnud väga töökad, hoolsad ja vajaliku kompetentsiga inimesed – ja seda kõike põhimõtteliselt maja ümbert naaberküladest. Mul on hea meel, et ka noored pered leiavad tee maale ja on oluline neile tööd pakkuda. See on vastastikune rõõm – võimaldame kodulähedast töökohta ja tervitame rõõmuga töökaid, looduslähedasi inimesi. Maahingede hoolsust on linnas raske leida.’’\nPositiivsel noodil jätkab Helen ka logistikast rääkides. ,,Asume Tallinn-Haapsalu maanteele üsna lähedal. Muidugi võiks vahel asju veelgi kiiremini toimetada, aga kunagi ei ole meil transpordivõimaluste puudumise tõttu midagi tegemata jäänud. Tänapäeval on maa ja linna vaheline liiklus väga mugavaks tehtud. Siin peitub ka hea õppimiskoht. Tuleb aega austada ja anda aru, et kõik asjad ei sünni sekundiga. Püüame seda mentaliteeti, et ‘’kõik pidi eile valmis olema’’ veidi murda. On oluline, et stress ei tapaks töölkäimise rõõmu!’’\nMaal toimetamise eelistest toob Helen välja soodsad kulud ja looduslähedase elustiili. ,,Ma usun, et tootmise haldamine maal on oluliselt soodsam, võrreldes ettevõtte ülalpidamisega linna kallitel pindadel. Ja ega me linnamelust siin puudust ei tunne. Isegi kohaliku kohviku soe toit on võimalik lõunaks uksele tellida – mis nii viga elada. Mil iganes tahad, astud õue, jalutad värskes õhus või võtad lõunapausi ajal päikest. Lisaks on meil palju uusi plaane, mida siin maja ümber veel korda saata – arenguruumi on alati. Seega jah, kaalukauss on minu jaoks tugevalt maal rajatava ettevõtluse poole.’’\nMis LUMI’l edasi plaanis on?\n,,Vaikselt kasvame ja püüame aina enam oma piirkonnas kohalikele inimestele tööandjaks olla. On oluline, et maal elu püsida saaks. Kolimine on meile hästi mõjunud mitmes mõttes ja käivitanud palju põnevaid arendusprotsesse. Jätkame tootearendusega ja püüame järjest enam ka Läänemaa looduslikke saadusi LUMI toodetesse tuua. Tänavu on meil valikus näiteks Noarootsi lavendlist näovesi, mis sündis koostöös kohalike väikeettevõtjatega. Tulemas on veel mitmeid huvitavaid koostööprojekte. Meile väga meeldib mõte teiste kodumaiste väikeettevõtetega ühisloomisest. Lisaks on meil Haapsalus Tallinna Ülikooli filiaal, kus loodame tulevikus veelgi tihedama koostöö käivitada.’’\n,,Hakkaja inimene saab alati hakkama! Minu arvates on Eestis rohkem mikroettevõtted vaja. Just nimelt pere-ettevõtteid, et tasakaalustada suuri hiide ja monopole. Ka riik peaks sellist ettevõtlust toetama. Lisaks on maakohtades tohutult potentsiaali midagi omal käel ära teha.’’\nHelen toonitab, et enne suure elumuutuse tegemist on oluline kõik plussid ja miinused enda jaoks lahti mõtestada. ,,Kui silmas pidada tänast eriolukorda, siis olen tänulik, et olen just maaelanik. Oma metsade vahel on turvaline olla ja elu ei jää elamata. Isegi lapsed ütlevad, et mingi hinna eest ei tahaks nad tagasi linna kolida. Olgu seal rohkem huviringe või lastelaagreid, aga maal on vabadus, aeg käib aeglasemalt, ja kõik saab ikkagi alati tehtud. Inimesed on siin arvestavamad ja reeglid paindlikumad. Aina enam luuakse vajaduspõhiseid lahendusi koduõppest kuni kogukonnakoolideni. Maale tulevad väga leidlikud inimesed, aga selleks on oluline endas üles leida julgus.\nMa soovitan mitte liiga pikalt kaalutlema jääda – võimalused järgnevad tegudele. Kui tunned, et vajad viimast tõuget või enesekindluse süsti, siis meile võib Uugalasse alati külla tulla! Hea meelega jagame kogemusi ja nõu. Nii nahahoolduse kui väikeettevõtja kogemuste kohta.’’


Tallinna tehnikaülikooli teadlased on loonud uue vee- ja õhupuhastuse tehnoloogia - Rohegeenius\nTallinna tehnikaülikooli teadlased on loonud uue vee- ja õhupuhastuse tehnoloogia\n25. nov. 2021 kell&nbsp06:57\nTallinna Tehnikaülikooli professor Sergei Preis. F: TTÜ\nTallinna tehnikaülikooli teadlaste loodud vee- ja õhupuhastuse tehnoloogia aitab raskesti lagunevaid saasteaineid eemaldada senisest oluliselt efektiivsemalt – ja seda nii veest kui ka õhust.\nTeadusgrupi juht, Tallinna tehnikaülikooli professor Sergei Preis üt.es, et ta ise peabki kõige olulisemaks fakti, et võrreldes olemasolevatega on uus tehnoloogia isegi 2,5 kuni 3 korda energiatõhusam. Ja see kehtib iga uue vee ja õhu saasteaine töötlemise kohta.\nTehnoloogia kasutusevõtt sõltub aga paraku sellest, kas leidub raha ja kas riigil ja erasektoril on selle vastu huvi.\nMillise lahendusega on tegemist?\nUus tehnoloogia tähendab impulss-koroona elektrilahenduse kombineerimist katalüütiliste/fotokatalüütiliste protsessidega ja maksimaalse energiaefektiivsuse kasutamist, mis peaks praegusel rohepöörde ajastul olema kui õlekõrs, millest reostusesse uppuv maailm võiks tahta kinni haarata.\nUue tõhusa puhastustehnoloogia väljatöötamisel oli eesmärk veest, õhust ja jääkmudast eemaldada püsivaid inimtegevusest pärinevaid mikrosaasteaineid, kantserogeenseid nitrosoühendeid ning lenduvaid ühendeid. Uurimistöö hõlmas koroonalahenduse kombinatsioone Fenton-tüüpi oksüdatsiooniga ja fotokatalüüsiga gaasifaasis, kusjuures analüüsiti nii protsessi efektiivsust, reaktsiooni kulgu kui ka võimalikke piiranguid. Selle tulemusel leiti sobivaimad protsessi tingimused.\nNimetatud tehnoloogia rakendamise ja parema ohutuse tagamise eelduseks oli selle erinevate saasteainete lagundamisel väga efektiivse protsessi parameetrite kvantitatiivne hindamine.\nJust selline lähenemisviis ongi oluline läbimurre energiasäästliku ja inimsõbraliku tehnoloogia kasutamisel veepuhastuses ja keskkonnakaitses.\nTõeliselt loominguline töö\nSaasteainete lagundamine enneolematu või lausa võrreldamatu energiaefektiivsusega saavutati koroona impulss-elektrilahenduse (KIEL) kasutamisel püsivate mikrosaasteainete, endokriinsüsteemi kahjustavate ühendite, ravimite, pestitsiidide, tekstiilivärvide, kantserogeenide ning lenduvate ühendite suhtes vees ja õhus. KIEL eksperimentaalsed uuringud, mis olid kombineeritud väliste oksüdeerijate ja gaasifaasi fotokatalüüsiga, võimaldasid aga optimeerida protsessi parameetreid vee- ja õhusaasteainete suhtes, andes omakorda aluse KIEL rakendatavusele, mastaabi suurendamisele ja ohutusele.\nRõõmu tegi Preisile see, et uurimisrühma liikmed pakkusid välja mitmesuguseid uusi ideid ja said edasiviivaid tulemusi, arendades tehnoloogiat kohati ootamatutes suundades. „See oli tõeliselt loominguline protsess,“ rõhutas professor Preis, kelle sõnul avastati uurimisprotsessis ka faktoreid, mis mõjutavad protsessi n-ö ootamatult. „Aga see ootamatuse element teebki uuringu huvitavaks!“\nKas teadustöö tulemus jõuab reaalsesse ellu?\nTeadlaste eesmärk on iseloomustada vee, õhu- ja jääkmuda plasmaga ja katalüüsiga puhastamisprotsessi nii detailselt, et saaks maksimaalselt leevendada riske tehnoloogia mastaapimisel, aga see ei ole Sergei Preisi sõnul enam teadlaste „rida“, kuid partneritega töötatakse koos. Uue tehnoloogia arendamisega seoses püsib Preisi sõnul lootus, et Tallinna Tehnikaülikooli teadlased saavad anda oma panuse ka selle mastaapimisel.\n„Loodame ka, et Keskkonnatehnoloogia teaduslabor jääb ellu enamaks kui veel üheks aastaks, sest olles 100% riigi või ühiskonna „asi“ ei leia keskkonnatehnoloogia endale erasektori investorit, kui see ei ole vee- või õhupuhastuse taristu tootja,“ selgitas Preis. Niisuguseid kahjuks siin Eestis lähedal aga ei ole.\nProjekti „Ohtlike vee ja õhu saasteainete lagundamine innovatiivse energiatõhusa kombineeritud impulss-koroona elektrilahenduse ja katalüüsi/fotokatalüüsiga“ finantseeris Eesti Teadusagentuur.\nMärksõnad: õhusaaste, Sergei Preis, tallinna tehnikaülikool, vee kvaliteet, veekasutus\nSUUR ÜLEVAADE: Veekasutuse vähenemine Eesti taasiseseisvumise algusest on olnud märkimisväärne\nVaata, kuidas sai TalTechi vanast ehituse katsehallist ülimoodne ja säästlik õppehoone


MTÜ Läänemaa Rannakalanduse Selts taotlusvoor 25 - 29 september 2017 - MTÜ Lääne Rannakalanduse Selts\nMTÜ Lääne Rannakalanduse Selts > Uudised > MTÜ Läänemaa Rannakalanduse Selts taotlusvoor 25 – 29 september 2017\nMTÜ Läänemaa Rannakalanduse Selts taotlusvoor 25 – 29 september 2017\n20. juuli 2017 raunopukk Uudised\nMTÜ Läänemaa Rannakalanuse Selts kuulutab välja EMKF meetme “Kalanduspiirkonna kohalikus arengu strateegia rakendamine” 2017 aasta teise taotlusvooru.\nProjektitoetuste taotlusi võetakse vastu 25 – 29 september 2017\nProjektitoetuste taotlusi saab esitada paberkandjal MTÜ Läänemaa Rannakalanduse Selts kontoris aadressil Haapsalu Nurme 2 kell 9.00 – 16.00. Posti teel võib taotlusdokumendid saata aadressil Haapsalu 90501 Nurme 2. Postiga saadetud taotlused peavad kandma hiljemalt 29. septembri postitemplit. Digitaalselt allkirjastatud taotlusi võib saata e-posti aadressile info@lrs.ee. Digitaalselt allkirjastatud taotlusi võtetakse vastu 29. septembri kella 19.00ni. Taotlusvormid leiab ühingu koduleheküljelt www.lrs.ee alajaotus taotlusvormid ja nõutavad dokumendid või PRIA koduleheküljelt www.pria.ee.\nHindepunkte taotlustele antakse 0 – 5. taotuste paremusjärjestus moodustub saadud hindepunktide aritmeetilisest keskmisest. Paremusjärjetusse ei asetata neid taotlusi mille hindepunktide aritmeetiline keskmine on alla 3 hindepunkti. Taotluste mille toetuse maht ületab 60 000 euro piiri paremusjärjestuse kinnitab ühingu üldkogu, taotluste mille toetuse maht jääb alla 60 000 euri piiri paremusjärjestuse kinnitab ühingu juhatus. Projektitaotluste detailse hindamise korra ja kriteeriumitega saab tutvuda ühingu koduleheküljel projektitoetuste alajaotuses.


MILLINE on Lehter-kukeseen ja kuidas neid talveks säilitada? | NordenBladet.ee\nNordenBladet – Kollakas Kukeseen (ehk Lehterkantarell) ja Lehter-Kukeseen on Põhjamaades (eriti Soomes) väga populaarsed toiduseened, mis hariliku kukeseene kõrval aina enam ka Eestis tuntust koguvad. Lehter-Kukeseent märgata on suhteliselt raske, sest oma kollakaspruunika värvuse tõttu meenutavad seene kolooniad sügisel langenud puulehti ja sulanduvad seega hästi ümbruskonda. Korjata saab neid augustist novembrini.\nAga kui te Lehter-kukeseene (Craterellus tubaeformis) okas- või segametsast juba leiate, siis on teda väga mõnus korjata, sest ta kasvab pesakonniti ning kuna nad ei ussita, saab need kontrollimata korvi pista. Ka transportida on neid hea, sest seen on väga sitke ja naljalt puruks ei lähe. Korvi puudumisel saab neid ajutiselt kanda/hoida ka kile- või seljakotis.\nLehter-kukeseene kübar on 2–6 cm läbimõõduga, lehterjas, noorelt allakeerdunud servaga hall- kuni tumepruun. Kübara allkülg on hall või võidunud kollane ja meenutab eoslehekesi. Voldid on kas helehallid või sinakashallid, harunevad, jalale laskuvad. Jalg on 3–5 cm kõrge, 0,5–1 cm läbimõõdus, silindriline, seest õõnes, vetruv-sitke, kahvatukollane kuni tumekollane.\nToiduks pole tarvis Lehter-Kukeseent ei kupatada ega keeta. Keetmine teeb seened ka vintskeks. Seega on mõistlik kas pestud või pintsli ja niiske lapiga puhastatud ning tükeldatud värsked seened hautada ja/või pannil või sees praadida. Seeni võib sügavkülma ka otse toorelt panna, ent siis muutuvad nad üles sulatades “pudruks”. Et seened põhja ei kõrbeks, tuleb neid praadimisel tasakesi segada. Edasi tee kas maitsev seenekaste, seenepirukas või lase jahtuda ning tõsta külmutuskarpidesse. Võiga praetud seened seisavad sügavkülmikus umbes kolm kuud, searasvaga praetuna poole kauem (kuni pool aastat). Toorelt sügavkülma pandud seened veelgi kauem.\nTaolisel moel saab säilitada kõiki mahedamaitselisi kupatamist mittevajavaid seeni: kukeseent, puravikku, lehter-kukeseent, timpnarmikut, kuuseriisikat, porgandriisikat, šampinjone, suur sirmikut, kännumampli kübarakesi jne.\nLooduslikus meditsiinis ei ole kukeseenel hinda, sest nad teevad oma kasulike ja heade omaduste tõttu silmad ette igale seenele. Neil on kasvajatevastane mõju, aitavad stimuleerida immuunsust, abistavad põletikuliste protsesside korral ning on loomulikuks antibiootikuks.\nKukeseened sisaldavad palju erinevaid vitamiine – D- ja B-vitamiini (peamiselt B1, B3). Beetakaroteeni on temas mitu korda rohkem kui porgandis, seepärast kasutatakse vanarahva meditsiinis ja kodustes nõiaköökides kukeseene preparaati nägemise korrigeerimisel ja öise pimeduse korral. Kukeseente kõige imelisem omadus on aga see, et nad sisaldavad hinomannoosi, mis aitavad helmitooside puhul so võitlevad praktiliselt kõikide usside vastu inimorganismis. Sellist omadust – mitte ainult hirmutada ja viia organismist välja parasiite, vaid ümbritseda parasiitide mune ja lahustada neid kilega – ei ole mitte ühelgi teisel seenel ja pole täheldatud ka ühelgi taimel. Kui neid alternatiivravi eesmärgil tarbida, tuleb meeles pidada, et seeni tuleb kasutada toorelt, kuivatatuna või pulbrilisena (kuivatada mitte kõrgema kui +40 kraadi juures!). Kuumutamine hävitab seene parasiidivastase toime.\nKukeseent on vanarahvas kasutanud abistava vahendina järgmiste probleemide korral:\n– antihelmiitne mõju (lamblioos, askaridoos jne)\n– maksahaigused (hemangioomid, rasvamoodustised, hepatiit)\nKukeseened on seeneriigis ühed rasvasemad, sisaldavad rasvu kuni 0,4 protsenti. Seeduvad vaevaliselt, kuid neis on palju vitamiine, mineraale ja mikrotoitaineid. Valku on 2,5 protsenti. Kõige enam on ikkagi vett, 91–93 protsenti. Energiasisaldus 100 g kukeseentes on 30 kcal. Seega on meie metsade tuntuim ja armastatuim seen lausa väetoit. Vähe on inimesi, kes kukeseent ei tunne ega söönud pole.\nKuidas teha kasulikku kukeseenetinktuuri?\nKuivast kukeseenepulbrist valmistades võta 5 kuhjaga sl seenepulbrit ja pane puhtasse õhukindlasse pooleliitrilisse klaaspurki. Vala peale mahedat 40kraadilist viina, täida purk kaaneni ja sulge. Pane purk sooja pimedasse kohta kaheks nädalaks. Iga päev loksuta kergelt ühe korra. Kui tinktuur on valmis, filtreeri läbi paberkohvifiltri vähemalt 3 korda. Filtreeritud tinktuur vala puhtasse tumedasse pudelisse ja hoia pimedas.\nKasuta 1 sl õhtuti sooja teega, vähemalt kolmenädalase kuurina, lastele 5. eluaastast 1 tl.\nPane kuuma tee sisse, lase seista vähemalt 5 min. Joo enne magamaminekut, kui tee on joogisoe ja alkohol ära auranud. Kuuri on hea korrata 1–2 kuu tagant.\nFotod: 6x Lehter-kukeseen (NordenBladet / Helena-Reet Ennet)\nCantharellus cibariusCraterellus tubaeformisei ole vaja kupatadaKantarellkollakas kukeseenkuidas kukeseent ära tundakukeseenkukeseen fotodkukeseen kirjelduskukeseen retseptkukeseenetinktuurkupataminelehter kukeseenLehterkantarellmilliseid seeni ei ole vaja kupatadamilliseid seeni on vaja kupatadaretseptseenseenedtinktuur


Urmas Paet: Riigi välispoliitika põhisuunad | Välisministeerium\nSearch this site: Esileht > Press ja info > Kõned, intervjuud, artiklid > Urmas Paet: Riigi välispoliitika põhisuunad\nUrmas Paet: Riigi välispoliitika põhisuunad\n07.06.2005 Välisministri kõne Riigikogus 7. juunil, 2005 Austatud juhataja, lugupeetud Riigikogu liikmed, head külalised! Eesti on tänaseks olnud Euroopa Liidu ja NATO liige pisut enam kui aasta. See on ajavahemik, mille möödudes on igati sobilik teha esimesi kokkuvõtteid. Aga kindlasti on see ka hetk, mil vaadata edasi tulevikku. Eesti välispoliitika eesmärk on olnud ja selleks ka jääb rahva ja riigi julgeoleku tugevdamine ja heaolu kasvu tagamine. Liitumine NATO ja Euroopa Liiduga on vaid vahendid selle eesmärgi nimel paremaks tegutsemiseks, mitte eesmärgid omaette. Eesti julgeolek ja heaolu ei alga meie riigi piiridest, vaid tunduvalt kaugemalt. See sõltub Euroopa kui terviku, aga niisamuti ka Euroopa lähinaabruse julgeolekust ja heaolust ning lõppkokkuvõttes arengutest kogu maailmas. Liikmelisus Euroopa Liidus ja NATOs on andnud meile võimaluse ja vahendid oma välispoliitika teostamiseks neist tõdemustest lähtuvalt. Seega – Eesti välispoliitika peab panustama Euroopa Liidu ja NATO tugevusse ja ühtsusesse. Meie rahvuslikes huvides on aktiivselt osaleda Euroopa Naabruspoliitika ja NATO partnerluspoliitika kujundamisel. Eesti huvisid kaitseme ka osaledes julgeoleku ja heaolu tagamisel globaalselt, nii rahutagamismissioonidel kui arengukoostöö kaudu. Eesti julgeolekule ja heaolule aitab kaasa seegi, kui me kõik harjume mõtlema Euroopa ja maailma mõõtmes. Eesti seisukohtadel on nüüdsest laiem kõlapind, Eesti otsustel on ulatuslikum mõju. Sise- ja välispoliitika piirid on teisenenud. Nii osalevad kõik ministeeriumid välispoliitikas ja loovad Eesti mainet välismaal. Head Riigikogu liikmed, Euroopa Liidu laienemine aasta tagasi tekitas teatud hirme nii vanades kui uutes liikmesriikides, sealhulgas Eestis. Esimese aasta kogemuse põhjal võime aga kindlalt väita, et need hirmud osutusid alusetuteks. Euroopa Komisjoni hinnangul on laienemise tulemused Euroopa Liidu kui terviku seisukohast olnud positiivsed. Majanduskasv uutes liikmesriikides on vanadega võrreldes peaaegu kahekordne, mis on loodetavasti tõukeks kogu Euroopa majandusele. Kartused tööjõu massilise rände ees on osutunud alusetuteks. Samas pole laienenud Liiduga veel alati harjutud, see annab tunda nii erinevates institutsioonides kui ka avalikus arvamuses. Ka Eestis võime Euroopa Liidu liikmeksoleku esimese aasta kogemuse põhjal öelda, et liitumine on Eestile olnud hea ning sellele eelnenud hirmud, näiteks hüppelise hinnatõusu ees, olid põhjendamatud. Kuulumine Euroopa Liitu, nagu ka NATOsse, on suurendanud Eesti enesekindlust ning tõstnud riigi usaldusväärsust. Eesti kodanikele on avanenud rohkesti uusi võimalusi, eelkõige õppimiseks või töötamiseks välismaal. Eesti ise on muutunud maailmas tuntumaks ja ligitõmbavamaks, mida tõestab välisinvestorite ja turistide huvi suurenemine meie riigi vastu. Näiteks kasutas 2004. aastal 1,9 miljonit välisturisti Eesti majutuskohtade teenuseid, mis on ligi veerandi võrra rohkem kui aasta varem. Eesti elanikkonna jätkuvalt suur toetus Euroopa Liidule, mis viimase arvamusküsitluse kohaselt on 71%, näitab samuti, et ühinemisega ollakse valdavalt rahul. Mitmed meie Euroopa Liidu liikmelisusega seotud küsimused vajavad siiski endiselt lahendamist, neist rääkis siin mõne nädala eest pikemalt ka peaminister. Eelkõige puudutab see tööjõu vaba liikumist, ning Eesti liitumist Euroopa ühtse viisaruumiga ja ühisraha euro kasutuselevõttu. Tänaseks on Suurbritannia, Iirimaa ja Rootsi ainsad Euroopa Liidu vanad liikmesriigid, mis on oma tööjõuturu üleminekuperioodita avanud. Välisministeerium töötab selle nimel, et tööjõu vabale liikumisele üleminekuperioodi kehtestanud riigid ei peaks vajalikuks seda pärast kaheaastase perioodi lõppemist 1. mail 2006 pikendada. Piirangute lõpetamine elavdaks siseturgu ja tõstaks nii iga liikmesriigi kui ka kogu Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõimet. On ju paraku ka teada, et piirangutest on leitud mitmeid ümberteid näiteks tööjõu rendi sildi all. Eesti jätkab ettevalmistusi liitumaks Euroopa ühtse viisa- ehk Schengeni ruumiga. Euroopa Komisjoni esimene missioon käesoleva aasta aprillis hindamaks Eesti arenguid Schengen Facility programmi täitmisel jäi ettevalmistustega rahule. Järgmine eesmärk on edukalt läbida järgmise aasta suvel toimuv Schengeni valmiduse hindamine välisesindustes. Kuigi Schengeni viisaruumiga liitumine toob endaga kaasa viisade menetlemise töömahu kahekordistumise, on see vaieldamatult suur edasiminek isikute vaba liikumise osas. Kõige olulisem on Euroopa Liidu lähituleviku seisukohalt praegu Euroopa põhiseaduse lepinguga seonduv. Vabariigi Valitsus esitas leppe 10. mail ratifitseerimiseks Riigikogule. Loodan, et Riigikogu langetab otsuse pärast Euroopa Liidu põhiseaduslepingu analüüsimiseks loodud töörühma raporti sügisesi arutelusid. Põhiseaduse lepingu tagasilükkamist Prantsusmaal ja Hollandis ei tohi alahinnata, kuid neil liikmesriikidel, kus lepingu ratifitseerimine veel ees seisab, tuleks jätkata ratifitseerimisprotsessi vastavalt oma kavadele ja protseduuridele, et iga riik saaks oma seisukohta avaldada. On kaalukas asjaolu, et 10 liikmesriiki, kus elab ligemale pool Euroopa Liidu 454 miljonist kodanikust, on tänaseks lepingu heaks kiitnud. Euroopa Ülemkogu arutab 16.-17. juunil, kuidas lepingu ratifitseerimisega edasi minna. Referendumite järel tekkinud diskussioon ei tohi aga halvata Euroopa Liidu toimimist senikehtivatel alustel. Esimese liikmeksoleku aasta üheks suuremaks väljakutseks Eestile on olnud läbirääkimised Euroopa Liidu tulevase eelarveraamistiku ehk finantsperspektiivi üle aastateks 2007-2013. Meile on avanenud reaalne ja vastutusrikas võimalus kujundada Euroopa Liidu prioriteete ja eelarvet. Eesti toetab eesistuja poolt pakutud kompromissettepanekut eelarvemahu osas – ca 1,06% Euroopa Liidu 27 liikmesriigi rahvuslikust kogutulust ilma arenguabifondi eelarvestamiseta. Ilma radikaalseid reforme teostamata ei ole grupi riikide poolt pakutava madalama - 1% piirmäära - saavutamine võimalik. Viimaste arengutena on eesistuja pakkunud välja Eesti seisukohaga sarnase eelarvemahu, kuid erinevusi on Eesti ja eesistuja seisukoha vahel selles, kus eelarvekärpeid teha. Eestile on eelarveraamistiku kulude poolel prioriteediks piisavate rahaliste vahendite olemasolu ühtekuuluvuspoliitikaks; maaelu arenguks, kalanduse ja keskkonna sektoritele; teadus ja arendustegevuseks; Euroopa Liidu piirikaitseks; ning tõhusa välispoliitika elluviimiseks. Euroopa Liidu välistegevuse puhul väärib erilist tähelepanu Euroopa Naabruspoliitika. Euroopa Liidu eelarve sissemaksete poolel ei toeta Eesti erandeid, mis muudavad eelarvesüsteemi läbipaistmatuks. Kompromissi huvides võib Eesti nõustuda Briti tagasimakse järk-järgulise vähenemisega. Rikkamate riikide suhtes peaks ühtekuuluvuspoliitika abivahendite vähendamine toimuma aga võimalikult lühikese aja jooksul. Eesti ja kõigi liikmesriikide huvides on siiski kokkuleppele jõudmine nii kiiresti kui võimalik, sest vastasel juhul kannatavad eelkõige vaesemad liikmesriigid, kuna uue eelarveperioodi projektide alustamine lükkub edasi. Toetan eesistujariigi Luksemburgi püüdeid jõuda poliitilisele kokkuleppele juunis, sealhulgas 22. mail Euroopa Liidu välisministrite poolt ja 3. juunil Eesti ja eesistuja vahel arutatud kompromissettepanekuid. Eesistuja esitatud uus läbirääkimispakett on varasemast selgelt parem struktuurabi piirmäära osas. Samas valitsevad paljudes olulistes küsimustes liikmesriikide vahel erimeelsused. Euroopa Liidu laienemine jätkub. Bulgaaria ja Rumeenia astusid 25. aprillil olulise sammu Euroopa Liiduga ühinemise suunas, allkirjastades ühinemisleppe. Järgneb ratifitseerimiste periood, mille jooksul Euroopa Liit võib rakendada kaitseklausleid. 2005. aastal on plaanis avada liitumisläbirääkimised ka Horvaatia ja Türgiga. Euroopa Liidu laienemine peab jätkuvalt lähtuma Kopenhaageni kriteeriumidest. Tulevased liikmesriigid peavad olema stabiilse demokraatiaga õigusriigid, kus austatakse inimõigusi ning vähemuste õigusi, omama toimivat turumajandust ja olema võimelised rakendama Euroopa Liidu õigustikku. Lisaks peab Euroopa Liit ise olema valmis uute riikide vastuvõtuks. Liikmekssaamise väljavaade on turumajanduse ja demokraatia reforme läbiviivatele riikidele tugev motivatsioon. See omakorda aitab kaasa stabiilsuse ja julgeoleku levikule ja süvenemisele Euroopas. Diskussioon Euroopa Liidu liikmelisuse võimalikkusest on alanud näiteks ka Ukrainas ja Gruusias. Head Riigikogu liikmed, Kogu Euroopa huvides on sotsiaalse ja majandusliku heaolu ning demokraatia ja stabiilsuse vööndi loomine ja tugevdamine Euroopa Liidu ja NATO vahetus läheduses. Euroopa Liidu ja NATO piiririigina tunnetab Eesti vajadust selleks eriti selgelt. Sest on ju üldiselt teada, et demokraatlikud riigid ei sõdi üksteisega. Euroopa Liidu Naabruspoliitika on tähtis vahend suhete tihendamiseks ja koostöö arendamiseks Euroopa Liidu naaberriikidega nii lõunas kui idas. Peame oluliseks, et Euroopa Naabruspoliitika elluviimiseks mõeldud uus rahastamisinstrument võimaldaks nii piiriülest koostööd Euroopa Liidu liikmesriikide ja liiduga piirnevate kolmandate riikide vahel, kui ka koostööd kaugemate naabritega. Selleks peab rahastamise reeglistik olema selge ja läbipaistev. Nagu Euroopa Liidu, nii on ka NATO prioriteetide hulgas partnerluspoliitika. Eesti toetab partnerluse arendamist Ukrainaga ning Lõuna-Kaukaasia ja Kesk-Aasia riikidega. Samas peab NATO leidma ka üha enam võimalusi suhete tihendamiseks Vahemere Dialoogi ja Laiema Lähis-Ida riikidega. Eesti osaleb aktiivselt alliansi liikmena ka NATO-Vene nõukogu töös, mida tuleb pidada nii Eesti kui kogu Euroopa julgeoleku seisukohalt väga oluliseks institutsiooniks. Eesti keskendub nii Euroopa Liidu naabruspoliitika kui NATO partnerluspoliitika raames eelkõige suhetele Ukraina, Gruusia ja Moldovaga. Kuigi meil on geograafilistel ja ajaloolistel põhjustel rohkem kontakte ja võimalusi koostööks idasuuna riikidega, peame tähtsaks ka koostööd Euroopa Liidu ja NATO lõunanaabritega. Ukraina on oluline Euroopa julgeoleku kujundamise osapool. Eesti on huvitatud Euroopa Liidule orienteeritud poliitiliselt ja majanduslikult stabiilsest Ukrainast. Seepärast toetame Ukraina Euroopa Liidu liikmelisuse perspektiivi arutelu, kuid konkreetsetest kuupäevadest on täna veel vara rääkida ja eelkõige peavad jätkuma Ukraina enda sisepoliitilised reformid. Sama kehtib Ukraina ja NATO koostöö kohta. Üheskoos teiste NATO liikmesriikidega otsustasime Vilniuses 21. aprillil NATO-Ukraina komitee istungil alustada süvendatud dialoogi Ukrainaga liitumispüüdluste ja vastavate reformide osas. Tegemist oli Ukraina arengute õigeaegse tunnustamisega, mis on ühtlasi selge signaal NATO toetusest arengutele Ukrainas. Ukraina ja Eesti suhete kontekstis on ka oluline märkida, et vastuseks Ukraina otsusele kehtestada kuni 1. septembrini Euroopa Liidu kodanikele viisavabadus, otsustas Eesti väljastada 1. juunist augusti lõpuni Ukraina kodanikele ühekordseid viisasid riigilõivu nõudmata. Eesti on toetanud ja toetab ka edaspidi demokraatia arengut ja reformide läbiviimist Gruusias. Oleme toetanud Gruusia ja teiste Lõuna-Kaukaasia riikide kaasamist Euroopa Naabruspoliitikasse ning peame väga oluliseks, et Euroopa Naabruspoliitika tegevuskavade koostamisel lähtutakse iga riigi individuaalsetest vajadustest. Eesti abi Gruusia reformidele on mitmekülgne. Eesti on lähetanud Gruusia kaitseministeeriumisse kaitseeksperdi, kes nõustab kaitsejõudude ja kaitseministeeriumi ülesehitamist; üks ekspert osaleb Euroopa Liidu õiguskorra tagamise operatsioonis ning piirivalve ekspert töötab Euroopa Liidu eriesindaja büroos. Neli Eesti eksperti töötab OSCE missiooni koosseisus Tbilisis. Sidemete tihendamine Gruusiaga on toonud päevakorrale Eesti esinduse loomise Gruusiasse. Ukraina ja Gruusia on ka Eesti arengukoostöö prioriteedid käesoleval aastal. Aitamaks kaasa nendes riikides demokraatia arengule, majandusliku ja sotsiaalse stabiilsuse saavutamisele ning heaolu kasvule on Eesti algatanud sellel aastal mitmeid abiprojekte. Nii oleme läbi viinud koolitusi Gruusia ja Ukraina riigi ja kohalike omavalitsuste ametnikele, toetamaks nende riikide avalikku teenistust ja selle arengut. Traditsioonilise teemana pakub endiselt suurt huvi meie Euroopa Liiduga liitumise kogemus. Gruusia suunal väärib märkimist meie Tiigrihüppe kogemuse jagamine sealse infoühiskonna ja hariduse hüvanguks. Koolielu interneti ja arvutikasutust edendav programm kannab seal nime Hirvehüpe. Eesti toetab rahvusvahelisel tasandil järjekindlalt Vene vägede täielikku ja tingimusteta väljaviimist Gruusiast vastavalt 1999. a. OSCE Istanbuli tippkohtumisel Venemaa poolt võetud kohustustele. Vene vägede väljaviimine on eeltingimuseks külmutatud konfliktide rahumeelsel lahendamisel, seega ka Gruusia edukal edasisel arengul. Loodame, et saavutatud kokkulepped Vene baaside väljaviimise ajakava osas ka täidetakse. Oluline on pöörata ka senisest suuremat tähelepanu Moldovale. Seetõttu toetame Euroopa Liidu otsust avada Chisinaus Euroopa Komisjoni delegatsioon 2005. aastal ning määrata Moldovasse Euroopa Liidu eriesindaja. Moldova poliitilise ja majandusliku stabiilsuse kasv on regionaalse julgeoleku seisukohalt väga oluline ning selle eeltingimuseks Transnistria “külmutatud” konflikti lahendamine, sealhulgas Vene vägede väljaviimine vastavalt Venemaa poolt Istanbulis võetud kohustustele. Lahenduse leidmisel on määrav tähtsus rahvusvahelise üldsuse suuremal kaasatusel. Lisaksin siia juurde, et sellest sügisest asub Diplomaatide Koolis Tallinnas Välisministeeriumi arengukoostöö rahade eest õppestipendiumi toetusel õppima üks Moldova ja üks Gruusia noor diplomaat. Eesti, sarnaselt teistele Euroopa Liidu liikmesriikidele, ei toeta Valgevene isoleerimist. Euroopa Liit peab saama Valgevenes nähtavamaks, see aitaks kaasa euroopalike väärtuste edendamisele seal. Põhitähelepanu tuleb koondada suhete arendamisele Valgevene valitsusväliste organisatsioonide ja noortega kultuuri, hariduse ja spordi valdkondades ja kõigiti toetada tsiviilühiskonna arengut. Demokraatlike reformide puudumine kõigutab stabiilsust mitte ainult konkreetsetes riikides, aga laiemates piirkondades. Üks näide sellest on hiljutised rahutused Usbekistanis, kus püüetega lahendada riigisiseseid vastuolusid kaasnesid arvukad ohvrid tsiviilelanike seas ja tekkis põgenikevool naaberriikidesse. On ilmne, et Usbekistanis eirati põhilisi inimõigusi, eelkõige õigust elule. Eesti peab tähtsaks, et Usbekistanis viidaks läbi vajalikud poliitilised ja majandusreformid, mis lahendaks ühiskonnas kuhjunud pinged. Sealses regioonis jälgime ka sündmuste arengut Kirgiisias ja loodame, et demokraatia ja reformid seal riigis süvenevad. Head Riigikogu liikmed, Peatun järgnevalt suhetel Venemaaga. Eesti ja Venemaa vaheliste piirilepingute allkirjastamine 18. mail oli oluline samm Eesti-Vene suhetes. Eesti riigi järjepidevuse üheks oluliseks nurgakiviks oli, on ja jääb Tartu rahuleping. Piirilepingute allkirjastamine kindlustab meie riigi julgeolekut ja rahvusvahelist seisundit. See soodustab Eesti ja Venemaa suhete edasist arengut ja on oluline ka Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise partnerluse arengus. Valitsus loodab, et Riigikogu ratifitseerib piirilepingud veel enne suvevaheaega. Eesti toetab ka Läti ja Venemaa piirilepingu võimalikult kiiret sõlmimist. On tähelepanuväärne, et Balti riikide ajaloost on rahvusvahelisel areenil üha enam hakatud rääkima ja kirjutama ajaloolist tõde austades. Selle suundumuse tugevdamine on jätkuvalt üks meie välispoliitika ülesandeid. Ajaloo mõistmine annab meile kindla aluse ka edasiliikumiseks. Eestile on oluline, et Euroopa Liit omaks koostööks ja suhete arendamiseks Venemaaga selget, ühistel euroopalikel väärtustel põhinevat ja ühehäälset poliitilist kava. 10. mai tippkohtumisel Moskvas saavutasid Euroopa Liit ja Venemaa kokkuleppe partnerluse arendamise edasistes suundades nii-nimetatud nelja ühisruumi teekaartide kujul. Tegemist on olulise sündmusega Euroopa Liidu ja Venemaa suhetes. Järgmiseks oluliseks sammuks on tagada nende koostööplaanide reaalne elluviimine. Eesti soovib näha arenguid kõigis Euroopa Liidu ja Venemaa suhete valdkondades, liikudes ühtlaselt edasi kõikides "koostööruumides." Viisaküsimustes on Eesti endiselt seisukohal, et isikute tagasivõtulepingut ja viisalihtsustamise lepingut tuleb käsitleda ühtse tervikuna. Üldine viisanõudest loobumine lepingu osapoolte kodanike suhtes saab olla eesmärgiks vaid pikaajalises perspektiivis, millele peab eelnema viisalihtsustamise lepingu sõlmimise järgselt väljakujunenud praktika analüüs. Eesti on avatud koostööks Venemaaga. Eksport Venemaale on kasvanud, firmad on hakanud kasutama meie Euroopa Liiduga ühinemise järel avanenud võimalusi. Kaubavahetuse areng on mõlemapoolselt kasulik, ning on positiivne, et 16. mail tühistas Venemaa eelmise aasta augustist kehtinud impordikeelu Eestist saabuvatele fütosanitaarkontrollile kuuluvatele kaupadele. Piiriüleses koostöös on kahtlemata veel potentsiaali, kuna kahjuks takerduvad algatused tihti rahanappusesse, Venemaa keskvalitsuse huvipuudusse või bürokraatiasse. Pooldame ühistegevuses juba olemasolevate koostööformaatide, näiteks Põhjamõõtme ja Läänemeremaade Nõukogu ning Põhja-Balti koostöö paremat ärakasutamist. Soovin rõhutada Riigikogu ja valitsuse hea koostöö olulisust Venemaa küsimustes. Valitsus peab vajalikuks panuseks Riigikogu väliskomisjoni poolt esitatud soovitusi Venemaa strateegia osas, mis aitavad meid edasise Venemaa-poliitika kujundamisel. Taolise koostöö jätkumine on loomulikult teretulnud. Lugupeetud Riigikogu liikmed, Järgnevalt arengutest julgeolekupoliitikas. Alustuseks tahan eriliselt rõhutada, et rahvusvahelistel operatsioonidel osalemine ning julgeoleku tagamine väljaspool Eesti piire on meie välis- ja julgeolekupoliitika oluline vahend ja ülesanne. See lähtub Eesti välis- ja julgeolekupoliitilistest eesmärkidest. 128 Eesti kaitseväelast osaleb praegu rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides. NATO juhitavates missioonides Afganistanis (ISAF) ja Kosovos (KFOR) on vastavalt 18 ja 24 kaitseväelast. Afganistanis teenib lisaks operatsiooni "Kestev Vabadus" raames viieliikmeline päästeameti demineerimisrühm koos koertega. NATO kiirreageerimisjõudude miinitõrjegruppi kuuluval laeval "Admiral Pitka" teenib 44 kaitseväelast. Iraagis on 36 kaitseväelast rahvusvaheliste koalitsioonijõudude koosseisus ning üks kaitseväelane NATO treeningmissioonis. Euroopa Liidu juhitavas sõjalises missioonis Bosnias ja Hertsegoviinas teenib 3 kaitseväelast. Liibanonis viibib kaks eestlast ÜRO sõjaliste vaatlejatena. Tsiviiloperatsioonidel viibib Eestist 6 inimest. Euroopa Liidu politseijõudude koosseisus Bosnias ja Hertsegoviinas on kaks ning Makedoonia üks politseinik. Jordaanias teenib üks Eesti politseinik Iraagi politsei väljaõppekeskuses. Gruusias osaleb meilt üks ekspert Euroopa Liidu õiguskorra tagamise missioonis ning üks piirivalve ekspert Euroopa Liidu eriesindaja kontoris. Viimaste arvamusküsitluste kohaselt peab avalikkus NATOt Eesti suurimaks julgeolekugarantiiks. Oma julgeoleku kindlustamiseks on Eesti huvitatud tugevast alliansist. Tugev on aga NATO mõistagi vaid siis, kui Atlandi ookeani mõlemal kaldal valitseb tugev ühtekuuluvuse ja koostegutsemise soov. Eesti huvides on alati olnud ja on ka tulevikus Euroopa ja Ameerika Ühendriikide vahelise poliitilise, majandus- ja julgeolekupoliitilise dialoogi tähtsustamine ja tugevdamine. 22. veebruaril toimunud USA presidendi George Bushi visiit Brüsselisse, nii Euroopa Liidu kui NATO peakorteritesse, andis kinnitust transatlantilise suhte tugevnemisele. Sama eesmärki täitis ka USA asevälisministri Robert Zoellicki visiit Eestisse aprilli alguses. Eesti nagu ka Leedu ja Läti suhete arengus USAga kujunes tähtsaks sündmuseks nelja riigipea tippkohtumine Riias 7. mail. Sel kohtumisel, kus arutati ühiseid eesmärke julgeoleku-, sotsiaal- ja majanduspoliitilise koostöö arendamiseks kahepoolsel, regionaalsel ja globaalsel tasandil, aga ka demokraatia, heaolu ning ühiste väärtuste edendamise võimalusi naaberriikides, sai veelkord kinnitust tugev strateegiline partnerlus meie riikide vahel. NATO pöörab järjest suuremat tähelepanu poliitilise dialoogi tõhustamisele liitlaste eneste vahel. Alliansi sees ei peaks olema poliitilisi tabuteemasid. Avameelne dialoog annab NATOle poliitilise lisaväärtuse – kujuneb võimalikult ühtne lähenemine ja arusaam. Vaja on ka laiemapõhjalisemat dialoogi ÜRO ja Euroopa Liiduga, sest organisatsioonide julgeolekuhuvid on kattuvad ning saavad teineteist edukalt täiendada. Võitlus rahvusvahelise terrorismi, massihävitusrelvade leviku ja teiste uute julgeolekuriskidega on mõistetavalt seda tõhusam, mida suurem on demokraatlike jõudude koostöö. Eesti jätkab aktiivset osalust NATO operatsioonides. Afganistan on tõsine väljakutse NATOle ja Euroopa julgeolekule. Septembris toimuvaid parlamendivalimisi silmas pidades jääb NATO jaoks Afganistanis olulisemaks eesmärgiks julgeolekuolukorra stabiliseerimine ja valimiste edukas läbiviimine. Afganistani missiooni (ISAF) roll on prioriteetne ka Eestile. Meie osalus NATO operatsioonil Afganistanis suureneb tänavu Riigikogu poolt lubatud piirmäärani, milleks on 25 kaitseväelast. Kosovo missiooni (KFOR) on Eesti panustanud juba alates 1999. aastast ja plaanib seda jätkata ka tulevikus. Peame arvestama, et sellel aastal ees seisev Kosovo staatuse arutamine võib kaasa tuua julgeolekusituatsiooni pingestumise selles piirkonnas. Balkan on hea näide Euroopa Liidu ja NATO arenevast julgeolekupoliitilisest koostööst. NATO poolt juhitavate stabilisatsioonivägede (NATO-led Stabilisation Force, SFOR) üleandmine Bosnias ja Hertsegoviinas 2. detsembril 2004 Euroopa Liidule (EUFORile) on tõenduseks Euroopa Liidu ja NATO kokkuleppe (Berlin Plus) edukast toimimisest. Eriliselt sooviksin esile tõsta meie kaitseväelaste tegevust Iraagis. 20. aprillil pikendas Riigikogu Eesti kaitseväelaste osalemist Iraagi missioonil selle aasta lõpuni. Iraagi-missiooni kestvuse küsimuses lähtume ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1546 mandaadist ja põhimõtetest, mille kohaselt rahvusvaheliste jõudude mandaat Iraagis lõpeb põhiseaduse alusel toimuvate valimistega või Iraagi valitsuse soovil. Olenevalt Iraagi poliitilise protsessi käigust võib tekkida vajadus ka Eesti kaitseväelaste missiooni Iraagis pikendada. Eesti on pakkunud oma eksperte Iraagi põhiseaduse kirjutamise töögruppi. Samuti toetab Eesti NATO treeningmissiooni Iraagis kohalike jõustruktuuride võimalikult kiireks taastamiseks ning panustab sellesse omapoolselt vastavalt võimalustele. Jaanuaris saatsime Iraaki käsitulirelvi ja padruneid. Käib arvutiklassi ettevalmistamine NATO kaasabil rajatava treeningkeskuse tarvis Bagdadis. Tuleb arvestada, et meie panus NATO missioonidesse jääb endiselt alla NATOs kokku lepitud 8/40 eesmärgile. Selle kohaselt kohustub NATO liikmesriik hoidma rahvusvahelisel missioonil 8% oma kaitseväest; 40% maaväest peab olema kergesti ümberpaigutatav. Vastavalt 2004. aasta märtsis Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud dokumendile "Kaitseväe struktuur ja arenguplaan 2010" peab Eestist 2008. aastal missioonidel osalema 250 ja 2010. aastal 350 kaitseväelast. Samuti on oluline, et Eesti peab kinni teistest NATO-ga liitumisel antud lubadustest ja endale võetud kohustustest, sealhulgas kaitsekulutuste viimine kahe protsendi tasemele SKT-st. See on meie oma julgeoleku huvides ja ainult nii oleme usaldusväärsed liitlased. Kuigi Euroopa ja transatlantilise ruumi julgeoleku ja ühise kaitse tagamise ülesanne on NATOl, on Euroopa stabiilsuse tagamisel üha suurem roll ka Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ESDP) raames algatatud operatsioonidel. Viimase kahe ja poole aasta jooksul on toimunud tõsine sisuline pööre Euroopa Liidu suutlikkuses sündmusi kriisipiirkondades mõjutada. Eesti on esindatud kõigil meile prioriteetsetel missioonidel. Osaleme Balkani missioonidel Bosnias ja Hertsegoviinas ning Makedoonias, samuti ka Gruusias, nagu ülalpool mainisin. Et osalemine Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika (CFSP) elluviimisel on kujunemas üheks olulisemaks Eesti välispoliitiliseks väljundiks, peab Eesti tõstma oma võimekust ja panuseid veelgi suurendama. See eeldab rahvusvahelistes kriisilahendusoperatsioonides osalemiseks riigisisese korra väljatöötamist. Küsimus puudutab nii raha kui ka ministeeriumidevahelist koordinatsiooni- ja otsustusmehhanismi. On selge, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika edasise arengu planeerimisel tuleb arvestada NATO vastavate arengutega. Oluline on Euroopa Liidu ja NATO omavaheline koostöö, vältida tuleb teineteise liigset dubleerimist ja konkurentsi. Euroopa Liidu ja NATO sõjalise koostöö üks kokkupuutepunkte on muuhulgas mõlema organisatsiooni kiirreageerimisvõimekuste väljaarendamine. Oleme ikka rõhutanud, et NATO kiirreageerimisjõududesse (NATO Response Force) ja Euroopa Liidu lahinggruppidesse (EU Battle Groups) panustamine peab toimuma koordineeritult, ja nii Eesti ka teeb. Käesoleva aasta 12. maist alates on mereväe lipulaev Admiral Pitka staabilaevana NATO kiirreageerimisjõudude käsutuses, maaväeüksustega on Eesti valmis NATO kiirreageerimisjõududes alustama alates 2007. aastast. Euroopa Liidu Põhjamaade lahinggrupi 2008. aasta 1. jaanuariks lahinguvalmidusse viimise kohta kirjutasid Eesti, Soome, Rootsi ja Norra 23. mail Brüsselis alla koostöömemorandumile, millest tulenevalt ja vastavalt valitsuse otsusele osaleb Eesti lahinggrupis kuni 45 kaitseväelasega. On selge, et globaalsetele julgeolekuohtudega võitlemine eeldab rahvusvahelist koostööd kõigil tasanditel. Sellest tõsiasjast lähtudes toetab Eesti ka ÜRO igakülgset reformi. ÜRO süsteemi senisest suurem tõhusus ning parem läbipaistvus on oluliseks eelduseks globaalsete väljakutsetega toimetulekul. ÜRO peasekretäri Kofi Annani 21. märtsil avaldatud raport on hea alus edasisele viljakale diskussioonile uue kollektiivse julgeolekusüsteemi üle. Selle osaks on tõhusam, läbipaistvam ja liikmesriike paremini esindav Julgeolekunõukogu. Samas tähendab reform ka ÜRO inimõiguste kaitse ja arengualase tegevuse tugevdamist, kuna julgeolekut, arengut ega inimõigusi pole võimalik saavutada üksteisest sõltumatult. ÜRO liikmesriigid on aastakümnete jooksul loonud märkimisväärse inimõigusnormide kogumi, kuid seni, kuni ÜRO ei suuda nende täitmist piisavalt tagada, puudub neil normidel sisu. Luues usaldusväärse ja pädeva Inimõiguste Nõukogu ning sidudes inimõiguste kaitsmise tihedamalt julgeolekualaste aruteludega, astuks ÜRO inimõiguste tagamisel sammu edasi. Loomulikult eeldab ÜRO tugevdamine ka Peaassamblee ja teiste ÜRO institutsioonide, sealhulgas Sekretariaadi töö tõhusamaks muutmist ja omavahelist paremat kooskõlastatust. Üheks suurimaks ebastabiilsuse põhjustajaks maailmas on vaesus, mistõttu on selge, et julgeolek ja stabiilsus ei ole saavutatav ilma arenguta. 2000. aasta septembris sõnastati New Yorgis ÜRO Aastatuhande Arengueesmärgid aastani 2015. Sellega kinnitasid kõik riigid ühist kohustust ja valmidust panustada maailma arenguprobleemide lahendamisse. ÜRO tippkohtumisel sel sügisel vaadatakse üle Aastatuhande deklaratsioonis seatud eesmärkide täitmine ning otsustatakse, kuidas nendega edasi minna, muuhulgas ka ÜRO-d selleks tugevdades. Eesti peab Euroopa Liidu liikmena olema valmis järjest enam panustama globaalsete ja regionaalsete arenguprobleemide lahendamisse. Ka jaanuaris läbiviidud küsitlus Eesti elanikkonna ja arvamusliidrite seas kinnitas seda. 95 % arvamusliidritest ja 65 % elanikkonnast leidis, et vaesemate riikide abistamine on loomulik ja vajalik. Meie soov aidata peab kajastuma ka arengukoostöö rahastamises. Seni on Eesti poolt arengukoostööks ja kriisiabiks eraldatud summad olnud maksimaalselt 0,03 protsenti rahvuslikust kogutoodangust, mis on äärmiselt tagasihoidlik ja seab meid Euroopa Liidus viimaste hulka. Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel mais lepiti kokku Euroopa Liidu sõnumi osas arengukoostöö küsimustes septembris toimuval ÜRO tippkohtumisel. Euroopa Liit seab eesmärgiks eraldada arengukoostööks aastal 2010 kollektiivselt 0,56% ja aastal 2015 vastavalt ÜRO-s seatud eesmärgile 0,7% oma rahvuslikust kogutoodangust. Uute liikmesriikide jaoks tähendab see vastavalt, siis aastaks 2015, 0,17 ja 0,33% rahvuslikust kogutoodangust. Euroopa Liidu välisministrite kohtumisel otsustati, et iga riik püüab eeltoodud tasemeid saavutada. Valitsus on seadnud eesmärgiks jõuda aastaks 2010 tasemeni 0,1% RKTst, mis tähendab praegu eraldatavate summade mitmekordistumist. Riigikogu toetus on siinjuures loomulikult väga oluline. Eelpool juba mainisin, et Eesti arengukoostöö peamised koostööpartnerid aastal 2005 on Ukraina ja Gruusia. Teisalt on aga humanitaarabi andmisel meie panus tunduvalt laiem. Märtsis ja aprillis said Eestis katastroofijärgset abi 20 Beslani last Venemaalt. Sudaanis on hetkel maailma suurim inimeste põhjustatud humanitaarkatastroof. Välisministeerium eraldas sel aastal Sudaani Darfuri piirkonna põgenike abistamiseks 400 000 krooni, lisandusena mullu juunis annetatud 500 000 kroonile. Lähiajaloo suurimale looduskatastroofile - Kagu-ja Lõuna-Aasia tsunamile – reageeris Eesti, saates esimest korda kriisipiirkonda oma rahvusvahelise päästemeeskonna. Samuti on Eesti Päästeameti ja Välisministeeriumi koostöös panustanud ka kannatanud regiooni ülesehitamisse, saates Indoneesiasse oma logistikameeskonna abistama seal tegutsevaid ÜRO arengu- ja humanitaarabiorganisatsioone. Eesti riigi kogupanus tsunami ohvrite abistamiseks ja tagajärgede likvideerimiseks on praeguseks hetkeks 5,8 miljonit krooni. Lisaks riigi panusele tehti enneolematult suurel hulgal eraannetusi Eesti Punasele Ristile, UNICEFi Eesti esindusele ja SOS Lastekülale. Annetuste kogusumma ulatub 4 miljoni kroonini. Katastroof Kagu-Aasias oli märk sellest, et me oleme kõik haavatavad. Katastroofis kaotas elu ka kolm Eesti kodanikku. Looduskatastroofi tagajärgede likvideerimine tõestas veenvalt rahvusvahelise koostöö olulisust. Muuhulgas pani see kriis proovile Eesti konsulaarteenistuse suutlikkuse, kuid koostöö välisministeeriumi ning siseministeeriumi allasutuste ja Punase Risti vahel oli ladus. Sama võib märkida ka koostöö kohta Soome ja Rootsiga. Selle traagilise kogemuse tulemusel on Euroopa Liit seadnud endale eesmärgiks tulevikus paremini koordineerida Euroopa Liidu eri valdkondade tegevust katastroofide korral. Head Riigikogu liikmed, Soovin lõpetuseks mõne sõnaga käsitleda ka regionaalset koostööd. Eesti kui Balti Ministrite Nõukogu eesistujariik 2005. aastal püüab juurutada selget kava ja töökorraldust. Kord aastas valitsusjuhtide tasandil otsustatakse kesksete koostööküsimuste üle neis viies valdkonnas, milles on Eestil, Lätil ja Leedul selged ühishuvid. Sarnasele selgusele riikide ühiste huviküsimuste osas tuleks jõuda ka Põhja-Balti ehk NB8 koostöös. Oleks igati otstarbekas, kui kaheksa riigi peaministrid paluksid oma riikide ministritel valdkondade kaupa välja sõeluda need küsimused, millega tegelemise osas on kõigi kaheksa riigi huvid ilmsed. Eesmärgid võiksid olla koostöö edendamine ja kinnistamine kindlates valdkondades - neis, kus kõik kaheksa riiki on veendunud koostöö vajalikkuses ja ühiste huvide olemasolus. Liigne formaliseeritus ei arvestaks Põhjamaade vaheliste huvide erinevuste, nagu ka Eesti, Läti ja Leedu võimalike erinevate suundumustega. Mitmed Põhjala koostöö institutsioonid on valmis partnerluseks Balti riikidega ja kindlasti pakub see huvi ja kasu Eestile, aga ka Lätile ja Leedule. Lugupeetud Riigikogu liikmed, Tulen nüüd tagasi tõdemuse juurde, millega ma oma sõnavõttu ka alustasin. Euroopa Liit ja NATO ei olnud Eesti jaoks eesmärgid iseeneses, vaid vahendid rahva ja riigi julgeoleku tugevnemise ja heaolu kasvu tagamisel. Järgmise rajajoonena peaks meie silme ees seisma Euroopa Liidu keskmise elatustaseme saavutamine. Euroopa Liidu ja NATO liikmena saame seda teha koostöös oma partneritega ja tõhusamalt kui kunagi varem. See eeldab meilt aga senisest veelgi aktiivsemat ja laiahaardelisemat välispoliitikat. Valitsuse hiljutine otsus sõlmida diplomaatilised suhted 25 peamiselt Aasias ja Aafrikas asuva riigiga, sealhulgas Iraagi ja Afganistaniga, on märk selle vajaduse tunnetamisest. Kindlasti peame juba lähitulevikus edasi töötama olemasolevate välisesinduste tugevdamise ning meie saatkondade võrgu laiendamisega. Ma tänan Riigikogu koostöö eest meie välispoliitika teostamisel ja loomulikult soovin selle koostöö väga tihedat jätkumist! Tänan tähelepanu eest! TrükiEdasta e-postiga\tJäta meelde ja levita del.icio.us Facebook Google Twitter Reisi- ja konsulaarinfo


[September] Isetehtud vs. poest ostetud puur • Kuu küsitlus • www.pisi.ee\n[September] Isetehtud vs. poest ostetud puur\nKumba eelistad - isetehtud vs poest ostetud loomapuur?\nKüsitlus lõppes 30. september 2014, 18:45\nPostitas Kissu (Teema autor) » 03. september 2014, 18:45\nMillist loomapuuri eelistad, kas isemeisterdatud või poest ostetud? Loomulikult palun ka selgituseks miks ja ega puuripildidki üleliigsed ole.\nRe: Isetehtud vs. poest ostetud puur\nPostitas flo » 04. september 2014, 06:06\nMina eelistan poest ostetavaid puure. Need on enamasti ilusad, kergesti puhastatavad ja käivad pulkadeks lahti. Ja seda isetegemise soolikat mul ka ei ole.\nPostitas maasikas78 » 05. september 2014, 10:27\nIse tehtud hästi tehtud. Ega ma ei sa öelda et kumbki neist oleks üdinisti hea või halb. Mul endal tulevad küll head ideed, aga kui tegemiseks läheb ronib laiskus välja... niiet mul on poe puur, kuid eelistaksin pigem isetehtut\nRe: [September] Isetehtud vs. poest ostetud puur\nPostitas BLackRat » 13. september 2014, 20:12\nMa arvan, et nii või naa... Rottidel on mul alati olnud poepuurid. Nüüd kui aga tuhkru sai võetud, siis ei leidnud poest endale meedivat või mugavalt puhastatavat puuri. Seega sai otsustatud, et teeme ise! Meistrimees oli mul endal olemas, kes oli samuti arvamusel, et ise teha ikka parem ja saigi joonised tehtud ja vaadatud mida, kuhu vaja on. Ja saigi valmis vastavalt vajadustele puur! Puuri teema on SIIN\nPostitas 3rika » 14. september 2014, 10:32\nArvan samuti, et tegelikult sõltub see vajadusest. Väikeste loomadega on poest ostetud puur kindlam. Nende all pean silmas hiired, rotid, hamstrid. Oma küülikule ja tuhkrule sai meil aga puur ise ehitatud. Hinna poolest tuli see ikka kõvasti odavam ja sai selline ehitatud, mida on hea ja kerge puhastada. Plussiks on ka see, et see sobib oma stiililt meile koju ja sai ehitatud nii, et sobib ka suuruselt elutuppa.\nPostitas Tiksikas » 17. september 2014, 09:24\nPoest ostetud, ja põhjus väga lihtne - Isal pole lihtsalt viitsimist ise teha... Isegi et asjad on olemas.\nPostitas Mariiie » 20. september 2014, 16:28\nEelistan pigem poest ostetud loomapuuri, kuna ei ole sellist nikerdaja tüüpi. Aga ega ise tehtud puuridel ka midagi häda ole, lihtsalt asi on maitses.\nLisan siis ka puuri pildi, mille jöudsin enne teha. Eks ta ole mul ka selline fotogeeniline ning suisa tahab pildile jääda, seega miks mitte jätta puur pildile koos omanikuga?\nPostitas Vahtra » 18. oktoober 2014, 16:36\nEelistan isetehtud puure, sest siis saab teha täpselt sellise puuri nagu ise soovid. Poodides ei pruugi olla alati vajaminevat suurust ka.