KO 2004, 75, 673\nVastu võetud 22.01.2004 nr 1\nKohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558; 1999, 82, 755; 2000, 51, 322; 2001, 82, 489; 100, 642; 2002, 29, 174; 36, 220; 50, 313; 53, 336; 58, 362; 61, 375; 63, 387; 64, 390 ja 393; 82, 480; 96, 565; 99, 579; 2003, 1, 1; 4, 22; 23, 141; 88, 588) § 22 lõike 1 punkti 31; Jõgeva Vallavolikogu 12. juuli 2001. a määruse nr 15 «Jõgeva valla põhimääruse kinnitamine uues redaktsioonis» (KO 2001, 67, 1219; 2002, 64, 1430; 79, 2025) punkti 24.1.31 ning Jõgeva Vallavolikogu 18. septembri 2003. a määruse nr 20 «Jõgeva valla ehitusmääruse kehtestamine» (KO 2003, 141, 2182) punkti 4.2 alusel\n1. Kehtestada Jõgeva valla üldplaneering (lisatud).\n2. Määrus jõustub 27. jaanuaril 2004. a.\nVolikogu esimees Aivar KOKK\nJõgeva Vallavolikogu 22. jaanuari 2004. a määruse nr 1\nJõgeva valla üldplaneeringu koostamise aluseks on Jõgeva Vallavolikogu 14. detsembri 1995. a otsus nr 63 «Jõgeva valla üldplaneeringu algatamine», millega algatati üldplaneeringu koostamine. Planeering valmis Jõgeva Vallavalitsuse ja FIE Anne Örd’i koostööna, vaid strateegiline keskkonnamõju hindamine telliti Entec AS’ilt ja on vormistatud eraldi kaustana käesoleva töö mahus (Entec AS töö nr 421/02).\nÜldplaneering on vajalik saavutamaks parimat valla territooriumil olevate maa- ja veealade kasutamist ning see koostatakse lähtudes lähima 15 aasta perspektiivist. Üldplaneering tugineb valla tulevikuvisioonidele ning strateegiatele ja loob eeldused valla hoidmiseks soovitud arengu teel.\nÜldplaneering tähendab eelkõige kokkuleppeid. Selle koostamise käigus üritatakse leida parim lahendus vastuoludele, mis eksisteerivad erinevate huvide esindajate vahel, näiteks riigi, valla elanike ja vallas olevate eri huvigruppide vahel. Kehtestatud üldplaneering on omakorda aluseks detailplaneeringute koostamisele. Üldplaneeringu aktuaalsuse säilitamiseks peab üldplaneeringut perioodiliselt üle vaatama (iga kolme aasta järel) ja vajadusel täiendama uute detailplaneeringute või korduva üldplaneeringu kaudu.\nKäesoleva üldplaneeringu koostamine algas valla olemasoleva olukorra kohta materjalide kogumisega ja koostamisprotsessi kohalike elanike kaasamisega. Materjali on kogu aeg täiendatud avalike arutelude käigus, mis on perioodiliselt toimunud valla suuremates keskustes.\nÜldplaneeringu koostamisega eri peatükkide kirjutamisse on olnud kaasatud järgmised inimesed:\nLisaks kaasati vastavalt vajadusele teisi Jõgeva Vallavalitsuse ja Jõgeva Vallavolikogu liikmeid ja valla elanikke.\n1. JÕGEVA VALLA ASEND JA PLANEERITAVA ALA OLUKORRA KIRJELDUS\nJõgeva vald on oma pindalalt, 458 km2, üks suuremaid Eestis. Jõgeva vald on nn rõngasvald, kuna ta paikneb ümber Jõgeva linna. Valla põhjapiiriks on maakonna piir. Idas on ühine piir Torma vallaga. Lõunas on piirinaabriteks Palamuse ja Puurmani vald, läänes Puurmani ja Pajusi vald.\nMaastikuliselt moodustab Jõgeva valla territooriumi tuumiku Pedja jõe ja tema lisajõgede Onga, samuti Kaave jõe valgalad ja Vooremaa põhjaosa Laiuse suurvoorega. Valla äärealad jäävad Endla soostiku ja Kesk-Eesti moreentasandikule.\nHaritava maa osatähtsus valla üldpindalast on ca 32%. Metsamaa moodustab ca 50% (koos Endla Looduskaitsealaga) valla üldpindalast.\nElanike arv Jõgeva vallas 20. novembri 2003. aasta seisuga on 5709 inimest.\n2. OMAVALITSUSE PÄDEVUS PLANEERIMIS-, PROJKETEERIMIS- JA EHITUSALAL\n2.1. Planeerimisseadus reguleerib riigi, kohalike omavalitsuste ja teiste isikute vahelisi suhteid planeeringute koostamisel [planeerimisseadus § 1(1)].\n2.2. Planeerimisalase tegevuse korraldamine valla või linna haldusterritooriumil on kohaliku omavalitsuse pädevuses [planeerimisseadus § 4(2)]. Kohalik omavalitsus:\n2.2.1. tagab maakasutuse ja ehitamise aluseks vajalike planeeringute olemasolu;\n2.2.2. tagab huvitatud isikute huvide arvessevõtmise ja tasakaalustamise, mis on planeeringu kehtestamise eeldus;\n2.2.3. tagab kehtestatud planeeringute järgimise.\n2.3. Üldplaneering on planeering, mille eesmärk on valla või linna territooriumi arengu põhisuundade ja tingimuste määramine, aluste ettevalmistamine detailplaneeringu kohustusega aladel ja juhtudel detailplaneeringute koostamiseks ning detailplaneeringu kohustuseta aladel maakasutus- ja ehitustingimuste seadmiseks [planeerimisseadus § 2(3)].\n2.4. Üldplaneeringu eesmärgid on [planeerimisseadus § 8(3)]:\n2.4.1. valla ja linna ruumilise arengu põhimõtete kujundamine;\n2.4.2. kavandatava ruumilise arenguga kaasneda võivate majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste mõjude ning looduskeskkonnale avalduvate mõjude hindamine ning selle alusel säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimuste seadmine;\n2.4.3. maa- ja veealade üldiste kasutamis- ja ehitistingimuste määramine;\n2.4.4. detailplaneeringu koostamise kohustusega alade ja juhtude määramine väljaspool linnu ja aleveid;\n2.4.5. maareformi seaduse tähenduses tiheasustusega alade määramine;\n2.4.6. miljööväärtusega hoonestusalade, väärtuslike põllumaade, maastike ja looduskoosluste määramine ning nende kaitse- ja kasutamistingimuste seadmine;\n2.4.7. rohelise võrgustiku toimimist tagavate tingimuste seadmine;\n2.4.8. teede ja tänavate, raudteede, sadamate ja lennuväljade asukoha ning liikluskorralduse üldiste põhimõtete määramine;\n2.4.9. vajaduse korral eraõigusliku isiku maal asuva tee avalikult kasutatavaks teeks määramine teeseaduses sätestatud korras;\n2.4.10. põhiliste tehnovõrkude trasside ja tehnorajatiste asukoha määramine;\n2.4.11. puhke- ja virgestusalade määramine;\n2.4.12. ranna ja kalda ulatuse ning ehituskeeluvööndi täpsustamine ranna ja kalda kaitse seaduses sätestatud korras;\n2.4.13. vajaduse korral ettepanekute tegemine kaitse alla võetud maa-alade ja üksikobjektide kaitserežiimi täpsustamiseks, muutmiseks või lõpetamiseks;\n2.4.14. vajaduse korral ettepanekute tegemine maa-alade ja üksikobjektide kaitse alla võtmiseks;\n2.4.15. üldiste riigikaitseliste vajaduste arvestamine ja vajaduse korral riigikaitselise otstarbega maa-alade määramine ning maakonnaplaneeringus määratud riigikaitselise otstarbega maa-alade piiride täpsustamine;\n2.4.16. ettepanekute tegemine linnakeskkonna kuritegevusriskide ennetamiseks planeeringute kaudu;\n2.4.17. muude seadustest ja teistest õigusaktidest tulenevate maakasutus- ja ehitustingimuste kajastamine planeeringus.\n3. KESKKONNA PIKAAJALISEST JA SÄÄSTLIKUST KASUTUSEST\nEesti Vabariigi põhiseaduse järgi on igaüks kohustatud säästma elu- ja looduskeskkonda ning hoiduma sellele kahju tekitamast. 12.03.1997 kiitis Riigikogu heaks Eesti keskkonnastrateegia, kus on määratletud looduskasutuse ja keskkonnakaitse arengusuunad ning põhiülesanded aastani 2010.\nMeie heaolu üheks aluseks on looduskeskkonna säilimine. Rikutud looduskeskkonna puhul pole võimalik valla elanikkonna kindlustamine elu-, teenindus-, töö- ja puhketingimustega. Neid tingimusi saab täita hea või vähemalt normaalse keskkonnaseisundi juures. Valla arengustrateegia ning sellest lähtuv maakasutus peab olema kooskõlas meid ümbritseva looduskeskkonnaga. Seetõttu tuleb igal konkreetsel kohal eelistada just sinna sobivat maakasutuse vormi ja ulatust.\nVastavalt säästva arengu seadusele võib omandi käsutamise ja ettevõtlusega tegelemise õigust kooskõlas seadustega kitsendada, lähtudes vajadusest kaitsta loodust kui inimkonna ühisvara ja rahvuslikku rikkust. Kavandatava tegevuse keskkonnamõjude ulatuse selgitamiseks võib nõuda keskkonnamõjude hinnangu koostamist detailplaneeringutele. Üldplaneeringu ja kogu planeeringusüsteemi kaudu saab vältida halbade otsuste vastuvõtmist looduskeskkonna suhtes.\n3.1. Põhjavee kasutus\nJõgeva valla territooriumist on 60% nõrgalt kaitstud põhjavee aladel. Pinnakatteks on 2–10 meetri paksune liivsavimoreen.\nValla territooriumil on kujunenud neli põhjaveekasutuse piirkonda:\n3.1.1. Jõgeva linn ja Jõgeva alevik, Siimusti, Painküla ja Kurista piirkond\nPiirkonda iseloomustab suur elanike ja tööstuse kontsentratsioon. Viie kilomeetrise raadiusega territooriumil elab üle 8000 elaniku ehk 2/3 Jõgeva valla ja linna elanikkonnast. Piirkonna territooriumil asuvad ka suuremad tööstusettevõtted, samuti tähtsam auto- ja raudteetranspordisõlm. Jõgeva linna edasises arengus kasvab piirkonna veetarve ka tulevikus. Intensiivne ala on ligikaudu 80 km5 ja jääb põhiliselt halvasti või nõrgalt kaitstud põhjaveega alale.\nPiirkonna madalad salvkaevud on reostustundlikud ja kuivadel suvedel ka veevaesed või täiesti kuivad.\nKogu edasine tegevus selles valdkonnas peab toimuma tulevikus praegu koostamisel oleva Jõgeva valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukava järgi.\n3.1.2. Vaimastvere-Kärde piirkond\nPiirkonnas elab 450 elanikku ja vee tööstuslikuks tarbijaks on põhiliselt Vaimastvere suurfarm. Veekvaliteedi languse on põhjustanud alatarbimine ja ebakvaliteetsed veetrassid. Hajaasustuses on esinenud kaevude kuivaks jäämist samuti ülemises põhjaveehorisondis. Veetaseme muutuse põhjuseks on peetud maaparanduse mõju.\nVeekvaliteedi parandamiseks on vajalik veetrasside renoveerimine ja Vaimastvere reoveepuhasti rekonstrueerimine. Hajaasustuses võib põuastel suvedel esineda madalate salvkaevude kuivaks jäämist.\n3.1.3. Laiuse-Kuremaa piirkond\nPiirkonda iseloomustab suured põllustatud alad ja Laiuse voor, mis eraldab ala geoloogiliselt I Jõgeva ümbruse veetarbe piirkonnast. Hajaasustusalal esineb samuti ülemises veehorisondis põuastel suvedel veepuudus. Intensiivne põllumajandus eriti Laiuse ümbruses võib põhjustada ka madalamates kaevudes vee reostust. Piirkonnas on vajalik ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga hõivatud aladel trasside rekonstrueerimine. Lähiaastatel on vaja uue reoveepuhasti ehitus Laiuse alevikku ja Kuremaa aleviku lääne osa reoveeprobleemide lahendus.\n3.1.4. Kassinurme ja Metsakatsejaama piirkond\nMõlemad piirkonnad on väikese veetarbega alad, kus lahendused tuleb leida põhiliselt olemasolevate puurkaevude korrastamise ja lokaalsete puhastite rajamisega. Vaid Kassinurme on planeeritud rajada uus puurkaev. Piirkonnas olulist tööstuse ja elanikkonna kasvu ette näha ei ole.\n3.2. Atmosfääri kaitse\nVälisõhu saasteluba on antud Jõgeva aleviku katlamajale. Ettevõtetest AS Werol tehased, viimase puhul tuleb arvestada ka meeldiva «leivalõhna» levimist piirkonda tehase töötamisel täisvõimsusel. Pideval lõhna levimisel on Painküla piirkonnas elanikkonna seas tekkinud probleeme.\nAtmosfääri saastamine on piirkonnas lokaalse tähtsusega ega levi Jõgeva valla territooriumilt välja. Jõgeva valla territooriumil ei asu ega ole planeeritud kasvuhoonegaase ega osoonikihti lagundavaid gaase tootvaid või atmosfääri saastavaid ettevõtteid.\nValla territooriumist ligikaudu 35 km2 hõlmab Endla Looduskaitseala, mille osas kehtivad kaitseeeskirjad ja erireeglid. Kõik looduskaitseobjektid kajastuvad valla üldplaneeringu kaardil ja nendele on kohaldatud seadusest tulenevaid kaitseeeskirju ja piiranguid.\n3.3.1. Pargid ja puiesteed\nKuremaa park koos puiesteedega 15,0 ha.\nPark on looduskaitse all. Osale pargist on koostatud detailplaneering ja tehtud geodeetiline alusplaan.\nJõgeva aleviku park 7,1 ha.\nPark on vananenud. Asukohaga jõesaarel on parki pääs piiratud. Park vajab rekonstrueerimist.\nKassinurme park 3,9 ha.\nPark on hooldamata. Koos Kassinurme karjamõisa peahoone peremeheta oleku ja lagunemisega on park olnud hooldamata ja kaotanud oma väärtuse. Üksikud vanad puud vajavad kaitset, kuid park kui tervik ei vääri säilitamist looduskaitsealuse objektina.\nKurista park 1,6 ha.\nPark omab kõrghaljastuse funktsioone.\nKärde park 3,6 ha.\nPark hävis praktiliselt 2001. aasta suve keeristormis. Pargi taastamisest on kohalik elanikkond huvitatud. Pargis on säilinud üksikud vanad puud. Taastamise korral vajab territoorium uut planeeringut, mille üheks olulisemaks osaks oleks Kärde rahumaja eksponeerimine.\nLaiuse park 2,7 ha.\nPargi väärtuseks on üksikute põlispuude olemasolu. Tuntud Karl XII istutatud pärn. Põhiosa pargist kuulub Laiuse kogudusele.\nVaimastvere park 3,8 ha.\nOn kooli ümbruse park, mida kool on hooldanud ja omab kõrghaljastuse funktsioone.\nKivijärve põlispuude grupp ja puiestee 2,3 ha.\nOn praktiliselt hävinud, vana pargi osa võsastunud.\nPuiestee Kuremaa–Laiuse teel\nKuulub Kuremaa pargi koosseisu, ei ole eraldi kaitse all. Tammeallee, mis oluliselt vananenud ja oma asukoha tõttu Laiuse voorel põldude vahel ka tuultele hästi avatud. Tormid on puid pidevalt kahjustanud, mille tõttu on tammed üsna jändrikud. Teist sellist alleed piirkonnas ei leidu, mille tõttu allee sellisel kujul säilitamine on looduskaitse ja maastikukujunduse seisukohalt oluline. Transpordi seisukohalt on suurte busside liiklus teelõigul raskendatud ning teelõik allee piirkonnas vajab rekonstrueerimist.\n3.3.2. Kaitse all olevad parkmetsad\nSiimusti lauluväljak 8,0 ha. Parkmets on kaotanud oma põhifunktsioonid pärast laululava kasutuse lõppemist. Metsas on talvel suusarajad. Piirkond vajab uuesti kasutusele võttu eelkõige Jõgeva linna rohelise vööndi ühe osana.\n3.3.3. Kaitse all olev viljapuuaed\nJ. Aamissepa selektsiooniaed 0,2 ha (Jõgeva alevikus).\n3.3.4. Kaitse all olevad põlispuud\nTamm. Kõrgus 24,0 m, ümbermõõt 4,04 m (Laiuse kiriku pargis)\nPärn. Kõrgus 19,0 m, ümbermõõt 4,35 m (Laiuse kiriku pargis, istutanud Karl XII)\nKitsesoo nõiakuusk. Eesti suurim kuuse tuuleluud. Kõrgus 17 m, ümbermõõt 105 cm, asub Kassinurme küla Tani talu Kitsesoos.\n3.3.5. Looduskaitsealad ja vaatamisväärsused\nLaiuse voorel Siniallika soos (1,0 ha) olev allikas. Geomorfoloogiliselt huvitav objekt Laiuse voor lael, millega kaasneb hulgaliselt legende ja muistendeid.\nEi ole looduskaitse all, kuid on Eesti suurim voor. Euroopas unikaalse geoloogilise ala – Vooremaa põhjaosa – kõrgeim koht 144 m. Laiuse mägi lõikub lõunas Kuremaa järvega, kuhu avanevad järve põhiliselt toitvad põhja- ja kaldaallikad.\nEi ole looduskaitse all, kuid on sobilik peatuspaik Piibe maantee ääres. Koha teeb huvitavaks Rita Stakelbergi haud Kärde mäel, millega on seotud legendid. Pool mäest on olnud kasutusel kruusakarjäärina. Karjäär rekultiveeriti 1999. aastal.\nHuvitava geoloogilise ehitusega kultuse ja vaba aja veetmise ala 7,0 ha. Suusa-, tervise- ja õpperajad.\nOluline puhke- ja suvituspaik valla territooriumil.\nKuna soo asub nõrgalt kaitstud põhjavee toitealal, kus reostusoht on suur, tuleb ta jätta looduslikku seisundisse. On arvestatav jõhvikaraba.\nMadalsooalad on osaliselt kultuuristatud. Ülejäänud alad on põhiosas looduslikus seisundis. 1964. aastal rajati Tapiku rabasse freesturbaväli, kus toodetakse turvast 411 hektarilt. Tootmisala jääkvarud on 2,31 miljonit tonni. Sobib ka kütteturba tootmiseks. Endla soostik on huvipakkuv sooteaduslikeks uuringuteks. Juba 1910. aastal rajati siia Tooma Sookatsejaam. Endla soostikus asub Endla Riiklik Looduskaitseala (4214 ha).\nKaarepere (Võduvere, Vilina) soo\nSoo tuleb jätta senisesse seisundisse, kuna maaparandustööd on juba niigi alandanud põhjaveetaset. Vilina kui Vooremaale iseloomulik madalsoo väärib kaitset.\nSoo idaosa on kultuuristatud, eesvoolud süvendatud, paiguti ka aluspõhja lõhkamise teel. Maaparandusega ei tohiks rohkem avada aluspõhjakivimeid. Laeva jõe ülemjooksu piirkonna survelisest põhjaveest toituvad orud ja kogu soo on soovitatav jätta senisesse seisundisse.\nFreesturbaväljalt (170 ha) toodetakse tükk-kütteturvast, mille tootmist on soovitatav jätkata.\nSood ei kasutata. Varem on 25 hektarilt toodetud käsitsi tükkturvast. Soo on soovitatav jätta looduslikku seisundisse.\nSood sobiks kasutada heina- või põllumaana, kuid enne kuivendusvõrgu rajamist on vajalikud hüdrogeoloogilised uurimistööd, et vältida põhjaveehorisondi avamist.\nPedja jõge süvendati viiekümnendail aastail, mille mõjul veetase tunduvalt alanes. Soo tuleks jätta looduslikku seisundisse, sest kuivendamine alandaks põhjaveetaset.\nSoost võib jätkata alus- ja kütteturba tootmist, kuid kuivendustingimuste väljaselgitamiseks tuleb eelnevalt teha hüdrogeoloogilisi uurimustöid. Soo idaosas paiknev 2,5 ha suurune Ilmjärv väärib säilitamist maastikuelemendina.\nSoo asub keerukate hüdrogeoloogiliste tingimuste ja nõrga reostuskaitstusega piirkonnas. Seepärast on ta soovitatav jätta praegusesse seisundisse.\nPedja jõgi Painküla–Pakaste lõigus\nJõgeva ja Puurmani vald; Pakaste küla ja Painküla. Pedja jõe lamm alates Painküla maanteesillast kuni Jõune küla kirdepoolsemate (Kokuta) taludeni, st Härjanurme veskitammist 1 km.\nBiotoobid: jõgi; luhaniit; põld; mets. 1989. aasta 1:50 000 kaardi järgi on Painküla sillast kuni Pakaste küla kalda taludeni on jõe kallastel mets või põld. Pakaste Kalda ja Suurekäära talude vahel on paremkaldal (heinamaa) põld ja vasak-kaldal kuni 100 m laiune luhaniit. Edasi allavoolu on kitsas põõsasluht paremkaldal; vasakkaldal on mets. Wetstonia käigus kontrollimata.\nLooduskaitseväärtus teadmata (vajab täpsustavaid uuringuid). Ei ole looduskaitse all.\nJõgeva vallas (Ellakvere küla) ning Jõgeva linna maal. Hõlmab luhaalad alates Jõgeva raudteejaamast Võduverre mineva tee sillast 350 m (endisest Päidu talust) allavoolu kuni raudteesillani.\nBiotoobid: luhaniit; jõgi. Ellakvere (Kelmiküla) Sopi talust lääne-edelas teisel pool jõge (paremal kaldal) on 150–200 × 200–300 m suurune kraavitatud luhaniit. Paremal kaldal Päidu talust allavoolu kuni Vana-Jõgeva juurest Pedja jõkke suubuva kraavini on 750 m pikkune ja 50–150 m laiune niiduriba. Neid alasid niideti 1995. aastal (Kaarel Laugu teade). Looduskaitseväärtus teadmata (vajab täpsustavaid uuringuid). Ei ole looduskaitse all.\nPedja jõgi Jõgeva–Rohe lõigus\nAsukoht. Jõgeva vald; Rohe küla, Jõgeva alevik. Algab lõunas üle Pedja jõe minevast kõrgepingeliinist (mis asub Jõgeva raudteeviaduktist 2,2 km põhja pool) ning ulatub ülesvoolu kuni Rohe lõunapoolsemast (endine saeveski) sillast 600 m lõuna poole.\nBiotoobid: luhaniit; põld; jõgi.\n1989. aasta 1:50 000 kaardi järgi on selles lõigus näidatud kitsas pidev heinamaariba paremkaldal, mis on laiem lõigu otstes, ning kuni 500 m laiune kraavitatud põld (maaparandusväli) vasakkaldal lõigu keskosas (Kuusikmäe ja Paduvere kraavisuudmete vastas). Jõgeva aleviku põhjaosa juures võsastunud, Rohe põhjapoolsema silla juures samuti (Margus Ots, 05.10.1994). Jõgeva aleviku põhjapoolseima maja lähedal raudteega ristuvast elektriliinist 450 m põhja pool asub 350–400 x 160 m suurune luhaniit, liinist 1000 m NNE asub teine luhaniit mõõtmetega 380 x 200–250 m. Mõlemaid alasid niideti 1995. aastal (Kaarel Laugu teade).\nLooduskaitse väärtus teadmata (vajab täpsustavaid uuringuid). Ei ole looduskaitse all.\nPedja (Paasiku, Sakusaare) soo\nAsukoht Jõgeva ja Torma vald; Rohe, Lõpe, Resti ja Kaavere küla. Pedja jõe mõlemal kaldal Rohe küla ja endise Resti küla vahel. Pindala 6048 ha.\nBiotoobid: madalsoo; siirdesoo; raba; jõgi; luhaniit, 1998. aasta 1:50 000 kaardi järgi on piki Pedja jõe mõlemat kallast näidatud kui ulatuslikku soostunud, kohati põõsastunud luhasoo ja luhaniitu Mõra oja suudmest ülesvoolu kuni endise Resti külani (ca 6 km pikkune lõik). Väiksem samasugune soo (luht) on Onga jõe suudmes (1938. aasta 1:50 000 kaardi järgi on luhaniit näidatud mõlemal kaldal kogu ulatuses). 1991. aastal käidi kontrollimas kunagist (1950.–1960. aasta) suurt rohunepi mängu Mõra oja suudme ja Rohe kanali suudme vahelisel alal. Selgus, et vahepeal on tehtud maaparandust – suur jõelooge on kanaliga sirgeks aetud, lisaks on rohkesti tehtud kuivenduskraave. Endisel luhaniidul vohab pajustik ja eriti noor kaasik (Andres Kuresoo, Nikolai Laanetu ja Olav Renno, 1991. a). Wetstonia käigus kontrollimata.\nLooduskaitse väärtus teadmata (vajab täpsustavaid uuringuid).\n3.3.8. Veekogud, jõed, järved, paisjärved\nKuulub Suure–Emajõe vesikonda. Tegemist on aeglase vooluveekoguga, mida ohustab Jõgeva aleviku ja Jõgeva linna reostus. Tugevasti on reostunud ja kinni kasvanud jõgi Jõgeva linna osas, mille põhjuseks tuleb pidada Jõgeva alevikust tulnud reostust. Vastavalt aastaajale kõigub vooluhulk 3 m3/s kuni 25 m3/s. Sellise vooluhulga kõikumisest tingitud veetaseme muutusi annab edukalt reguleerida olemasolevate nelja paisuga. Pedja jõe vee kvaliteedi taastamiseks olid hädavajalik puhastusseadmed Jõgeva linnale, mis valmisid 2001. aastal. Samuti Jõgeva aleviku kanalisatsioonivõrgu ühendamine Jõgeva linna kanalisatsiooniga. Pedja jõge tuleb vaadelda puhkealana Jõgeva linna elanikele. Lahendamist vajab ka põllumajandusfarmidest Pedja jõkke tuleva reostuse likvideerimine.\nPindala 180 ha, keskmine sügavus 1,6 m asub Endla looduskaitsealal.\nAsub Endla soostikus, Endla looduskaitse alal.\nAsub Laiuse lähedal.\nPindala 397,1 ha, keskmine sügavus 5,9 m. Kuremaa järvest saab alguse Amme jõgi. Administratiivpiiride alusel jääb järv Palamuse valda, kuid piiriveekoguna ja turismiobjektina vajab olulist kaitset.\nOluline jõeforelli elupaik. Keskkonnaministeeriumile on tehtud ettepanek täiendada keskkonnaministri 14. veebruari 1996. a määrust ja lisada sinna Onga jõgi.\nKülamaastikku kujundab kohalik elanik, kes oma kodus (talus) kasutab ümbritsevat loodust (metsa, nurme, põldu, vainu, parki, aeda), kujundab ja hooldab seda. Just oma tegevusega individuaalselt või talgute korras laieneb kodutunne kogu külale. Maastiku kujundamine ja hooldamine on vallaelanike endi kätes.\n3.4.1. Maastike mitmekesisus\nKeerukamad ja mitmekesisemad maastikud on põnevad. Nad pakuvad kasvutingimusi taimedele ja elupaiku loomadele, inimenegi soovib jalutada ja matkata neis paikades. Kõige liigirikkamad on kahe järsult erineva maastikuosise või koosluse siirdevöönd, mis sisaldab mõlema elemente – niinimetatud ökotonid. Kultuurmaastikus on ökotonideks veekogude kaldad, pargid, puisniidud, metsaservad ja põllupeenrad.\nMitmekesisuse suurendamine kultuurmaastikus on tulemuslik rohelise võrgustiku säilitamise ja tekitamisega kõlvikute piiridel ja looduslike alade vahel. Võrgustik koosneb joonobjektide võrgustikust (hekid, põlluääred ja metsaservad, kaldaribad, hilja niidetavad alad, teeservad) ja üksikobjektidest (niidud, karjamaad, võsa, ka üksikud puud, veesilmad, loodussaared).\nKraave ja ojasid tuleb planeerida ja hooldada selliselt, et hilisemate protsesside toimel kujuneksid need ökoloogiliselt püsivaks looduslikuks veejuhtmeks, mis vajavad vaid minimaalset sekkumist inimese poolt, st korrashoidu. Põlde ei tohi künda vahetult järve, kraavi ega jõe ääreni välja – on vaja jätta kraavi äärde vähemalt 0,6–2 m laiune rohupeenar ja künnivall, jõe või järve äärde aga 10 m riba. Hea on, kui järve ja jõe ääres kasvab puuriba või põõsastik. Jõgedelähedast kuni 200 m laiust vööndit ja lammiala on soovitatav kasutada valdavalt rohumaana. Üleujutatav ala tuleb jätta sügiseks kamardunud niiduks.\nPiirnevad nurmede, põldude, teetrasside ja laiade õhuliinidega. Ökotoniks loeme metsariba laiusega 2–3 puistu kõrgust. Looduspärasem on hoida puistu serv võimalikult tihedana. Kallim viis on hooldada seda puisniiduna – see võtab rohkesti ruumi. Kõrvaldada tuleb silma riivavaid ilmetuid puid, umbrohtu ja prügi. Lageraielanki avamaastikule ja asfaltteeni välja viia ei tohiks. Puude ja põõsaste laasimine metsaservas ei ole soovitatav. Metsakultuuride read peaksid võimalusel kulgema paralleelselt teedega, avamaastikuga või nõlva samakõrgusjoontega. Vältida tuleks teravaid nurki ja sirglõike maastikul, eriti nõlvakutel.\nPargid, kalmistud, salud, puiesteed\nMaastikuökoloogiliselt on mõjusad metsatukad suurusega vähemalt 2–3 ha ja metsaribad laiusega 2,5–3 puistu kõrgust. Neist ja metsaservade nõudeist tuleb lähtuda ka parkide ja kalmistute majandamisel. Põõsaste ja puude võrastik peab algama maapinnalt (mitte laasida), siis on ta maastikul kõige ilusam. Tihe serv loob siseruumi pargis (kalmistul). Liigilise mitmekesisuse huvides ei ole alati vaja maha raiuda jämedaid jalal kuivanud põlispuid, kõrgelt murdunud kände ja kuivanud oksi. Ainult vaadete avamiseks ja tee nähtavuse parandamiseks sisekurvides on puude laasimine lubatav.\nOn suhteliselt loodusliku kooslusega isoleeritud ökosüsteem kultuurmaistus. See on oluline kompensatsiooniala, liigilise mitmekesisuse kolle ning ohustatud liikide võimalik elupaik (nt metsatukk, linnapark, tiik, kivihunnik). Mitmekesistades maastikku leiavad siin varju põlluimetajad, kimalased, liblikad, kuklased ja linnud. Nurmel asuva loodussaarekese ümber tuleb hoiduda põllu mürgitamisest. Loodusliku taimekooslusega aas õitseb suvi läbi, seda tuleb vajadusel niita vaid korra või kaks aastas ja kõrvaldada umbrohulaigud. Loodusliku aasana on soovitatav hooldada ka kultuurmälestisi: linnuseid, linnamägesid, asulakohti, hiisi, kivikalmeid, kultusekivide ja rändrahnude ümbrust, looduskaitseobjekte kultuurmaistus. Põllukivide mahapanek eespool nimetatud aladele ei ole sünnis, sobiva kiviaia rajamine aga objekti ümber või taustaks on soovitatav.\nTeed ja trassid\nVastavad ametkonnad hooldavad neile eraldatud maa-alasid – riikliku tähtsusega maanteid, raudteid, kõrgepingeliine. Kohaliku tähtsusega teed ja õhuliinide trasside hooldus on aga valla ja kohalike elanike ülesanne. Võsatõrje sobivamaks ajaks on juuli lõpp ja augustikuu, lepiku likvideerimisel ka pungade puhkemise aeg kevadel. Looduskaitse nõudeid järgides ei ole sobiv teha võsa- ja metsaraiet lindude pesitsemise ajal mai- ja juunikuus. Maastikupilti ei sobi üksikud alt lagedad puuderibad ja trasside lõikumisel teravad puistunurgad. Kõvakatteta teede servad võiks lagedana hoida mõne meetri ulatuses, asfaltteede ääres kuni 10 m ulatuses. Teede ja raudteede servasid tuleb hoida õitsvate aasadena ja niita vajadusel kord või kaks. Teedeäärsetelt kogutud hein ja vili on reostunud (pliiühendid) ja söödaks ei kõlba. Lumekaitse hekid tuleb hoida mitte kõrgemad kui 1,3 m, et nad ei varjaks maanteelt maastikku. Tuulekaitseistandused tuleb rajada mitmerealisena põõsastest ja puudest istutades teetammist 10–20 m eemale. Teede haljastamisel asulatest kaugemal tuleb kasutada kodumaiseid puu- ja põõsaliike. Sobimatud on kastanid, elupuud, mägimännid jt võõra ilmega taimed. Maanteel silma riivavad inetud hooned, varemed, sõnnikuplatsid, prügilad jms tuleb varjata kulisspuistute rajamisega nende ette ja neid majandada loodussaartena või parkidena. Haljasriba laius peab olema üle 5 m. Puude grupis peaks olema üle 10 puu, mille lähedusse või ette on istutatud veel mõni samast liigist puu või põõsas. Puude rühmade vahe peaks 3–4 korda suurem olema rühma läbimõõdust. Teedele lähemale kui 5 m ei ole soovitatav puid istutada. Teede kohal olevad kõrgete puude oksad ei tohiks olla madalamal kui 4 m, mujal võib võra ulatuda madalamale. Sisekurvid tuleb hoida lagedana või madala põõsastikuna ja puid piisavalt laasida.\nAmmendatud karjääride järsud servad tuleb jätta kaldapääsukeste pesitsemise kohaks või lindude puudumisel tasandada. Karjääre, auke, tiike jms ei tohi risustada prügiga. Neid saab kasutada maastiku mitmekesistamiseks, kus kasvavad kuivalembesed taimeliigid ja elavad loomad. Neid saab tulevikus, pärast rekonstrueerimist, kasutada talvel suusatamiseks, suvel aga võib mõnesse karjääri rajada krossi- ja jooksurajad. Metsaga on mõtet rekultiveerida vaid suuremapinnalised ammendatud ja tasandatud karjäärid. Arukas on kavandada neile puhkemaastik.\n3.4.2. Maastikulised põhimõtted\nOn vaja säilitada rohkem erinevaid elupaiku ja kasvukohti, ökotone, mis võimaldab elada suuremal arvul eri liikidel.\nKuivendamata soid, lodusid ei tohi haarata kuivendusvõrku. Allikaid, loodusliku sängiga ojasid, lamme, väheviljakaid kõnnumaid tuleb hoida.\nTuleb jätta puutumatuks piisava laiusega veekogude kaldaribad.\nSoovitatav on luua tehisveekogusid maastiku mitmekesistamiseks.\nSäilitama ja taastama peab erosiooni või eutrofeerumise takistamiseks rajatud metsakaitseribasid.\nKui on valida keerukama ja lihtsama ülesehitusega säilitavate või lisavate objektide vahel, tuleb tingimata eelistada esimesi (nõnda siis puudegruppi üksikpuule, mitmerindelist metsasalu puudegrupile).\nHoonete ehitamiseks tuleb tellida taluhoonete planeerimise kava, kus koos arhitektiga leitakse optimaalne haljastus ja talu ilme. Tulevase hoonetekogumi arhitektuurne väljanägemine määrab Eesti küla näo paljudeks aastakümneteks.\n4. ARENGUSTRATEEGIA PÕHISUUNAD AASTANI 2017\nkõigile pikaajaliste kavade koostamises osalemiseks võrdsete võimaluste tagamine;\nkohaliku elanikkonna informeerimine ja kaasamine;\nsidus lähenemine keskkonnale, majandusele ja ühiskonnale;\neri tegevusalade tähtsuse selgitamine, regionaalsete eripärade leidmine ja nendega arvestamine\nValla maakasutuse regulatsioon planeeringu kaudu peaks tulevikus tagama kogu valla ja eri asumite pideva ja säästliku arengu, erinevate funktsioonide paiknemise alevike territooriumil ja selle lähiümbruses nii, et oleks võimalikult vähe vasturääkivusi ja konfliktsituatsioone. Samas peavad välja kujunema alevikud koos keskuste- ja puhkealadega lähtudes transpordiskeemist, ajaloolistest traditsioonidest, hoonestustavast ja rahvastiku paiknemisest. Selleks tuleb fikseerida üldplaneeringuga valla territooriumil paiknevate asumite tiheasustusalade piiritlemine ja hajaasustuses kindlaks määrata detailplaneeringu kohustusega alad. Vaja on teostada alevike tsoneerimine ja maakasutus ning alustada selle järkjärgulise elluviimisega.\nKäesolevas peatükis on leidnud kajastamist valla arenguperspektiivid järgnevaks 15 aastaks. Käsitletud on teisiti öeldult seda, kuidas ja kuhu suunas allpool toodud valdkonnad peaksid arenema.\nJõgeva valla paiknemine rõngasvallana ümber Jõgeva linna tingib väga paljude valdkondade käsitlemisel vajaduse tihedaks koostööks Jõgeva linnaga. Nii ühistranspordi kui suure osa teenuste kasutamise seisukohalt on Jõgeva valla keskuseks Jõgeva linn.\nSuuremaid keskusi on Jõgeva vallas viis – Siimusti, Laiuse, Kuremaa ja Jõgeva alevik ning Vaimastvere küla. Need kõik on välja kujunenud iseseisvad keskused ning peaksid nii edasi arenema ka tulevikus, vaid Jõgeva alevik tänu Jõgeva linnaga kokkukasvamisele ei vaja enam niivõrd iseseisvat keskust. Ülejäänud alevikud peavad olema võimelised iseseisvalt funktsioneerima, see tähendab rahuldama seal elavate elanike puhkevajadused ning igapäevased nõuded teeninduse ja kaubanduse valdkonnas.\nEt mitte raisata asjatult raha, on otstarbekas kultuuri- ja spordikeskused välja kujundada kohalike koolide baasil. Samas tuleks muuta liiklemine alevike piires ohutuks, see tähendab, et ei tohiks olla ristumisi magistraalteedega (Vaimastvere), ning lõpetada asulasisese kõnnitee ehitamisega Laiusel.\nSuuri muudatusi Jõgeva valla elanikkonna arvus pole viimastel aastatel olnud ja ei ole ka ette näha.\nSotsiaalne infrastruktuur on Jõgeva vallas aja jooksul rahuldavalt välja arenenud ja suuri muudatusi selles valdkonnas lähiajal pole ette näha.\nJõgeva vallas on 3 lasteaeda ja 2 lasteaed-algkooli. Vanim lasteaed on Jõgeva alevikus 52 aastat vana, Siimusti lasteaed on 30 aastat vana ja algkool 10 aastat vana, Laiuse lasteaed on 28 aastat vana ja Kurista lasteaed Karukell 16 aastat ning Kuremaa lasteaed 17 aastat vana.\nAadress: Aamisepa 6, Jõgeva alevik, 48309 Jõgeva vald\nAlates 13. jaanuarist 1965. a asub lasteaed 50-kohalises 37 aastat vanas lasteaiahoones, mille tühjades ruumides tegutseb hetkel kultuuriselts Vanaveski, interneti teabetuba, noorteklubi J.A.N.K. Lasteaed töötab hetkel 2-rühmalisena kokku 35 lapse ja 5 õpetajaga.\nLaste arvu prognoos 2002–2006 on vahemikus 33–35 last.\nMajas on tehtud kapitaalremont 2000. ja 2001. aastal.\nLaste arvu vähenemisel ruumide vabanemisega võimalused algklassi laste hoiu- ja mängurühma avamiseks, kultuuriseltsi, külaseltsi, internetitoa ja noorteklubi ruumide laiendamine.\nKurista lasteaed «Karukell» moto: Püüa näha igas päevas päikest\nKurista 48331, Jõgeva vald\n40-kohaline lasteaed avati 27. augustil 1986. a 2-rühmalisena, kokku 33 last. 2001. aasta detsembrist liideti Vaimastveres asuv lasteaia filiaal Kurista lasteaiaga ja töötab kaks liitrühma kokku 40 lapse ja 5 õpetajaga.\n2001/2002. aastal tehti majas kapitaalremont, vahetati aknad ja ehitati uus piirdeaed. Seoses vabanevate ruumidega tulevikus on võimalik ruume kasutada interneti-teabetoana, laste ja noorte huvitegevuseks, laste mängurühmana ja külaseltsi ruumideks.\nLaiuse 48404, Jõgeva vald\nAsub pärast hoone renoveerimist vana koolimaja ruumides alates 12. jaanuarist 2001. a, kus asuvad lisaks lasteaiale perearsti vastuvõturuumid ja käsitöökoda «Kuldne õlg» ruumid.\nLasteaed töötab 2-rühmalisena kokku 25 lapsega. Õpetajaid kokku 3.\nLaste arvu prognoos 2002–2005 on 25 last.\nLasteaia õuealale on järgnevatel aastatel plaanis kaugushüppekasti ja hoojooksuraja ehitamine ning ringrada jalgratastele (liikluskasvatuseks).\nLasteaia hoolekogu ettepanekul tuleb kaaluda tulevikus lasteaia hea täituvuse korral 2. korrusele saali ehitamist.\nSiimusti Lasteaed-Algkooli moto: Mida õpid noores eas, seisab elu aeg sul peas\nAadress: 48402 Siimusti, Jõgeva vald\nLasteaed asub 75-kohalises 30 aastat vanas lasteaiahoones, mis avati 1972. aasta 6. märtsil 2 rühma ja 5 lapsega Siimusti Lastepäevakodu Metsatareke nime alla.\n1992. aasta 1. septembrist alustas tööd Siimusti Algkool 3 klassiga, millest I klass õppis lasteaia (praeguse lastekodu) ruumides ja 2 klassi praeguste, endise Siimusti EPT kontorihoone teisel korrusel. Alates 1993/1994. õppeaastast töötab selles majas 4 klassikomplekti.\n2001. aasta 1. septembrist töötab kool Siimusti Lasteaed-Algkoolina. Majade asukoht on sama, asudes üksteisest umbes 0,5 km kaugusel.\nLasteaed töötab 3-rühmalisena kokku 56 lapsega ja kool 4-klassilisena kokku 49 lapsega.\nLapsi õpetab kokku 11 õpetajat.\nLasteaed-Algkooli teeninduspiirkonnaks on Siimusti alevik, Õuna küla, Painküla, Pakaste, Viruvere, Patjala ja Kassinurme küla.\nLasteaialaste ja õpilaste arvu prognoos\nAasta 2002 2003 2004 2005\nLasteaed 43 56 47\nKool 61 49 56 56\nKokku 104 105 103\nKehalise kasvatuse tundide läbiviimiseks renditakse võimlat Kiigemetsa koolilt, mis asub koolimajast 0,3 km kaugusel. Õpilased saavad kasutada raamatukogu ja arvutiruumi.\nMaja kolmandal korrusel on vabad ruumid, mis vajavad korrastamist ja uut kasutamisotstarvet.\nHoone keldrikorrusel on ruumid lauatennise mängimiseks ja tõsteruum, mida kasutab Siimusti spordiselts, hoone teises tiivas paikneb saun elanike teenindamiseks, mida haldab AS Laiuse Kote.\nKuremaa Lasteaed-Algkool moto: Kui püüad kõigest väest, saad üle igast mäest\nAadress: Metsa 1, Kuremaa 48403, Jõgeva vald\nLasteaed-Algkooli maja projekteeriti ja ehitati ning alustas tööd 1985. aasta 1. juulil ühe sõimerühma ja kolme aiarühmaga, kokku 80 lapsega ja 1. septembril I klass 18 õpilasega.\nHetkel töötab lasteaed ühe liitrühmaga kokku 20 lapsega ning 4-klassiline algkool kokku 2 liitklassi ja 30 õpilasega. Lapsi õpetab kokku 9 õpetajat. Viimastel aastatel on toimunud laste arvu pidev vähenemine.\nAasta 2002 2003 2004 2005 2006 2007\nLaste arv lasteaias 20 19 20 19 18\nÕpilaste arv 33 30 32 33 33 30\nKokku 53 49 52 52 51\nVajab ruumide remonti.\nÕpilaste kasutada on raamatukogu ja arvutiklass. Üks kord nädalas toimuvad Kuremaa ujulas ujumistunnid ja kasutatakse kehalise kasvatuse tundide läbiviimiseks Kuremaa Põllumajandustehnikumi võimlat.\nTulevikus seoses laste sünni langusega võib kooli oodata kas ümberkorraldamine või sulgemine. Lasteaia osas aga vajadusel sõimerühma avamine vastavalt lapsevanemate soovile.\nArengukavas on võimalused ruumide kasutamiseks sel juhul järgmised: ruumid noortele, perekeskuse loomine, ujumiskallakuga kool, temaatilised kursused Rahvakooli näol, käsitöötuba, väikeste laste muusikaring, beebikool, projektlaagrite läbiviimise keskus, statsionaarne laste- ja noortelaagrite keskus.\nKõigi nende võimaluste rakendamiseks on vajalikud investeeringud ruumide korrastamise või inventari soetamise näol.\nLaiuse Põhikool moto: Õppimine olgu popp\nAadress: Laiuse, Jõgeva vald, 48404 Jõgeva maakond\nKool asub Vooremaa kõrgeima tipu, Laiuse mäe külje all Laiuse alevikus. Koolimajas asub ka kohalik kultuurikeskus ning külaraamatukogu. Käesoleval aastal töötab koolis 9 klassikomplekti 134 õpilasega, keda õpetab 15 õpetajat.\nKooliharidust on Laiusel antud juba rohkem kui 300 aastat. Koolimaja valmis 1976. aastal ja renoveeriti 2000. aastal. Hoones on 9 õppeklassi, 2 tööõpetusklassi, võimla 380 m2, söökla ja söögisaal, arvutiklass, administratiivruumid, muusikaklass, aula ja raamatukogu 500 m2, valminud 1999. aastal.\nKooli territoorium on 40 000 m2, sealhulgas haljasala 23 000 m2. Koolimaja taga paikneb staadion, mis on ainuke Jõgeva vallas.\nÕpilaste arvu prognoos:\n134 119 102 98\nLaste arvu vähenemisega seonduvate ruumide kasutust võiks tulevikus leida mittetulundudühingud, kasutada täiskasvanute õppe korraldamiseks, täiendav võimalus huvi- ja noortetööks.\nInvesteeringuid vajab söökla, staadion, spordiväljakud, keldrikorrus, võimla põrand, jne.\nAadress: Vaimastvere, 48401 Jõgeva maakond\nVaimastvere koolihoone paikneb vanas mõisapargis ning koosneb kahest osast: 1968. aastal ehitatud hoone, kus paikneb enamus klassiruume, ja 1996. aastal valminud juurdeehitus, kus paiknevad fuajee, söökla, aeroobikasaal, ainekabinetid ning administratiivruumid. Käesoleval õppeaastal töötab Vaimastvere Põhikoolis 16 õpetajat ja õpib 141 õpilast.\nKooliharidust on Vaimastveres antud 81 aastat.\nVäljaehitamist vajavad spordiväljakud ja õpilaskodu. Õpilaste arvu vähenemisel on reaalne samasse hoonesse lasteaia väljaehitamine.\n141 136 136 129 120\nValla territooriumil asub 2 riigikooli: Kiigemetsa Kool erivajadustega lastele Siimustis (põhikool) ja Kuremaa Põllumajandustehnikum (kutsekool), mille paiknemine määrab paljuski nende piirkondade majandusliku arengu ja kujundab teenuste sfääri.\nJõgeva valla kui rõngasvalla eripära ja geograafilise asendi tõttu (vallal puudub oma gümnaasium, 10.–12. klass) õpib Jõgeva linna koolides käesoleval momendil 500 valla õpilast. Jõgeva linnas on kaks gümnaasiumi ja Täiskasvanute Kool.\nValla koolide juures töötavad mitmed huvialaringid, kus saavad õpilased osaleda pärast õppetööd. Liikumisharrastuse ja spordimeisterlikkuse arendamisega saab tegeleda lisaks koolide huviringidele vallas ja linnas tegutsevates spordiklubides ning ujumistreeningutega Kuremaa ujulas. Ka muusikalise ja kunstilise huvihariduse osas tehakse koostööd Jõgeva linnaga. Kunsti- ja muusikakooli teenust ostetakse Jõgeva linnalt hetkel kokku 44 õpilase osas (kunstikoolist 18 ja muusikakoolist 26). Lisaks osalevad paljud lapsed ja noored Jõgeva Kultuurikeskuse Tantsustuudio ja eri huviringide töös.\nJõgeva valla sotsiaalhoolekande süsteemi kuuluvad:\nValla sotsiaalosakond asukohaga Piiri 4, Jõgeva linn\nPiirkondade sotsiaalhooldustöötajate vastuvõturuumid: ruumid lasteaed-algkooli ruumes Kuremaa alevikus; 2-toaline korter Jõgeva alevikus; 1 tuba Siimusti aleviku endises velskripunktis; 1 tuba Kassinurmes Nurga talumuuseumis; II korrus Vaimastvere perearstikeskuses; 1 tuba Laiuse lasteaia ruumides\nLastekodu «Metsatareke» asukohaga Siimusti alevikus\nPrioriteetsed arengusuunad sotsiaalteenuste osas on sotsiaalnõustamine, koduteenused, eluasemeteenused ja hooldamine perekonnas. Lisaks tuleb arendada toimetulekuks vajalikke muid sotsiaalteenuseid: eestkoste-hoolduse korraldamine, vanemliku hoolitsuseta laste paigutamine ja puuetega inimeste abistamine.\nAlates 2. septembrist 1993. a tegutseb Siimustis turvakodu «Metsatareke», mis reorganiseeriti 30. märtsil 2000. a lastekoduks. Lastekodu on 16-kohaline, kuhu paigutatakse lepingute alusel lapsi kogu maakonnast vanuses 3–18 eluaastat. Vajalik on säilitada 2 turvakodukohta. Lastekodu on ainus Jõgeva maakonnas. Vajadus on tekkinud lastekodu juurdeehituse ja laienduse järele. Juurdeehituseks tuleks taotleda lisaks vallaeelarvele vahendeid projektide kaudu ja riigieelarvest.\nKülades elavate eakate ja puuetega inimeste paremaks teenindamiseks, nende aktiivseks osalemiseks ühiskonnaelus ja iseseisva toimetuleku toetamiseks on vajalik rajada projektide toel piirkondadesse sotsiaalhooldustöötajate tööruumide või rajatavate noortekeskuste juurde kooskäimiseks päevakeskused Vaimastverre, Jõgeva alevikku ja Siimustisse.\n4.3.3. Meditsiiniline teenindus ja tervishoiu korraldus\nJõgeva valla elanikele esimese etapi arstiabi kättesaadavuse tagamiseks piirkondades on perearstidel vastuvõturuumid Vaimastveres, Kuremaal, Laiusel ja Jõgeval.\nVaimastveres asuvad perearsti tööruumid endise ambulatooriumihoone esimesel korrusel ja on 2001. aastal renoveeritud ja tervisekaitsenõuetega vastavusse viidud.\nKuremaal teenindab perearst kodanikke lasteaed-algkooli hoone esimesel korrusel asuvates ruumides, mis vajavad remonti ja tervisekaitsenõuetele vastavusse viimist, samas asuvad ka sotsiaaltöötaja tööruumid.\nLaiusel asub lasteaiaga ühes hoones 2001. aastal renoveeritud ja tervisekaitsenõuetega vastavusse viidud perearsti vastuvõtupunkt.\nJõgeva linnas Piiri tn 4 esimesel korrusel on vastuvõturuumid ka valla kodanikke teenindaval viiel perearstil.\nErinevate ürituste korraldamine ja kultuurilis-sportliku suunitlusega vaba aja veetmine toimub mittetulundusühingutena registreeritud klubide ja seltside juures tegutsevates ringides ja rühmades.\nTraditsioonilised suurüritused Jõgeva vallas:\nKÄSITÖÖLAAT ja temaatiline suurüritus Laiuse lossivaremetes\nJÕGEVATREFF – motomatkajate kokkutulek Kuremaal\nVabariiklikud motokrossi võistlused Linnamäe krossirajal\nVokaalansamblite päev ja omaloominguliste laulude konkurss «Vooremaa» Kuremaal\nÕlgehistöö päevad Laiusel\nEeva Niinivaara nimeliste stipendiumide pidulik üleandmine Siimustis\nSiimusti Suvi – suveõhtu Panther Pubis tuntud eesti ansambliga\nTraditsioonilised üritused Kassinurme mäel\nValla vähegiviitsijate ehk taidlejate pidu\nValla puhkepalgaliste ehk pensionäride pidu\nLaste murupidu – laste tantsupidu\nSeltside ja klubide tegevuse läbiviimiseks on vallavalitsus võimaldanud tasuta ruumide kasutamise valla koolimajades, lasteaedades ja raamatukogudes. Ruumide ülalpidamisega kaasnevad kulud katab vald oma eelarvest.\nSamuti toetatakse valla eelarvest mittetulundusühinguid nende esitatud projekttaotluste põhjal tegevtoetusega ning ürituste läbiviimisel osalise kulude kattega.\nMittetulundusühingutena ehk kolmanda sektorina tegutsevaid kultuuriühinguid on Jõgeva vallas 10 ja spordiühinguid 12.\nNoortele on Jõgeva vald võimaldanud kasutamiseks ajutised ruumid viies valla keskasulas, mis tegutsevad avatud noortekeskustena. Tulevikus on planeeritud igasse valla suuremasse keskusesse avatud noortekeskuse ehitamine. Siimustis on valmimisjärgus endise kauplus-söökla ruumidesse Siimusti Avatud Noorte- ja Sotsiaalkeskus.\nTihedat koostööd tehakse Jõgeva linna mittetulundusühingute ja Kultuurikeskusega.\nRaamatukogud asuvad järgmistes Jõgeva valla alevikes:\nRaamatukogude ruumes asuvad avalikud internetipunktid. Erandiks on Jõgeva alevik, kus puudub raamatukogu ning internetipunkt asub lasteaias. Noortekeskuse valmides on kavas viia internetipunkt üle noortekeskusesse.\n4.4.3. Kirikud, kalmistud\nJõgeva vallas asuv ainus kirik asub Laiuse alevikus ja pärineb 14.–15. sajandist, omanikuks on Laiuse kogudus. Lähimas tulevikus on kavandamisel kiriku küttesüsteemi rekonstrueerimine.\nValla kaks suuremat ning enamkasutatavat kalmistut asuvad Laiusel ja Siimustis. Nende kalmistute arendamiseks ja laiendamiseks tuleb reserveerida maad. Ülejäänud kahe kalmistu, Laiuseväljal asuva vene õigeusu kalmistu ning Ädliku kalmistu laiendamist ei planeerita.\nMälestiste nimekiri on ära toodud punktis 5.3.2. Ühegi uue objekti kaitse alla võtmist vallal taotleda pole kavas.\n4.4.5. Turism ja puhkealade areng\nPuhkealade rajamisel ja arendamisel tuleb arvestada, et puhkamisvõimalusi valla territooriumil vajavad peale valla elanike ka Jõgeva linna elanikud.\nSuurimaks puhke- ja turismikeskuseks Jõgeva vallas peaks tulevikus saama Kuremaa koos oma lossi, pargi ning järve ja järveäärse puhkealaga, kuhu peaks tulevikus rajatama vastavalt detailplaneeringule ka parkla ja plats suviste massiürituste läbiviimiseks. Kuremaa tervisekeskusega piirnevale alale tuleb koostada detailplaneering, mille käigus on vaja läbi töötada võimalus rajada sinna spordiväljakud ja/või täismõõtmeline staadion (vaata joonis GP–4 «Kuremaa aleviku tsoonid» tsoon P-9). Võimalik on kämpingute rajamine Kuremaal järveäärsetesse puhketsoonidesse (vaata joonis GP–4 «Kuremaa aleviku tsoonid» tsoonid P-7 ja P-8). Kuremaale tuleb rajada ka puhkeküla, koht autokaravanidele ja tasuline parkla randa tulnute autodele. Kuremaalt 2 km kaugusele Laiuse metsa on rajamisel terviserajad.\nPedja jõe äär Jõgeva aleviku ja linna lähiümbruses tuleb võtta kasutusele puhkealana. Eriti oluline on puhkeala rajamine Jõgeva aleviku Pedja jõe äärsetele aladele ja jõgede vahelisele saarele (vaata joonis GP–3 «Jõgeva aleviku tsoonid» tsoonid P-4; P-5 ja P-6). Tuleb kasutusele võtta veeturismi võimalused ja taastada hüdroelektrijaamade kaskaad (Sae, Jõgeva aleviku, Painküla).\nLaiuse ordulinnuse kompleksile koos paisjärvega on koostatud detailplaneering ning on asutud seda realiseerima. On vajalik kaasata sellesse tegevusse ka erakapital.\nLaiuse mägi ja seda ümbritsev ala, suurusega ca ….ha vajab detailplaneeringut, mille käigus tuleb läbi töötada võimalus sinna suusakeskuse rajamiseks. Ala tuleb munitsipaliseerida ja kujundada see talviseks puhkekeskuseks, kusjuures ehituste planeerimise käigus tuleb arvestada maastiku vaadete säilimisega ning mitte planeerida olemasolevast hoonestusest kõrgemale ehitisi, välja arvatud näiteks vaatetorn või suusatõstuk.\nKassinurme linnamägi vajab kaitset ja säilitamist aastaringse vabaõhuürituste läbiviimise kohana, ehitustegevuse kavandamiseks sellele alale on vajalik detailplaneering.\nLinnamäe krossiraja (Kurista küla) maa-ala tuleb taotleda munitsipaalomandisse, vajalik detailplaneering.\nSuurem puhkeala on ette nähtud ka Jõgeva linna ja Siimusti vahelisele alale, kuhu on ette nähtud golfiradade rajamine ning tulevikus ka kardiraja ja purilennukite lennuvälja ehitamine ja ratsutamisvõimaluste pakkumine. See ala peab pakkuma mitmekesiseid aktiivse puhkuse veetmise võimalusi.\nPainküla küla turismitsoon Pedja jõe kagukaldal vajab detailplaneeringut.\nEndla Looduskaitseala on vaja edasi arendada arvestades looduskaitse nõuetega. Järve kaldale on soovitatav rajada linnuseiretorn.\nJõgeva valla vaatamisväärsused ja soovitused nende arendamiseks\nObjekt Asukoht Objekti arendus ja väärtustamine Hooldaja, valdaja\nJõgeva mõisa kompleks 19. sajandist Jõgeva alevik Vajalik kompleksne lähenemine, kogu saart võib vaadelda muuseumina\nJõgeva mõisa park 19. sajandist Jõgeva alevik 44 eri liiki. Mitteväärtuslikud puudest puhastada, säilitades kohati põõsasrinde nii pargi keskel kui ka jõekallastel. Kohati vajalikud vaated paisjärvele. Vanade puude säilitamine lindude pesapaikadeks\nJõgeva mõisa vesiveski 19. sajandist Jõgeva alevik Veski on ohtlikult lagunenud ja vajab kapitaalset restaureerimist omanik Kalev Pehme\nLaiuse kirik 14.–15. sajandist Laiuse alevik Muuta turistidele avatumaks Laiuse kogudus\nLaiuse kirikaed 13.–18. sajandist Laiuse alevik Vajab korrastamist ja teede rajamist. Oluline Karl XII istutatud pärna säilitamine ja eksponeerimine Laiuse kogudus; metskond\nLaiuse pastoraadi peahoone 20. sajandist Laiuse alevik Laiuse kogudus\nLaiuse kalmistu kabel 1912. aastast ja kalmistu väravad Laiuse alevik Kalmistu väravad vajavad restaureerimist AS Laiuse Kote\nMõisaküla kalmistu, Jaan Poska haud Laiusevälja küla Kalmistu väravad ja J. Poska haud korrastada, rist taastada!\nJ. Poska sünnikoht Mõisaküla Hoone vaja korrastada Laiuse PM OÜ\nLaiuse linnuse varemed vallikraaviga 13.–16. sajandist Laiusevälja küla Tagada restaureerimistööde jätkumine Laiuse Kote\nLaiuse Vabadussõja mälestussammas Laiuse alevik Lõpetamist vajab kõrghaljastuse kujundamine. Vajalikud tööd kooskõlas vana surnuaiaosa laiendusega.\nLaiuse Siniallikas Laiuse alevik Laudtee vajab pidevalt korrastamist\nLaiuse Õletuba Laiuse alevik Kujundada Laiuse käsitöökeskuseks Aime Lang\nVilina linnamägi nn Kalevipoja säng Laiuse–Kuremaa tee ääres Ei ole vajalikul tasemel eksponeeritud ja viidatud\nKuremaa mõisakompleks 19.–20. sajandist Kuremaa alevik Muuta ekskursioonidele avatumaks Kuremaa PT\nKuremaa mõisa park koos puiesteedega Kuremaa alevik Park on vananenud ja vajab kohati uuendamist Kuremaa PT,\nKuremaa lossituba Kuremaa lossi ruumides Muuta ekskursioonidele avatumaks Kuremaa PT\nKuremaa mõisa tuuleveski Kuremaa alevik Pakutud lahendusteks on tuulikust vaatetorni kujundamine Kuremaa PT\nKuremaa mõisa von Oettingenide perekonnakabel ja kalmistu Kuremaa–Laiuse tee Vajab rekonstrueerimist ja taastamist Kuremaa PT, Laiuse Metskond\nVaimastvere mõisa ait 19. sajandist Vaimastvere küla Tõllakuur – planeeritakse tulevikus rekonstrueerida majutushooneks-õpilaskoduks\nKirjanik H. Raudsepa sünnipaik Vaimastvere küla Vaimastvere PK\nKärde rahumajake 17. sajandist Kärde küla Vajab pidevat korrastamist ja rohkem reklaami, objekt, mis pakub huvi ka välisturistidele Palgaline töötaja\nVidriku suurtalu Vägeva (Selli) küla\nRipuka linnamägi I–II aastatuhandest\nEndla Looduskaitseala Endla soostik Looduskaitseala valitseja pädevuses Endla LK\nLoodusuurijate T. Eipre ja P. W. Thomsoni mälestusmärgid Tooma küla Endla LK\nJuta kivi Endla järve ääres Endla Looduskaitsealal Endla LK\nMännikjärve raba vaatetorn Männikjärve raba Toetada Endla Looduskaitseala laudtee ja vaatetorni korrastamist Endla LK\nPaduvere talumuuseum Paduvere küla Tiit Lääne\nEesti Savikaupade muuseum Siimusti alevik Toetada Siimusti savipäevade organiseerimist Meedi Ümar\nSiimusti linnamägi II aastatuhandest Siimusti alevik Linnamäe Krossiklubi\nKultuurivahendaja E. Niinivara sünnikoht Siimusti alevik Vajab pidevat hooldust\nKassinurme linnamägi ja õpperada Kassinurme Toetada metsaseltsi tegevust Kassinurme linnamäe korrastamisel Jõgeva Metsaselts\nKassinurme mõisahoone ja park Kassinurme Kassinurme park koos mõisahoonega vajaks omaniku leidmist. Parki ja mõisahoonet on võimalik taastada Kassinurme Maanaiste Selts\nKärde mägi ja neitsihaud Kärde mägi Infotahvel ja korrastamine, ideaalne peatuskoht Piibe maantee ääres.\nPuhkekoht (katusealune pink + laud + tualett) paigaldamine ja pidev korrashoid Laiuse Kote\nKuremaa järv ja supelrand Kuremaa alevik Kuremaa järve ranna ääre kinnikasvamise vältimiseks on vajalikud regulaarsed rannaala veepõhja puhastustööd taimestikust ja põhjavee kaitse. Tagada tuleb supelranna hooldus ja vastavus tervisekaitsenõuetele Kuremaa Enveko\nPedja jõe paisjärved (veehoidlad) Jõgeva alevik, Painküla, Jõune küla Vajalik koordineeritud majandamine puhkemajanduse eesmärgil Paisude ja veehoidlate omanikud\n4.5. Teed ja kommunikatsioonid\n4.5.1. Teed ja liiklus\nVastavalt teeseadusele ja vallateede inventariseerimise andmetele on Jõgeva vallas avalikult kasutatavad teed (riigi tugimaanteed, riigi kõrvalmaanteed, kohalikud maanteed ja tänavad) ning erateed. Vallas on eraõiguslike teedena inventariseeritud ka metsateed, mis tegelikult kuuluvad riigile.\nOlemasolev teedevõrk on oma tiheduselt rahuldav, uusi teid on tarvis rajada peamiselt vaid jalakäijatele ja jalgratturitele. Teede normaalse sõidetavuse tagamiseks ning parendamiseks on vajalik teedele tehtavat investeeringute mahtu suurendada. Jõgeva vallale kuuluvad teed ja tänavad on inventariseeritud, koostamisel on kohalike teede register.\nVallateede kaitsetsooniks on kehtestatud vastavalt teeseadusele 25 meetrit mõlemale poole sõiduraja telge.\nVajalik on reserveerida maad Jõgeva linna Siimusti alevikuga ühendava kergeliiklustee rajamiseks ning alustada selle projekteerimise ja ehitamisega. Kaugemas perspektiivis on vajalik rajada kergeliiklusteed, mis ühendavad Jõgeva linna Laiuse ja Kuremaa alevikuga ning Kurista ja Painküla külaga, samuti tuleb ette näha kergliiklustee Siimusti alevikust paralleelselt olemasoleva sõiduteega kuni Piibe maanteeni.\nPiibe maantee tuleb tulevikus tervenisti rekonstrueerida kolmerajaliseks sõiduteeks.\nKuremaa alevikus tuleb tagada sõiduteel parem nähtavus, välja töötada pargiliikluse skeem.\nKõnniteed vajab ka Siimusti alevikku läbiva sõidutee äär.\nJuhul kui eraõigusliku isiku maal asuvalt teelt on juurdepääs mitmele olemasolevale kinnistule ning kinnistute omanikel on tekkinud probleeme oma kinnistule juurdepääsuga, võib Jõgeva Vallavolikogu määrata eespool nimetatud eraõigusliku isiku maal asuva tee avalikult kasutatavaks teeks teeseaduses sätestatud korras ja taotleda selle tee maa-ala sundvõõrandamist.\nJõgeva valda läbib Tapa–Tartu raudteeliin. Valla territooriumil on kolm peatust:\nVägeva, Pedja ja Kalevi, lisaks Jõgeva linnas asuv Jõgeva raudteejaam. Valla ja linna piiril, linna kaguservas asub kaupade laadimise estakaad e kaubajaam.\nAS Eesti Raudteel on kavas:\nPedja jaama teede pikendamine Vägeva suunas, millega seoses tekib vajadus olemasolev ülesõidukoht tuua perspektiivse jaama kõriku piiridest välja;\nAS-ile Werol Tehased juurdesõidutee ehitamine Jõgeva jaamast.\nTelefonivõrgud peavad tagama interneti ühenduse võimaluse igas valla piirkonnas.\nPeavad jätkuma ülekandeliinide ja alajaamade rekonstrueerimised. Tuleb välja selgitada EE seisukohad ja rekonstrueerimise plaanid. Jätkata ja soodustada alternatiivenergia allikate (vee-, tuule- ja bioenergia) kasutussevõtmist valla territooriumil. Hüdroenergia tootmiseks on võimalused Painkülas, Rohel ja Jõgeva alevikus, kus näha ette, jälgides keskkonnakaitselisi nõudeid ja tingimusi, hüdroelektrijaamade taastamine.\nSuund individuaalehitusele. Ehituskruntide taotlemisega seotud toimingud tuleb taotleja jaoks teha võimalikult lihtsaks. Selleks tuleks vallal koostada detailplaneeringud valla üldplaneeringus ette nähtud väikeelamuehituse aladele. Elamuehitustsoonides viia läbi kruntimised ja kommunikatsioonide väljaehitamine vastavalt võimalustele ning leida võimalused ettevalmistatud kruntide müügiks. Otsida vahendeid ja võimalusi suurelamute renoveerimisele kaasaaitamiseks eriti soojapidavuse seisukohalt.\nElamuehituses eelistatakse vallale sobivates maastaapides elamute (ühepereelamud, ridaelamud ja paariselamud) rajamist erakapitali baasil. Selleks otstarbeks on ka üldplaneeringu käigus ette nähtud maa-alad kõigis alevikes, samuti Jõgeva linna lähiümbruses.\nHajaasustusega aladel on vaja säilitada olemasolev loodusmaastik. On vaja säilitada klassikalise taluehituse väline stiil (taluõued, katusekalded, aknad) ja haljastus. Tiheasustatud aladel elamutele juurdeehituste tegemisel ja võimalike abihoonete projekteerimisel tuleb säilitada elamurajooni rahulik üldilme ja ühtne stiil.\nJõgeva ja Laiuse alevikus tuleb alustada üleminekut lokaalsele gaasiküttele. Välja on vaja ehitada gaasitrassid kõigi hooneteni.\nVastavalt tehnika ja tehnoloogia arengule ning Euroopa Liidu rahastamisprojektide kasutamise võimalustele tuleb rakendada soojuse ja elektri koostootmisjaamade ja maakütte kasutuselevõttu.\n4.6.2. Veevarustus, kanalisatsioon ja puhastusseadmed\nTuleb koostada Jõgeva valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukava, mille järgi hakkab toimuma kogu edasine tegevus selles valdkonnas.\n4.6.2.1. Veevarustus ja kanalisatsioon. Veevarustus ja vee kvaliteet ning heitvee kanaliseerimine on ühed probleemsemad ning finantsmahukamad valdkonnad vallas. Enamuses ühisveevärgiga hõlmatud piirkondades vajavad vastavad rajatised renoveerimist. Tavaliselt on torustikud ehitatud erinevatest, omavahel halvasti sobivatest materjalidest. Tihti on torud üle dimensioneeritud, mistõttu vesi liigub aeglaselt ning põhjustab sette tekkimise. Vaatluste teostamiseks ning hoolduseks vajalikud vahekaevud puuduvad või on nende hulk ebapiisav. Torustikud läbivad kinnistuid, mistõttu on raskendatud avariide likvideerimine. Pumplates puuduvad filtrisüsteemid kahjulike lisandite kõrvaldamiseks. Tihti infiltreerub torustikesse pinnavesi. Esineb olukordi, kus heitvesi küll kanaliseeritakse, kui puudub puhasti ning heitvesi läheb otselasuna pinnasesse või veekogusse.\nSüsteemide kaasajastamiseks tuleb läbi viia vajalikud uuringud, teostada mõõdistamised ning koostada eelprojektid. Kogu tegevuse aluseks peab olema koostamisel olev Jõgeva valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukava. Renoveerimistööde teostamine on võimalik juhul, kui oluline rahaline toetus tuleb vastavatest riiklikest ja Euroopa Liidu struktuurfondidest.\n4.6.2.2. Puhastusseadmed. Jõgeva vallas olevad puhastusseadmed võib jagada kaheks:\nÜhiskanalisatsiooniga varustatud aladelt kogutavat heitvett puhastavad seadmed\nLokaalsed puhastusseadmed tootmisega seotud heitvee puhastamiseks\nÜhiskanalisatsiooni teenindavad puhastusseadmed on:\nJrk nr Asukoht Iseloomustus\n1. Jõgeva alevik Vald osaleb Jõgeva linna poolt juhitavas projektis, mille käigus on valminud pumpla ja survetrass heitvee juhtimiseks Jõgeva linna puhastusseadmetesse. Jõgeva aleviku kanalisatsioonitorud vajavad väljavahetamist\n2. Kuremaa alevik OXYD-180 tüüpi puhasti, renoveeriti 1998. aastal. Vajab tehnilist täiustamist mudaerastuse parendamiseks. Puudub fosforierastus\n3. Kurista küla Puhasti (Bio 100) täielikult amortiseerunud. Reovesi pumbatakse ilma puhastamata biotiikidesse. Olemas eelprojekt uue puhasti ehituseks ja pumpla renoveerimiseks\n4. Laiuse alevik Praegu toimub puhastamine 1987. aastal ehitatud OXYD-180 puhastis ja kahes biotiigis pindalaga 1050 m2. Reoveepuhasti eesvooluks on Mõra oja, mis suubub 6 km kaugusel Pedja jõkke. Projekteerituga võrreldes on reostuskoormus oluliselt vähenenud, ka on puhasti nii moraalselt kui füüsiliselt amortiseerunud. Olemas on puhasti renoveerimise eelprojekt\n5. Siimusti alevik Kasutusel on ringkanali tüüpi puhastusseade, mis on nii moraalselt kui füüsiliselt amortiseerunud. Järelpuhastus toimub kahes biotiigis. Siimustisse on vaja rajada uued puhastusseadmed või juhtida Siimusti reovesi Jõgeva linna või Painküla reoveepuhastisse. Lõpliku otsuse tegemiseks on vaja koostada tasuvusuuring\n6. Vaimastvere küla Ringkanali tüüpi puhastusseade, osaliselt rekonstrueeriti 1996. aastal, kuid ei vasta tänapäeva nõuetele. Järelpuhastamine toimub kahes biotiigis. Vajalik on rajada uus puhasti.\n7. Kärde küla Kasutusel on kaks biotiiki; ebarahuldavas seisukorras. Biotiigid ei pea vett, suur osa heitveest ei jõua samas biotiikidesse\n8. Raaduvere küla Heitvee puhastamine toimub kahes biotiigis. Puhasti on töökorras\n9. Metsakatsejaam, Painküla Heitvee puhastamist ei toimu\nLokaalsed töötavad puhastusseadmed on kasutusel:\nPainkülas asuval toiduõli tootmisega tegeleval Werol Tehastel. Tegemist on MRP-1000 tüüpi puhastusseadmetega, kus enne Jõgeva uue reoveepuhasti valmimist puhastati ka Jõgeva linna heitvesi.\nAS Perevarale kuuluval Mammu farmil. Kasutusel kaks biotiiki.\nOÜ Viruvere Puule kuuluval tootmisbaasil Viruveres. kasutusel kaks biotiiki.\nLokaalsed puhastusseadmed peavad endale lähitulevikus rajama ka kõik loomapidamisega tegelevad põllumajandusettevõtted, et vältida farmides tekkiva reostuse sattumist pinnasesse, põhjavette või veekogudesse.\nJäätmehoolduse arengusuunad riiklikul tasandil on määratud Eesti keskkonnastrateegiaga, strateegial põhineva keskkonnategevuskavaga ja üleriigilise jäätmekavaga ja koostatava valla jäätmekavaga.\nJäätmehoolduses on prioriteetseks probleemideks loetud keskkonna saastamine jäätmetega, jäätmetega kaetud alade kasv ning jäätmekäitluse, sealhulgas ohtlike jäätmete käitluse korrastamatus. Suund on võetud jäätmetekke vähendamisele ja jäätmekäitluse korrastamisele. Eesmärgid on seatud järgmised:\ntoetada toorme ja materjalide säästlikku kasutamist;\npiirata jäätmete tekkimist ja soodustada nende taaskasutamist;\nvähendada jäätmetest põhjustatud keskkonna saastamist ja jäätmetega saastunud alasid;\narendada jäätmekäitlust, eriti ohtlike jäätmete käitlust.\nPraktiliste lahendite valik jäätmekäitluse korrastamisel peaks toimuma järgmise pingerea alusel:\n3. jäätmete taaskasutamise laiendamine:\n– otseses ringluses (korduvkasutamine);\n– bioloogilistes protsessides (kompostimine);\n– energeetiliseks otstarbeks (põletamine);\n4. keskkonnanõuetekohane jäätmetöötlus ja ohutustamine;\n5. jäätmete keskkonnaohutu ladustamine ja matmine.\nJõgeva Vallavalitsuse ülesanded ja eesmärgid jäätmemajanduse korrastamisel:\nvalla jäätmekava koostamine, mille alusel hakkavad toimuma kõik selles ettenähtud tegevused, sealhulgas:\nolmejäätmete käitlemise korraldamine;\nkodumajapidamises tekkivate ohtlike jäätmete kogumise korraldamine;\nvallas elavate inimeste puhta elukeskkonna tagamine;\nÜldplaneeringu koostamise perioodil on toimunud olulised muutused jäätmemajanduse planeerimisel ja jäätmeveo logistikas. Otsus väikeprügilate Laiuse ja Vaimastvere ning Jõgeva linna põhiprügila Tooba sulgemiseks on langetatud ja sulgemisprotsessid käivitunud. 1. jaanuari 2002. aasta seisuga on ainsaks olmejäätmete vastuvõtu kohaks Torma prügila, mis jääb valla eri piirkondadest 30–45 km kaugusele.\nKorraldatud olmejäätmete veo rakendamise põhimõtteid «konteiner jäätmetekitaja ukse ees» (jäätmevaldaja sõlmib lepingu jäätmete veoks kohaliku omavalitsusega või omavalitsuse poolt määratud veoettevõtjaga) saab Jõgeva vallas rakendada eelkõige tiheasustusaladel.\nKorraldatud olmejäätmete veo süsteemiga on otstarbekas liita ka väiksemate asulate korterelamud, välja arvatud juhul, kui nende asukoht jääb jäätmeveokite marsruutidest liiga kaugele. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud asulad või piirkonnad pannakse paika Jõgeva valla jäätmekavaga. Perspektiivsed korraldatud olmejäätmeveo piirkonnad on vallas Jõgeva alevik, Kuremaa alevik, Laiuse alevik, Siimusti alevik, Kurista, Kärde, Metsakatsejaam, Painküla, Vaimastvere, Vana-Jõgeva, Õuna, Vägeva.\nArvestades, et maakonnnas on üks prügila ja ka liigitikogutud jäätmete üleandmise võimalused on piiratud, on otstarbekas Jõgeva valla koostöö Jõgeva linnaga jäätmejaama rajamisel, jäätmekogumispunktide ja konteinerite paigutamine valla territooriumile. Perspektiivsed liigiti kogumise jäätmete konteinerite paigaldamise kohad on vallas eelkõige Jõgeva alevikus, Kuremaa alevikus, Laiuse alevikus ja Siimusti alevikus.\nOhtlikud, suuremõõtmelised, taaskasutatavad jäätmed, ehitusjäätmed\n2002. aasta seisuga on osaliselt lahendatud klaasikonteineritega sorteeritud klaasi kogumine. Teiste erijäätmete liigiti kogumine vajab süsteemi kujundamist ja planeerimist.\nArvestades Soome kogemusi, on tasuvaks peetud selliste eri liiki kogumisjaamade rajamine vähemalt 10 000 elanikuga piirkonnale. Järelikult on see sobilik Jõgeva linna või linna lähedale.\nJõgeva linnas asub ohtlike jäätmete kogumispunkt, mida saavad kasutada ka valla elanikud. Ohtlike jäätmete kogumisel on rakendatud aktsioone, mida on rahastatud projektide kaudu ja valla eelarvest. Suhtumine ohtlike jäätmete kogumisringi toimumisse on olnud positiivne. Vähemalt üks kord aastas peaks läbi viima ohtlike jäätmete kogumisringi, et kahjulikke aineid saaksid ära anda ka inimesed, kellel puudub võimalus neid transportida vastavasse kogumispunkti.\nEhitusjäätmete ja suuremõõtmeliste jäätmete veol on võimalikud otsekokkulepped jäätmetekitaja ja jäätmekäitlusfirma vahel, kes varustab tellijat vastava konteineriga ja teostab jäätmete veo.\n4.7. Ettevõtlus, tööstus, põllumajandus ja metsandus\nEnamus väljakujunenud tööstusterritooriumitest jäävad sama funktsiooniga. Funktsioon peaks muutuma Siimusti aleviku suure tee äärse tööstustsooni (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoon T-42) tee poolne osa peaks ümber kujundatama heakorrastatud ühiskondlike hoonetega (kauplused, kontorid jm) tsooniks, millel on otseühendus tööstusega ning Laiuse aleviku teraviljakuivati ja kartulihoidlaga tööstustsoon (vaata joonis GP–5 «Laiuse aleviku tsoonid» tsoon Ü-Ä-22) tuleks tulevikus, vähemalt teepoolses osas pärast tööstushoonete amortiseerumist ümber kujundada väikeelamute, ühiskondlike ja ärihoonete tsooniks, Jõgeva linnast loodes asuva Mustvee maantee viadukti juurde on ette nähtud võimalus bensiinijaama rajamiseks (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoon Ä-38). Tööstuse arendamine ja edaspidine laiendamine on ette nähtud Siimusti alevikus, Painkülas, kuhu peaks tulema tööstus- ja tehnoloogipark, ja Jõgeva linnast kagus raudtee äärsetel aladel.\n4.7.2. Teenindus ja kaubandus\nTäiendavaid piiranguid kehtestada teenindus- ja kaubandusettevõtetele pole tarvis. Puhkealaseks teenindamiseks vajalikkude alade kohta võib täpsemalt lugeda punktist 4.4.5 «Turism ja puhkealade areng».\n4.7.3. Põllu- ja metsamajandus\nJõgeva valda võib pidada hästi väljakujunenud põllumajanduspiirkonnaks. Valdavat osa põllu- ja metsamaast kasutatakse sihtotstarbepäraselt vastava tootmise arendamiseks. Eriti intensiivselt on kasutuses Jõgeva valla keskosas asuvad põllumassiivid.\n4.7.4. Maavarade kasutamine\nJõgeva vallas asuvad järgmised kruusa- ja liivakarjäärid:\nKaera kruusa-liivakarjäär asub Jõgeva vallas Tartu–Jõgeva–Aravete maantee 5 km kohalt 100 m ida suunas. 1969. aastal vormistati 4,24 ha suurune mäeeraldus Tartu Teedevalitsusele (Maantoa, 1969. a). Karjäär asub riigimaal, maa läheb osaliselt eraomandusse.\nKarjääri pindala on 4,0 ha. Karjääri nõlvad on tasandatud (osaliselt tulevase maaomaniku poolt). Alale on kujundatud alla 0,5 ha suurune tiik. Karjäär on peaaegu täielikult võsastunud. Karjääris on ulatuslik prügila, mis on tänaseks kinni kasvanud. Esineb olmejäätmeid – plastmass, vanametall, ehituspraht, puit. Põhjavett ei ole.\nKuna karjääris paiknev prügila on kattunud rohttaimestiku ja võsaga, ei ole ala rekultiveerimine otstarbekas.\nKalevi liiva-kruusakarjäär asub Jõgeva vallas Kalevi raudteepeatusest 1,6 km põhja suunas, Kassinurme–Änkküla tee 1,2 km loodes. 1969. aastal vormistati 2,43 ha suurune mäeeraldus Tartu Teedevalitsusele (Maantoa, 1969b). Karjäär asub eramaal.\nKaevandatud ala pindala on 2,0 ha. Karjääri lõunapoolsemat osa on rekultiveeritud. Nõlvad on korralikult tasandatud ja nad hakkavad kinni kasvama. Põhjapoolsem osa on jäänud rekultiveerimata. Kõrgemat, 7 m nõlva on 70 m ja madalamat, 4 m nõlva on 40 m. Nõlvade kallakus on 45E. Nõlvadel (30 m) kasvab metsa ja võsa. Jäätmeid ei esine. Põhjavett ei ole. Nõlvadel on pääsukeste pesad.\nKarjääri põhjapoolsemal osal tuleb nõlvadelt lõigata metsa ja võsa ning hiljem tasandada nõlvad kallakuseni alla 30°. Rekultiveeritava ala pindala on 1,0 ha. Rekultiveerimistööd võiks planeerida ajale, kus pääsukeste pesitsemist ei toimu.\nTeostatud uuringute põhjal on perspektiivsed varud olemasolevast karjäärist kirde ja ida suunas Ennuse, Vana-Hansu ja Tõnis-Tõnu maaüksusel.\nKärde kruusakarjäär asub Jõgeva vallas, Tartu–Jõgeva–Aravete maantee 13 km kohalt idas, vahetult tee ääres. 1967. aastal vormistati Tooma katsebaasile 1,10 ha suurune mäeeraldus (Maantoa, 1967). Karjäär asub riigimaal.\nKaevandatud ala pindala on 2,0 ha. Ala on hiljuti rekultiveeritud. Nõlvad on korralikult tasandatud. Osa lõuna- ja põhjanõlvast on jäänud tasandamata, kuna nõlva peal kasvab mets ja võsa. Põhjavett ei ole. Jäätmeid ei esine. Karjäär ei vaja rekultiveerimist.\nKärde karjääris on perspektiivne kaevandatav ala planeeritud 4,3 ha suurune. Pärast geoloogiliste uuringute teostamist on kavas karjäär taotleda munitsipaalomandisse.\nNõmme kruusa-liivakarjäär asub Jõgeva vallas Vaimastvere–Laiuse tee 850 m kohalt 700 m loode suunas. 1969. aastal vormistati 2,3 ha suurune mäeeraldus kolhoosile «Bolševik» (Maantoa, 1968). Maa on tagastatud eraomanikule.\nKaevandatud ala pindala on 3,0 ha. Karjääri loodeosas on tehisjärv. Järv on kasutusel kohaliku suplus- ja kalastuskohana. Kohati on tehisjärv jäänud liialt madalaks. Ligikaudu poole järve sügavus on alla 1 m. Karjääri nõlvad on tasandatud. Põhjavesi on 1,5 m sügavusel. Karjääris on olmejäätmeid – vanametall ja plastmass.\nRekultiveerimisel võiks süvendada tehisjärve. Ala on oluline supluskohana, kuna ümbruskonnas järved puuduvad. Tehisjärve süvendamine võimaldaks ka kaladele paremaid elutingimusi. Arvestada tuleks sellega, et veekogu valdav sügavus ületaks 2 m, rekultiveeritava ala pindala on 2,0 ha.\nPäde liivakarjäär asub Pedja raudteejaamast 1 km põhja suunas. 1972. aastal vormistati 14,6 ha suurune mäeeraldus Jõgeva Kolhooside Ehituskontorile (Maantoa, 1972). Karjäär jääb riigimaale. Umbes 2,0 ha suurune ala on kavas taotleda munitsipaalomandisse, et tagada valla teede korrashoid.\nKaevandatud ala pindala on 18 ha. Karjäär on enamuses rekultiveeritud. Ala loodeosa on jäänud tasandamata. Sealsed nõlvad on keskmiselt 5 m kõrgused ja 50E kallakusega. Nõlvajoone pikkus on 600 m. Kõrgeim nõlv on 10 m. Enne kaevandamist on pinnakate kooritud aunadesse. Karjääri on veetud vähesel määral olmejäätmeid – ehitusprahti ja vanametalli. Põhjavett ei ole.\nRekultiveerida tuleks karjääri loodeosa. Nõlvad tasandada kallakuseni alla 30E ja lükata peale pinnase aunad. 30 m nõlva on pealt kaetud metsaga ja soovitatav oleks jätta see tasandamata. Rekultiveeritava ala pindala on 4,0 ha.\nKarjääri lõunaosas on võimalik veel laiendada kaevandatavat maa-ala ca 2,0 ha ulatuses.\nPedja karjäär asub Tartu–Jõgeva–Aravete maantee 9,0 kilomeetrilt 2,1 km paremale. Pedja raudteejaamast jääb karjääriväli 0,9 km kaugusele loodesse. Karjääriväli on Tartu–Tallinna raudteest ca 50 m kaugusel. Mäeeraldise teenindusmaa on 7,35 ha, perspektiivne laienemine loode suunas.\nRöövlimäe liiva-kruusakarjäär asub Jõgeva vallas, Siimusti–Kaave teest 400 m lõuna suunas. 1974. aastal vormistati 6,64 ha mäeeraldus Jõgeva MEK-ile (Remmel, 1974. a). Karjäär asub riigimaal. Karjääri maad ei taotleta eraomandisse.\nKarjääri pindala on 6,0 ha. Ala põhjaosa on 100 m ulatuses tasandatud. Osa nõlvu on 7 m kõrgused ja 50E kallakusega. Nõlvade peal kasvab mets. 400 m nõlva on 4 m kõrgune, kallakusega 50E. Nõlvade peal kasvab võsa. Karjääris esineb olmejäätmeid – plast, vanametall, autokummid. Põhjavesi on 2,5 m sügavusel. Ala põhjas on 0,3 ha suurune lomp.\nRekultiveerimisel tuleks nõlvadelt lõigata võsa ja tasandada nõlvad kallakuseni 30E. Nõlvu, mille peal kasvab vana mets, ei ole otstarbekas rekultiveerida. Rekultiveeritava ala pindala on 5,0 ha.\nSiimusti kruusa-liivakarjäär asub Jõgeva vallas, Siimustist 2 km lääne suunas. 1973. aastal vormistati 11,1 ha suurune mäeeraldus Jõgeva Teede Remondi ja Ehituse Valitsusele (Maantoa, 1973. a). Karjäär kuulub riigile.\nKarjääri pindala on 8,5 ha. Ala idaosas on tehisjärv. Läänepoolsem osa on rekultiveerimata. Sealsed nõlvad on 3 m kõrgused, kallakusega 50E. Nõlvajoone pikkus on 500 m. Alale on veetud olmejäätmeid – vanametall. Põhjavesi on karjääri põhjast 1,5 m sügavusel. Karjääri läänepoolsem osa on soovitatav rekultiveerida. Nõlvad tasandada kallakuseni alla 30E ja karjääri põhi siluda. Rekultiveeritava ala pindala on 6,0 ha.\nSiimusti liivakarjäär asub Jõgevalt ca 4,5 km edelas ja Siimusti alevikust 1,5 km läänes. Asub kokku neljal eri maaüksusel – Kõrgmäe, Kuusiku, Liiva ja Timmani maaüksusel.\nPerspektiivne kaevandusala asub ida suunal kuni Koolimaa maaüksuseni.\nSiimusti II karjäär\nAsub Arvi ja Mare maaüksusel. Karjääri edasisel arendamisel peab alles jääma vähemalt 100 m metsa Siimusti lauluväljakut ümbritseva lagendiku servani.\nViruvere liiva-kruusakarjäär asub Jõgeva vallas Jõgeva–Põltsamaa mnt 51 km kohalt 0,5 km põhja suunas. 1973. aastal vormistati 10,8 ha suurune mäeeraldus Jõgeva Kolhooside Ehituskontorile (Maatoa, 1973. a). Karjäär asub riigimaal. Osaliselt taotletakse maad eraomandisse.\nKarjääri pindala on 10,0 ha. Karjääris on AS Valmeco tootmisbaas. Järske nõlvu pole. Põhjavesi on 0 m sügavusel. Karjääri põhjas osaliselt põhjavesi.\nKarjääri majandab aktsiaselts ja seetõttu ei ole selle rekultiveerimine riigi vahenditega otstarbekas.\nPerspektiivne kaevandusala asub Siimusti alevikust lõuna pool, põhiliselt Tõnise-Jaani kinnistul. Vajalik on teostada maa-ala geoloogiline uuring.\nAsub Selli külas. Perspektiivne kaevandusala asub Luige karjäärist lõuna suunas, Jõemäe maaüksusel.\nAsub Alavere külas ja on pindalaga 6,22 ha. Kaevandamisluba on välja antud AS-ile Laiuse Kote.\nPeale eespool nimetatute asuvad Jõgeva valla territooriumil veel järgmised riigile kuuluvad karjäärid:\nSoomevere karjäär – Soomevere külas;\nSoosaide karjäär – Kurista külas\n4.8. Suhted ja koostöö\nJõgeva vald kuulub Jõgevamaa Omavalitsuste Liitu, mille raames toimub koostöö Jõgevamaa kohalike omavalitsuste vahel. Jõgevamaa Omavalitsuste Liit on Jõgevamaa omavalitsusüksuste vabatahtlik ühendus, mille eesmärk on kooskõlas Eesti Vabariigis kehtiva seadusandluse ja käesoleva põhikirjaga maakonna ühtlase ja tasakaalustatud arengu toetamine, oma liikmete ühishuvide esindamine ja kaitsmine ning koostöö omavalitsusi puudutavates küsimustes. Jõgevamaa Omavalitsuste Liit on eraõiguslik juriidiline isik, mis on asutatud 13. novembril 1992. aastal.\nJõgevamaa Omavalitsuste Liit on omakorda Eesti Omavalitsusliitude Ühenduse liige. Selle kaudu toimub koostöö teiste Eesti omavalitsustega ning riigi valitsuse ja parlamendiga. Eesti Omavalitsusliitude Ühendus on üleriiklik omavalitsuste liitude vabatahtlik ühendus, mille tegevuse eesmärk on:\nomavalitsuste ja nende liitude koostöö arendamine;\nomavalitsuste ja nende liitude ühishuvide esindamine ja kaitsmine;\nomavalitsust reguleerivate ja seda puudutavate normatiivaktide väljatöötamises osalemine;\nomavalitsusalase informatsiooni kogumine, vahetamine ja levitamine;\nomavalitsustöötajate huvide kaitsmine.\nJõgeva vald kuulub ka Sihtasutusse Vooremaa Looduskeskus, kuhu kuulub neli Jõgevamaa ja üks Tartumaa omavalitsus. Sihtasutuse Vooremaa Looduskeskus tegevuse eesmärk on:\nVooremaale iseloomuliku looduskeskkonna seisundi säilitamisele ja parendamisele kaasaaitamine;\nVooremaa kui unikaalse pinnavormide koosluse teadvustamine ja kaitsmine;\nkonkreetsete loodusobjektide loomise ja korrastamise abil keskkonnakasvatusele kaasaaitamine;\nVooremaa piirkonna kultuuri ja majanduse arengu edendamine ja soodustamine;\nkeskkonnaalase koolituse läbiviimine;\nloodusuuringute ja loodusseire teostamine ja koordineerimine;\nkaitstavate loodusobjektide tutvustamine ja loodusliku mõtteviisi propageerimine;\nosalemine oma tegevuspiirkonnas planeeringute ja arengukavade koostamises ning rakendamises;\nhuvitava ja rikkaliku veelinnustiku kaitsmine;\nloodukaitsealase hooldustöö korraldamine ja järelevalve teostamine.\nJõgeva vallale on potentsiaalseks koostööpartneriks ka 1. novembril 2003. aastal moodustatud Keskkonnaministeeriumi hallatav riigiasutus Vooremaa Maastikukaitseala Administratsioon, lühendatult Vooremaa MKA. Praegu kehtivad riikliku maastikulise keeluala «Vooremaa» 4. veebruaril 1964. aastal kinnitatud kaitse korralduse eeskirjad. Ala pindala on ca 9900 ha. Jõgeva valla territooriumi Vooremaa maastikukaitseala praegu ei hõlma. Lisaks punktidele, mis on ära toodud koostööpartneri Sihtasutuse Vooremaa Looduskeskuse tegevuse eesmärkides ning mis kattuvad, võiks lisada veel:\nkoostöö mahukamate projektide koostamisel (näiteks Via Vooremaa);\nkoostöö maakonna turismikeskuse arendamisel Kuremaal;\nkoostöö loodusruumi arendamisel (näiteks vaateplatvormid, teede korrashoid, toitlustamine ja muu);\nkoostöö muuseumi(te) sisustamisel.\nOtsekontaktid on vallal Järvamaa Paide vallaga.\nVälisriikidest on Jõgeva vald kahepoolset koostööd teinud alljärgnevate omavalitsustega:\nAlates 1993. aastast Rootsi Dals-Edi kommuuniga – Jõgeva valla sõprusvald Rootsis\nAlates 2000. aastast Soome Orimattila vallaga – Jõgeva valla sõprusvald Soomes\nAlates 1999. aastast Soome Renko vallaga\nAlates 1999. aastast Läti Allazi vallaga\nLisaks on Jõgeva vald osalenud järgmistes rahvusvahelistes projektides:\nnoortelaagrite korraldamine koostöös Soome (Renko), Läti (Allazi) ja Norra noortega alates 1999. aastast;\nnoorsoovahetus Saksamaa Uecker-Ranndow maakonnaga.\nMaa- ja veealade kasutamise põhimõtted juhinduvad ühelt poolt seadustega kindlaks määratud piirangutest ning teiselt poolt juba eksisteerivast maakasutusest ja keskkonnast. Selles peatükis on toodud kehtivatest seadusaktidest tulenevad piirangud. Peatüki ülejäänud osa kajastab maa reserveerimist eri otstarveteks ja juhib tähelepanu aladele, kus täiendav maa kasutuselevõtt vajab tähelepanu ja hoolikat läbimõtlemist.\nNimetatud on piirangut kehtestav seadusakt ning piirangu üldiseloom. Täpsemaks piirangute rakendamiseks või nendega põhjalikumalt tutvumiseks on vajalik tutvuda nimetatud seadusaktidega põhjalikumalt.\n5.1.1. Riikliku kaitse all olevate mälestiste kaitsevöönd\nAlus: muinsuskaitse seadus – kinnismälestise kaitseks kehtestatakse kaitsevöönd, millele laienevad kaitsekohustustes esitatud kitsendused. Kui mälestiseks tunnistamise aktis ei ole märgitud teisiti, on kaitsevööndiks 50 m laiune maa-ala mälestise väliskontuurist või piirist arvates.\nmaaharimine, ehituste püstitamine, teede, kraavide, trasside rajamine ning muud mulla- ja ehitustööd;\npuude ja põõsaste istutamine, mahavõtmine ja juurimine;\nkeelatud on kinnismälestiste ümberpaigutamine, ümber- ja sisseehitamine, konserveerimine, restaureerimine, remontimine, mälestistele seda kahjustavate või ilmet muutvate objektide paigaldamine, samuti muul viisil mälestise ilme muutmine.\nAlus: kaitstavate loodusobjektide seadus; asjaõigusseadus – looduskaitsealusest objektist tulenevad kitsendused maaomanikule on toodud seaduses. Lisaks olemasolevatele looduskaitsealustele objektidele saadab keskkonnaminister I kategooria kaitsealuse liigi seni kaitsmata kasvukoha või pesapaiga (püsielupaiga) avastamisteate saamisel maaomanikule või -valdajale kaitsekohustuse teatise täita seaduses I kategooria kaitsealuse liigi kaitseks sätestatud nõudeid.\nLooduskaitsealuse üksikobjekti kaitse alla võtmisega moodustub selle ümber kuni 50 m kauguseni piiranguvöönd, kui kaitse-eeskirjaga ei ole sätestatud teisiti.\nAlus: ranna ja kalda kaitse seadus; veeseadus\nKuremaa järve, Pedja jõe, Onga jõe, Mõra oja, Laeva jõe ja Karusilla oja kaldad on 200 m laiused, Mõisaküla paisjärve ja Kurgoja oja kalda ulatus on 100 m, ülejäänud veekogudel on kaldad 10 m laiused.\nEhituskeeluvööndi ulatus on Kuremaa järvel ja Pedja jõel 50 m, Mõisaküla paisjärvel 10 m.\nLaiuse Kivijärve kaldad on soostunud ja ehitamiseks kõlbmatud.\nVeekaitsevööndi laius tavalisest veepiirist on 10 m.\nMõra oja, Onga jõgi, Laeva jõgi, Kurgoja oja, Karusilla oja – kuni nende suubumiseni looduslikesse veekogudesse on veekaitsevööndi ulatus 10 m.\nRannal ja kaldal on veekaitsevööndis üldjuhul majandustegevus keelatud, välja arvatud ranna ja kalda kaitse seaduse § 8 lõigetes 1, 2, 3, 6 ja 7 määratud objektidel.\nKallasrajad. Kallasraja ulatus avalikuks kasutuseks olevatel veekogudel on 4 m. Veekogude kaldaid (kallasrada) tuleb hoida läbitavana. Suurvee ajal, kui kallasrada on üle ujutatud, võib vabalt ja takistamatult liikuda 2 m laiusel kaldaribal.\nAlus: metsaseadus – metsaks loetakse puittaimestiku kasvukohta pindalaga 0,5 ha või enam, mis vastab vähemalt ühele alljärgnevatest nõuetest:\nseal kasvavad puud kõrgusega vähemalt 1,3 m ja puuvõrade liitusega vähemalt 30%;\nseda majandatakse puidu ja teiste metsasaaduste saamiseks või seal säilitatakse puittaimestikku seaduses nimetatud viisidel kasutamiseks.\nkaitstavate loodusobjektide hoidmine (looduse kaitse);\nmaastiku või selle erimi, mulla või vee kaitsmine (keskkonnakaitse);\ninimese kaitsmine tootmis- või transpordiobjektidelt leviva saaste ning ilmastiku kahjuliku mõju eest (sanitaarkaitse);\ninimesele puhkamise, tervise parandamise ja sportimise võimaluste loomine (rekreatsioon);\npuude seemnete, metsamarjade, seente, ravim- ning dekoratiivtaimede ja nende osade, sambla, samblike, pähklite, heina, okste, dekoratiivpuude, puukoore ja -juurte, vaigu ja kasemahla varumine, mesipuude paigutamine ja loomade karjatamine (kõrvalkasutus);\nteadus- ja õppetöö;\nkaitseala sihtkaitsevööndis, kus majandustegevus on kaitseala kaitseeeskirjaga lubatud, ja piiranguvööndis;\nrandadel ja kallastel;\nallikate ääres ja survelise põhjaveega aladel;\nuuristus- ja tuuleohtlikel aladel;\nmuudel planeeringuga määratud aladel.\nKaitsemetsas on metsakasutuse lubatud viisideks:\nteised seaduses nimetatud metsa kasutamise viisid, kui need ei ole planeerimis- ja ehitusseaduse alusel kehtestatud planeeringuga vastuolus või õigusaktiga keelatud.\nlageraielangi laius ületada 30 m ja pindala 2 ha;\nturberaielangi pindala ületada 10 ha.\nHoiumets – loodusobjektide hoidmiseks määratud mets kuulub hoiumetsa kategooriasse. Hoiumets paikneb:\nkaitseala sihtkaitsevööndis, kus kaitstavate loodusobjektide seaduse alusel kehtestatud kaitseala kaitse-eeskirjaga on majandustegevus keelatud, ning sellega võrdsustatud alal.\nteised seaduses nimetatud metsa kasutamise viisid, kui need on lubatud kaitseala kaitse-eeskirjaga.\n(1) Maantee projekteerimisel tuleb arvestada selle liigiga.\nTähepaar RJ koos halli vöödiga vasakul veerisel tähistab rakendusjuhiseid.\nRJ teeseaduse kohaselt liigitatakse teed:\n• avalikult kasutatavateks teedeks,\nAvalikult kasutatavad teed on:\n• kohalik maantee;\n(2) Käesolevate normide rakendamine on kohustuslik maanteede projekteerimisel.\nRJ maantee on väljaspool linnu, aleveid ja alevikke paiknev rajatis sõidukite ja jalakäijate liiklemiseks.\nMaanteeäärsete vööndite ulatus\nVööndi piiri horisontaalkaugus sõidutee servast, m\nKiirtee ja I II III IV ja V\nA. Tehnoloogiline vöönd 30 20 12 6\nB. Sanitaarkaitse vöönd 300 200 200 60\nC. Mõjuvöönd 3000 2000 1500 300\nAlus: teeseadus – tee on maantee, tänav, jalgtee ja jalgrattatee või muu sõidukite või jalakäijate liiklemiseks kasutatav rajatis, mis võib olla riigi või kohaliku omavalitsuse või muu juriidilise isiku või füüsilise isiku omandis. Teemaa on maa, mis õigusaktidega kehtestatud korras on määratud tee koosseisus olevate rajatiste paigutamiseks ja teehoiu korraldamiseks.\nTänava kaitsevööndi laius on tema piirist kuni 10 m, vööndi laius nähakse ette detailplaneeringus.\nmaha võtta, ümber tõsta, juurde panna või kinni katta liiklusmärke ja muid liikluskorraldusvahendeid või eemaldada nendelt katteid;\nteha teel ilma ehitusloata teehoiutöid, samuti mis tahes teehoiuväliseid töid, paigutada sinna töövahendeid, materjale jms; tegevusega kaitsevööndis ei tohi halvendada liiklustingimusi teel;\nehitada nähtavust piiravaid hooneid või rajatisi ning rajada istandikke;\nehitada kiirendus- või aeglustusrada, peale- või allasõiduteed, alalist või ajutist müügipunkti või muud teeninduskohta;\ntakistada jalakäijate liiklemist neid häiriva tegevusega;\npaigaldada valgustusseadet või teabe- ja reklaamivahendit;\nkorraldada spordivõistlust või muud rahvaüritust;\nkaevandada maavara või maa-ainest;\nteha metsa uuendamiseks lageraiet;\nteha veerežiimi muutust põhjustavat maaparandus- või muud teehoiuvälist tööd.\nKõik teel ja tee kaitsevööndis kavandatavad teehoiuvälised ja teehoiutööd tuleb tee omanikul kooskõlastada nende projekteerimise ajal Maanteeametiga, Tartu Teedevalitsusega ja Jõgeva Vallavalitsusega.\nhoidma korras teemaaga külgneva kaitsevööndi maa-ala ja sellel paikneva rajatise;\nlubama kõrvaldada nähtavust piirava istandiku, puu, põõsa või muu liiklusele ohtliku rajatise;\npeab võimaldama paigaldada teega külgnevale kaitsevööndi kinnistule talihooldeks ajutisi lumetõkkeid, rajada lumevalle ja kraave tuisklume tõkestamiseks ning paisata lund väljapoole teemaad, kui nimetatud tegevus ei takista juurdepääsu tema elukohale ja varale.\nJuriidilised ja füüsilised isikud, kelle kasutuses olev maa külgneb teemaaga, peavad hoolitsema selle eest, et koduloomad ja -linnud ei pääseks maanteele.\nRaudtee kaitsevööndi laiuseks on rööpme teljest (mitmeteelisel raudteel ja jaamades äärmise rööpme teljest) linnades ja linnalistes asulates 30 m, väljaspool neid 50 m.\nAlus: energiaseadus, Vabariigi Valitsuse 20. jaanuari 1999. aasta määrus nr 22 «Elektri-, gaasi- ja kaugküttevõrgu kaitsevööndite ulatus», asjaõigusseadus.\n35–110 kV pingega liinide korral 25 m\n220–300 kV pingega liinide korral 40 m;\npiki maakaabelliine – maa-ala, mida piiravad mõlemal pool liini 1m kaugusel äärmistest kaablitest paiknevad mõttelised vertikaaltasandid;\nAlus: telekommunikatsiooni seadus.\nAlus: energiaseadus, Vabariigi Valitsuse 20. jaanuari 1999. aasta määrus nr 22 «Elektri-, gaasi- ja kaugküttevõrgu kaitsevööndite ulatus».\n- 1 kV 1,0 m\nAlus: SNiP 2.04.03-85. Kanalisatsioonirajatiste veekaitsenõuded, Vabariigi Valitsuse 16. mai 2001. a määrus nr 171 (RT I 2001, 47, 261).\nSanitaarkaitsetsooni laius reoveepuhastitel ilma või koos setteväljakutega sõltub nende suurusest. Puhastitel on see tavaliselt 150 m ja koos setteväljakutega 200 m. Pumbajaamade sanitaarkaitsetsooni laius on 20 m.\nAlus: SNiP 2.07.01-89 kanalisatsioonirajatiste veekaitsenõuded.\nAlus: veeseadus, asjaõigusseadus, keskkonnaministri 16. detsembri 1996. aasta määrusega nr 61 kinnitatud «Veehaarde sanitaarkaitseala moodustamise ja projekteerimise kord».\nAlus: välisõhu kaitse seadus.\nSaasteallika valdaja on kohustatud otsekohe teatama saasteloa väljaandjale ja Jõgeva Vallavalitsusele kõigist muudatustest tootmises või tehnoloogias, mis suurendavad saasteainete heitkoguseid või halvendavad oluliselt nende hajumistingimusi.\nPaikse saasteallika valdaja peab kavandama meetmeid välisõhku eralduvate saasteainete koguste piiramiseks, et vähendada saastetaset ebasoodsate ilmastikutingimuste puhul. Korralduse saasteainete eraldumise piiramiseks annab Jõgeva Vallavalitsus. Kui saasteallika valdajal on tehnilistel või majanduslikel põhjustel võimatu vältida saastetaseme piirväärtuse ületamist väljaspool oma territooriumi, võib ta taotleda sanitaarkaitseala moodustamist saasteallika ümber.\nSanitaarkaitseala piirid määrab Jõgeva Vallavalitsus kokkuleppel saasteallikaga piirnevate maavaldajatega.\n5.1.15. Surnuaedade sanitaarkaitsetsoonid\nMaaparandussüsteem on maa kuivendamiseks, niisutamiseks või veerežiimi kahepoolseks reguleerimiseks vajalike rajatiste ja hoonete kompleks. Maaparandussüsteem või selle osa on maatüki oluline osa ja kuulub maaomanikule. Nõukogude ajal ehitatud ja Põllumajandusministeeriumi bilansis olevad maaparandussüsteemid antakse maa tagastamisel või erastamisel tasuta üle maaomanikule, kelle maal need paiknevad. Mitme maaomaniku maad haarava maaparandussüsteemi hooldamiseks on soovitatav luua valgalade ulatuses maaparandus-veeühistud.\nAlus: siseministri 8. septembri 2000. aasta määrus nr 55 «Tuleohutuse üldnõuded», keskkonnaministri 15. juuni 1998. aasta määrus nr 46 «Metsa ja muu taimestikuga kaetud alade tuleohutusnõuded», teede- ja sideministri 30. juuli 1998. aasta määrus nr 45 «Raudteetranspordi tuleohutusnõuded».\nReserveeritud otstarbeks kasutusele võtmiseks tuleb maaomanikul maa uueks otstarbeks kasutusele võtta detailplaneeringu alusel. Näiteks, saab elamuehitusmaana reserveeritud maale tellida detailplaneeringu ja seejärel ala kruntida ning krundid elamuehituseks edasi müüa.\nÜldplaneeringu või detailplaneeringu elluviimiseks võidakse kohaldada kinnisasja sundvõõrandamist (see on kinnisasja võõrandamine omaniku nõusolekuta üldistes huvides õiglase ja kohese hüvitamise eest) kinnisasja sundvõõrandamise seaduses ettenähtud alustel.\nElamuehituses eelistatakse vallale sobivates maastaapides elamute (ühepereelamud, ridaelamud ja paariselamud) rajamist erakapitali baasil. Selleks otstarbeks on ka üldplaneeringu käigus reserveeritud maa-alad kõigis alevikes, samuti Jõgeva linna lähiümbruses (vaata joonised GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoonid Ä-VE-1; Ä-VE-2; VE-26, VE-27, VE-28; VE-29; VE-33; VE-34; VE-36 ja VE-37; GP – 3 «Jõgeva aleviku tsoonid» tsoonid VE-14, VE-18, VE-19, VE-44 ja VE-45; GP–4 «Kuremaa aleviku tsoonid» tsoonid VE-16, VE-17, VE-18 ja VE-19; ning GP–5 «Laiuse aleviku tsoonid» tsoonid VE-10, VE-11, VE-16 ja VE-17).\n5.2.2. Ettevõtlus, tootmise ja äri otstarbel maa reserveerimine\nEnamus väljakujunenud tööstusterritooriumitest jäävad sama funktsiooniga. Funktsioon peab muutuma Siimusti aleviku suure tee äärse tööstustsooni (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoon T-42) tee poolne osa tuleb ümber kujundada heakorrastatud ühiskondlike hoonetega (kauplused, kontorid jm) tsooniks, millel on otseühendus tööstusega ning Laiuse aleviku teraviljakuivati- ja kartulihoidlaga tööstustsoon (vaata joonis GP–5 «Laiuse aleviku tsoonid» tsoon Ü-Ä-22) tuleb tulevikus, vähemalt tee poolses osas pärast tööstushoonete amortiseerumist ümber kujundada väikeelamute, ühiskondlike ja ärihoonete tsooniks, Jõgeva linnast loodes asuva Mustvee maantee viadukti juurde on ette nähtud võimalus bensiinijaama rajamiseks (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoon Ä-38). Tööstuse arendamine ja edaspidine laiendamine on ette nähtud Siimusti alevikus, Painkülas ja Jõgeva linnast kagus raudtee äärsetel aladel.\nÄri otstarbel on ette nähtud maa reserveerimine mitmel pool peamagistraalide ääres (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoonid Ä-VE-1; Ä-VE-2; Ä-16, Ä-17, Ä-18; Ä-19 ja Ä-20 ning joonis GP–3 «Jõgeva aleviku tsoonid» tsoon Ä-37).\nKuna kõigis alevikes on välja kujunenud ühiskondlikud keskused, puudub vajadus uute maa-alade reserveerimiseks ühiskondlikele hoonetele. On vajalik ühiskondlike objektide korrastamine ümber- ja vajadusel juurdeehitamise teel ning mõningatele hoonetele uue funktsiooni leidmine. Kuremaa arenemisel turismikeskuseks on vajalik hotelli rajamine tehnikumi ühiselamu või mõne muu hoone baasil ja võimalik ka mõningate teiste hoonete juurde- ja ümberehitamine ning vajaduse tekkimisel võimalik ka mõne uue ühiskondliku hoone ehitamine. Vaid Siimustis on tööstustsooni peatänavapoolne osa reserveeritud ühiskondlikele hoonetele – kaubandusele ja kontoritele (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoon T-42).\nKultuuri-, haridus- ja spordiehitistele uusi maa-alasid ei reserveerita. Igasse alevikku tuleb kultuuri- ja spordikeskus rajada kohalikule koolile juurdeehituse projekteerimise käigus. Puhkealade rajamisel ja arendamisel tuleb arvestada, et puhkamisvõimalusi valla territooriumil vajavad peale valla elanike ka Jõgeva linna elanikud.\nSuurimaks puhke- ja turismikeskuseks Jõgeva vallas peaks tulevikus saama Kuremaa koos oma lossi, pargi ning järve ja järveäärse puhkealaga, kuhu tuleb tulevikus rajada plats suviste massiürituste läbiviimiseks. Ka täismõõtmeline staadion on võimalik rajada Kuremaale (vaata joonis GP–4 «Kuremaa aleviku tsoonid» tsoon P-9). Võimalik on kämpingute rajamine Kuremaal järveäärsetesse puhketsoonidesse (vaata joonis GP–4 «Kuremaa aleviku tsoonid» tsoonid P-7 ja P-8).\nPedja jõe äär Jõgeva aleviku ja linna lähiümbruses tuleb võtta kasutusele puhkealana. Eriti oluline on puhkeala rajamine Jõgeva aleviku Pedja jõe äärsetele aladele ja jõgede vahelisele saarele (vaata joonis GP–3 «Jõgeva aleviku tsoonid» tsoonid P-4, P-5 ja P-6).\nLaiuse lossivaremed ja paisjärv peavad kujunema huvipakkuvaks objektiks turistidele ning meeldivaks suviseks puhkekohaks valla elanikele.\nRiigikaitselisel eesmärgil maad Jõgeva vallas ei reserveerita, küll aga tagastatakse Kaitseliidule temale kuulunud maa Siimusti lauluväljaku ümbruses. Samuti on kaitseliit taotlenud omandisse endise Päde karjääri maa-ala, kus ei teostata enam kaevetöid. Seal on võimalik tulevikus laskeharjutuste läbiviimine.\nTuleb säilitada ja vajadusel luua kultuurmaastikud – säilitada endiseaegne taluehituse stiil ja üldmulje (taluõued, taluehitusele iseloomulik haljastus koos hekkide ja muuga; traditsioonilised katusekalded, aknad, hoonete välisilme jne).\nVoore nõlvadele ei tohi olemasolevatest ehitistest kõrgemale ehitada, eriti Laiuse mäe puhul. Erandiks võib olla vaid soov rajada vaatetorni, suusatõstukit või muud taolist atraktiivset väikesemahulist ning turismi soodustavat objekti.\n5.3.1. Kaitstavad loodusobjektid\nEndla Looduskaitseala paikneb Pandivere kõrgustiku edelajalamil kolmes maakonnas – Järvamaal, Lääne-Virumaal ja Jõgevamaal. Asutati ta 1985. aastal Endla-Oostriku sookaitsealast eesmärgiga säilitada ja kaitsta rabasid ning Pandivere nõlvaallikaid. Endla Looduskaitseala pindala on 8162 ha, millest Jõgeva valda jääb ligi pool.\nReservaatidena paiknevad valla territooriumil Endla ja Linnusaare raba. Sihtkaitsevööndisse kuulub Endla järv ja Männikjärve raba. Lisaks reservaatidele ja sihtkaitsevööndile on looduskaitsealal ka piiranguvöönd. Looduskaitseala piirid ja erinevad kaitsevööndid kehtestatakse kaitse-eeskirjas ja avaldatakse Riigi Teatajas.\nRiiklikke maastikukaitsealasid Jõgeva vallas ei ole, küll on aga 8 riikliku tähtsusega parki ja põlispuude gruppi ning J. Aamissepa 0,2 ha suurune selektsiooniaed Jõgeva alevikus, mis kõik on võetud looduskaitse alla ning mida vastavalt kaitstavate loodusobjektide seadusele käsitletakse samuti maastikukaitsealadena. Peale selle on Jõgeva vallas võetud looduskaitse alla veel 7 maastiku üksikobjekti, mida aga kaitstavate loodusobjektide seaduses ei käsitleta (enamus neist, näiteks linnamäed, on aga võetud muinsuskaitse alla). Looduskaitseobjektide loend koos pindaladega on toodud tabelis 10 (maastiku üksikobjektid on tabelis näidatud eraldi).\nMaastikukaitsealade hulka kuuluvad kaitstavad objektid\nPargid ja põlispuude grupid Pindala (ha)\n1. Kuremaa park 15,0\n2. Jõgeva aleviku park 7,1\n3. Kassinurme park puiesteega 3,9\n4. Vaimastvere park 3,8\n5. Kärde park 3,6\n6. Laiuse kiriku park 2,7\n7. Kivijärve põlispuude grupp ja puiestee 2,3\n8. Kurista park ja puiestee 1,6\n9. J. Aamissepa viljapuuaed 0,2\nKuremaa järveäärne puhkeala 14,0\nSiimusti lauluväljak ja mets 8,0\nKassinurme linnamägi 7,0\nMustallika soo 3,0\nKurista linnamägi 1,8\nVilina linnamägi 0,5\nKaitstavaid looduse üksikobjekte on Jõgeva vallas 3: tamm ja pärn Laiuse kiriku pargis (mis on omakorda looduskaitse all; pärna olevat istutanud Karl XII Põhjasõja ajal aastal 1701) ja Kitsesoo nõiakuusk. Andmed puude kohta on toodud tabelis 11.\nKuna Laiuse kiriku park on ka ise võetud looduskaitse alla, puudub vajadus kehtestada kirikupargis kasvavale tammele ja pärnale eraldi piiranguvööndit. Küll tuleb seda teha Kaarepere metskonnas kasvava Kitsesoo nõiakuuse puhul (kuni 50 m, kui kaitse-eeskirjaga ei sätestata teisiti).\ntamm Laiuse kiriku pargis h = 24 m, ü = 4,04 m\npärn Laiuse kiriku pargis h = 19 m, ü = 4,3 m\n5.3.2. Muinsuskaitse objektid\nKaitsealused kultuurimälestiste objektid.\nJrk nr Reg nr Mälestise nimi V/K Omavalitsus Aadress Vana reg nr\n1 5825 Mõisaküla kalmistu K Jõgeva vald Laiusevälja küla –\n2 5826 Patjala kalmistu K Jõgeva vald Patjala küla –\n3 5827 Kuremaa mõisa kalmistu ja kabel K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n4 5828 Vabadussõja mälestusmärk K Jõgeva vald Vaimastvere –\n5 5829 II maailmasõjas hukkunute ühishaud K Jõgeva vald Siimusti kalmistu 347\n6 5830 Siimusti kalmistu K Jõgeva vald Siimusti alevik –\n7 5831 II maailmasõjas hukkunute ühishaud K Jõgeva vald Laiuse kalmistu 349\n8 5832 Laiuse kalmistu K Jõgeva vald Sootaga küla –\n9 5833 Kurista mõisa kalmistu ja kabeli varemed K Jõgeva vald Õuna küla –\n10 9193 Asulakoht K Jõgeva vald Endla küla 33-k\n11 9194 Kivikalme K Jõgeva vald Endla küla 566\n12 9195 Kivikalme K Jõgeva vald Endla küla 567\n13 9196 Kivikalme K Jõgeva vald Endla küla 568\n14 9197 Kivikalme K Jõgeva vald Endla küla 569\n15 9198 Kivikalme K Jõgeva vald Endla küla 570\n16 9199 Kivikalme K Jõgeva vald Endla küla 572\n17 9200 Kivikalme K Jõgeva vald Endla küla 571\n18 9201 Kultusekivi K Jõgeva vald Endla küla 34-k\n19 9202 Ohvrikivi K Jõgeva vald Endla küla 4-k\n20 9203 Asulakoht K Jõgeva vald Kassinurme küla 39-k\n21 9204 Kivikalme K Jõgeva vald Kassinurme küla 526\n22 9205 Asulakoht K Jõgeva vald Kivijärve küla 98-k\n23 9206 Asulakoht K Jõgeva vald Kuremaa alevik 78-k\n24 9207 Linnus «Siimusti Linnamägi» K Jõgeva vald Kurista küla 516\n25 9208 Asulakoht K Jõgeva vald Kõola küla 2049\n26 9209 Asulakoht K Jõgeva vald Kõola küla 93-k\n27 9210 Kivikalme K Jõgeva vald Kõola küla 563\n28 9211 Kivikalme K Jõgeva vald Kõola küla 564\n29 9212 Linnus «Ripuka Punamägi» K Jõgeva vald Kõola küla 558\n30 9213 Kalmistu K Jõgeva vald Kärde küla 573\n31 9214 Kivikalme K Jõgeva vald Kärde küla 574\n32 9215 Kivikalme K Jõgeva vald Kärde küla 2489\n33 9216 Pakktee K Jõgeva vald Kärde küla 577\n34 9217 Asulakoht K Jõgeva vald Laiuse alevik 35-k\n35 9218 Asulakoht K Jõgeva vald Paduvere küla 94-k\n36 9219 Kivikalme K Jõgeva vald Paduvere küla 565\n37 9220 Ohvriallikas K Jõgeva vald Paduvere küla 576\n38 9221 Ohvrikivi K Jõgeva vald Paduvere küla 575\n39 9222 Asulakoht K Jõgeva vald Painküla küla 11-k\n40 9223 Asulakoht K Jõgeva vald Painküla küla 77-k\n41 9224 Kivikalme «Kangur» K Jõgeva vald Painküla küla 520\n42 9225 Asulakoht K Jõgeva vald Palupere küla 37-k\n43 9226 Asulakoht K Jõgeva vald Palupere küla 38-k\n44 9227 Asulakoht K Jõgeva vald Patjala küla 41-k\n45 9228 Kalmistu K Jõgeva vald Patjala küla –\n46 9229 Kultusekivi K Jõgeva vald Patjala küla 28-k\n47 9230 Kultusekivi K Jõgeva vald Patjala küla 29-k\n48 9231 Kultusekivi K Jõgeva vald Patjala küla 30-k\n49 9232 Kultusekivi K Jõgeva vald Patjala küla 40-k\n50 9233 Linnus «Kassinurme Kalevipoja säng» K Jõgeva vald Patjala küla 525\n51 9234 Rauasulatuskoht K Jõgeva vald Patjala küla 10-k\n52 9235 Asulakoht K Jõgeva vald Pedja küla 95-k\n53 9236 Kivikalme K Jõgeva vald Pedja küla 559\n54 9237 Asulakoht K Jõgeva vald Raaduvere küla 36-k\n55 9238 Asulakoht K Jõgeva vald Raaduvere küla 99-k\n56 9239 Asulakoht K Jõgeva vald Rohe küla 42-k\n57 9240 Asulakoht K Jõgeva vald Vaimastvere küla 20-k\n58 9241 Asulakoht K Jõgeva vald Vaimastvere küla 96-k\n59 9242 Kivikalme K Jõgeva vald Vaimastvere küla 560\n60 9243 Kultusekivi K Jõgeva vald Vaimastvere küla 97-k\n61 9244 Linnus K Jõgeva vald Vilina küla 529\n62 9245 Ohvriallikas «Laiuse Siniallikas» K Jõgeva vald Vilina küla 100-k\n63 14164 Maal «Poiss nööriga», A. Johani, 1934 (õli, lõuend) V Jõgeva vald Kuremaa Põllumajandustehnikum 692\n64 14165 Maal «Lõuna-Eesti maastik kevadel», E. Leppik, 1945 (õli, lõuend) V Jõgeva vald Kuremaa Põllumajandustehnikum 693\n65 14175 Ratasrist, 17. saj (paas) V Jõgeva vald Laiuse kirik 696\n66 20192 Altar, A. Starkopfi kavand, 1940. aastad (puit, õlivärv) V Jõgeva vald Laiuse kirik 92-k\n67 20193 Leivik, annet. 1910 (messing, hõbetatud) V Jõgeva vald Laiuse kirik 93-k\n68 20194 Kroonlühter kolmekümne kuue tulega, 19. saj (pronks, messing, graveeritud) V Jõgeva vald Laiuse kirik 97-k\n69 20195 Kroonlühter kahekümne nelja tulega, 1874 (pronks, messing, graveeritud) V Jõgeva vald Laiuse kirik 98-k\n70 20196 Seinalühter kolme tulega, kohalik töö, 19. saj II pool (sepis, plekk, pronksvärv) V Jõgeva vald Laiuse kirik 99-k\n71 20197 Seinalühter kolme tulega, kohalik töö, 19. saj II pool (sepis, plekk, pronksvärv) V Jõgeva vald Laiuse kirik 100-k\n72 20198 Laualühter viie tulega, 19. saj (messing, pronksvärv) V Jõgeva vald Laiuse kirik 101-k\n73 20199 Laualühter viie tulega, 19. saj (messing, pronksvärv) V Jõgeva vald Laiuse kirik 102-k\n74 20200 Küünlajalg, 19. saj (messing) V Jõgeva vald Laiuse kirik 103-k\n75 20201 Küünlajalg, Vene töö, 19/20. saj (pronks) V Jõgeva vald Laiuse kirik 104-k\n76 20202 Küünlajalg, Vene töö, 19/20. saj (pronks) V Jõgeva vald Laiuse kirik 105-k\n77 20203 Tornikell, J. Meyer, 1674 (pronks) V Jõgeva vald Laiuse kirik 106-k\n78 20204 Tornikukk, 19. saj (vask) V Jõgeva vald Laiuse kirik 107-k\n79 20205 Ukselukk, 19. saj (sepis) V Jõgeva vald Laiuse kirik 108-k\n80 20206 Ahi, 19/20. saj (glasuurpott) V Jõgeva vald Laiuse kirik 109-k\n81 20207 Oreliprospekt, Kriisad, 1963 (puit, metall) V Jõgeva vald Laiuse kirik 110-k\n82 20208 Värav, 19. saj (sepis, malm, graniit) V Jõgeva vald Laiuse kirik 111-k\n83 20209 Rist, 17. saj (maakivi) V Jõgeva vald Laiuse kirik 112-k\n84 20210 Hauamonument prk. Matsoni ja Ilmoja hauaplatsil, J. Raudsepp, 1970 (graniit) V Jõgeva vald Laiuse kirik 113-k\n85 20211 Rist, 1840 (dolomiit) V Jõgeva vald Laiuse kirik 1-a\n86 20212 Krutsifiks, 20. saj (puit, figuur – tina) V Jõgeva vald Laiuse kirik 2-a\n87 20213 Laud, 19. saj II pool (puit) V Jõgeva vald Laiuse kirik 3-a\n88 20214 Kantsliuks Viljandi Jaani kirikust, 18. saj (puit, õlivärv) V Jõgeva vald Laiuse kirik 4-a\n89 20215 Pingistik Viljandi Jaani kirikust, 18. saj (puit, õlivärv) V Jõgeva vald Laiuse kirik 5-a\n90 23886 Jõgeva mõisa peahoone K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n91 23887 Jõgeva mõisa park K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n92 23891 Jõgeva mõisa härjatall K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n93 23892 Jõgeva mõisa viinakelder K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n94 23893 Jõgeva mõisa rehi K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n95 23894 Jõgeva mõisa riistakuur K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n96 23895 Jõgeva mõisa sepikoda K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n97 23896 Jõgeva mõisa elamu 1 K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n98 23897 Jõgeva mõisa elamu 2 K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n99 23898 Jõgeva mõisa elamu 3 K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n100 23899 Jõgeva mõisa kelder K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n101 23900 Jõgeva mõisa katsejaam K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n102 23901 Jõgeva mõisa tall K Jõgeva vald Jõgeva alevik –\n103 23902 Kuremaa mõisa peahoone K Jõgeva vald Kuremaa alevik k\n104 23903 Kuremaa mõisa park K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n105 23904 Kuremaa mõisa valitsejamaja K Jõgeva vald Kuremaa alevik k\n106 23905 Kuremaa mõisa ait K Jõgeva vald Kuremaa alevik k\n107 23906 Kuremaa mõisa tõllakuur K Jõgeva vald Kuremaa alevik k\n108 23907 Kuremaa mõisa tall K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n109 23908 Kuremaa mõisa ait-kelder K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n110 23909 Kuremaa mõisa aednikumaja K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n111 23910 Kuremaa mõisa uus rehi K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n112 23911 Kuremaa mõisa meierei K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n113 23913 Kuremaa mõisa laut 2 K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n114 23914 Kuremaa mõisa kaalukoda K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n115 23916 Kuremaa mõisa moonakatemaja 2 K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n116 23917 Kuremaa mõisa moonakatemaja 3 K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n117 23918 Kuremaa mõisa tuuleveski K Jõgeva vald Kuremaa alevik –\n118 23919 Kuremaa mõisa vana rehi K Jõgeva vald Kuremaa alevik k\n119 23920 Kuremaa mõisa Oettingenide kabel K Jõgeva vald Kuremaa alevik k\n120 23921 Kurista mõisa park ja alleed K Jõgeva vald Kurista küla –\n121 23922 Kurista mõisa tall-tõllakuur K Jõgeva vald Kurista küla –\n122 23923 Kärde rahumajake K Jõgeva vald Kärde küla 309\n123 23924 Kärde mõisa tall-ait K Jõgeva vald Kärde küla –\n124 23926 Kärde mõisa park K Jõgeva vald Kärde küla –\n125 23927 Laiuse kirik K Jõgeva vald Laiuse alevik 303\n126 23928 Laiuse kirikuaed K Jõgeva vald Laiuse alevik –\n127 23929 Laiuse kirikuaia piirdemüür K Jõgeva vald Laiuse alevik –\n128 23930 Laiuse pastoraadi peahoone K Jõgeva vald Laiuse alevik –\n129 23931 Laiuse kalmistu kabel K Jõgeva vald Laiuse alevik –\n130 23932 Laiuse linnuse varemed vallikraaviga K Jõgeva vald Laiusevälja küla 304\n131 23933 Vaimastvere mõisa ait K Jõgeva vald Vaimastvere küla –\n132 23934 Vaimastvere mõisa park K Jõgeva vald Vaimastvere küla –\n133 27042 Kärde mõisa valitsejamaja fassaadid ja hoone gabariidid K Jõgeva vald Kärde küla\n6. HOONESTUSTINGIMUSED HAJAASUSTUSES\nJõgeva valla territooriumil vajavad hajaasustuses väljaspool alevikke ja keskuseid kindlasti detailplaneeringut järgmised alad:\nLaiuse lossivaremed koos üle tee asuva paisjärvega ning nende lähiümbrus;\nLaiuse mägi koos Siniallikaga ja nende lähiümbrus;\nJõgeva linna lähiümbrus (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid»);\nPainküla küla perspektiivne puhketsoon Pedja jõe kagukaldal;\nEnamus kaitsealuste objektide lähiümbruseid\nKonkreetne planeeringute koostamise järjestus sõltub siiski elu dikteeritud vajadustest ning investeerijate ja ehitada soovijate olemasolust. Eespool toodud järjestus on soovitusliku iseloomuga ja kajastab käesoleva hetke probleeme ning lahendust vajavate küsimuste aktuaalsust.\n6.1. Vooremaa loodusmaastiku ehitustingimused\nVoore nõlvadele ei tohiks olemasolevatest ehitistest kõrgemale ehitada, eriti Laiuse mäe puhul. Erandiks võiks olla vaid soov rajada vaatetorni, suusatõstukit või muud taolist atraktiivset väikesemahulist ning turismi soodustavat objekti.\n6.2. Jõgeva linna lähiümbruse ehitustingimused\nKõik linnalähiümbruse detailplaneeringu kohustusega alade hajaasustuses ehitustingimused sätestatakse detailplaneeringutega.\nLinna loodepiirile tuleks rajada kõrghaljastuse vöönd varjamaks suure tee poolt suurelamurajooni lagedust ning välja töötada sobiv lahendus linna piiriäärse ala edasiseks hoonestamiseks näiteks ridaelamute, ühiskondlike ja kaubandushoonetega, Mustvee maantee viadukti mahasõitude juurde on võimalik rajada bensiinijaama.\nLinna kirdepiiri äärsele sildadevahelisele alale (Pedja jõe kirdekaldale – vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoon VE-27) on ette nähtud väikeelamurajooni rajamise võimalus; sama tsooni Mustvee maantee poolsesse otsa on ette nähtud võimalus äritsooni rajamiseks; linnast idast, Pedja jõe idakaldalt tuleb likvideerida jõge ja loodust reostavad laudad.\nLinna kagupiiri äärde jõe ja raudtee vahelisele alale saab tulevikus vajaduse tekkides veel täiendavalt ette näha väikeelamute tsooni laiendamist ning puhketsooni arendamist; raudteest edelasse aga tööstustsooni laiendamist.\nLinnast lõunasse on ette nähtud väikeelamurajooni laiendamine (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoon VE-29); Tartu maantee äärde aga tulevased äritsoonid (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoonid Ä-16 ja Ä-17). Nende kahe tsooni vahele on planeeritud haljastatud puhketsoon, kust kaudu oleks talvel suuskadel võimalik linnast välja pääseda (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoon P-4).\nSamuti edelas, Siimusti pool asuvad maad peaksid kujunema tulevikus puhkealadeks (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoonid P-9 ja P-10), kuhu on võimalik planeerida golfiradasid, lennuvälja purilennukitele, ratsutamisvõimalusi ja muud huvitavat. Sinna on planeeritud ka talvine suusarada ja suvine jalgrattatee Siimustisse.\n6.3. Tiheasustusalade lähiümbruse ehitustingimused\nVajadusel tuleb reserveerida maad edasiseks ehitustegevuseks tiheasustusalade laiendamisel. Nii on kõigi alevike ja suuremate külade tsoonide joonistel ette nähtud ka uued alad elamutele jm.\nVaimastvere vajab nii sektsioonelamute rajooni kui ka lautade ümber kõrghaljastusega vööndit.\n6.4. Põhimagistraalide ümbrus\nTuleb säilitada rahulik loodusmaastik taluehitistele iseloomulike ehitiste ja haljastusega. Elamute ja samuti ka tööstusehitiste magistraalidele liialt lähedale ehitamine ei ole otstarbeks. Teedele lähemal võiksid asuda ühiskondlikud- ja kaubandushooned.\nSuurtootmise ja teiste võimalike suurobjektide projekteerimise puhul peaks siiski kehtima eelnev detailplaneeringu ja keskkonnamõjude hindamise nõue, et vältida reostusest ja muust tingitud hiljem raskesti parandatavaid vigu. Samuti tuleb tootmistsoonide ümber projekteerida ka piisavalt haljastust.\n6.5. Raudtee tsoon\nEi tohi lasta tekkida raudteeäärsetel, mitmetes teistes maakondades levinud isetegevuslikel suvilatel, aiamajadel ja kasvuhoonetel. Raudtee vahetusse lähedusse elamute ja teiste hoonete projekteerimine ei ole soovitatav. Vajadusel võib raudtee lähiümbrusesse ette näha vaid tööstust.\n6.6. Tootmisobjektide ümbrus\nVajab läbimõeldud kõrghaljastuse lahendust.\nTootmisobjektide lähiümbrusesse ei ole soovitatav ehitada elamuid ning ühiskondlikke hooneid.\n7. HOONESTUSTINGIMUSED TIHEASUSTUALADEL JA NENDE LÄHIÜMBRUSES\nTiheasustatud alad Jõgeva vallas asuvad:\nSamade asulate tiheasustatud alade lähiümbruses asuvad ka detailplaneeringu kohustusega alad hajaasustuses (vaata joonised GP–1 «Põhijoonis»; GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid»; GP–3 «Jõgeva aleviku tsoonid»; GP–4 «Kuremaa aleviku tsoonid»; GP–5 «Laiuse aleviku tsoonid»; GP– 6 «Vaimastvere küla tsoonid» ja GP–7 «Kurista küla tsoonid»). Edasi on käsitletud nii tiheasustatud alade kui ka detailplaneeringu kohustusega alade hajaasustuses tsoone ükshaaval ja antud iga tsooni jaoks lühikokkuvõte ehitamise võimalustest antud tsoonis.\n7.1. Laiuse aleviku tsoonid (vaata joonis GP–5 «Laiuse aleviku tsoonid»)\nP-1; P-Ü-3 – Laiuse aleviku puhketsoonid.\nHoonete ehitamine antud piirkonnas pole ette nähtud, need alad on mõeldud haljasaladeks ning kasutamiseks elanikkonnale puhke ja sportimise – kooli staadion (vaata joonis GP–5 «Laiuse aleviku tsoonid» tsoon P-1) – otstarbel. Suuremad haljastuse muudatused vajavad haljastusprojekti.\nP-2 – Laiuse aleviku puhke- ja sporditsoon.\nTsoon on ette nähtud kujundada elamutsoonisiseseks haljasalaks ja puhketsooniks. Hoonete ehitamine sellele alale pole ette nähtud, küll aga on soovitatav näiteks mänguväljaku või palliplatsi rajamine.\nP-4 – Laiuse aleviku surnuaed.\nHoonete ehitamine keelatud, surnuaia laiendamisel vajalik detailplaneering.\nVE-5; VE-6; VE-7; VE-8; VE-9 – Laiuse aleviku ühepereelamute tsoonid.\nIgasuguseks ehitustegevuseks (juurde- ja ümberehitused, abi- ja kasvuhoonete ehitamine), kus muutub hoonete maapealne kubatuur rohkem kui 33%, tuleb taotleda Jõgeva Vallavalitsuselt detailplaneeringu algatamist. Antud aladel võib detailplaneeringu algatada ka ühe krundi ulatuses.\nVE-10; VE-11; VE-16; VE-17 – Laiuse aleviku ühepereelamute tsoonid.\nAntud tsoonid vajavad tervikuna detailplaneeringut. Detailplaneeringuga on vajalik ära näidata uute perspektiivsete elamuehitusalade jagamine kruntideks ja kruntide ehitusõigus.\nVE-12; VE-13; VE-14; VE-15 – Laiuse aleviku ühepereelamute tsoonid.\nAntud tsoonid on asustatud aegade jooksul taluhoonete ning uuemate ühepereelamutega läbisegi. Uute elamuehituskruntide loomiseks antud alale on vajalik algatada suurema maa-ala detailplaneering, olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemiseks, kus muutub hoone maapealne kubatuur rohkem kui 33% võib algatada detailplaneeringu vaid ühele krundile.\nKE-18; KE-19 – Laiuse aleviku korterelamute tsoon.\nMaa-ala on ette nähtud korterelamute ehitamiseks. Uusi elamuid sinna enam juurde ehitada ei ole otstarbekas. Hoonete sisemiseks ümberprojekteerimiseks on vaja taotleda vallavalitsusest projekteerimistingimused. Abihoonete ehitamiseks või hoonetele juurdeehituste tegemiseks, kus muutub hoone maapealne kubatuur rohkem kui 33%, on vaja algatada detailplaneering.\nÜ-Ä-20; Ü-Ä-21 – Laiuse aleviku ühiskondlike hoonete tsoon.\nProjekteerimistegevuse aluseks antud tsoonis on detailplaneering, kui hoone maapealne kubatuur muutub rohkem kui 33%. Vajadusel tuleb leida mõningatele hoonetele uued funktsioonid.\nÜ-Ä-22 – Laiuse aleviku likvideeritav tootmistsoon.\nTsoon on ette nähtud tulevikus, tootmishoonete amortiseerumisel, ümber kujundada äri- ja ühiskondlike hoonete tsooniks. Projekteerimistegevuse aluseks vajalik detailplaneering.\nT-23; T-24; T-26 – Laiuse aleviku tootmistsoon.\nVõib jääda kasutusele tootmistsoonina. Projekteerimistegevuse aluseks on vajalik detailplaneering, kui hoone maapealne kubatuur muutub rohkem kui 33%.\nT-25 – Laiuse aleviku tootmistsoon.\nKohalike elanike soovile vastu tulles võib jääda kasutusele tootmistsoonina. Tulevikus võiks siiski kaaluda tootmise kaotamist keset ühepereelamute tsooni – sinna võiks planeerida äri- või puhketsooni. Igasuguse projekteerimistegevuse aluseks on vajalik detailplaneering.\nPM-26 – Laiuse aleviku põllumajandustsoon.\nVõib jääda kasutusele põllumajandustsoonina. Uute kasvuhoonete või teiste ehitiste projekteerimise aluseks peab olema detailplaneering.\n7.2. Kuremaa aleviku tsoonid (vaata joonis GP–4 «Kuremaa aleviku tsoonid»)\nP-1; P-2; P-3; P-4; P-5; P-6 – Kuremaa aleviku puhke, pargi- ja parkmetsa tsoonid.\nEhitustegevus lubatud vaid erandjuhtudel, kui on tegemist hästi läbimõeldud loodust mittereostavate puhkeotstarbeliste objektidega. Järvekaitse tsooni lubatud vaid rannaehitised (riietuskabiinid, rannaatraktsioonid jm). Projekteerimistegevuse alustamiseks vajalik detailplaneering.\nP-7; P-8 – Kuremaa aleviku puhketsoonid.\nTsoonid on ette nähtud puhkeotstarbelistena. Ehitustena lubatud vaid puhkeotstarbelised ehitised, näiteks kämpingud, hostelid või muud. Projekteerimistegevuse aluseks on vajalik detailplaneering.\nP-9 – Kuremaa aleviku puhke- ja sporditsoon.\nTsoon on planeeritud staadioni ja teiste sportimisotstarbeliste ehitiste rajamiseks – garderoobid ja muud abiruumid olemas ujula ja spordikeskuse baasil. Projekteerimistegevuse aluseks vajalik detailplaneering.\nP-10 – Kuremaa aleviku perspektiivne puhketsoon.\nVõimalik vana veski rekonstrueerimine ja vajadusel juurdeehituse tegemine. Juurdeehituste puhul, kus hoone maapealne kubatuur muutub rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nP-11 – Kuremaa aleviku perspektiivne puhke- ja spordiväljakute tsoon.\nVõimalik tulevikus puhke- ja spordiotstarbeliste rajatiste rajamine, näiteks tenniseväljakud ja palliplatsid. Projekteerimistegevuse aluseks peab olema detailplaneering.\nR-12 – Kuremaa aleviku rannatsoon.\nEhitustegevus lubatud vaid erandjuhtudel, kui on tegemist loodust mittereostavate puhkeotstarbeliste objektidega (riietuskabiinid, rannaatraktsioonid, veevõtukohad, kogumismahutitega tualettruumid jm). Projekteerimistegevuse alustamiseks vajalik detailplaneering.\nVE-13; VE-14; VE-15; VE-16 – Kuremaa aleviku ühepere- ja ridaelamute tsoonid.\nLubatud väikeelamute ja kui tuletõrjenormid lubavad, siis ka väikeste abihoonete ehitamine. Ka iga väikese juurdeehituse ja kasvuhoone ehitamiseks peab olema projekt. Projekteerimistegevuse aluseks peab olema detailplaneering, kui hoone maapealne kubatuur muutub rohkem kui 33%.\nVE-17; VE-18; VE-19 – Kuremaa aleviku ühepere- ja ridaelamute tsoonid.\nNeed uued väikeelamute alad vajavad terve kvartali ühtset detailplaneeringut koos kruntideks jagamise ja ehitusõiguse seadmisega.\nÄ-VE-21 – Kuremaa aleviku äri-väikeelamute tsoon.\nLubatud äri-, väikeelamute ja abihoonete ehitamine detailplaneeringu alusel, välja antud projekteerimistingimuste alusel.\nKE-20; KE-22; KE-23; KE-24; KE-25; KE-26; KE-27 – Kuremaa aleviku korruselamute tsoonid.\nLubatud korruselamute ehitamine, abihooneid (garaažid, kuurid, laudad, kasvuhooned jm) nende juurde ei ole ette nähtud. Projekteerimistegevuse alustamiseks, kui hoone maapealne kubatuur muutub rohkem kui 33%, on vajalik detailplaneering.\nÜ-28; Ü-29; Ä-30; Ü-31; Ä-32; Ü-33; Ä-34 – Kuremaa aleviku ühiskondlike ja ärihoonete tsoonid.\nProjekteerimistegevuse alustamiseks vajalik detailplaneering, kui hoone maapealne kubatuur muutub rohkem kui 33%.\nÄ-T-35 – Kuremaa aleviku äri- ja tootmistsoon.\nVõib jääda kasutusele tootmistsoonina, kuid tuleb kaaluda ka tulevikus uue funktsiooni – ärifunktsiooni – sissetoomine. Projekteerimistegevuse alustamiseks vajalik detailplaneering, kui hoone maapealne kubatuur muutub rohkem kui 33%.\nT-36 – Kuremaa aleviku tootmistsoon.\nTsoon sobiv tulevikus garaažiühistute rajamiseks. Projekteerimistegevuse alustamiseks vajalik detailplaneering.\nPM-37; PM-38 – Kuremaa aleviku põllumajandustsoonid.\nPõllumajandusliku kasutusotstarbega maa. Ehitustegevus sellel maa-alal ei ole ette nähtud (ka mitte kilemajade ehitamine). Maa on mõeldud sektsioonelamutes elavatele inimestele aiamaadeks.\n7.3. Vaimastvere küla tsoonid (vaata joonis GP–6 «Vaimastvere küla tsoonid»)\nÜ-P-1 – Vaimastvere küla ühiskondlike hoonete ning puhke- ja pargitsoon.\nEhitustegevus pargis ei ole soovitatav, välja arvatud kooli juurdeehitus (võimla ja raamatukogu) ja tsooni idaosas asuvate hoonete rekonstrueerimine. Projekteerimistegevuse alustamiseks on vajalik detailplaneering, kui hoone maapealne kubatuur muutub rohkem kui 33%.\nP-2 – Vaimastvere küla puhketsoon.\nAntud ala on mõeldud sektsioonelamute juurde kuuluvaks haljasalaks. Tee äärde tuleks rajada kõrghaljastusega vöönd varjamaks elamurajooni lagedust. Ehitustegevus sellel alal ei ole ettenähtud.\nKE-3; KE-4 – Vaimastvere küla korruselamute tsoonid.\nLubatud korruselamute ja kui detailplaneering ette näeb nende juurde ka abihoonete ehitamine. Samasse tsooni võib ehitada soovi korral ka ridaelamuid. Ehitustegevuse aluseks on vajalik detailplaneering, kui hoone maapealne kubatuur muutub rohkem kui 33%.\nÜ-Ä-5; Ü-Ä-6 – Vaimastvere küla ühiskondlike- ja ärihoonete tsoonid.\nTsooni Ü-Ä-6 asuvad hooned võiksid tulevikus saada ühiskondlike või ärihoonete funktsiooni (kauplus, teenindus või muu). Hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus muutub hoone maapealne kubatuur rohkem kui 33%, ja uute hoonete ehitamisel peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailpalaneering.\n7.4. Jõgeva aleviku tsoonid (vaata joonis GP–3 «Jõgeva aleviku tsoonid»)\nP-1 – Jõgeva aleviku jõe-äärne kõrghaljastusega tsoon.\nEhitustegevus selles tsoonis on keelatud. Tuleb rajada kõrghaljastus ilmestamaks jõe äärt ning eraldamaks jõge tootmistsoonist.\nP-2; P-3; P-6; P-7; P-8 – Jõgeva aleviku puhketsoonid.\nEhitustegevus antud piirkondades pole ette nähtud, need alad on mõeldud haljasaladeks ning kasutamiseks elanikkonnale puhke otstarbel. Antud piirkonnad peaksid olema põhiliselt madala haljastusega, kõrghaljastus peaks rajatama vaid kindla läbitöötatud haljastusplaani järgi.\nP-4 – Jõgeva aleviku puhke- ja sporditsoon.\nAla ei ole ette nähtud hoonete ehitamiseks. Erandkorras on võimalik mõne väikese spordiks vajaliku ehitise projekteerimine detailplaneeringu alusel. Maa-alale on ette nähtud muruga kaetud spordiväljak, mida võib kasutada ka jõgedevahelisel saarel toimuvate ürituste puhul parkimisplatsina.\nP-5 – Jõgeva aleviku puhke- ja parkmetsa tsoon.\nAla on ette nähtud kasutamiseks puhkeotstarbel. Hoonete ehitamine sellel alal pole ette nähtud. Erandina võib sinna rajada tantsuplatsi, lõkkeaseme või mõne muu puhkeotstarbelise rajatise. Ala peaks säilima parkmetsana ning seal võib teha ilma projektita vaid hooldusraiet.\nP-9; P-10 – Jõgeva aleviku teedeäärsed haljasalad.\nAlad peaksid jääma haljasaladeks eraldamaks alevikku teedest. Vahetult tee äärde võiks istutada ka kõrghaljastust. Vahetult ühepereelamute kruntide taha kõrghaljastuse istutamine ei ole soovitatav, kuna see varjaks krundid lõunapäikese eest.\nA-11, A-12 – Jõgeva aleviku aianduskruntide tsoonid.\nMaa-ala on ette nähtud aiamaadeks. Ehitustegevust võib antud aladel lubada vaid pärast detailplaneeringu valmimist ja projekteerimistingimustega ette nähtud asjaolusid arvestades. Soovitatav oleks lubada vaid väikesemahulisi aiamajasid.\nA-13 – Jõgeva aleviku aiamajade ja suvilate tsoon.\nTuletõrje kujasid arvestades ja kvartali ühtset üldilmet säilitades on võimalik lubada ka aiamajade ümberehitamist väikesteks elamuteks. Hoonete ümberprojekteerimiseks, samuti ka abihoonete või kasvuhoonete projekteerimiseks tuleb taotleda vallavalitsusest projekteerimistingimused. Uute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus muutub hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nVE-14; VE-15; VE-16; VE-17; VE-18 – Jõgeva aleviku ühepereelamute tsoonid.\nIgasuguseks ehitustegevuseks (juurde- ja ümberehitused, abi- ja kasvuhoonete ehitamine) tuleb taotleda vallavalitsusest projekteerimistingimused. Uute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nVE-19; VE-43; VE-44 – Jõgeva aleviku perspektiivsed ühepere- ja ridaelamute tsoonid.\nMaa-ala on ette nähtud väikeelamute ehitamiseks. Alad vajavad kõigepealt detailplaneeringut, mille käigus toimub maa-ala jagamine kruntideks ja kruntidele ehitusõiguse seadmine.\nKE-20; KE-21; KE-22; KE-23; KE-24; KE-25; KE-26 – Jõgeva aleviku korruselamute tsoonid.\nMaa-ala on ette nähtud korruselamute ehitamiseks. Elamuid sinna enam juurde ehitada ei ole otstarbekas. Hoonete ümberprojekteerimiseks on vajalik taotleda vallavalitsusest projekteerimistingimused. On võimalik tulevikus mitme korteri kokkuehitamine jm. Ka abihoonete ehitamine on vaja seadustada. Uute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nKE-27; KE-28 – Jõgeva aleviku korruselamute tsoonid.\nAntud maa-alale uute elamute juurdeehitamine pole otstarbekas. Ka korterite sisemiseks ümberehitamiseks on vajalik taotleda vallavalitsusest projekteerimistingimused. Hoonete rekonstrueerimisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, on vajalik projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nÜ-29; Ü-30; Ü-Ä-31; Ü-Ä-32; Ü-Ä-33; Ü-34; Ü-35; Ü-Ä-36 – Jõgeva aleviku ühiskondlike ja ärihoonete tsoonid.\nUute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering. Vana mõisakompleksi tuleb säilitada ning talle tuleb leida funktsioon.\nÄ-37 – Jõgeva aleviku ärihoonete tsoon.\nTsoon on ette nähtud ärihoonete ehitamiseks. Projekteerimistegevuse aluseks on vajalik detailplaneering.\nT-38; T-39; T-40; T-41 – Jõgeva aleviku tootmistsoonid.\nVõivad jääda kasutusele tootmistsoonina. Uute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nL-42 – Jõgeva aleviku loomapidamistsoon.\nVõib esialgu jääda kasutusele loomapidamistsoonina, kuid peaks siiski kaaluma ühislauda kaotamist sellest tsoonist. Projekteerimistegevuse aluseks on vajalik detailplaneering.\nP-45 – Jõgeva aleviku puhketsoon.\nAla on ette nähtud kasutamiseks puhkeotstarbel. Hoonete ehitamine antud alal pole ette nähtud. Võimalik kasutusele võtta turismi arendamisel.\n7.5. Kurista küla tsoonid (vaata joonis GP–7 «Kurista küla tsoonid»)\nP-1; P-2; P-3 – Kurista küla haljastus- ja puhketsoonid.\nTsoonid peaksid jääma kasutusele puhke- ja haljasaladena. Parki tuleb kujundada ning jätta kasutusele pargina. Hoonete ehitamine nendesse tsoonidesse pole ette nähtud.\nVE-4; VE-5; VE-6; VE-7 – Kurista küla väikeelamutsoonid.\nTsoonid peavad jääma kasutusele väikeelamutsoonidena. Uute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nKE-8; KE-9; KE-10 – Kurista küla korruselamutsoonid\nÜ-11; Ü-Ä-12; Ü-Ä-13 – Kurista küla ühiskondlike ja ärihoonete tsoonid\nTsoonid peavad jääma kasutusele ühiskondlike ja ärihoonete tsoonidena. Uute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab projekteerimistegevuse aluseks olema detailplaneering.\n7.6. Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid»)\nÄ-VE-1 – Mustvee maantee äärne äri- ja väikeelamutsoon.\nTsoon on ette nähtud ärihoonete ja osaliselt vajadusel väikeelamukruntide (ridaelamute) planeerimiseks. Tsooni põhjaosas, päris Mustvee maantee ääres peaks asuma kõrghaljastusega vöönd. Uue tsooni planeerimiseks tuleb planeerida kogu tsoon koos maa-ala jagamisega kruntideks ja kruntidele ehitusõiguse seadmisega.\nÄ-T-VE-2 – Mustvee maantee äärne äri-, tootmis- ja väikeelamutsoon.\nTsoon on ette nähtud äri- ning tootmishoonete ja osaliselt vajadusel väikeelamukruntide (ridaelamute) planeerimiseks. Tsooni põhjaosas, päris Mustvee maantee ääres peaks asuma kõrghaljastusega vöönd. Uue tsooni planeerimiseks tuleb planeerida kogu tsoon koos maa-ala jagamisega kruntideks ja kruntidele ehitusõiguse seadmisega. Tootmismaana on lubatud vaid väiketootmisettevõtete või näiteks liiklusvahendite remondikomplekside maa, kusjuures detailplaneeringu tingimuste andmisel tuleb erilist tähelepanu pöörata hoonete välisilmele. Planeeritavate hoonete fassaadid peavad olema liigendatud ning kaalutletud arhitektuurse lahendusega, hoonete maksimaalne kõrgus ei tohiks ületada 9 meetrit.\nP-3; P-4; P-5; P-6 – Jõgeva linna äärsete haljastustsoonid.\nEhitustegevust nendes tsoonides pole ette nähtud. Tuleb rajada kõrghaljastus ilmestamaks Jõgeva linna ümbrust.\nP-7 – Pedja jõe idakalda äärne haljastustsoon.\nSellest 50 m laiune tsoon peab jääma kasutusele haljastutsoonina. Sinna tuleb rajada kõrghaljastus, mis eraldaks tsoonist välja jäävad perspektiivsed ehitised jõest. Hoonete ehitamine selles tsoonis on keelatud.\nP-8; P-9; P-10; P-11; P-49 – Jõgeva linna ja Siimusti vahelised puhke- ja haljastustsoonid.\nNeed tsoonid peavad olema läbimõeldud haljastuse lahendusega ja võimaldama linnaelanikel nende kaudu loodusesse pääseda. Samuti võib tulevikus planeerida sinna võimalikke golfiradasid, ratsutamisvõimalusi, kardirada ja lennuvälja purilennukitega lendamiseks. Hoonete ehitamine nendes tsoonides pole ette nähtud. Need tsoonid peavad pakkuma igakülgseid aktiivse puhkamise võimalusi.\nP-12; P-13; P-14 – Siimusti aleviku puhke- ja parkmetsa tsoon.\nHoonete ehitamine antud piirkonnas pole ette nähtud. Alad on mõeldud kasutada parkmetsana ja teest idapool asuv lagendik (vaata joonis GP–2 «Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse tsoonid» tsoon P-13) mänguväljakuna, vajadusel võib neile aladele rajada nn terviserajad ning selleks vajalikud väikevormid. Suuremad haljastuse muudatused ning teede rajamised vajavad detailplaneeringut.\nP-15 – Siimusti aleviku puhketsoon.\nTsoon on ette nähtud puhketsooniks. Ehitustegevus sellel alal pole ette nähtud. Maa-alale on mõeldud rajada jalgpalliväljak.\nÄ-16; Ä-17; Ä-18; Ä-19; Ä-20 – Linna lähiümbruse äritsoonid.\nTsoonid on ette nähtud võtta tulevikus kasutusele äritsoonidena. Kõik tsoonid vajavad terviklikku detailplaneeringut koos maa-ala jagamisega kruntideks ja kruntidele ehitusõiguse seadmisega.\nÜ-Ä-21; Ü-Ä-22; Ü-23; Ü-24; Ä-25 – Siimusti aleviku ühiskondlike- ja ärihoonete tsoonid.\nMaa-ala on ette nähtud ühiskondlike- ja ärihoonete ehitamiseks. Uute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus muutub hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nVE-26; VE-27; VE-28; VE-29; VE-30; VE-31 – Linna lähiümbruse väikeelamute tsoonid.\nMaa-alad on ette nähtud ühepere-, paaris- või ridaelamute ehitamiseks. Uue tsooni planeerimiseks tuleb planeerida kogu tsoon koos maa-ala jagamisega kruntideks ja kruntidele ehitusõiguse seadmisega. Olemasolevates tsoonides uute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nVE-32; VE-33; VE-34; VE-35; VE-36 – Siimusti aleviku väikeelamute tsoonid.\nIgasuguseks ehitustegevuseks (olemasolevate hoonete juurde- ja ümberehitamine ning uute abi- ja kasvuhoonete ehitamine) tuleb taotleda vallavalitsuselt projekteerimistingimused. Uute elamukruntide moodustamise aluseks ja uute hoonete ehitamiseks ning olemasolevatele hoonetele juurdeehitamise tegemiseks, kus muutub hoonete maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema detailplaneering.\nVE-37 – Siimusti aleviku väikeelamute tsoon.\nTsoon on ette nähtud ühepere-, rida- ja paariselamute ehitamiseks. Projekteerimistegevuse aluseks peab olema detailplaneering, mis jagab maa-ala kruntideks ning määrab kruntide ehitusõiguse.\nÄ-38 – Linna lähiümbruse äritsoon.\nTsoon vajab detailplaneeringut. Tsooni võib ette näha bensiinijaama rajamise.\nT-39; T-40 – Jõgeva linna lähiümbruse tootmistsoonid.\nAlad on ette nähtud tootmistsoonideks. Uue tsooni planeerimiseks tuleb planeerida kogu tsoon koos maa-ala jagamisega kruntideks ja kruntidele ehitusõiguse seadmisega. Olemasolevates tsoonides uute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nT-41; T-42; T-43; T-44; T-45 – Siimusti aleviku.\nMaa-ala on ette nähtud tööstuse otstarbeks. Tsooni T-42 punase viirutusega tänavapoolne osa peaks kujunema heakorrastatud ühiskondlike hoonetega (kauplused, kontorid jm.) tsooniks, millel on otseühendus tööstusega. Uute hoonete ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nKE-46; KE-47; KE-48 – Siimusti aleviku korterelamute tsoonid.\nMaa-ala on ette nähtud korterelamute ehitamiseks. Uusi elamuid sinna enam juurde ehitada ei ole otstarbekas. Hoonete ümberprojekteerimiseks on vaja taotleda vallavalitsuselt projekteerimistingimused. Ka abihoonete ehitamine tuleb seadustada. Uute hoonete (abihooned) ehitamisel ja olemasolevatele hoonetele juurdeehituste tegemisel, kus suureneb hoone maapealse osa kubatuur rohkem kui 33%, peab olema projekteerimistegevuse aluseks detailplaneering.\nPM-50; PM-51; PM-52; PM-53 – Siimusti ja Jõgeva linna lähiümbruse põllumajandustsoonid.\nEhitustegevus nendes tsoonides pole ette nähtud. Maa on mõeldud põllumajanduslikuks tootmiseks.\nJõgeva linna veehaare\nJõgeva linna veehaarde võib Jõgeva Linnavalitsus võimalusel munitsipaliseerida.\nPainküla puhketsoon vajab detailplaneeringut ja on mõeldud turismi arendamiseks ja kämpingute ehitamiseks.\n7.7. Jõgeva linn\nJõgeva linn tekkis Jõgeva mõisa juurde tänu raudteele ja teede ristile: Narva, Kohtla-Järve–Viljandi, Pärnu ja Rakvere–Tartu, samas ka Tallinn–Tartu (Piibe maantee). Jõgevale anti alevi õigused 1919. aastal. Alevis oli sel ajal 95 maja ja 817 elanikku. Jõgeva sai linna õigused 1938. aastal. Linnas oli sel ajal 160 maja ja 1400 elanikku. Sõjas hävis umbes 70% Jõgeva linnast. Elanike arv Jõgeval oli 1969. aastal umbes 3400 inimest. Elanike arv Jõgeva linnas 1998. aasta 1. jaanuari seisuga oli 6564 inimest. Kuna ümbruskonnas on väga viljakad põllumaad ja peamine tegevusvaldkond on olnud põllumajandus, on puudunud vajadus tööstuse arenguks.\nAjaloolis-kultuuriliselt on Jõgeva valla territoorium põhiosas endine Laiuse kihelkond. Peaaegu täiesti uus ja uue rahvastikuga asustus selles on Jõgeva linn. Valla territoorium jagunes vene okupatsiooni ajal väiksemateks aladeks oma tõmbekeskustega – Jõgeva linn ja alevik, Vaimastvere, Laiuse, Kuremaa ning uuema osana Siimusti.\nPraeguseks on Jõgeva linn maakonnakeskus ja Jõgeva valla suurim tõmbekeskus ning orgaaniline keskus ja peaks moodustama Jõgeva vallaga ühtse terviku. Sotsiaal-majanduslikust seisukohast peaks Jõgeva valda ja Jõgeva linna käsitlema koos.\nJõgeva vallal ja Jõgeva linnal on ühised huvid järgmistes eluvaldkondades:\n7.7.1. Ühine piir ja territoriaalsed huvid\nLinna elanikel on valla territooriumil asuvaid valdusi (suvilad, talumajad jm), samuti asub enamus puhketsoone ja ka kalmistud valla territooriumil.\n7.7.2. Ühiselt kasutatavate loodusressursside säästlik haldamine ja keskkonnakaitse:\npõhja- ja pinnavee kasutus ja kaitse (linna veehaare asub valla territooriumil ning igasugune reostus mõjub mõlemale);\nühised puhkealad ja veekogud (Kuremaa ja Laiuse järved ujumiskohtadena, Jõgeva aleviku park, Siimusti mets, Kassinurme, ühine Pedja jõgi ja seal asuvad kaks tammi ning paisjärved vajavad ühtset haldamist ja korrastamist);\njäätmemajandus (ühine prügimägi Toobal, mis vajab sulgemist ja ühine jäätmekäitlus);\notstarbekas on Jõgeva vallal ja linnal ühise jäätmejaama rajamine eeldatavasti linna territooriumile, puhastusseadmete vahetusse lähedusse;\nkeskkonnareostus ja järelevalve – puhastusseade Jõgeval, millega ühendatakse ka Jõgeva alevik; tööstusest tekib naftasaaduste reostus; elamute kontsentratsioonist – katlamajadest – õhureostus; transpordi koondumisest linna tekib õhureostus ning linna lähiümbruses on ka pinnasereostus);\nmaavarad (liiv, kruus) – linnal puuduvad, kaevandamine toimub Jõgeva valla territooriumil.\n7.7.3. Turism, sport ja massikultuur:\nturismiobjektid ja marsruudid on Jõgeva linnal ja vallal ühised – ühte kohta tulles külastab turist tavaliselt ka teist;\npuhkealad (Kuremaa ja Laiuse järved ning lossivaremed, Jõgeva aleviku park, Siimusti mets, Kassinurme, oleks vaja vähemalt ühte hotelli või kämpingut näiteks Kuremaale);\npiirkonnale olulised spordirajatised on Jõgeva linnal ja vallal ühised (Kuremaa spordikompleks, spordikeskus «Virtus» Jõgeval ja perspektiivne täismõõtmeline staadion Jõgeva linnas);\nkultuurirajatised (kui kusagil Jõgeva linna või valla territooriumil toimub mingi suurem kultuuriüritus, tuleb osavõtjaid igalt poolt ümbruskonnast, samuti ka kultuurirajatiste puhul on kasutajaid mõlema omavalitsuse territooriumilt; oleks vaja ühe ühise suurema massiürituste läbiviimise koha väljaehitamine näiteks Kuremaale);\nkalmistud (Jõgeva linnal puudub kalmistu, surnuid maetakse peamiselt Siimusti ja Laiuse kalmistule).\nHaridusteenuste osas võimaldaks ühise haridussüsteemi loomine tõsta hariduse kvaliteeti – õpetajatele oleks lihtsam anda täiskoormust ning võtta tööle kõigi erialade spetsialiste, samas ei tähendaks see väikeste maakoolide sulgemist:\nhuvikoolid (peaksid olema ühised ning asuma seal, kus on selleks eeldused olemas – näiteks spordikool võiks olla Kuremaal);\nraamatukogud (võiksid olla ühtse süsteemina).\n7.7.5. Tervishoid, päästeteenistus ja korrakaitse\nLinnal ja vallal on ühine perearstide süsteem, samuti ka kogu muu tervishoiu-, korrakaitse- ja päästeteenistusesüsteem.\n7.7.6. Liiklusskeemid ja ühistransport\nLiiklusskeemid ja ühistransport on Jõgeva linnal ja vallal väljakujunenud ühine. Mõlemale oleks oluline Jõgeva linna korraliku bussijaama rajamine.\n7.7.7. Elanikkonna tööhõive\nPaljud linnaelanikud käivad tööl vallas ja ka vastupidi. Suurimateks tööandjateks linnale on Painküla, Siimusti oma väikeettevõtetega, Siimusti erivajadustega laste kool, koolid üldse ning palju kasutatakse linna töötuid hooajatöödel.\nOmavalitsused on dubleeritud, samal ajal puudub mõlemas omavalitsuses raha kõikide erialade spetsialistide tööle võtmiseks. Ühinemisel kaoks dubleerimine ja suureneks spetsialiseerumine, seega administratiivteenuste kvaliteet suureneks ja halduskulud väheneksid.\nOmavalitsuste investeeringuid oleks võimalik pärast omavalitsuste ühinemist koondada põhiobjektidele (sotsiaal-kultuuriobjektidele) ning kaugemas tulevikus annaks see kahtlemata kokkuhoidu.\nSeega oleks vajalik senisest suurem koostöö kõigis eluvaldkondades.\nJõgeva linna ja valla ühinemisel jääks territoorium ja halduskeskused samadeks, sest juba looduslikult ja ajalooliselt on antud territoorium üks tervik – endine Laiuse kihelkond, samas ei ole vaja ka lisakulutusi teedele, transpordiühendusele ning sidele. Ühinemisel kaoks halduskorralduses dubleerimine ja suureneks spetsialiseerumine, seega administratiivteenuste kvaliteet suureneks ja halduskulud väheneksid.\n1. ÜLDPLANEERINGU PÕHIKAART M 1:40 000 GP–1\n2. SIIMUSTI JA JÕGEVA LINNA LÄHIÜMBRUSE TSOONID M 1:10 000 GP–2\n3. JÕGEVA ALEVIKU TSOONID M 1:10 000 GP–3\n4. KUREMAA ALEVIKU TSOONID M 1:10 000 GP–4\n5. LAIUSE ALEVIKU TSOONID M 1:10 000 GP–5\n6. VAIMASTVERE KÜLA TSOONID M 1:5 000 GP–6\n7. KURISTA KÜLA TSOONID M 1:5 000 GP–7