Tuli viimase tõrvaahju koldes\nTõrvavabriku tehnoloogia on esmapilgul imelihtne. Raielankidelt juuritakse linttraktori abil männikännud. Need veetakse koju ja saetakse väiksemateks tükkideks. Rohkesti tõrva sisaldavad puukobakad laadidakse 3,5kantmeetrise mahutavusega suurt tünni meenutavasse hermeetilisse põletusahju. Kõrval asuva võimsa pliidi alla tehakse tuli. Soojus juhitakse kände sisaldavasse põletusahju.\n«Kütta tuleb umbes 36 tundi, et kogu tõrv kätte saada,» selgitab Raimond Pärtmaa. Kõigepealt hakkab eralduma vesi. Kändude kuumutamisest tekkiv aur juhitakse läbi suure roostevaba jahuti, kus kondenseerub toortärpentin. Kõige lõpuks voolab põletusahju allosas olevast torust suurde katlasse tõrv. Tärpentin tilgub tünni, vesi settib anuma põhja. Tõrv tõstetakse katlast vaatidesse.\n«Ühest ahjutäiest saame 30 liitrit toortärpentini ja 120 liitrit männitõrva,» väidab Rene Pärtmaa.\n«See on minu teada ainus tegutsev tõrvaahi Eestis,» nendib põline ehitusmees Raimond, kes annab tõrvaajamise saladusi üle oma pojale Renele.\nTõrvaahju ehitamise idee tekkis Pärtmaadel vanemate meestega juteldes, kes eesti ajal Mooste tõrvavabrikus töötanud olid. «Üks vanem mees tegi joonised, mina hakkasin nende järgi katsetama, esimese ropsuga oleks tärpentinigaasidest õhku lennanud,» meenutab Raimond. Katsetusteks ja koduse pisivabriku rajamiseks kulus kolm aastat ja palju tööd.\nKalja talus aetud männitõrval on iseloomulikult meeldiv lõhn ja üsna tume värv. Mehed on ise uhked selle üle, et nad oma tootmises mingeid keemilisi lisandeid ei kasuta ja produkt on täiesti looduslik.\nPärtmaad võiks endi sõnul tõrva toota tonnide viisi, aga kahjuks pole oma kauba turustamine just meeste tugevaim külg.\nTuttava keemiku abil on teada saadud, et Kalja talu männitõrvas on 17% tärpentini, 1% mehhaanilisi lisandeid, 81% fenoole ja 0,5% vett. Männitõrva kasutatakse paatide töötlemiseks, puidu immutamiseks, korrosioonitõrjeks. Ehitustöödel kasutamiseks on männitõrva hea lahjendada lina- või rapsiõliga.\n«Meie käest on tõrva ostmas käinud isegi Saaremaa paadimeistrid ja palkmajadega tegelevad ehitajad,» nendib Raimond.\nOma produkti turustamiseks on Pärtmaad pöördunud endise kohaliku majandijuhi Voldemar Auni poole, kes Põlvas ehitusmaterjalide kauplust peab ja ASi Orava Lina juhib. Aun propageerib männitõrva kasutamist segatuna linaõliga.\n«Sellise seguga on hea katta näiteks sauna seinad ja põrandad, männitõrv koos linaõliga pikendab nii eterniit- kui ka sindlikatuse eluiga tunduvalt,» selgitab Aun. Põlvamaal on linaõliga lahjendatud männitõrvaga kaetud puitaedu, -konstruktsioone, ristpalkmaju. Männitõrva vajavad restauraatorid ja muuseumid.\n«Meil see aeg alles tuleb, kus kõik looduslik ja puhas taas au sisse tõstetakse,» on Aun veendunud.\nLinaõliga segatud männitõrva liiter maksab ligikaudu 25 krooni.\nMännitõrval on suhteliselt vähe tarbijaid ja tootjad jõukusega uhkustada ei saa.


Eerik-Niiles, salapärane riigimees — Sirp\nEerik-Niiles, salapärane riigimees\nSee ei tähenda, et Eerik-Niiles Kross jääks kuidagi oma ema Ellen Niidu või isa Jaan Krossi varju. Tema ampluaa on siiski täiesti teistsugune. Ja tal on ilmselgelt vedanud, et tema küpsemise ja ülikooliaeg langes Eesti ja tegelikult kogu maailma uuema ajaloo ühte huvitavamasse perioodi, kui Eestis hakkasid uuesti puhuma vabadusetuuled ja Nõukogude Liit lagunes. Raamatu avaloos “Kuidas Raua tänava koolis algas N Liidu lagunemine” räägib Kross sellest, kuidas temast ja ta Tallinna 21. keskkooli kaaslastest, kelle hulgas oli ka Kaarel Tarand, said juba 80ndate algul nõukogude süsteemi vastalised. Üheks selle ilminguks oli Gustav Suitsu sini-must-valgest lipust kõneleva luuletuse ettelugemine kooliraadios ja Samuil Maršaki muinasjutu “Tare-tareke” etendamine nõukogude süsteemi mõnitaval moel. Viimane jõudis väidetavalt ka KGB juhi Karl Kortelaineni ja EKP peasekretäri Karl Vaino huviorbiiti.\nTeistes lugudes jutustab ta juba Eesti üliõpilasorganisatsioonidest ja lähemalt Eesti Üliõpilaste Seltsis taastamisest 1988.-89. aastal. Mõne värvika seiga leiavad siit kindlasti need, kes on huvitatud kõikvõimalikest vandenõuteooriatest. EÜSi tegevuse taastamise initsiaatoritena ja hilisemate liikmetena nimetab Kross iseennast, Jüri Luike, Tiit Pruulit ja Indrek Tarandit. Kuna Krossi sõnul “ei olnud siiski päris kindel, kas ülikooli võimud lubavad taastada mõne ametlikult ikka veel keelustatud ja natsionalistlikuks kuulutatud sõjaeelse organisatsiooni, otsustati algatuseks luua n.-ö. näidisseltsina nime poolest uus, kuid sisuliselt vanu traditsioone järgiv ühendus.” (lk 44). Krossi ettepanekul sai seltsi nimeks EÜS Sodalicium, mille nimes olev “EÜS viitas Krossi sõnul vanadele põhimõtetele ja “Sodalicium” tähendas sõpruskonda või salaliitu. EÜS “Sodaliciumi” esimeheks sai Jüri Luik.\nVanaks heaks EÜSiks muutus selts 1989. aastal sügisel, mil see ametlikult registreeriti. EÜS Sodaliciumi meeskond arvati seejuures täies koosseisus EÜSi liikmeks. EÜSis loodi muuhulgas ka poliitiline toimkond, kuhu kuulusid vil! Sulev Kannike ja ksv! Jüri Luik. Võib-olla kuskilt siit pärineb ka laialt levinud vandenõuteooria, et Eesti riiki juhib tegelikult EÜS, ja mine tea, ehk seletub siitkaudu ka sõjaväeluure hiljuti avalikuks tulnud skandaalne huvi nimetatud isikute vastu. Aga ilmselt on paratamatu, et kui üks salaliit kord luuakse, siis müüt selle olemasolust ei sure. Kindlasti toidab seda müüti ka EÜS Sodaliciumi ristiisa Krossi tegevus kuskil hämara salapära piirimail.\nEdasi jätkab Kross Eesti ajalooga, tehes seda rahvusliku ajalootõlgenduse kaanoneid järgides. Juttu on nii Liivi sõjast, Põhjasõjast kui ka Vabadussõjast ning mõistetavalt Teisest maailmasõjast ja sellele järgnenud sündmustest. Oluline on Krossi jaoks näiteks küsimus, missugune oli Eesti kaitsja munder Teises maailmasõjas. Ta ei nõustu Andrei Hvostoviga, et see munder kuulus SS-ile. Krossi sõnul sõdis Eesti Teises maailmasõjas NSV Liidu vastu ja kaotas, ning munder ei omanud selles sõjas tähtsust, sest paratamatult tuli valida pool, kus sõdida. Kui otsida Eesti kaitsja visuaalset sümbolit Teises maailmasõjas, siis Krossi arvates sobib selleks “kõige paremini mõõgaga käsi, Vabadusristi südamik” (lk 71). Teisal leiab Kross, et Kaitseliidu mundris eestlasi oli rindel hoopis rohkem kui SSi mundris eesti mehi (lk 132). Mundri küsimus on ta arvates tähtis selleks, et täpsemini identifitseerida, keda siis ikkagi kujutab mees nn Lihula ausambal ja keda esindab pronksmees Tõnismäel.\nViimase suhtes pole Krossil vähimatki kõhklust: “Tallinna kesklinnas seisab /—/ monument neile, kes septembris 1944 Pikast Hermannist Eesti lipu alla kiskusid ja kelle küüsist pääsesime viiskümmend aastat hiljem. /—/ Tallinna kesklinnas on eesti vabaduse hävitajate mälestusmärk. /—/ Ja Eesti poliitikud kasutavad selle säilitamislubadust häälte ostmiseks vene poliitikutelt, tehes näo, et tegu pole poliitilise küsimusega. Võib-olla peab vene poliitikud appi kutsuma. Nad võiksid aru saada, et suurele osale eestlastele on see monument vastik ja selle hoidmine praegusel kohal arusaamatu.” (lk 305).\nKeda täpselt Kross vene poliitikute all silmas peab, kas Eestis või Venemaal tegutsevaid, jääb teadmata, kuid ilmselt on tegemist vaid retoorilise võttega. Küllap teab Krossi isegi, et tegelikult pole vene poliitikutelt abi loota, eriti neilt, kes jäävad teisele poole idapiiri. Kui süveneda näiteks Krossi julgeolekuteemalisse peatükki, siis vähemasti Venemaa vene poliitikuid ta eriti ei usalda; võtted ehk nn aktiivmeetmed, mida Vene poliitikas kasutatakse, pärinevad ta kinnitusel veel Dzeržinski aegadest: “Aktiivmeetmed, KGB lingos aktivkad, on vana äraproovitud vahend välisriikide valitsuste ja avaliku arvamuse mõjutamiseks Moskvale meelepärases suunas. Aktiivsed meetmed seisnevad meediamanipulatsioonides, mis viiakse läbi desinformatsiooni, osavalt esitatud pooltõdede või kompromiteerivate materjalide levitamise teel,” kirjutab Kross (lk 286).\nTäna, Krossi tekstidest veidi hilisemas ajas, võib tõdeda, et Vene poliitikud kasutavad aktivka’sid ka pronksmehe küsimuse eskaleerimiseks ja Eesti diskrediteerimiseks. Loota, et vene poliitikud mõistavad, kui vastik on see pronksmees eestlastele, on väga naiivne. Kui kellelegi ehk tuli pähe seda tõsiselt võtta.\nKross pakub veel enne NATO laienemist ja NATO-Vene Nõukogu loomisele viidates välja omapoolse salaplaani, kuidas Vene küsimust NATOs utiliseerida. Krossi arvates on Eestil NATO liikmena unikaalne ressurss – mõnikümmend tuhat Eestis sündinud, kuid emakeelena vene keelt rääkivat sõjaväekõlbulikku meest, kellest 4000 on läbinud ajateenistuse ja kellest osa on osalenud ka välismissioonidel. See avab Krossi arvates võimaluse mõelda “eestivenelastest koosneva professionaalse üksuse loomisele rahvusvahelistel missioonidel osalemiseks.” Kross leiab, et “NATO-Vene tärkavas sõjalises koostöös ja NATO uute partnerite integreerimisel Kaukaasias ja Kesk-Aasias oleks taolisel üksusel unikaalsed võimalused” (lk 295). Kross ei kahtle seejuures eestivenelaste lojaalsuses ja peab vastupidiseid väiteid populismiks. Muidugi, Aafrikasse võiks selle loogika kohaselt saata vaid lääneriikide neegritest koosnevaid rahuvalveüksusi ning Afganistani ja Iraaki oleks paslik läkitada USA ja Euroopa islamipäritolu kodanikke. Aga millegipärast seda ei tehta. Võib-olla seepärast, et ühtekuuluvustunne kohalike elanikega võib saada pigem takistuseks ja viia üksused kontrolli alt välja.\nPatt oleks Krossist mööda minna kui Lähis-Ida ja Kesk-Aasia regiooni analüütikust, olgugi et need teemad on kõnealuses raamatus suhteliselt vähe esindatud, piirdudes vaid paari artikliga. Selles kontekstis räägib Kross nn karikatuurikonfliktist ja nation-building’ust Iraagis. Esimeses analüüsib Kross põhjalikult Lähis-Ida riikide erinevat reaktsiooni Taani ajalehes Politiken avaldatud prohvet Muhamedi pilavatele karikatuuridele. Teises arutleb ta, kui hästi või halvasti sobib möödunud sajandi 60ndatel endiste koloniaalriikide ülesehitamisega alanud nation-bilding Iraagi konteksti. Kross kahtleb, et demokraatiast võiks saada Iraagi riigiloomise ideoloogia, pigem võiks see ta arvates olla vana Bagdadi-keskse “hiilguse ja kultuursuse” taastamine, mis tugineb Mesopotaamia, Babüloonia, Assüüria ja Saladini impeeriumi traditsioonidel (lk 221).\nPannes küll kahtluse alla demokraatia ekspordi mõttekuse islamiriikidesse, esindab Kross USA küsimuses ometi ortodoksset positsiooni ja õigustab Ameerika Ühendriikide tegevust nii Afganistani pommitamisel kui ka USA (tollal veel kavandatavat) sissetungi Iraaki. Muu hulgas vaidleb ta vastu Rein Rauale, kelle arvates on mõlemad aktsioonid vastuolus rahvusvahelise õigusega. Iraagi ja Husseiniga seoses toob Kross negatiivseks eeskujuks 1936. aasta Müncheni kokkuleppe, mille tulemusel lasid lääneriigid Hitleril takistamatult tegutseda. “Võib-olla oleks Iraagi ründamata jätmine sama, mis Hitleri rahustamine 1936. aastal?” küsib Kross retooriliselt (lk 253).\nTäna ei ole me selles küsimuses targemad. Hussein on hukatud, aga õiglust ja rahu pole selles riigis ometi. Kui islamimaailm nimetab saatana teenriks hoopiski Bushi, siis siin seisab üks arusaam teise arusaama vastu, ja mina küll ei tahaks olla kohtumõistjaks, kummal on õigus. Või kas selles küsimuses üleüldse ongi õigust. Tagantjärele targana võin tõdeda, et sissetung Iraaki oli rumal ja mõttetu tegu ning sünnitas hulganisti probleeme juurde ka läänemaailmale.\nKokkuvõtlikult näib julgeolekuanalüütik Krossi positsioon Eesti julgeolekupoliitikas ja ka hoiakutes USA suhtes vägagi hästi ühtivat Eesti ametlike hoiakutega. Ehk teisisõnu, kui Kross analüüsib julgeoleku küsimusi, siis teeb ta seda pigem ikkagi riiklikust, mitte isiklikust vaatepunktist. Nii on ta Eesti riigimees isegi siis, kui ta parasjagu riigiametis ei ole. Või – kes seda täpselt teab, kas ta on ametis või mitte.\nMina panen siin nüüd punkti. Kes tahab rohkem teada, lugegu raamatut. Kross kirjutab ju hästi ja soravalt, mõnikord tõesti võtab oraatorliku riigimehe positsiooni, aga igav ei hakka.


Uudised - Eestlaste nädalavahetus välismaal: Treier hiilgas Itaalias, Vene skooris Hispaanias kaugelt\n-Kaspar Treier | Foto: EKL\nMöödunud nädalavahetusel olid Euroopa korvpalliväljakutel taas tegevuses paljud Eesti koondislased, kui meie mehed tegid ilusaid esitusi nii Itaalia kui Hispaania kõrgliigades ning olid resultatiivsed ka Saksamaal peetud hooajaeelsetes kontrollmängudes.\nItaalia korvpalli kõrgliigas teenis Kaspar Treieri koduklubi Sassari Dinamo pühapäeval suure võidu, kui võõral väljakul alistati 92:72 (21:10, 23:13, 18:21, 30:28) Rooma Virtuse meeskond. Vahetusest sekkunud Kaspar Treier teenis 27 minutit mänguaega, mille jooksul viskas 15 (vabavisked 2/2, kahesed 2/3, kolmesed 3/6) punkti. Lisaks võttis ta 7 lauapalli, andis ühe korvisöödu, tegi ühe vaheltlõike ja 3 isiklikku viga.\nHenri Drelli koduklubi Pesaro Victoria Libertas oli pühapäeval võõrsil vastamisi Veneetsia Umana Reyer võistkonnaga, kelle üle saadi kindel 90:72 (19:23, 22:15, 23:17, 26:17) võit. 13 minutit mänguaega teeninud Henri Drell viskas Pesaro eest 5 punkti (vabavisked 1/2, kahesed 2/3, kolmesed 0/1). Veel andis ta ühe korvisöödu ja tegi 3 isiklikku viga.\nHispaania meistriliigas palliv Siim-Sander Vene ja Fuenlabrada on käimasoleval hooajal endiselt ilma võiduta, sest võõrsil peetud kohtumises tuli alla vanduda Tenerifele 87:91 (16:15, 18:29, 19:17, 34:30). Algviisikus mängu alustanud Eesti koondise kapten viskas 25 minutiga 17 punkti (kahesed 1/3, kolmesed 5/9), millega oli oma meeskonna paremuselt teine skoorija. Lisaks võttis 29-aastane Vene viis lauapalli, andis ühe resultatiivse söödu, tegi kaks vaheltlõiget ja neli isiklikku viga.\nSander Raieste ja Baskonia said Hispaania meistriliigas valusa kaotuse, kui viimaste sekundite heitluses tuli tunnistada Burgose 89:91 (16:23, 22:25, 31:18, 20:25) paremust. Nagu tavaks saanud, alustas Raieste mängu algviisikus ja viskas pea 6 minutiga 2 punkti (kahesed 1/1, kolmesed 0/1), võttis ühe lauapalli, tegi ühe pallikaotuse ja ühe isikliku vea.\nJanari Jõesaar ja Manresa teenisid kahe võidu kõrvale kolmanda kaotuse, kui koduväljakul peetud tasavägises kohtumises jäädi alla Andorra Morabancile numbritega 64:69 (14:20, 18:9, 16:17, 16:23). Seni vaid kolmandas mängudevoorus korralikud minutid saanud 26-aastane Jõesaar väljakule ei pääsenud ja pidi ainsa mängijana oma võistkonnast toimuvat pingilt jälgima.\nHooajaeelseid kontrollmänge pidav Martin Paasoja ja Real Valladolid alistasid võõral väljakul samuti Hispaania esiliigas palliva Caceresi kindlalt 93:73 (18:10, 21:18, 23:23, 34:19). Algviisikus mängu sekkunud 191 cm pikkune Paasoja tõi koduklubile pea 18 mänguminutiga 10 punkti (kahesed 2/3, kolmesed 2/2) ja oli sellega meeskonna paremuselt teine punktitooja. Lisaks võttis 27-aastane hiidlane ühe lauapalli, jagas neli tulemuslikku söötu, tegi kolm vaheltlõiget, neli pallikaotust ja kaks isiklikku viga.\nLeedu korvpalli kõrgliigas võõrustas Kristjan Kitsingu koduklubi Vilniuse Rytas laupäeval Šiauliai meeskonda, kelle üle võeti suur 107:80 (28:19, 29:24, 28:20, 22:17) võit. Pärast mitut mängu algviisikust välja jäänud Kristjan Kitsing sai 20,3 minutit mänguaega ja viskas 11 punkti (vabavisked 3/3, kahesed 1/1, kolmesed 2/4). Veel võttis ta 3 lauapalli, andis ühe korvisöödu, tegi 2 vaheltlõiget, kaotas kahel korral palli ja tegi ühe isikliku vea.\nMaik-Kalev Kotsari ja Rain Veidemani koduklubid pidasid laupäeval hooajaeelseid sõprusmänge, kus Eesti korvpallurid tegid häid esitusi. Kotsari koduklubi Hamburgi Towers jätkas hooajaeelset ettevalmistust edukalt, kui võõral väljakul alistati eelmise hooaja poolfinalist Oldenburgi EWE Baskets tulemusega 100:90. Kotsar panustas võitu 16 silma, olles koos Jordan Swingiga oma meeskonna paremuselt teine punktitooja. Saksamaa esiliiga hooajaks valmistuv Veidemani koduklubi Rostocki Seawolves pidas eile oma viimase hooajaeelse kontrollkohtumise, alistades kodusaalis 633 pealtvaataja ees astme võrra madalamal mängiva Itzehoe Eaglesi numbritega 98:77. Taaskord resultatiivse etteaste teinud Veideman oli 21 punktiga võitjate parim.


Vürtsi vägi — Sirp\nSuurte geograafiliste avastuste aja üks paradokse on see, et vähesed said selle seiklustes õnnelikuks ja rikkaks.\nAastatuhande lõpukümnendil möödus 500 aastat Christoph Kolumbuse läänereisidest, Giovanni Caboto retkest Newfoundlandile ja Vasco da Gama teekonnast Indiasse ümber Aafrika lõunatipu. Nende tähtpäevade puhul publitseeriti rohkesti uusi ja põhjalikke uuringuid ka teiste maadeuurijate kohta ning üllitati allikmaterjale. Sellest valdkonnast annab asjaliku ülevaate Ronald H. Fritze raamat, mille alapealkiri on natuke eksitav: tegelikult ei piirdu autor kahe sajandiga, vaid alustab antiigist ja kirjeldab põhjalikult eurooplaste maailmapilti ning selle avardumist keskajal, samuti kõiki varasemaid kontakte kaugete maadega.\nSeesugusel dünaamilisel taustal ei ole suurte avastuste ajajärgu saabumine ootamatu ja seletamatu, vaid kasvab välja pidevalt muutunud poliitilistest ning majanduslikest teguritest. Ka siis, kui asjaosalised ise seda tollal ei mõistnud: “Keegi ei osanud isegi arvata, et Portugali või Hispaania meretaguste impeeriumide rajamine on osa ajaloolise ettemääratuse paratamatust ja vastupandamatust protsessist. Portugallased oleksid võinud alustatu iga hetk pooleli jätta” (lk 70). Aga nad ei jätnud! “Hispaania ja Portugal avastasid Inglismaa, Prantsusmaa ning Hollandi toel ühiselt maailma ja muutsid selle jäädavaks ajaks ühtseks. Selle ülesande täitmine õnnestus tänu apluse, hoolimatuse ja julmusega segatud visadusele, julgusele ning kohkumatusele” (lk 229).\nUurimisretkede alustamisel mängis olulist rolli tehnika areng. Just laevade projekteerimisel ja ehitamisel rakendatud uuendused võimaldasid tundma õppida ookeanitaguseid maid. Kahuritega relvastatud tugevad karavellid ja naod andsid portugallastele tehnoloogilise eelise, mida nad vajasid India ookeani hõivamiseks relvajõul, hoolimata arvukatest vastastest. Eurooplaste karavellide ja naodega võrreldes olid India ookeanil seilavad moslemite laevad nõrgukesed. Nende kereplanke hoidsid koos köiskinnised, eurooplaste laevadel aga kasutati naelu ja polte. Kuningas João II valitsemisajal (1481–1495) hakkasid portugallased paigutama oma laevadele kahureid. Moslemite laevad olid enamasti nii kerged, et nende tekile ei saanud raskerelvi paigutada. Neil polnud mingit kaitset portugallaste kahurikuulide eest, mille tabamused tekitasid ränki ja sageli saatuslikke vigastusi. Eurooplaste moodsamad kahurid olid Aasia omadest tehniliselt täiuslikumad ning see suurendas portugallaste sõjalisi eeliseid veelgi. Seetõttu alistasid portugallased relvajõul, mitte äriosavusega, peaaegu kõik oma vastased ning allutasid suure osa India vürtsikaubandusest. Tänu mereväetehnika pidevale uuendamisele ja täiustamisele säilitasid nemad ning neile järgnenud teisedki eurooplased sajanditeks ülevõimu India ookeani ümbritsevatel maadel. Karavellid ja kahurid – mitte astrolaabid või täpsemad kaardid – olid need tehnilised täiustused, tänu millele sai võimalikuks eurooplaste ekspansioon ookeanitagustel aladel (lk 80).\nTeose stiil on mõnus ja piltlik. Mõned näited: “Tänu soodsale geograafilisele asendile lesisid hellitatud moslemi kaupmeestest vahendajad oma majandusloorberitel” (lk 47), “Dom Jorge kildkond torkis otsekui okas kuningas Manueli istmikku alates tema troonileastumise hetkest” (lk 132), “Ettevaatamatult otsustas ta [Balboa] minna koos väikese kaaskonnaga maale, et rannal ootava suure pärismaalaste jõuguga aru pidada. Seal sattus ta sedamaid nende väljavalitud maadeuurijate hulka, kelle vaenulikud pärismaalased olid maha löönud ja nahka pistnud” (lk 159), “1648. aastaks, kui lõppes Kolmekümneaastane sõda, oli Hispaania taandunud rahvusvahelise mängu väljakul kesktormajast pallipoisiks” (lk 229).\nPeamine on raamatu informatiivsus. Bibliograafias (lk 264–276) on 222 nimetust, lisaks märkustes (lk 230–263) viidatud kirjutiste hulk. Tõlkija Matti Piirimaa ja toimetaja Einar Lõhmus on teinud meeletu töö ning kontrollinud üle kohanimed ja kõigi, ka statistidena vilksatavate tegelaste isikunimed ning neid korrigeerinud ja täiendanud. Näiteks: “Itaalia humanist Pietro Martire d’Angheira (ka Peter Martyr – Toim) nägi isiklikult Kolumbuse eduka tagasijõudmisega kaasnevaid pidustusi ja pühalikke talitusi” (lk 122), “Kolumbus andis ühe naisvangi oma kaasmaalasele, itaallasele Miguel de Cuneole (Michele de Cuneo – Toim), kes vägistas ta lärmakalt laeval oma kajutis” (lk 145).\nEestikeelne tõlge on täpsem kui original\nTulemusena on eestikeelne tõlge täpsem kui originaal, arvukalt on parandatud eksitusi ja küsitavusi, näiteks: “Extremadurast Trujillost pärit Pizarro sündis 1478. aastal (mõnedel andmetel 1471, ka 1475 – Toim) hispaanlasest kapteni ja talumehe tütre abieluvälise pojana” (lk 206) või polemiseeritud autoriga (lk 26, 225 jm). Nii laiahaardelises raamatus on vead vältimatud: ristiusk ei saanud riigiusuks 313. aastal (lk 40), vaid alles aastal 380.\nRaamatus on rohkesti kaarte, skeeme ja illustratsioone. Paraku, viimased on petukaup. “Kolumbus Salamanca nõukoja ees”, ameeriklaste copyright’i reeglite kohaselt varustatud pedantse allikaviitega: William Cullon Bryanti raamatust “A Popular History of the United States”, New York, Scribners, 1891, kd. 1, lk 109 (lk 36); “Pedro Álvares Cabral võtab Brasiilia Portugali valdusse”, pärit Jules Verne’i raamatust “Famous Travels and Travellers”, New York, Scribners, 1887, lk 182 (lk 178) jne. Autor möönab lünki meie teadmistes: “Missugune oli Vasco da Gama inimesena? Kahjuks on sellele küsimusele raske vastata. Gamast pole jäänud peaaegu mingeid dokumente, mis annaksid aimu tema isikuomadustest või mõtetest. Paljusid tema eluaastaid ei kajasta mingid ürikud. Vasco da Gama tegudest selgub õige vähe ning need aitavad hinnata tema iseloomu ainult õige tagasihoidlikult” (lk 132), ometi lisab pildi Verne’i raamatust, kus Gama esineb Calicuti zamorini ees (lk 138).\nTeos pakub mõtlemisainet ajaloo käigu, inimeste ja riikide saatuse paratamatuse ja juhuslikkuse üle. “Sõda Calicuti ja moslemitest kaupmeestega osutus arvatavasti paratamatuseks, sest seda põhjustasid Cabrali retkel sündinud arusaamatused ning ühtaegu juba eksisteeriv loomulik konkurents ja ajalooline vihavaen. Gama otsused lihtsalt kiirendasid hõõguva vaenutsemise leekideks lahvatamist” (lk 183).\nSuurte geograafiliste avastuste aja üks suuremaid paradokse on see, et vähesed selle otsesed osalised, olgu nad maadeuurijad või konkistadoorid, said seiklustes õnnelikuks ja rikkaks. Nagu Amerigo Vespucci, kes 1502. aastal Portugali naasmise järel kirjeldas oma seiklusi ja geograafilisi avastusi raamatukestes, mis levisid kiiresti. Seks ja vägivald edendasid raamatumüüki XVI sajandi alguses samamoodi nagu sajandeid hiljemgi, ja Vespucci pajatustes pühendati palju ruumi verejanulistele kannibalidele ja iharatele eksootilistele naistele (lk 154).\nPaljud rajaleidjad lõpetasid oma elupäevad armetult. On loomulik, et paljud pärisid märja haua: Giovanni Cabota, Bartholomeu Diaz ja Humphrey Gilbert kuuluvad sellesse arvukasse maadeuurijate vennaskonda, kes jäid merel teadmata kadunuks. Kolumbus suri kibestunud mehena, kes polnud saanud enda arvates rikkustest õiglast osa ega pälvinud avastuste eest küllaldaselt tunnustust. Vasco da Gama elas pärast oma teist India retke palju aastaid, kuid Portugali kroon ei hoolinud temast enam. Kui kuningas João III lõpuks leebus ja määras ta India asekuningaks, siirdus Gama võidukalt Aasiasse tagasi ainult selleks, et karmis troopikakliimas haigestuda ning surra. Hernán Cortés kogus vägivalla ja hämarate tehingutega suure rikkuse ning pälvis markiitiitli, kuid hankis endale ühtaegu palju vaenlasi. Pärast oma kuulsusehetke möödumist tuli tal silmitsi seista paljude kohtukaebustega ning neist põhjustatud kulud laostasid tema mõisa. Francisco Pizarro suri palgamõrtsukate käe läbi ning tal oli Peruus kogetud triumfist ning sealt kogutud määratust saagist vähe rõõmu. Vasco Núñez Balboal raiuti Panama äkilise kuberneri Pedrarias Dávila käsul pea maha. Raevunud pärismaalased tapsid Filipiinidel nende omavahelistesse lahkhelidesse sekkunud Fernão de Magalhãesi, Lääne-India saartel hukkasid kariibid Giovanni de Verrazzano, hotentotid lõid Fransisco de Almeida pea Saldanha lahes teiba otsa, kui portugallased püüdsid varastada pärismaalaste kariloomi. Hiljem kurtis kroonikakirjutaja João de Barros saatuse iroonia üle, et Diu lahingu võitja Almeida ja tema mehed “tapeti kaigaste ja kividega, mida ei loopinud hiiglased ega relvastatud sõdalased, vaid elajalikud neegrid, kõige julmemad sellel rannikul, ning hukkunutel ja haavatutel, kes olid Indias ning paljudes teistes paikades vapralt sõdides ja mõistlikult tegutsedes nii sageli kuulsusrikkaid tegusid korda saatnud, polnud sellest kõigest vähimatki kasu” (lk 185).\nKa Hispaania ja Portugali ajalugu saab silmitseda nagu paljude maadeuurijate ja konkistadooride elukäiku. Nemad juhatasid teed Aafrikasse, Põhja- ja Lõuna-Ameerikasse ning Aasiasse, kuid ei saanud sellegipoolest ise rikkaks ega vägevaks.\nPortugalil puudus eesmärgikindlus. XVI sajandi algul tarvitsenuks saata Aasiasse rohkem sõdureid ja laevu ning see oleks pikaks ajaks suuresti tugevdanud tema positsioone Aasias. Selle asemel püüdis Portugali kroon ikka veel vallutada Marokot, mis oli tõepoolest don-quijotelik vaevanägemine. Ressursse nappis ning jõude paigutati India ookeanilt, kus neist olnuks palju abi, ümber Põhja-Aafrikasse, et need neelaks vahelduva eduga peetav sõda, mis lõpuks ikkagi kaotati.\nEesti majandus on ületanud Portugali taseme\nPortugali laevad tõid pipart ja muid vürtse ümber Aafrika Euroopa turgudele. Mõned asjatundjad väitsid, nagu maitseks mööda traditsioonilist vürtsiteed läbi Egiptuse toodud pipar paremini kui see, mis on rännanud ümber Hea Lootuse neeme. Võib arvata, et need kulinaariaesteedid olid oma linna elatise pärast muretsevad veneetslased, kes ei tahtnud loobuda senisest teenistusest. Pole teada, kas nende väited olid objektiivselt tõesed või mitte, sest vürtside juurdevool kasvatas ka nõudlust. Esialgu langesid hinnad Portugalis ja mujalgi samas piirkonnas, kuhu vürtse rohkem jõudis. Ent niisugune olukord oli ajutine. Euroopas täheldati üldiselt hinnatõusu ja Uuest Maailmast saabuvate kullakoguste tõttu ka üldist inflatsiooni. Aastail 1500 kuni 1600 kerkis pipra hind absoluutväärtuses kolme-neljakordseks. 1600. aastal olid vürtsid ikka veel väärtkaup, ehkki üha rohkem inimesi võis endale nende nautimist lubada.\nAasia vürtsikaubanduse peibutis osutus petlikuks ega teinud Portugali jõukaks ja tugevaks Euroopa riigiks. Territooriumidelt India ookeani ääres saadi küll suuri rikkusi, kuid nende alade haldamiseks kulus tohutult raha. Euroopas tõrjusid Antwerpeni ning teiste ärilinnade kaupmehed koos itaallastest finantsistidega portugallased kiiresti ja nutikalt kõrvale ning hoidsid vürtside jaotus- ja müügivõrku enda käes. Vahendajad said suuremat kasu kui Portugali riik ja rahvas.\nJa kui nüüdisaega välja tulla, siis – tänavu juunis avaldatud “CIA World Factbook 2007” andmetel on ostujõu standardi järgi Eesti SKT ühe inimese kohta ületanud Portugali taseme. Sic transit gloria mundi.


Matusepärg. Lilleseaded nõudlikule kliendile - Florist Jakobson\nÜha enam populaarsemaks muutuv mudel. Lilled on kinnitatud rõngakujulise oaasise sisse. Diameeter 50cm või 60cm. Väiksemate mõõtude tõttu on sobilik kõikidel ärasaatmis tseremooniatel. Kaunis lillerohke pärg .\nMatusepärg kuuse okstega\nMeie kultuuris traditsionaalne matusepärg. Kuuseoksad kinnitatud metallrõngale. Lilled asetatud märja oaasise sisse. Diameeter alates 70cm. Sobib muldasängitamisel pere või kollektiivi poolt. Soliidne ja suursugune.\nTere! Olen Anu Jakobson . Floristika ei ole minu jaoks lihtsalt töö vaid kirg.Õppinud floristiks ja tegelenud selle alaga aastast 1995. Olen kaubamärgi Florist Jakobson juhtiv florist. See tagab meie klientidele tellimuste kvaliteedi. Usume, et kaunid lilleseaded teevad tseremooniad väärikaks.\nMeie oleme oleme rahul, kui kliendid on rahul\nKas on hauamatus, urnimatus, ärasaatmine krematooriumis või ärasaatmine tuhastamisele? Hauamatuse puhul on ruumi suurtele lilleseadetele, seega on kõik variandid sobilikud . Urnimatuse puhul soovitame väiksema mõõdulisi pärgi - eriti sobilikud on täislilledest pärjad. Ärasaatmisel krematooriumis on sobilikud käeleinakimbud.\nLeina ajal võime kogeda mitmeid tundeid ? tuimust, kurbust, ükskõiksust, viha, igatsust, valu, segadustunnet jne. Tegelikult aga on leina ajal loomulik tunda ka rõõmu ja rahu, nt sõprade ja lähedaste toetusest, ilusatest mälestustest, mis lahkunud inimesega seonduvad, ja veel paljustki muust. Võib tunduda üsnagi kummaline, et elu ilma armsa inimeseta liigub omas rütmis edasi ? päev algab ja lõpeb, kohustused on endiselt samad ning ka inimesed meie kõrval jätkavad elu vanas rütmis.\nMõnikord võivad leina ajal tunded nii tugevad olla, et ei oska nendega midagi peale hakata ? vahel tuleb armsale inimesele mõeldes või täiesti niisama silma pisar, võib juhtuda, et koolitunnis on raske keskenduda õppimisele (mõtted rändavad ringi) või ei paku lemmiktegevus enam nii palju rõõmu kui enne. Kuidas nende tunnetega toime tulla?\nLoe edasi...Lillekuller Haapsalus\nTellitud toode toimetakse kliendini kulleriga. Tallinna piires hind 7€, muud kaugused kokkuleppel


Pressiavaldus. Euroopa Liit okupeeris Eesti 4. novembril 2009. aastal | Eesti Iseseisvuspartei\nPressiavaldus. Euroopa Liit okupeeris Eesti 4. novembril 2009. aastal\nPosted on 05.11.2009 by\n1. 1992. aastal rahvahääletusel vastuvõetud Eesti Vabariigi Põhiseadus tagas eesti rahvale omariikluse, iseseisvuse ja suveräänsuse ilma igasuguse õiguseta neid kellegi poolt kellelegi mingil viisil või mingil määral ära anda.\n2. Tšehhi Vabariigi heakskiit Lissaboni lepingule 04.11.2009 pani Lissaboni lepingu nimelise Euroopa Liidu konstitutsiooni ratifitseerimisele punkti. Seega on muutunud võimatuks juriidiliselt või vormiliselt seada kahtluse alla fakti, et Euroopa Liit on riik.\n3. Seega on Eesti tänase seisuga kaotanud oma iseseisvuse ja suveräänsuse nii sisuliselt kui ka vormiliselt..\n4. Kuidas see on osutunud võimalikuks? See on osutunud võimalikuks EV Riigikogu toime pandud riigiõigusliku riigireetmise läbi – nii liidulepingute kui Lissaboni lepingu nimelise EL-i konstitutsiooni ratifitseerimise läbi.\n5. Sellega tuleb vaidlustamatult ilmsiks, et Eesti on okupeeritud, okupeerijaks aga on Euroopa Liidu nimeline riik, kes kasutas formaalse ettekäändena ära EV Riigikogu antud, juriidiliselt juba eos kehtetut allkirja.\n6. Tekkinud olukord on sisuliselt identne sellega, mis toimus 1940. aastal, kui seadusevastaste meetmetega ja seeläbi kehtetute volitustega EW Riigikogu esitas 1940. aasta augustis Eesti riigi nimel taotluse saada Nõukogude Liidu nimelise riigi liikmesriigiks.\n7. Seega: 1992. a. taasiseseisvunud Eesti liitmine Euroopa Liidu koosseisu on ebaseaduslik, Eesti on Euroopa Liidu okupeeritud riik.\n8. EV Riigikogu on oma teo toime pannud täies teadmises toimuva sisust. Asjade tegelikust seisust teavitamise eest on kandnud hoolt ühiskondlikud organisatsioonid, eraisikute apellatsioonid, aga samuti Eesti Iseseisvuspartei poliitilised seisukohad, mis me oleme EV Riigikogule ja avalikkusele esitanud.\n9. Eesti Iseseisvuspartei tõotab kanda hoolt selle eest, et toimunu õiguslik sisu ja tagajärjed saaks teatavaks võimalikult suurele osale eesti rahvast ning et tõde kanduks edasi tulevastelegi põlvedele.\n← Euroopa riigi eksistents on de juure allkirjastatud\nKivisildnik: Poliitkerjused – lumpeni uus tase →


Tegevjuhi e-posti loendid | Tegevjuhi e-posti aadresside loetelu | Leidke USA tegevjuht\nViimane meiliandmebaas » Tegevjuht E-posti nimekirjad\nTegevjuhi e-posti aadress\nTegevjuhi e-posti aadress sisaldab kõigi ettevõtte tegevjuhi isiklikke kontaktandmeid. Sellesse loendisse saate 95% täpsusega Tegevjuhi e-posti aadresside loend info. See e-posti loend sisaldab ainult USA ettevõtete andmeid. Kui vajate mõne muu riigi tegevjuhi e-posti, siis öelge meile, et koostame teie teiste riikide tegevjuhtide nimekirjad.\nViimane meiliandmebaas pakub teile aktiivsete ja praeguste tegevjuhtide nimekirja USA-st. Nüüd on meil USA-st pärit 83,809i tegevjuhi e-posti aadresside nimekiri. See müügivihje annab teile müügiettevõtte teie ettevõttele.\nTegevdirektori e-posti aadresside loend sisaldab kogu peakohviku e-posti aadressi nime, aadressi, telefoni, ettevõtte andmeid jms. Seda tegevjuhi e-posti loendit saate kasutada oma ettevõtte reklaamimiseks USA-s. Selles e-posti loendis on ainult USA ettevõtete juhtivteave. Selle tegevjuhi e-posti loendeid värskendatakse ja 90% täpne andmebaas.\nOstke uusimad tegevjuhtide e-posti nimekirjad\nKirjete summa: 110,000\nKogukulu: 800 dollarit\nNimekirja summa: 20k\nTegevjuhi e-posti aadressid USA ettevõtetele\nViimane meiliandmebaas pakub teile kogu USA ettevõtete tegevjuhtide e-posti aadresside andmebaasi. Kogu peakokkade e-posti aadresside nimekiri on pärit ainult Ameerika Ühendriikide ettevõtetelt. Selle nimekirjaga saate kätte kõigi aktiivsete tegevjuhtide kontaktandmed. Kui soovite hankida teiste riikide tegevjuhtide e-posti nimekirja, saate meid siia saata. Meie meeskond koostab teie jaoks teie sihitud tegevjuhtide meililisti.\nSterling Marketing Solutions'i välja töötatud tegevjuhtide e-posti aadress on hoolikalt konsolideeritud erinevatest tööstusharudest, nagu tervishoid, tehnoloogia, rahandus, lennundus, autotööstus, tootmine, telekommunikatsioon jne. Meie äritegevusega seotud tegevjuhtide e-posti aadresside nimekirja, tegevjuhtide meililistide, tegevjuhtide e-posti aadresside ja tegevjuhtide meiliandmebaasi kogutakse peensusteni tõhusate turunduskampaaniate ja suhtluse jaoks.\nC-taseme juhid, kus juhid on organisatsiooni kõigi otsustavate ülesannete eesotsas, ja turundajad saavad müügi suurendamiseks lühikese aja, kasutades meie tegevjuhtide meililoenditega tippjuhtide täpseid ja kontrollitud kontaktandmeid.\nTegevdirektori postiaadressid, tegevjuhi e-posti andmebaas, tegevjuhi e-posti aadressid, tegevjuhi tegevdirektorite meililistide, tegevjuhtide e-posti aadresside nimekiri USA, tegevjuhi e-posti aadressid, tegevjuhtide e-posti aadressid, tegevjuhtide meililistide, tegevjuhtide kontaktandmed, ettevõtte tegevjuhtide e-posti aadresside loetelu. Optimeerige oma mitme kanaliga turunduskampaaniat, kasutades Infos B2B-i tegevjuhtide e-posti loendit. Andmeloend sisaldab tuntud ettevõtete suurärimeeste mitmesuguseid üksikasju ja e-posti aadresse, mis on märkimisväärselt usaldusväärsed ja täpsed.\nTõepoolest, iga meie andmebaasi kontaktkirje sisaldab e-posti aadressi, ametinimetust, ametikoha taset, ettevõtte nime, tegevusala, ettevõtte töötajate arvu, ettevõtte geograafilist asukohta ja muid üksikasju, mida saate kasutada õigete tegevjuhtide sihtimiseks. Tegevdirektorite e-posti aadress Tegevdirektorid Postiandmebaasi kirjad STORE.\nUusim meiliandmebaas võib turundajatele anda tegevdirektori e-posti aadresside loendi, mis on loodud turunduseesmärkide tõhusaimaks saavutamiseks. Suurendage kampaaniate reageerimist, valides HealthCare Marketersist suunatud haigla tegevjuhtide postiandmebaasi ja maksimeerige müüki. Meie haigla tegevjuhi (tegevjuhi) postiaadressid toetavad teie geosihtimisega kampaaniaid andmetega alates.\nTegevjuhi e-posti aadresside loend Küsimused ja vastused\nAustraalia tarbija meililoendid\nKanada e-posti aadresside loend\nB2c e-posti nimekirjad UK\nBelgia e-posti aadress


PÖFF vajab festivali arendamiseks annetusi - Film - Kultuur\nPÖFF vajab festivali arendamiseks annetusi\n«PÖFF tegutseb juba aastaid miinimumeelarve, kuid maksimumprogrammiga,» ütles festivali direktor ja programmijuht Tiina Lokk. «Selleks, et tagada festivali kõrge standard ning tuua filmid kvaliteetselt vaatajani, tahame kaasata ka neid inimesi, kes on PÖFFi fännid: anda neile võimalus annetada, et osaleda festivali tegemises. PÖFF on rahvusvaheline festival ning festivali ametlikuks keeleks on inglise keel, kuid rahanappusel on seni jäänud suur osa filme eesti ja vene keelde tõlkimata. Me tahame olla kodupublikule lähemal, et filmide jutustatavad lood jõuaksid võimalikult veenvalt ja mõistetavalt vaatajateni.»\nLoki sõnul on eelarve seni võimaldanud tõlkida eesti või vene keelde kolmandiku kogu festivaliprogrammis linastuvatest filmidest. «Oleme selle kohta saanud palju tagasisidet ja publiku soovil alustame järgmise aasta festivali filmide tõlkimise fondi jaoks raha kogumist. Iga filmi tõlkimine on märkimisväärne kulu, mida üksnes kõrge piletihinnaga ei kogu,» selgitas ta ja lisas, et kui publik tuleb ideega kaasa, on kavas arendada ka teisi tegevusi.\nFestivali arendamiseks on võimalik oma abi pakkuda kõigil filmisõpradel, nii eraisikutel kui ka ettevõtetel. Ülekande märksõnaga «Toetan PÖFFi» saab teha endale sobivas summas otse festivali kontole. Selleks on PÖFFi kodulehe peamenüüs ka spetsiaalne nupp «Toeta PÖFFi».\nPimedate Ööde filmifestival toimub alates 1997. aastast. 2014. aastast kuulub PÖFF rahvusvaheliselt sertifitseeritud võistlusprogrammiga ehk A-kategooria filmifestivalide hulka. Festival hõlmab kaks alafestivali (PÖFF Shorts ja Just Film) ja rahvusvahelise filmitööstuse üritused, mis toovad igal aastal Tallinna filme ja filmitegijad rohkem kui 70 riigist Ameerikast Aasiani.


Pärt Uusbergi teosest «Eestimaa atmosfäärid» ilmus CD ja DVD - Kultuur\nPärt Uusbergi teosest «Eestimaa atmosfäärid» ilmus CD ja DVD\n«Eestimaa atmosfäärid» esmaettekanne toimus 31. detsembril 2017 Nordea kontserdimajas. FOTO: Aron Urb\nJaanuaris andsid üleriigilised noortekollektiivid – Eesti Meestelaulu Seltsi üle-eestiline poistekoor KALEV (dirigendid Indrek Vijard ja Kuldar Schüts), üle-eestiline tütarlastekoor ILMALILLED (dirigendid Ave Sopp ja Vilve Maide), üle-eestiline neiduekoor LEELO (dirigent Külli Kiivet), Eesti Noorte Segakoor (dirigent Silja Uhs) ja Eesti Noorte Puhkpilliorkester (dirigent Sirly Illak-Oluvere) – välja Pärt Uusbergi autoriplaadi «Eestimaa atmosfäärid», milles kõlab Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks kirjutatud tsükkel täismahus.\nLisaks heliplaadile on välja antud ka DVD, kus saab teose saatel vaadata Madis Reimundi spetsiaalselt selle teose jaoks filmitud kaadreid Eestimaa loodusest erinevatel aastaaegadel.\nPärt Uusberg kirjeldab loodud kooriteost, mis koosneb laste-, nais-, mees- ja segakooritsüklitest ning neid põimivatest regilauluseadetest puhkpilliorkestrile, kui omamoodi tänuavaldust üle-eestilistele kollektiividele: «Minu lapsepõlve üheks ilusaks osaks olid kahtlemata iga-aastased augustikuus toimunud Vana-Vigala laagrid, kus kõik need kollektiivid omavahel kohtusid. Minu vaatenurgast on «Eestimaa atmosfäärid» omal kombel justkui tänuavaldus sellele, et üldse taoline nähtus nagu üle-eestilised noortekollektiivid meil Eestis eksisteerivad.»\nSamuti tõstis helilooja esile koostööd operaator Madis Reimundiga, kes tema muusikast ja teosest kõlavatest luuletustest lähtuvalt filmis terve aasta jooksul Eestimaa loodust: «Koostöö Madisega oli väga meeldiv. Usun, et meil, eestlastel, on põhjust sügavalt tänulik olla, et elame maal, kus iga aastaaeg on niivõrd oma nägu.»\n«Eestimaa atmosfäärid» FOTO: plaat\n«Eestimaa atmosfäärid» oli üks 2015. aastal toimunud EV100 muusikasündmuste ideekonkursi võitjatest, mis moodustasid EV100 muusika tähtsündmuste tuumiku ning ühtlasi juhatas sisse Eesti Vabariigi juubeliaasta. Teose esmaettekanne toimus 31. detsembril 2017 Nordea kontserdimajas.


Vanemuislased pakkusid kodukohvikuis head ja paremat - Teater Vanemuine\nVanemuise ooperisolist Simo Breede peatub koduaia värava juures, avab auto pagasiluugi ja tassib plastkanistrid värskelt pressitud kuldrenetimahlaga garaaži. Sealjuures möödub ta head ja paremat täis lauast, mille taga sel hetkel müüb tema kolleeg Karmen Puis eakate tartlaste paarile Rasmuse viineriplönni ja Pirjo kadentsi. Ooperikohvik on avatud olnud vaid veerand tundi.\nOoperikohvik aadressil Viljandi mnt 49 on üks kümnest vanemuislaste kodukohvikust. Need tegutsevad teatri 150. hooaja alguse puhul vaid täna.\nRasmuse viineriplönn on küpsetis, mille on teinud ooperisolist Rasmus Kull. Ta on tulnud kohvikusse vähemalt päeva alguses kogu perega.\nPirjo kadentsi on küpsetanud ooperisolist Pirjo Jonas. «Kas panen rohkem tuhksuhkrut?» küsib ta leti ette astunud halli habeme ja prillidega mehelt.\nMenüüs värava juures on Pirjo kadentsil pikem nimi: «Pirjo kadents läbi elu (vegan) ehk kaneeline õunakook.» Veel on Ooperikohviku menüüs Simo kringel, pizza di Simone, Karmeni ploomikook, Karmeni kukeseenequiche, Rasmuse paksud vahvlid (nõudmiseni). Kõik toidud maksavad kolm eurot ja joogid ühe euro.\nPildistamine ja aariate tellimine\nMenüüs on kirjas seegi, et kohvikupidajatelt saab tellida aariaid, millest igeühe eest tuleb välja käia 50 eurot. Lauljate pildistamine on samuti maksuline: foto Karmen Puisiga 63 eurot ja Pirjo Jonasega samuti 63 eurot, Simo Breedega 40 eurot ja Rasmus Kulliga 13 eurot ja 30 senti.\nMiks nii kallis? Seletus on samuti menüüsse üles tähendatud: «Kohvikust saadud tulu läheb heategevuseks.»\nKuidas maitseb? Kahekesi kesklinnast tulnud Karl Räis ja Helina Räbus on söömise just lõpetanud ning joovad parajasti kohvi ja piparmünditeed. «Kringel oli hea ja quiche oli ka hea,» ütles paari meespool.\nSimo Breede avaldab samal ajal ühele kohvikukülastajale saladuse, miks on tema kringel nii maitsev: ei tohi kokku hoida millegagi, alates võist ning lõpetades õuna, martsipani, šokolaadi ja pähklitega. «Kui see kõik kokku panna, ei saagi kringel halvasti maitseda,» ütles ta.\nSamal ajal Tähtveres\nSamal ajal maiustab kümmekond naabermajadest tulnud kundet õuekohvikus Vikerlased, mis tegutseb Tähtveres aadressil Vikerkaare 11. Letile on pandud head ja paremat, mille on valmistanud vanemuislased eesotsas lavastusala produtsendi Maarja Libaga. Kohviku nimi tuleneb tema vanaema elust ja tegevusest.\n«Mu vanaema Elsa Lamp, kes siin majas kunagi elas, laulis Vanemuises paljudes peaosades,» selgitab ta. «Vikerlased tundus õige nimi, sest me oleme ju Vikerkaare tänavas ja ta laulis ka ooperis «Vikerlased».»\nAialippidele kinnitatud alusel saab vaadata rohkete fotode ja mõne kavalehe väljapanekut. Kõik need on seotud kunagise vanemuislase lavaloominguga.\nMaarja Liba kõrval leti taga teenindavad saabuvaid kohvikulisi elukaaslastest näitlejad Linda Kolde ja Veiko Porkanen. Nad on küpsetanud sidruni-suvikõrvitsa koogi. Oma panuse Vikerlaste menüüsse on andnud ka kostüümiala ja rekvisiidiala esindajad.\nLisaks neile nimetatud kahele tegutseb täna veel kaheksa vanemuislaste kodukohvikut: Galeriikohvik (Õie 21), Pirukate Peaproov (Hurda 33), Viies Vaatus (Lembitu 1), Jaapani kohvik (Ranna tee 1a), Kitzburger (Kitzbergi 2), Müürikohvik (Jaama 10), Kolmanda Korruse Korvikohvik (Raatuse 63) ja Lehelinnu kohvik (Lehe 14).\nVanemuislaste kodukohvikulisel tegevusel on väga tugev konkurent. Nimelt on täna ka Ülejõe kodukohvikute päev.\n(Tartu Postimees, 8.09.2019)


See on Moto X4, uus Motorola X perekonna liige | Androidid\nSellest saab Motorola X perekonna uus liige Moto X4\nKuni suhteliselt hiljuti kuulus tippklassi mootor Moto X seeriasse. Eelmisel aastal otsustas tootja käivitada uue sellesse tootevalikusse kuuluvate terminalide perekonna, mida nad kutsusid Moto Z-ks. Paljud meist arvasid, et see on perekonna lõpp. . Moto X, Miski ei saa olla tõest kaugemal.\nSelge näide on Moto X4, uus terminal, millest oleme varem kuulnud ja millest on nüüd lekkinud kõik telefoni spetsifikatsioonid, mis kuuluvad sektori keskmisse / kõrgesse vahemikku\nFiltreeris kõik Moto X4 üksikasjad\nJa see on see, et lisaks terminali kujutisele on filtreeritud ka kõik Moto X4 tehnilised omadused. Mis puutub ekraanile, siis telefonil on 5.2 Paneel AMOLED tolli, mis saavutavad Full HD eraldusvõime.\nKapoti alt leiame ühe tuntumaid lahendusi turul. Ma räägin Snapdragon 630 protsessorist koos kahe erineva konfiguratsiooniga 3 GB RAM-i ja 32 GB sisemahtu Euroopa, Ladina-Ameerika ja Põhja-Ameerika jaoks, samas kui 4 GB RAM-i ja 64 GB sisemäluga versioon jääb Aasia turule.\nPange tähele, et sellel telefonil on aku Kiire laadimissüsteemiga 3.000 mAh, samuti kahesüsteemse tagakaameraga, millel on 12-megapiksline ja 8-megapiksline objektiiv. Ja jah, selle 16-megapiksline esikaamera suudab videoid salvestada 4K-ga.\nTeiselt poolt tõstke esile karastatud klaasist Moto X4 kere a-ga Corning Gorilla Glass klaaskate, lisaks veekindlusele tänu oma IP68 sertifikaadile. Muidugi pole Moto Modsi toetamisest märki. Väga täielik telefon, mis kindlasti ilmavalgust näeb IFA järgmisel väljaandel Berliinis, mis toimub septembri esimesel nädalal.\nTäielik tee artiklini: Androidid » uudised » Sellest saab Motorola X perekonna uus liige Moto X4\nKõik ASUS Zenfone 4 üksikasjad filtreeritakse


Peeter Perens paneb kokku Tallinna Jaani koguduse meeskoori - Eesti Kirik\n01.09.2021 | Margit Arndt-Kalju | Rubriik: Kirikuelu, Muusika\nDirigent Peeter Perens kutsub mehi koori laulma. Riina Varol.\nÕpetaja Jaan Tammsalu on ikka ja jälle kantslist rõhutanud, et Jumalale tuleb pakkuda parimat. Praegu tundub tõesti, et see läheb taas korda – seekord meeskoori loomise näol. Tallinna Jaani koguduse meeskoori paneb septembris kokku koorijuht Peeter Perens.\nEsimene kokkusaamine on 12. septembril kell 18 Tallinna Jaani kirikus ja kandidaadid peavad siis olema valmis klaveri juures ettelaulmiseks. Kõigil soovijatel palutakse endast ette teada anda meiliaadressil tallinna.jaani@eelk.ee.\nKoorijuht ja Tallinna Jaani koguduse liige Peeter Perens räägib oma plaanidest Tallinna Jaani koguduse meeskoori loomisel.\nKust tulevad mõtted ja impulsid, et teeks Jaani kogudusse võimsa meesansambli või -koori?\nSee, kui võimsaks see kujuneb, selgub tulevikus. Muusikul on lihtsalt soov muusikat teha. Olen elus üsna pikka aega meeskooridega tegelenud ja kuna vaimulikku muusikat on suhteliselt vähem lauldud, siis tundus mõistlik ja hea plaan just oma kodukoguduse poole pöörduda.\nKuradil ja kirikul on palju sarnast selles, et kui juba väike näpp anda, võtab kogu käe. Kas te tulete, et jääda koguduses meestelauluga tegelema?\nKas koorilauluga on üldse praegu, maskikandmise ajastul, mõtet tegeleda?\nMina arvan seda, et me kõik ju vaktsineerime ennast. Kui oleme vaktsineeritud, siis ei saa viirus levida. Ükskõik kas me tegeleme koorilaulu või kettagolfiga. Elementaarne.\nMillised on koguduse meeskoori eesmärgid?\nKoori mõiste on üsna veniv, kuigi öeldakse, et koori miinimum võiks olla 16 või 12 lauljat. Ka meesansamblit võib tänapäeval väikeseks kooriks nimetada.\nKoori eesmärk on laulda sellist muusikat, mis tundub endale huvitav, soov on avastada peamiselt vaimulikku, aga miks mitte ka ilmalikku muusikat ja püüda seda hästi teha. Koor olgu pigem väike, aga hea.\nKunagi tegutses siinsamas kirikus Endel Kink, kes tegeles ka meestelauluga. Kas praegu on kusagil kirikus meeskoor?\nKas on tahtmist ja julgust veel suuremalt mõelda? Et muutuda Tallinna kristlikuks meeskooriks, et Jaani kirikust saaks Tallinna vaimuliku meestelaulu keskus?\nMina olen lihtsalt muusik ega mõtle sellistes kategooriates, kas kusagil on mingi keskus või oleks palju inimesi. Minu jaoks on huvitav just muusika ja seda muusikat laulda. Eelduseks ongi ikka sündiv muusika ja enne, kui seda pole sündinud, ei ole veel millestki rääkida. Neid munejaid, kes kaagutavad enne munemist, on elus nähtud küll ja küll. Tuleks keskenduda muna munemisele, muusika sünnile. Sellest väiksest asjast ma lähtun.\nSee ei kõla siiski liiga veenvalt, teades laulupidude tausta, teie rolli selles …\nLaulupidu on väga keeruline ja paljude hoovustega, raskesti seletatav nähtus eesti kultuuris, tänu millele me ilmselt siin praegu eesti keeles räägime. Aga kui me alustame Tallinnas lihtsalt ühe väga toreda kirikumeeskooriga, siis siin on tõukejõuks ikkagi inspireeriv muusika. Kui muusika inspireerib väheseid, siis laulab seda vähem inimesi; kui seal juures on rohkem inimesi, keda see inspireerib, siis on rohkem inimesi. Muusika võiks pakkuda rõõmu selle tegijaile, on neid siis vähe või palju.\nMis on esimene laul, mida õppima hakatakse?\nSee on teada. Aga ma ei tahaks seda täpselt välja käia. Kuna mind inspireerib praegu muusika, mida ma ei ole saanud elus teha, siis esimesena hakkame tegelema ühe 19. sajandi autoriga. Selle helilooja muusikat on Eestis lauldud, aga mitte liiga palju. Konkreetset teost ma ei ole kuulnud Eestis esitatavat. Kindlasti mujal seda on esitatud, aga võib-olla minu silmaring ei ole jällegi nii avar, ma ei ole välismaal nii palju liikunud. Pealkirja ja autorit ma praegu ei nimetaks – proovime selle teosega jõuda rahva ette novembri lõpus.\nMa väga ootan sellesse koori lauljaid, kellel on huvi muusika vastu, kellel on eelnev koorilaulukogemus ja kes on valmis ka iseseisva harjutamisega kooritöösse panustama.\nOotused on pigem kõrged. Eesmärk ei ole teha koori iga hinna eest, vaid laulda Jaani koguduse teenistusel head ja huvitavat meeskoorimuusikat, mis sobib sellele teenistusele. Kui see miskipärast ei õnnestu, no siis jääb lihtsalt katki. Loodetavasti antakse see meile siis kõrgemalt poolt andeks. Oluline on mitte olla ülbe ja mitte maalida sellest koorist pilti kui mingist maailmavallutuslikust tohutust eesmärgist. Tegemist on tagasihoidliku meestelaulu pundiga, aga eesmärk on teha muusikat nii hästi, kui oskame.\nKui vanad mehed on koori oodatud ja kuidas tuleb ettelaulmiseks valmistuda?\nVanusepiiri ei ole, kõik sõltub võimetest. Esimesel kokkusaamisel, mis on 12. septembril kell 18, ma kindlasti kohtun klaveri juures iga lauljakandidaadiga ja uurin tema võimeid.\nMidagi ette valmistada ei ole vaja, on tarvis lihtsalt kohale tulla ja siis kõik selgub. Ma väga soovin, et kõik need inimesed, kes planeerivad 12. septembril tulla, annaksid endast enne teada ja saadaksid Jaani koguduse meiliaadressil tallinna.jaani@eelk.ee kirja, kus nad märgiksid teemareale sõna „meeskoor“ ja kirjutaksid lihtsalt vabas vormis: „Tere! Mina olen see ja see, ma olen meeskooris laulmisest huvitatud ja planeerin tulla katsetele.“ Siis meil tekib ülevaade, kui palju on tulijaid.\nKas kristlaseks või kindlasti Jaani koguduse liikmeks olemine on meeskoori tulekuks vajalik?\nKui mitte kristlaseks olek, siis vähemalt tolereeriv arusaam kristlusest ja austav hoiak selle suhtes on kindlasti vajalik. Suurem osa muusikast, mida me laulma hakkame, on kristliku taustaga – ma nimetaksin seda vaimulikuks muusikaks. Ka suur osa sellest muusikast, mida me nimetame ilmalikuks, on tegelikult oma olemuselt vaimulik muusika. Laulja ei pea olema Jaani koguduse liige ega pea ka üleüldse olema kiriku liige. Aga kindlasti peab omama austavat suhtumist sellesse ilmavaatesse.\nMeil on õpetaja Jaan Tammsaluga kokkulepe, et arvatavasti hakkame proove tegema koguduse majas Lastekodu tänaval, aga esimene kogunemine on kirikus. Ma loodan väga, et vajadusel saame ka kirikus proovida.\nProovid hakkavad toimuma neljapäevaõhtuti kella poole seitsmest. Lõpuaega ma ei julge veel välja käia, eks see sõltub ka koguneva koori suurusest. Nii et reeglina hakkavad proovid olema kord nädalas. Aga kui tekib vajadus, siis me ilmselt peame ka tihemini harjutama hakkama.\nTallinna Jaani koguduse Facebooki leht.\nEelmine: Kaks Maarja kogudust pühitsesid pühapäeva koos\nJärgmine: Toimus Viru-Nigula palverännak


BMW X5 E53 2000 a.\nBMW X5 on kogu BMW ajaloo esimene täisvärtuslik maastur.Tänu kõrgele kliirensile,pidevale nelikveole ja sõidumatule vedrustusele,on auto mõeldud sõitma kõikidel teetüüpidel.Debüüt leidis aset 1999. A jaanuaris Detroiti autonäitusel.Euroopa turule jõudis auto 2000. a kevadel.\nBMW X5-e aluseks on täiesti uus platvorm.Erinevalt klassikalistest maasturitest on tal kandevkonstruktsiooniga kere.Disain sai silmapaistev ja austusttekitav.Tagaluuk on kaheosaline.Salongis valitseb mugavus ja luksus,mis omased luksusklassi autole.Viimistluses on kasutatud palju nahka ja naturaalsest puidust detaile.Roolirattal on palju reguleerimissuundasid.\nRikkalikult koostatud standardvarustusse kuuluvad kliimakontroll,el.-juhitav klassist katuseluuk,eesmised ja külgmised turvapadjad,esi-ja tagaistmete soojendus,audisüsteem koos 6-se CD-Box-iga,ksenoontuled,vihmaandur ja kergsulamist veljad.\nBMW X5-e varustatakse täielikult alumiiniumist valmistatud V8 4,4L mootoriga,millel võimsust 286 hj.See on võimeline kiirendama nullist sajani 7,5 sekundiga.Kusjuures,tänu firmasüsteemile Double Vanos,töötab mootor praktiliselt igas diapasoonis maksimumvõimsusega. Jõualliks töötab paaris hüdromehhaanilise 5-astmelise käigukastiga Steptronic.\nMaasturil on kõigil ratastel sõltumatu vedrustus,pöördemomendi jaotamisega sildade vahel tegeleb elektroonika.Tagumine vedrustus on varustatud süsteemiga,mis säilitab kliirensi olenemata staatilisest veose massist ja seda tänu õhkvedrustusele,mida juhib hoida sirgjoonelist ja sujuvad laskumist kiirusel 10-12 km/h. Auto on varustatud peaaegu kõigi tuntud elektrooniliste süsteemidega.Dünaamiline stabilisatsioonisüsteemi DSC (Dynamic Stability Control), pidurdusdünaamika kontroll DBS (Dynamic Brace Control) ja sõidujoonehoidmissüsteemi ASC-X (Automatic Stability Control).\n2003, aastal tuli turule uuendatud BMW X5-e versioon.Ta eristub muutunud keredisaini ja terve rea tehniliste uuenduste poolest,kaasaarvatus ümbertöötatud nelikveosüsteemiga.Auto sai uue esipamperi,muutusid eesmised ja tagumised tuled. Tõsise muutuse tegi läbi neliveosüsteem xDrive.Ta analüüsib pidevalt teekatte olukorda ja liikumise reziimi.Mitte väikest rolli mängib nelikveosüsteemis ka elektrooniliselt juhitav mitmekettaline muhv,mis tagab kiire reageeringu teekatte muutumise korral.\nUuendamise käigus sai X5 kaks uut mootorit: 4,4L bensiinimootori ja 3,0L Common Rail süsteemiga diiselmootori.Bensiinimootoril on elektrooniline klapijuhtimissüsteem Valvetronic, topelt vanos ja sisselaskesüsteem koos sisselasketrakti pikkuse reguleeritavusega arendab võimsust 320 hj ja kiirendab 0-100 km/h kõigest 7,0 sekundiga. Mootorit komplekteeritakse kahasse 6-astmelise automaatkäigukastiga.\nReaskuuene turbodiisel arendab 218 hj.Selle abil jõuab sajani juba 8,3 sekundiga,maks. kiirus on aga 210 km/h.Tänu muljetavaldavale 500 Nm pöördemomendile väga laisa pöördestikus,veab see autot mitteasfalteeritud teedel ja väga järskudel kallakutel väga enesekindlalt.Kütusekulu pole suur-kõigest 8,6L.Baasvarustuses pakutakse seda mootorit 6-astmelise manuaalkastiga,tellimusel aga 6-astmelise automaadiga.\nBMW X5 E53 varuosad Eestis


PÕLETI JALAD - bauhof.ee\n• Kolme tugijalaga raam rõngaspõletile.\n• Sobib Ø35-70 cm rõngaspõletile.\n• Reguleeritavad vaheliistud.\n• Kandevõime 200 kg.\nMustang kolme tugijalaga raam rõngaspõletile. Sobib Ø35-70 cm rõngaspõletile. Maksimaalne kandevõime on 200 kg. Raamil on reguleeritavad vaheliistud.\nTootja tootekood 233292\nhttps://www.bauhof.ee/et/suvi-aias/poleti-jalad-567756 4316307 PÕLETI JALAD https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/5/6/567756_D1.jpg 18.99 33.99 EUR InStock /Suvi aias /Suvi aias/Grillid /Suvi aias/Grillid/Grilltarvikud /Grillid /Grillid/Grilltarvikud /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Grillid ja suitsuahjud /Kõik tooted/Aiakaubad /Grillid ja suitsuahjud/Grilltarvikud /Lõpumüük • Kolme tugijalaga raam rõngaspõletile. • Sobib Ø35-70 cm rõngaspõletile. • Reguleeritavad vaheliistud. • Kandevõime 200 kg. • 14-päevane tagastusõigus Mustang kolme tugijalaga raam rõngaspõletile. Sobib Ø35-70 cm rõngaspõletile. Maksimaalne kandevõime on 200 kg. Raamil on reguleeritavad vaheliistud. add-to-cart 1 tk 48% 18,99 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/5/6/567756_PK1.jpg\nPÕLETI JALAD on lisatud ostukorvi


Siam Park | reisijutud\nMeile sattus igatahes rahulik päev, vabasid lesimiskohti vaadates tundus, et rahvast on umbes kolmandik maksimaalsest mahutavusest. Inimesi oli, ja põhjamaalase jaoks mitte vähe, aga järjekordades üle 10 min küll kuskil ootama ei pidanud ja enamasti sai kohe. 15 lisaeuro eest saab muidu osta endale fast track pileti, siis saad pööblist ülbelt mööda jalutada. Isiklikult ma selle kontseptsiooni eriline austaja ei ole ja arvasin seni, et kasutatakse pigem küpsevas ühiskonnas, aga võta näpust.\nMina eriline veepargifänn ei ole, isegi Auras on “äkilisemast” torust alla laskmata ja seda teist, lahjemat, olen elus vast 3 korda proovinud. Ühesõnaga, Siiamisse läksin väga madalate ootustega, et pigem lastel oleks tore või nii.\nVeekeskuse kõige uhkem(?) atraktsioon on “Tower of Power”, põhimõtteliset tuled sirgjoones alla mööda pealt lahtist toru, kõrguste vahe on 28 meetrit (see on 10-korruseline maja, eksole), saavutad kiiruse 90 km/h, toru muutub pealt kinniseks, läbid basseini, kus ujuvad ringi paar haid ja niisama kalakesed. Ja lõpetad (loodetavasti elusalt, kui südarit ei saa) basseinis, mis su hoo maha peatab. Selle kohta ma muidugi enne juba otsustasin ära, et fuck this shit, kui tahate, andke kuuma, aga mina sellise asjaga ei tegele:\nPargis on üks suuremat sorti “lainerand”, saab imporditud valgel liival ja tasuta varju all peesitada. Sinna seadsime üles baaslaagri ja käisime erinevaid atraktsioone proovimas. Tundus, et mõned lamasidki seal terve päeva ja muudest atraktsioonidest ei hoolinud – pileti hinda arvestades pisut ebatavaline valik. Samas muidugi mõnus soe, restoranid ka kohe kõrval ja õlu odavam kui Tartus kõrtsis:\nPäike tegelikult oli terav. Ja vesi mage. Basseinivett teevad mereveest, väidetavalt päikeseenergiat kasutades ja “musta” veega pärast taimi kastes. Otse loomulikult basseinivett ka soojendatakse, no et oleks ikka kogu raha eest ja ega muidu vist maailma esinumbriks ei saa ka. Enne iga täistundi pannakse lainetikitaja käima (laine on päris purakas, nii et pole ilmselt ka odav lõbu), rahvas koguneb vette ja entusiastlikult (kohati kiljudes) oodatakse laine kohalejõudmist. Mis iseenesest on üpris veider vaatepilt, täpselt samasuguseid laineid ja suuremaid on siin praktiliselt igas rannas ja täiesti tasuta.\nLastele oli väga äge “mänguväljak” tehtud, juba ainuüksi seal oleks võinud terve päeva veeta. Lapsed olid üllatavalt julged, nõus nii pea kui jalad ees igasugustest lollustest alla tulema. Ja mis seal salata, mingi võlu selles asjas on. Väike närvikõdi esimesel korral, kui üldse ei tea, mis ees ootab (üritad tagumikuga hoogu peatada ;)) ja pärast kui paar korda proovitud, saab rohkem nautimisele keskenduda. Selline kontrollitud adrenaliinilaks, nägu on kogu aeg kõrvuni. Kontrast “reisisaatjatega”, kes sulle üleval hoo sisse lükkavad ja pärast all kinni püüavad on ikka väga suur. Kui ise peaks ka sama tööd hommikust õhtuni tegema, oleks endal ilmselt ka tülpinud ilme.\nPauliga käisime suurtele inimestele mõeldud atraktsioonil “The Dragon” – neli inimest pandi tuubi ja lapsi ei lubatud. Stardis sildid, et kui süda puperdab ja selgroog nõrk on, siis ei tohi tulla. Lõi adreka üles küll, alguses liugled mööda pimedat tunnelit, loksutab sind edasi-tagasi ja kottigi näha pole. Hoiad kramplikult kinni, aga kuna ühtegi pidepunkti orientatsiooni jaoks pole, ei oska keha hoida ja loodad lihtsalt, et maha ei kuku. Siis lendad hooga valguse kätte, et näha, kuidas sa vertikaalsest seinast üles sõidad. Mõistusega tead ju küll, et no ei kuku alla, see on turvaline värk, aga tunnetuslikult ja visuaalis on ikka nii-nii vale see asi, et… oh-jah, mis siin ikka seletada, peab ise järgi proovima.\nUmbes neljast hakkas vihma tibutama. Kõrvalasuvad mäed tekitavad ja püüavad pilved enamasti kinni, aga seekord siis mitte. See pilt on tegelikult õhtul, pärast pargist väljumist tehtud, aga põhimõtteliselt selline oli terve päev:\nRahvas jooksis tibutamise peale laiali, nii et viimased kaks tundi oli eriti rahulik. Paul tuli elusalt “Tower of Powerist” alla ja mõtlesin, et no hea küll, käin siis ka ära, muidu jääb vanaduspõlves kripeldama. Ja arvestusega, et see lihtsalt ei saa neljasest tuubist oluliselt hullem olla.\nKuna tornis telefoni pildistamiseks kaasas polnud (isegi särk kästi ära võtta), lingin siia kergelt sensuaalse pildi brošüürilt, millega nad seda atraktsiooni reklaamivad. Ja ma ei imestaks, kui modellil alla jõudes oluliselt vähem riideid seljas oli. Käte selline hoid on pigem turvalisuse kaalutlustel, mul kästi ka nii panna, kuigi rinnahoidjat mul polnud.\nÜlesminek oli täitsa üksinda, ühtegi teist hingelist polnud (mis on seal ebatavaline). Torni otsas esimene reisisaatja näitab sulle silti, et lähed omal vastutusel, süda ja selg on piisavalt tugevad jms., kaamera filmib ja enne ei pääse üldse rajalegi. Teine reisisaatja vaatab, et sul asend õige oleks ja siis ongi minek.\nEsimene hetk on kõige hullem – meetriga oled sa horisontaalist (stardiasend) vertikaalis ja vabalangemises. No päris vabalangemine ta muidugi ole, aga täpselt selline tunne on küll. Ja kuna sa oled 30 m kõrgusel, avatud torus, siis vaade on üpris aukartustäratav. Hetkega on kiirus nii suur, et jõua enam püksi laskmise peale mõeldagi, vesi pritsib näkku, suud-silmad täis ja midagi näha ei ole. Ja no siis põhimõtteliselt ongi läbi :). Takkajärgi mõeldes on natuke nagu Austrias Harakiri nõlva sõites – elamus ja tore ja kõik, aga sellist tunnet, et sõidunaudingu pärast 10x veel teeks, seda ei tekkinud.\nMõne arvates kuulub see laskumine kümne maailma kõige hullema hulka. Ja sealt edasi oli muidugi ainult sammuke, et vaadata ära videod, kus inimesed on surma saanud ja mis rajad kinni on pandud jne. Aja jooksul seda ikka on juhtunud, aga Siiami pargis paistab, et veel mitte. Kohapeal igatahes oli küll väga turvaline ja korrektne see asi. Kokkuvõttes väga lahe elamus, nii et üritame sinna uuesti minna.\nÕhtul oli plaan Pauli perega koos sööma minna, aga enne üks väike õlleke võtta ja nende apartemenditüüpi hotell üle vaadata (suht-koht Tenerife Kompassi kontori lähedal). Dorada õlu on neil siin 0.25l pudelites ja seda suurust olen senimaani oma kujuteldavates vestlustes olematutes situatsioonides bebita‘ks kutsunud. Guugeldades tundub, et see pole päris õige sõna.\nIgatahes, viisakas ja mugav värk, 2 magamistuba, elutuba, köök, ja hästi suur rõdu, vaatega linnale, merele ja mägedele. Tiksusime seal vaikselt, vaatasime päikeseloojangut, ajasime juttu, tõime kõrvalmajast külma õlut juurde ja nii hea oli olla, et lõpuks ei läinudki mujale.\nLapsed vaatasid telekast Shreki, ajasid omi asju ja mitu tundi ei olnud neist piiksugi kuulda. Sellele võis kaasa aidata ka tõsiasi, et Paul tõi neile kotitäie jäätist ja ütles: “Rivitult, sööge palju jaksate!” Mihkel ei suutnud oma õnne uskuda, mitu päeva pärast veel rääkis, et küll see Pauli pere on ikka rikas, kolm jäätist sai korraga ära süüa.


Kommentaarid: FOTOD | PERHi töötajad ootavad elavas järjekorras: mis saab, kui meedikul jääb ID-kaart uuendamata?\nFOTOD | PERHi töötajad ootavad elavas järjekorras: mis saab, kui meedikul jääb ID-kaart uuendamata?\nKristjan Väli, 4. november 2017 14:43\nanon/ 5. november 2017 16:11\nJube äge. Internetis makstes peab tänapäeval kasutama ID-kaarti, et tasuda arveid mis on suurmad kui 200€. E-pangad salgavad koodikaarti, sest see on vananenud. Vanasti sai mul kõik asjad aetud läbi E-panga kasutades koodikaarti, aga see on nii vana, et pooli numbreid pole enam nähagi.\nSeto/ 5. november 2017 09:22\nSiis pole muud kui haigla katusele ja Uugametsa poole minek.\nStepan/ 5. november 2017 09:15\nMitte midagi ei juhtu,sest aeg voolab edasi ja keegi saab asjad aetud ning keegi ei saa.Keegi lahkub varem või hiljem,sest elu jätkub\nKümmekond?/ 4. november 2017 23:38\nTaevas hoia, pole ju teab mis pikk järjekord. Ärge ohkige nii palju, pole ju sõda ega nälga ega katku, ootad 9 eelseisvat ära ja moos.\nVaadates järjekorda politsei maja ees ja õnnelikke läbijaid, jääb mulje et esimesd läbijad on see kaader, kes ei tea isegi, mis see ID kaart on. Äkki ei peakski igale l a m b a l e neid kaarte väljastama üldse, tüüp ei jaga maad ega mütsi, milleks teda traumeerida, kui ta nagunii miski ei jaga, ning on isegi tuline e-riigi vastane?\nEi midagi hullu,/ 4. november 2017 20:32\nainult suremus veidi kasvab. Insenerid ja arstid on juba tulekul, kellel pole üldse peale skalpelli mingit ID kaarti vaja.\nOhjah/ 4. november 2017 19:22\nKasutavad siis mobiil-id ja kõik on korras. Ärge paanitsege.\nxs/ 7. november 2017 13:32\nOleks hea lahendus, kui haiglate ja esmatasandi "töölauad" võimaldaks neid autentimisviise. Kahjuks ei võimalda.\nTigedik/ 4. november 2017 17:57\nSee turvarisk on kuritegu rahva vastu Sertifikaadid maha ja arst töötada ei saa.\n17:57-le/ 4. november 2017 20:23\nTurvarisk on sulle ka see, et võid näiteks homme avariisse sattuda, või võib juhtuda tulekahju, või võid libiseda tänaval ja jalaluu murda.... Kas need RISKIDES on ka valitsus või Eesti riik süüdi....? Aga ID-kaardiga ongi olnud AINULT TEOREETILINE risk, mitte PRAKTILINE risk....!\nei tööta see ID kaart/ 4. november 2017 17:14\nMul on uuendatud aga just nüüd ei tööta, enne töötas.\nThe Net/ 4. november 2017 16:49\nIlus näide, kui süsteemid täielikult ainult digipõhiseks ehitatakse.\n...aga/ 4. november 2017 16:34\nmis juhtub siis, kui haige ID sertifikaat uuendamata jääb haiglas olemise tõttu? Ta ei saa ju haiglatasu üle kanda?\negas midagi/ 4. november 2017 16:43\nsiis patsient tõstetakse ukse taha ja ta surеb.\n4. november 2017 16:43\nNo siis saab uuendada, kui haiglast välja tuleb. Ja haiglatasu saab maksta või üle kanda pangakaardiga.\nmam/ 4. november 2017 19:36\nhaigla arve maksmiseks antakse ka peale haiglast väljakirjutamist arve ja kuu aega arve tasumiseks\njuku/ 4. november 2017 19:55\noleme ju E-riik- jobu kari\nolku/ 4. november 2017 16:30\naga mul polegi tigi kaarti mul on ruutu äss ja saab hakkama küll\n16:30/ 4. november 2017 20:26\nSul on vist hullumaja patsiendi kaart....?\nHull lugu küll/ 4. november 2017 16:15\nvaat kus uudislugu. 10 inimest peavad seisma elavas järjekorras. ilmselt pole tõesti mõtet sellepärast ajaregistreerimise süsteemi püsti panna.\nratase/ 4. november 2017 16:13\njutt on samast august, et kui id-kaart ei tööta siis tõmmake läbi mingi suvaline papitükk.\nnii on/ 4. november 2017 15:49\nnaabrimammist eesti keele õpetaja valetas küll direktorile,et peab tunnid jätma kuna tervis halb\naga ise kihutas kaarti uuendama ja pärast tuli koju ja tuli mulle külla ja libistasime koos konjakit\nPensinile ka ei taha jääda aga samas vihkab lapsi ja oma tööd.Verd käib ka andmas,et siis saab vaba päeva.Elagu õpetajad, nende pärast ju keegi ära ei sure nagu meedikute pärast võib keegi sussi seina visata\nsiss/ 4. november 2017 15:37\nKui õige lõpetaks juba selle paanika külvamise !\nsee/ 4. november 2017 16:04\npole paanika, vaid katastroof.\n4. november 2017 19:28\nPaanika tuleb esmaspäeval, kui arstid tööd teha ei saa, kuid eriarsti järjekorras passinud inimesed saadetakse uuesti järjekorda.\n19:28/ 4. november 2017 20:29\nMis unenägusid sina veel näed....? Kas hallutsinatsioonid on iga päev või....?\n15:37/ 4. november 2017 20:28\nPaanikat tekitavad hüsteeriasse aetud EKRE vareseparv....\nPriit/ 4. november 2017 15:15\nMa ei tea, ma tegin hommikul netis ära, mõne minuti võttis, nüüd on uued pin-koodid ja kõik korras.\nära/ 4. november 2017 16:10\nvaleta. ma ei saanud seda 3 ööd-päeva teha ja lõpuks läksin kohale, kus passisin tagajärjetult 3 tundi. sellega veel ei lõppenud, nüüd olen ilma kaardita sest kauguuendamise jaoks pole need mõeldud ja kaart andis otsad, kuna praak. millal uue saan, pole teada.\nPriit/ 4. november 2017 16:38\nMa ei valetagi :) miks ma peaks ? Hommikul proovisin, kell oli umbes 10:45, ei olnud mingeid tõrkeid, mõni minut ja korras. Kaart on mul 2016 välja antud !\n4. november 2017 16:46\nmiks ta valetama peaks, et kui sinul ei õnnestunud, siis kellelgi ei pea õnnestuma?\ndigidiskrimi neerimine/ 4. november 2017 17:14\nsest seaduse järgi oleme me kõik võrdsed, millest lähtuvalt kui ühel ei õnnestu aga teistel õnnestub, siis on tegu diskrimineerimisega.\nongi/ 4. november 2017 17:37\nkodus üritasin õhtul mitmeid tunde järjest - tulemusteta. Kodu arvutis windows 7. Tööl tegin järgmisel päeval, keset päeva 5 minutiga kogu protseduuri - rohkem aega seal selleks lihtsalt polnud.\nPriidule, 16:38/ 4. november 2017 20:31\nPriit - ära vaidle LAMMASTEGA! Las nad hüsteeritsevad oma juhtoina järgi....!\n17:14/ 4. november 2017 20:32\nKui üks on tark ja teine loll - keda siis diskrimineeritakse....?\n17:37/ 4. november 2017 20:33\nOsta omale korralik arvuti....!\n:)/ 4. november 2017 16:18\njust tegin ka ära ,mingit probleemi polnud


Lisatingimusena nõutakse ka head majanduslikku seisu kuid see on üsna subjektiivne tegur ja sõltub konkreetsest isikust, kes otsustab, kas anda teile laenud või mitte. Reeglina laenud eraisikutelt on tagatiseta laenud ilma palgatõendita. Autoliising kalkulaator abclaenud. Tagatisena arvestatakse aga ainult kinnisvara, sest sellise vara puhul on kõikumised kõige väiksemad ja varal jääb kogu ajaks mingigi väärtus. Kuna aga pankade suurimaks huviks on raha teenimine, nagu ka iga teisel organisatsioonil, peale mittetulundusühingute loomulikult, on need finantsorganisatsioonid välja töödanud klientide vajadustele vastavad tooted. Esialgu tundub, et võlausaldajad justkui riskivad enda rahaga, kuid tegelikult on nad juba arvestanud laenu pikendamisega või laenu teistkordse väljastamisega, mis toob neile tulu laenust, mis sai justkui väljastatud. On ka võimalus, et isik, kes võlgneb kellelegi mingi teatud rahasumma, lepib võlausaldajaga kokku, et laenatud raha võlgnetakse laenuna.Kui me hakkame aga rääkima laenulepingust, siis räägime reaalsest raha liikumisest. Laenusummade lagi sõltub aga teie konkreetse projekti riskitegurist ja sellest, kui pikaks ajaks te raha võtate ja milline on Eestis valitsev turuseis. See on väga populaarne laen ja kurikuulus just selle poolest, et selle intressimäärad ületasid esialgu pankade poolt pakutavaid määru mitmesaja kordselt. kiirlaenu sularahas, sel juhul saadetakse kiirlaen postkontorisse, täpsemalt Eesti Posti kontoritesse, kus väljastatakse laen sularahas ja ühtlasi tehakse ka isiku tuvastamine. Kui laenuvõtja mingil põhjusel laenatud raha tagasi ei maksa, kuulub tagatiseks antud ese laenuandjale.Eelnevas lõigus käsitletud teema oli vaid üheks potentsiaalseks murekohaks. Olles aga laenuandmise katnud tagatisega, on teil õige lepingu vormistamisel täielik õigus saada tagatisena käsitletud vara enda omandisse. Kuigi suur osa tarbimislaenudest välismaal töötavatele inimestele on tagatiseta laenud, on mõnel juhul siiski võimalik võtta laen auto või kinnisvara tagatisel. Teiseks on aga see kui laen võtmise eest makstav igakuine intress ei laeku laenuandjale. Teisisõnu lubatakse inimesel minna saldoga deebetisse ehk miinusesse. See, kas saate kindlat sissetulekut või mitte, tehakse kindlaks teie pangakonto väljavõtet vaadates. Sellised pakkumised ei kehti aga pikajaliste laenupakkumiste kohta, nimelt on nendel laenuteenustel natuke kliendi motiveerimiseks. Kui inimesel töökohta pole, on üsna loogline, et tal pole välismaal ka ametlikku sissetulekut, mis lubaks tal võlausaldajale laen tagasi maksta. Üldjuhul on nii, et laenuandja võib laenulepingu ja muud kokkulepped üles öelda, kui laenu võtnud inimene on kaks või enam osamakset maksmata jätnud või siis kui ühe osamakse tagastamine on veninud pikemaks kui kolm kuud. Me pakume kõrgekvaliteetseid teenuseid.Laene on võimalik liigitada mitut erinevat moodiPeamiselt liigitatakse neid selle järgi, mis sellega teha soovitakse. Intresse ei ole võimalik maksta viimase kuupäeva möödudes ja tuleb kohe kindlasti maksta vähemalt viimasel päeval, mil kukub teie tagasimakse tähtaeg.Järgmise laenuna pakuvad pangad lahkesti käibekapitali laenud. Teisisõnu, kui klient soovis käibekapitali laenu eest osta oma ettevõttele kaupa, tuleb tal laenu teenindada toodete müügist saadud rahade eest. Kriisi äärel oleval turul on loomulikult laenatavad summad väiksemad ja laenuperioodid lühemad.Nagu te võisite ka eeldada, on sellele laenud vaja tagatist. Teisisõnu kantakse laenuvõtja kontole või makstakse laenud esularahas kokkulepitud summa ja seda tehakse reaalseid kupüüre kasutades. Laenude tagasimaksmise tähtajad sõltuvad üldjuhul varade käibe kestusest ehk kui pikaajalise projekti jaoks te finantseeringut otsite.Teiseks pankade poolt pakutavaks võimaluseks on arvelduslaen. Suurte krediitivõtmiste puhul on väga harva juhuseid, kus kogu laenatud summa koos intressidega tasutakse korraga. Taodeldes ettevõtte laen, analüüsib pank teie maksevõimekust, uurib, mis valdkonnas teie ettevõte tegutseb ja vastavalt sellele pakub teile laenutingimusi ja ütleb, kas teie poolt küsitav summa on ikkagi jõukohane teile ning ei ületa teie maksevõimekust. parim kiirlaen üldse – saad madala intressiga soodsaima kiirlaenu. Nagu ka laenu nimi ütleb, on sedasorti krediidivõtmine mõeldud kodu soetamiseks, ehitamiseks või remontimiseks. Seega kohustub laenulepingu vormistamisel üks osapool teisele isikule andma mingi teatud rahasumma ning teine osapool on kohustatud rahasumma teatud aja möödudes tagasi maksma. Sedasorti tooteid on võimalik liigitada eelkõige laenusaaja järgi. Kui laen tagatiseks oli näiteks auto ja teil ei lähe autot endal vaja, on kõige lihtsam auto maha müüa ning võtta sealt laenatud rahasumma endale. Lisaks sellele võetakse arvesse ka teie ettevõtte üleüldist usaldusväärsust ja reputatsiooni.\nLaenuteema. Kust saaks pikaajalist laenu? - Perekooli Foorum\n. Nõudmiseni tähtaegadega laenud tähendavad seda, et kui laenuandjal peaks tekkima vajadus laenatud raha tagasi saada, saab ta lepingus määratud tingimustel selle ennetähtaegselt tagasi nõuda. Tänu sellele kasutatakse sedasorti raha peamiselt ootamatute väljaminekute või kulutuste katmiseks. Mõningatel juhtudel on organisatsioonidele väljastatud laenud karmimad tingimused ja kõrgemad intressimäärad ent see võib olla ka vastupidi. Kui soovite teada, miline on sellise laenu intressiks, siis see sõltub täielikult teie omafinantseeringu suurusest ehk sellest, kui palju teil endal raha olemas on. Parimaks on aga see, et laekunud rahad ei pea olema töötasud. Selle laenu saamiseks peab inimesel olema hea maksevõime ja võimalus seda maksevõimet kinnitada. Kuna laenatav summa on üldjuhul suuremapoolne, küsitakse enne laenamist ka tagatist, et vähendada panga poolt võetud riske. Juhul, kui laenatud summa on suurem, võib laenuandja nõuda tagatist. Kõik meist teavad kedagi, kes on laenudega lähiajal kokku puutunud või plaanivad seda teha, kas siis meie vanemad, sõbrad, kolleegid või lihtsalt tuttavad. Just nimelt, mitu sada korda kõrgemad intressimäärad võivad sedasorti laenud olla. Sellistel puhkudel tulekski laenu võtta, et tootmine ei jääks seisma ja rahavoog ei lõpeks. Olenevalt laenusummast võidakse uurida ka teie keskmisi pangakonto käivet ja üldist finantsilist seisundit. Liitintress. Teadupärast ei pruugi kõik rahade laekumised ja väljumised omavahel ühtida. Arvelduslaenu võtmisel ei nõuta üldjuhul tagatist kuna summad on väiksemad ja kliendid peavad nii kui nii heal majanduslikul seisul olema. Teisisõnu mingit füüsilist eset või asja, mis on justkui garantiiks, et saab oma laenatud raha tagasi. Tagatiseta laenud puhul ei saa laenuandja kunagi kindel olla, kas ta kunagi üldse enda raha näeb kui laen peaks mingil põhjusel hapuks minema.\n. On olemas nii tagatisega kui ka tagatiseta krediidiandmisi. Laenatava rahasumma suurus sõltub konkreetselt inimese maksevõimest ja kinnisvara väärtusest, mis tagatiseks seatakse.Hetkel küll maha rahunenud ent kunagi hulgaliselt suuri laineid löönud teemaks on SMS laen. Selline laen on levinud eelkõige tootmise või suures mahus investeeringuid tegevatele ettevõtetele. Intresse tuleb teil maksta ainult siis kui olete otsustanud laenatud raha reaalselt kulutama hakata. Üldjoontes liigitatakse laenud pikkuseid kas lühiajalisteks- või pikaajalisteks krediitideks kuid on olemas ka nõudmiseni tähtajad või siis koguni tähtajatud, mida peaaegu mitte kunagi ei kasutata. Teisisõnu väljastatakse laene nii eraisikutele kui ka juriidilistele isikutele ehk ettevõtetele või muudele organisatsioonidele. Teisisõnu, tuleb kliendil esitleda oma soov ning öelda, mis ta laenatava summaga teha soovib. Halva krediidiajalooga välismaal töötavatele inimestele väljastatakse laen vaid sellisel juhul, kui neil on vara, mida saab tagatiseks anda. Mõni meist hangib lisa rahalisi instrumente ootamatute väljaminekute katmiseks, teine aga selleks, et enda ettevõtet arendada või hoopis, et lustida ja minna reisile. Arvelduslaenu on võimalik võtta siis kui tekib käibekapitali puudus ning see pakub kindla limiidi ulatuses vararaha. Mida suurema osa olete nõus oma taskutest maksma, seda rohkem on pank nõus teile laen andma ja seda väiksem on panga poolt võetav risk. Võib ju juhtuda, et projekt, milleks raha laenati ebaõnnestub või vara, mille soetamiseks raha laenati hävineb täielikult. Tänaseks päevaks on aga kiirlaenude intressimäärad määruste poolt fikseeritud või vähemalt on nende ülemmäärad fikseeritud. Tähtaja kättejõudmisel tuleb tasuda kogu laenusumma koos intressidega või siis tasuda jooksvalt osamaksetena.Sarnaselt SMS laenule saavad kõik taodelda väikelaene. Selle puhul lubatakse kliendil kasutada rohkem raha kui neil reaalselt olemas on. Täpse ülevaate pakutavatest intressimääradest ja summadest saab siis, kui pöördute mõne panga poole ja küsite nende otsest arvamust.Eestlaste seas üks tõenäoliselt kõige populaarsem laen on aga kodulaen. Sellised drastilised vahed tulenevad sellest, et igaüks meist on erinev ning tema võimekus laen teenindada on samamoodi erinev.Laenu taodeldakse erinevatel põhjustel. Nagu ka SMS laenu puhul, ei nõua ka see mitte mingitki tagatist. Kust saaks laenu kui on võlad. Laenusummad algavad mõnest tuhandest eurost ning lõpevad mõne saja või miljoni euro ringis. sissetuleku tõestamiseks või antakse laen ilma palgatõendita ning laenutaotluse kui ka lepingu sõlmimine toimub interneti vahendusel kodust lahkumata. Välismaal töötavatele inimestele väljastatud lühiajalised laenud eeldavad võrdlemisi väikeseid summasid ja lühikest maksetähtaega, mis selgitab, miks võlausaldajad kasutavad just seda turundusfunktsiooni. Ülejäänud summa võite anda laenuvõtjale ehk sellele inimesele, kelle auto te maha müüsitegi. Tähtajatu lepingu puhul jääb arusaamatuks, miks selline laenuleping sõlmitakse, sest tegu oleks justkui kingitusega.Nagu ka eelnevalt mainitud sai, küsitakse suuremate laenusummade puhul ka tagatist. Pelgalt selle laenu nime kuuldes jõuame selgusele, et abiraha on võimalik taodelda vaid sõnumit saates. Tavalistel puhkudel ei keela pank arvelduslaenu võtmist sest selline laen on väga lühikese tagasimaksmise ajaga ning summad ei ole üüratult suured. Üldjuhul on laenuandjateks kas pangad või liisingufirmad ent laene on võimalik võtta ka eraisikute käest või siis nagu tänapäeval üha enam populaarsust on kogumas – ühisrahastusest.Laene väljastatakse kõikidele inimestele, kes on suutelised laen ka teenindama. Ettevõtluslaeng, nagu ka juba selle nimi ütleb, on mõeldud ettevõtetele, mis vajavad mingil põhjusel lisafinantseeringut. Tänu sellele on inimestel rohkem valikuvõimalusi ning saavad valida endale sobivaima või just selle õige. Pank konto avamine krediit. Laenud ilma konto väljavõtteta. Laen saamise peamiseks kriteeriumiks on vaid see, et inimene saaks igakuiselt kindlat sissetulekut ja et ta oleks seda eelnevate kuude jooksul saanud. Haruldased pole aga ka juhud, mil selle raha eest ostetakse endale uus auto. Tänu sellele on ka intressimäär mõnevõrra madalam. Vaata laenuandjate nimekirja ja leia optimaalseid intressimääri. Reeglina ütleb siis laenuandja lepingu üles ning nõuab laenatud rahasumma kohest tagastamist. Laenud auto tagatisel. Seda kasutatakse eelkõige hooajaliseks finantseerimiseks ning väljastatakse kindlaks otstarbeks.\nKuigi tavainimeste arvates on ettevõtted väga sarnased eraisikutele, sest mõlema taga on ju siiski tavaline inimene, ei kohtle finantsorganisatsioonid neid samamoodi. Just seeõttu võiks öelda, et suurem osa eestlasi on asjaga kursis.Laenupakkumisi on aga tohutult palju erinevaid. Teisisõnu kui laenuvõtja ei täida endale võetud kohustusi ehk ei maksa intresse


CV Keskus tööpakkumine Telefonimüügi assistent, Pole oluline\nTööpakkumise number #56140\n* Sissetulevatele kõnedele vastamine ja nende registreerimine kliendihaldusprogrammis\n* Uute klientide kontaktandmete registreerimine, päringute suunamine, järeltegevused ning kontroll\n* Kampaaniate ja uudiste teavitamine telefoni ja e-maili/faksi teel\n* Klientide tootevaliku ja ostusageduse jälgimine ja ettepanekute tegemine\n* Tellimuste kogumine ja menetlemine\n* Lihtsamate kliendi/tarne/infoliikumise probleemide lahendamine\nSa oled optimistliku ellusuhtumisega naisterahvas ning sulle meeldib aktiivselt suhelda. Sinu emakeeleks võib olla vene keel, kuid valdad väga head eesti keelt. Sa valdad masinakirja, sinu hääl on telefonis meeldiv ning suhtlemist soosiv ning inimeste teenindamine, müümine, aitamine ning lahenduste leidmine on sulle loomupärane ja meeldiv tegevus. Muudatused ja tempokas töö sobivad sulle nagu valatult ning sul on oskus iseseisvalt ülesandeid lahendada. Eriti hea kui oled varem töötanud call-centre'is või telefonimüüjana, kasuks tulevad ehitusalased teadmised.\n* müügi- ja tootekoolitust


Indiana - AJALUGU - Teemadel\nNagu moto väidab, istub Indiana 'Ameerika ristteel'. See piirneb Michigani järve ja põhjas Michigani osariigiga, idas Ohio, Kentuckyga\nNagu moto väidab, istub Indiana 'Ameerika ristteel'. See piirneb Michigani järve ja põhjas Michigani osariigiga, idas Ohio, lõunas Kentucky ja läänes Illinoisiga, muutes selle Ameerika Midwest lahutamatuks osaks. Välja arvatud Hawaii, on Indiana kõige väiksem osariik Appalachi mägedest läänes. Pärast Ameerika revolutsiooni olid Indiana maad USA asukatele avatud. Valgete immigrantide sissevool tõi sõja põlisameeriklaste hõimudega. Konfliktid jätkusid kuni 1811. aasta Tippecanoe lahinguni, mille võitsid kindral ja tulevane president William Henry Harrison. Nimetusega, mis arvatakse üldiselt tähendavat “indiaanlaste maad”, tunnistati Indiana 11. detsembril 1816 liidu 19. osariigiks. Selle pealinn on olnud Indianapolis alates 1825. aastast.\nRiigi oleku kuupäev: 11. detsember 1816\nKas sa teadsid? Esimene rongirööv Ameerika Ühendriikides toimus Indiana osariigis 6. oktoobril 1866. Reno vendadena tuntud jõuk peatas Jacksoni maakonnas Ohio ja Mississippi rongi ning teenis 13 000 dollariga.\nRahvastik: 6 483 802 (2010)\nSuurus: 36 417 ruut miili\nHüüdnimi (nimed): Hoosieri osariik\nMoto: Ameerika teerist\nPaljud Indiana osariigi pered pakkusid põgenenud orjadele peavarju nii enne kodusõda kui ka kodusõja ajal. Eelkõige sai Newporti (praegune Fountain City) põllumajandusringkond tuntuks kui „metroo raudtee suur keskjaam”, kuna Levi ja Catherine Coffin osalesid enam kui 2000 põgenenud orja aitamisel põhja poole vabadusse.\nIndiana osariigis asuvat Bedfordit tuntakse kui “paekivipealinna maailmas”. Imetletuna oma heleda värvi ja lõikamise lihtsuse pärast, kasutati Indiana lubjakivi New Yorgis asuva Empire State Buildingu, Washingtoni Pentagoni ja rahvuskatedraali ning mitmete osariikide pealinnade ehitamisel.\nIndianapolise mootorirada korraldas oma 2,5 miili rajal esimese Indianapolise 500 miili võistluse 30. mail 1911, kaks aastat pärast selle avamist. Speedway, mis mahutab enam kui 250 000 publikut, on Speedway maailma suurim vaatajate spordiareen.\nEhkki ametivõimud väitsid, et Crown Pointi maakonna vangla on 'põgenemiskindel', vabanes kurikuulus pangaröövel John Dillinger 3. märtsil 1934 edukalt oma kambrist, ähvardades valvureid puidust nikerdatud võltspüstoliga. Kasutades šerifi autot põgenemiseks, ületas Dillinger Indiana-Illinoisi piiri, käivitades föderaalse jahipidamise, mis viis FBI agentide surma 22. juulil.\n1987. aasta augustis kohtusid Indianapolis Pan-Ameerika mängudel üle 4000 sportlase 38-st riigist pärast seda, kui nii Tšiili kui Ecuador loobusid rahalistel põhjustel võõrustajana.\nIndiana jõuluvana saab igal aastal sadu tuhandeid kirju, mis on adresseeritud jõululegendile - igaühele neist reageeritakse eraldi.\nMaja Lincoln Livingi ajaloolises talus, mis asub Indiana osariigis.\nWilliam H. Natcheri sild on trosssild, mis viib USA maanteed 231 üle Ohio jõe. Sild ühendab Owensboro, Kentucky ja Rockport, Indiana ning avati 21. oktoobril 2002.\nmillal otsustati dred scotti juhtum\nIndiana osariigi kapitooliumihoone Indianapolis.\n'Data-täis- andmed täis-src =' https: //www.history.com/.image/c_limit%2Ccs_srgb%2Cfl_progressive%2Ch_2000%2Cq_auto: hea% 2Cw_2000 / MTU3ODc5MDg0MDIwNjcyMjIz / Indiana-state-Capitol-hoone-kell -dusk.jpg 'data-full- data-image-id =' ci0230e632102526df 'data-image-slug =' Indiana osariigi kapitooliumihoone õhtuhämaruses MTU3ODc5MDg0MDIwNjcyMjIz 'data-source-name =' Richard Cummins / CORBIS 'data-title =' Indiana osariigi kapitooliumihoone õhtuhämaruses '>\nmillega John Adams elatist teenis?\nmiks nimetatakse talgupäeva talgupäevaks\nkes juhtis Mehhiko armeed puebla lahingus\nmitu korda võitis muhammad ali raskekaalu meistri\nmarie antoinette ja kuningas louis xvi\nmillal kodutalu akt lõppes