Koguduste juhtimise õiguslik korraldus - Eesti Kirik\n02.04.2014 | Urmas Arumäe | Rubriik: Kirikuelu\nUsuteaduse instituudi (UI) rektor Ove Sander arutleb 15.01.2014 Eesti Kiriku artiklis «Usutav usk. Mõtteavaldusi vaimulike konverentsiks», et arvatavasti ei tea meist keegi päris täpselt, millised halduslikud ja struktuursed muudatused tuleksid pikemas perspektiivis kasuks EELK-le ja tema tunnistatava usu kvaliteedile. See sisaldab muu hulgas ka küsimusi üksikkoguduste, praostkondade, piiskopkondade haldamise ja juhtimise tasandil.\nOve Sander pakkus vaimulike konverentsi üheks juhtmõtteks: vähem organisatsiooni, regulatsiooni ja bürokraatiat ning rohkem kiriku enesemõistmist organismi, instrumendi, teenija, palvetaja ja rändava jumalarahva valguses.\nKa käesoleva artikli autor ei pea üleorganiseeritust, -reguleerimist ja -bürokratiseerimist sugugi mõistlikuks, tõdedes samas, et ilma mõistlikul tasemel organisatsioonita, regulatsioonita ja bürokraatiata ei saa tänapäeval kuidagi hakkama. Seda, mis peaks meie kirikule selles küsimuses õige ja mõistlik olema, võiks kavandada ka UI õppekavadesse ja/või täiendõppe vormis inimestele õpetada.\nAutor pidas koos EELK kantsleri Urmas Viilmaga EELK XXIX kirikukogu 1. istungjärgul 26. novembril 2013 ettekande teemal «Koguduste juhtimise õiguslik korraldus». Ajendeid selleks ettekandeks oli mitmeid – alates väikeste koguduste (objektiivsest) suutmatusest kehtestatud juhtimismudeleid ja -korda järgida kuni Narva Aleksandri koguduses toimununi välja.\nPärast ettekannet tegid mitmed kirikukogu liikmed mulle ettepaneku kirjutada käsitletava teema kohta kokkuvõttev artikkel. Teengi seda nüüd. Olgu rõhutatud, et alljärgnevalt on käsitletud kitsamalt koguduste juhtimist ning kiriku ja praostkonna juhtimise käsitlust selles artiklis ei leia.\nEesti Vabariigi põhiseadus (PS) kirikuga seonduvat rohkem ei reguleeri, kui sätestab põhiõiguste, vabaduste ja kohustustena §-s 40, et igaühel on südametunnistuse-, usu- ja mõttevabadus, kuulumine kirikutesse ja usuühingutesse on vaba ning riigikirikut ei ole. PS § 41 ja 45 toetavad südametunnistuse-, usu- ja mõttevabadust ning vaba kuulumist kirikutesse ja usuühingutesse.\nMida tähendab, et riigikirikut Eestis ei ole? Esiteks seda, et usk on isiklik asi ja sellepärast oleks ebaloomulik, kui riiki määratletaks usu kaudu. Teiseks seda, et juriidilise isiku staatust omavad kirikud ja usuühingud on eraõiguslikud juriidilised isikud. See aga ei tähenda, et riik ei võiks religioossete organisatsioonidega koostööd teha ning neile avalikke ülesandeid anda. Riigi selline tegevus tuleb kõne alla eelkõige usuvabaduse tagamise eesmärgil.\nNäiteks on perekonnaseaduse (PKS) kohaselt siseministrilt abielu sõlmimise õiguse saanud kiriku, koguduse või koguduste liidu vaimulik abielu sõlmimisega seonduvate ülesannete täitmisel võrdsustatud perekonnaseisuasutusega. Samuti on kaitseväe ning vanglate teenistuses kaplanid, kelle ülesandeks on teha hingehooldus-, hingeharimis- ja kasvatustööd, nõustada inimesi hingehoiu küsimustes jne.\nKoostöö riigiga võib kõne alla tulla ka teistes valdkondades, kus riik ja religioossed ühendused tegutsevad avalikes huvides (nt sotsiaalhoolekanne, kriminaalpreventsioon vms). Avalike ülesannete andmisel religioossetele ühendustele ja nende täitmisel tuleb jälgida, et igaühe põhiõigus usuvabadusele oleks garanteeritud.\nKolmandaks tuleb märkida, et ehkki riigil on põhimõtteliselt õigus olla liikmeks mittetulundusühingus või sihtasutuses (vt riigivaraseaduse – RVS – 6. ptk, 2. ja 3. jagu), ei saa riik, ega ka muud juriidilised isikud olla koguduste kui usuliste ühenduste liikmed, sest kirikute ja koguduste seaduse (KiKoS) § 2 lg 3 järgi saab koguduse liikmeks olla vaid füüsiline isik. Samas ei takista seadus riigil või kohaliku omavalitsuse üksusel olla usuühingu liikmeks (vt KiKoS § 4).\nEestis oleks vale rääkida kiriku lahutamisest riigist, sest kirik ei ole taasiseseisvunud Eestis kunagi riigikiriku staatuses olnud. Selliseid lahutamise protsesse on aga siiski näiteks Euroopas toimunud või toimumas. Nii otsustas Norra parlament Storting 2012. aasta mais lahutada juba umbes 500 aastat eksisteerinud riigikiriku riigist, mis nõudis muu hulgas ka Norra põhiseaduse muutmist. Põhiseaduses on kiriku kohta nüüd öeldud Norra rahvuskirik.\nSiinkohal tuleb siiski märkida, et Norra rahvuskirik saab endiselt raha ka riigieelarvest. Ka britid on aastaid pidanud plaani (peaminister Gordon Brown võttis selle kuus aastat tagasi lausa üheks eesmärgiks) muuta anglikaani kirik iseseisvaks. Kui seni on piiskoppide ja peapiiskoppide määramine olnud valitsusjuhi pädevuses, peaks tulevikus tegema seda kirik ise.\nKiKoS § 5 sätestab õigusliku regulatsiooni aluspõhimõttena, et usuline ühendus on eraõiguslik juriidiline isik, kelle suhtes kohaldatakse mittetulundusühingute seadust (MTÜS), kui KiKoS-ist ei tulene teisiti. Usulise ühenduse põhikirjas võib ette näha erisusi MTÜS-is liikmeskonna ja juhtimise kohta sätestatust, kui need tulenevad usulise ühenduse ajalooliselt väljakujunenud õpetusest ja struktuurist.\nSeega tuleb koguduse kui usulise ühenduse juhtimise kontekstis juhinduda esmalt üldreeglite puhul MTÜS-ist, seejärel vaadata, kas nendes küsimustes on KiKoS-is midagi teisiti reguleeritud, ning seejärel vaadata põhikirja, kirikuseadusi ja koguduse siseakte.\nSeega võib asuda seisukohale, et kiriku ja koguduse tegevust reguleeriv õiguslik raamistik on üles ehitatud üldiselt-üksikule-põhimõttel ehk deduktiivselt, samas tuleb neid norme kasutada üksikult-üldisele-põhimõttel ehk induktiivselt ehk tagant-ettepoole-põhimõttel. See tähendab, et üldisem norm kohaldub üksnes juhul, kui konkreetse küsimuse kohta erinorm puudub. See omakorda tähendab, et kui (riigi poolt vastavas registris registreeritud) põhikirjas mingi küsimus reguleerimist ei leia, tuleb pöörduda KiKoS-i poole. Kui ka seal vajalik reegel puudub, tuleb vastust otsida MTÜS-ist.\nMTÜS koguduse juhtimisest\nOlgu selle alajaotise sissejuhatuses kohe ära õiendatud, et käesoleva artikli autor ei käsitle kirikut õiguslikus mõttes kui tavalist mittetulundusühingut (MTÜ) ega võrdle (tihti leiab ilmalikus kõneviisis ka lausa samastamist) kogudusi MTÜ-ga. Minu jaoks ei ole EELK peapiiskop ühe MTÜ juhataja!\nKa juriidilises mõttes ei ole korrektne väita, et kirik ja tema kogudused on MTÜ-d, sest kehtib erinorm (KiKoS), mis ütleb selgelt, et kirik ja kogudused on usulised ühendused. Kuid seda kahjuks siiski tehakse. Kirik ise ei pea sellise «samastamisega» nõustuma ega ka seda lubama, sest küsimus on teatud asjade õiges või vääras väljendamises ja tõlgendamises. Samastamine on riives kiriku eneseväärikuse, eneseuhkuse ja ajaloolise identiteedi küsimusega.\nAlljärgnevalt ma viitan küll MTÜS-ile, kuid vaid selleks, et oleksime teadlikud, milliseid MTÜS-is sätestatud reegleid peame üldise alusena arvestama kirikute ja koguduste kui usuliste ühenduste juhtimisel. Asjaolu, et kirikutele ja kogudustele kohaldatakse MTÜS-i, ei tee kirikut ja selle kogudusi MTÜ-ks – kirik ja selle kogudus on eriseaduse (KiKoS) järgi usuline ühendus, mitte MTÜ. Ka koguduse juhatuse liikme lepingu (kui selline peaks sõlmitama) suhtes kohaldatakse käsunduslepingu kohta sätestatut, mis ei muuda juhatuse liiget automaatselt käsundisaajaks.\nÜldise alusena tuleb osutada, et MTÜ on isikute vabatahtlik ühendus, mille eesmärgiks või põhitegevuseks ei või olla majandustegevuse kaudu tulu saamine. MTÜ tulu võib kasutada üksnes põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks. MTÜ ei või jaotada kasumit oma liikmete vahel. Samadest põhimõtetest juhinduvad ka usulised ühendused.\nMTÜ regulatsiooni üldisest alusest on tuletatud, et koguduse liikmete üldkoosolek (täiskogu) on koguduse kõrgeim organ. Üldkoosoleku pädevusse kuuluvad küsimused sätestatakse üldjuhul põhikirjas, selle puudumisel saab juhinduda seadusest. Oluline on teada, et seaduses nimetatud üldkoosoleku pädevusse kuuluvate küsimuste otsustamist ei tohi põhikirjaga anda juhatuse või muu organi pädevusse.\nÜldkoosoleku kutsub kokku juhatus. Juhatus peab üldkoosoleku kokku kutsuma seaduses või põhikirjaga ettenähtud juhtudel ja korras, samuti siis, kui ühingu huvid seda nõuavad. Juhatus peab üldkoosoleku kokku kutsuma, kui seda nõuab kirjalikult ja põhjust ära näidates vähemalt 1/10 koguduse liikmetest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud väiksema esindatuse nõuet.\nÜldkoosoleku kokkukutsumisest peab seaduse kohaselt ette teatama vähemalt seitse päeva, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud pikemat tähtaega. Üldkoosoleku kokkukutsumise teates tuleb märkida üldkoosoleku toimumise aeg ja koht ning üldkoosoleku päevakord. Põhikirjaga võib ette näha täpsema korra üldkoosoleku kokkukutsumise teate saatmiseks.\nÜldkoosoleku päevakorra määrab juhatus, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti. Kui üldkoosoleku kutsuvad kokku koguduse liikmed, määravad nemad üldkoosoleku päevakorra. Üldkoosolek võib vastu võtta otsuseid, kui tema kokkukutsumisel on järgitud kõiki seadusest ja põhikirjast tulenevaid nõudeid.\nPõhikirjas võib sätestada, kui suure osa liikmete osavõtul on üldkoosolek otsustusvõimeline ning millises korras kutsutakse uus üldkoosolek kokku sel juhul, kui esimesel korral ei osalenud nõutav arv liikmeid. Kui üldkoosoleku kokkukutsumisel on rikutud seaduse või põhikirja nõudeid, ei ole üldkoosolek õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud siis, kui üldkoosolekul osalevad kõik koguduse liikmed. Üldkoosolek protokollitakse.\nÜldkoosoleku otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole koosolekul osalenud koguduse liikmetest või nende esindajatest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet. Isiku valimisel loetakse üldkoosolekul valituks kandidaat, kes sai teistest enam hääli, kui põhikirjas ei ole kehtestatud kõrgemat häältenõuet. Häälte võrdsel jagunemisel heidetakse liisku, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.\nÜldkoosoleku otsus loetakse vastuvõetuks koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt hääletavad kirjalikult kõik koguduse liikmed. Igal koguduse liikmel on üks hääl. Liige ei või hääletada, kui otsustatakse tema vabastamist kohustusest või vastutusest, liikme ja koguduse vahel tehingu tegemist või liikmega õigusvaidluse pidamist ning selles tehingus või õigusvaidluses koguduse esindaja määramist või küsimusi, mis puudutavad liikme või tema esindaja juhatuse või muu organi liikmena tegutsemise kontrollimist või hindamist. Esindatuse määramisel selle liikme hääli ei arvestata.\nKohus võib koguduse vastu esitatud hagi alusel kehtetuks tunnistada seaduse või põhikirjaga vastuolus oleva üldkoosoleku otsuse. Nõude aegumistähtaeg on kolm kuud alates otsuse vastuvõtmisest. Üldkoosoleku otsus on tühine, kui otsuse teinud üldkoosoleku protokoll ei ole seaduses sätestatud juhul notariaalselt tõestatud või kui otsuse vastuvõtmisel rikuti üldkoosoleku kokkukutsumise korda, otsus rikub koguduse võlausaldajate kaitseks või muu avaliku huvi tõttu kehtestatud seaduse sätet või ei vasta headele kommetele. Otsus on tühine ka seaduses sätestatud muul juhul.\nPõhikirjaga võib näha ette, et üldkoosoleku ülesandeid täidab põhikirjaga määratud ulatuses koguduse liikmete poolt ja nende seast valitud volinike koosolek. EELK ei ole seda võimalust põhikirjas sätestanud. Arvestades just suurte koguduste täiskogudel osalenud koguduseliikmete arvu, võib asuda seisukohale, et tegelikult jääb enamik koguduste liikmetest otsustamisest kõrvale. Kas n-ö volinike koosolek seda probleemi lahendaks, on mõtlemise koht. Volinike arv ja nende valimise kord tuleks sellisel juhul ette näha põhikirjas.\nSegadust võib tekitada äriühingute puhul levinud nõukogu nimetamine ühingu juhtorganiks (MTÜS nõukogu ette ei näe, kuid jätab võimaluse muude organite ettenägemiseks põhikirjas). Autor ei nõustu nõukogu liigitamisega juhtorganiks. Tõdegem, et seda seisukohta, miks äriühingu nõukogu nimetatakse juhtorganiks, ei ole põhjendatud ka kõige atoriteetsemas allikas – TsÜS-i kommentaarides.\nÄriühingu nõukogu planeerib äriühingu tegevust ja korraldab ühingu juhtimist ning valvab juhatuse tegevuse järele. Kontrolli tulemused teeb nõukogu teatavaks üldkoosolekule. Seega seadus ei sätesta, et äriühingu nõukogu esindaks või juhiks äriühingut – kõik seaduses sätestatud äriühingu nõukogu tegevused on omased ühingu valitsemisele, mitte juhtimisele. Sellest tuleb juhinduda ka koguduse nõukogu puhul.\nTõsi, planeerimine on iseenesest n-ö juhtimistaseme tegevus, kuid praktikas tähendab nõukogu planeerimistegevus siiski esmalt seda, et juhatus esitab ühingu tegevuskavad/plaanid jms nõukogule kinnitamiseks. Juhtimise korraldamine ei tähenda praktikas midagi muud kui juhatuse mehitamist ja juhatuse liikmete volituste kehtivuse jälgimist (nt kui volitused hakkavad lõppema, peab nõukogu kas juhatuse liikmega kokkuleppel tema volitusi pikendama või siis uue juhatuse liikme valima). Järelevalvet juhatuse tegevuse üle oleks igal juhul keeruline nimetada juhtimisfunktsiooni täitmiseks.\nSeega ei vasta nõukogu eeldatav tegevus juhtorgani eeldatavale tegevusele (esindamine ja igapäevane juhtimine), mistõttu tuleb nõukogu arvata koguduse liikmete valitud ja volitatud organiks, kes tegeleb just nimelt koguduse valitsemisülesannete täitmisega. Koguduse ainus juhtorgan on juhatus. Nii tuleneb ka mõistest endast – juhatus juhib ja nõukogu annab nõu.\nVastavalt MTÜS-i § 26 sättele ja mõttele peab kogudusel olema juhatus, mis seda juhib ja esindab. Juhatusel võib olla üks liige (juhataja) või mitu liiget.\nJuhatuse igal liikmel on MTÜS-i § 27 järgi õigus esindada kogudust kõikide tehingute tegemisel, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Põhikirjas võib ette näha, et juhatuse liikmed või mõned neist võivad esindada kogudust ainult ühiselt. Kolmandate isikute kohta kehtib piirang ainult siis, kui see on kantud registrisse.\nJuhatuse liikmed on koguduse nimel tehingute tegemisel kohustatud koguduse suhtes järgima põhikirjas ettenähtud või üldkoosoleku või juhatuse kehtestatud piiranguid. Esindusõiguse piiramine ei kehti kolmandate isikute kohta.\nJuhatus võib koguduse kinnisasju või registrisse kantud vallasasju võõrandada või asjaõigusega koormata üldkoosoleku otsusega ja selles otsuses ettenähtud tingimustel, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti. Nimetatud piirang kehtib kolmandate isikute kohta, kui see on kantud registrisse.\nJuhatuse liige valitakse tähtajaliselt kuni kolmeks aastaks, kui põhikirjas ei ole ette nähtud muud tähtaega. Põhikirjaga ei või ette näha, et juhatuse liikme ametiaeg on pikem kui viis aastat. Juhatuse liikme ametiaja pikendamist ei või otsustada varem kui üks aasta enne ametiaja kavandatavat möödumist ja pikemaks ajaks kui seaduses või põhikirjas ettenähtud ametiaja ülemmäär. Registrisse kantud juhatuse liikme ametiaja pikendamise otsus tuleb esitada viivitamata registripidajale.\nJuhatus peab andma koguduse liikmetele vajalikku teavet juhtimise kohta ja esitama nende nõudel vastava aruande, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti.\nJuhatus võib vastu võtta otsuseid, kui juhatuse koosolekul osaleb üle poole juhatuse liikmetest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema esindatuse nõuet. Kui juhatus koosneb mitmest liikmest, on juhatuse otsuse vastuvõtmiseks nõutav juhatuse koosolekul osalenud juhatuse liikmete poolthäälteenamus, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.\nPõhikirjaga võib ette näha, et teatud tehingute tegemiseks määratakse lisaks juhatusele muu organ, mille pädevus ja moodustamise kord nähakse ette põhikirjas. EELK koguduse puhul on tegemist nt nõukoguga.\nJuhatuse liige peab MTÜS-i § 32 järgi oma kohustusi täitma juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega. Juhatuse liikmed, kes on oma kohustuste rikkumisega tekitanud kogudusele kahju, vastutavad tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt. Juhatuse liige vabaneb vastutusest, kui ta tõendab, et on oma kohustusi täitnud juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega.\nJuhatuse liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on viis aastat, kui põhikirjas või kokkuleppel juhatuse liikmega ei ole ette nähtud muud aegumistähtaega. Nimetatud kahju hüvitamist kogudusele võib nõuda ka koguduse võlausaldaja, kui ta ei saa oma nõudeid rahuldada koguduse vara arvel. Koguduse pankroti väljakuulutamise korral võib nõude koguduse nimel esitada üksnes pankrotihaldur.\nÜhe tulevase võimalusena võiks väikeste ja jätkusuutmatute koguduste puhul jätta meelde, et kogudustel võivad olla osakonnad, kui see on ette nähtud põhikirjaga. Osakonnad ei ole juriidilised isikud. Osakonna organid ja nende pädevus nähakse ette põhikirjas. Kui osakonnal on oma üldkoosolek ja juhatus, kohaldatakse nendele MTÜS-i §-des 18–22, 24–26, 28–30 ja 32 sätestatut.\nKiKoS koguduse juhtimisest\nKiKoS koguduse juhtimise asjus MTÜS-ile suurt midagi ei lisa. Siiski vajab mainimist KiKoS-i § 20 lg 2, mille kohaselt on usulise ühenduse juhatusel õigus kutsuda vaimulikku väljastpoolt Eestit ning taotleda töö- ja elamisluba välismaalasest vaimulikule vastavalt välismaalaste seaduses ja muudes õigusaktides sätestatule.\nKa KiKoS-i § 23 rõhutab nagu ka MTÜS, et kirikul, kogudusel ja koguduste liidul peab olema juhatus. Juhatuse liikmete minimaalne ja maksimaalne arv nähakse ette põhikirjas.\nSiiski on KiKoS-i § 23 lg 4 tähelepanuväärne, sest selle järgi ei kohaldata usulise ühenduse põhikirja kohaselt ametikohajärgselt usulise ühenduse juhatusse kuuluva vaimuliku suhtes seaduses sätestatud juhatuse liikme ametiaja piirangut. Ehk siis koguduse õpetaja on ex officio koguduse juhatuse liige nii kaua, kui ta on selle koguduse õpetaja. Usuline ühendus peab esitama sellekohase informatsiooni registrile KiKoS-i § 13 lõikes 2 või 31 või § 15 lõikes 2 või 21 nimetatud avalduses.\nJuhatuse esindusõiguse ja juhatuse liikme vastutuse kohta kohaldatakse MTÜS-is sätestatut, kui koguduse põhikiri ei näe ette teisiti.\nEELK põhikiri koguduse juhtimisest\nÕiguskorralduse asjus tuleb rõhutada, et kiriku tegevust ja siseelu korraldavad EELK põhikiri, sellega kooskõlas olevad kirikuseadused ja muud kirikukogu vastuvõetavad otsused. Põhikirja § 2 lg 1 järgi on EELK juriidiline isik. EELK kogudused on juriidilised isikud EELK põhikirja alusel.\nJuhtimisteooria ja -praktikaga ega ka huvide konflikti (lojaalsuskohustuse üks alaliik) välistamise põhimõttega ei ole kooskõlas see, et koguduse õpetaja on ex officio nii koguduse nõukogu kui ka juhatuse liige. See käsitlus aga väljub käesoleva artikli teemast ja fookusest.\nKoguduse täiskogusse kuuluvad kõik konfirmeeritud koguduseliikmed, kes eelmisel või jooksval kalendriaastal on käinud armulaual ning tasunud liikmemaksu või teinud liikmeannetuse ning kelle õigusi ei ole kirikukari korras piiratud.\nTäiskogu koosoleku kutsub kokku ja seda juhatab koguduse õpetaja või praost vähemalt ühel korral nelja aasta jooksul. Juhul kui täiskogu täidab koguduse nõukogu ülesandeid, tuleb täiskogu kokku kutsuda nõukogu kokkukutsumise alustel. Täiskogu on otsustusvõimeline, kui ta on korrakohaselt kokku kutsutud.\nSeega ei ole täiskogu kvoorum oluline – iseasi, kas see on kirikudemokraatia mõttes õige lahendus. Tõsi, MTÜS-i § 22 lg 1 annab üldpõhimõtte, mille kohaselt on üldkoosoleku otsus vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole koosolekul osalenud koguduseliikmetest või nende esindajatest ja põhikirjaga ei ole ette nähtud suurema häälteenamuse nõuet.\nTäiskogu võimkonda kuulub koguduse nõukogu liikmete ja nende asendusliikmete valimine kirikuseadusega sätestatud korras. Koguduse nõukogu taotlusel võib konsistoorium kehtestada teistsuguse valimiskorra, mille kohaselt teatud koguduseliikmete rühm valib teatud arvu esindajaid nõukokku.\nTäiskogul on õigus jätta konsistooriumi loal koguduse nõukogu valimata. Sel juhul täidab täiskogu kõiki koguduse nõukogu ülesandeid. Sellekohase ettepaneku esitab konsistooriumile koguduse nõukogu.\nPeale täiskogu on kogudusel põhikirja § 49 järgi ka nõukogu ja juhatus. Seda võimaldab ka MTÜS-i § 31, mille järgi võib põhikirjaga ette näha, et teatud tehingute tegemiseks määratakse lisaks juhatusele muu organ, mille pädevus ja moodustamise kord nähakse ette põhikirjas.\nEELK põhikirja § 54–56 järgi on koguduse nõukogus 7 kuni 30 valitavat liiget. Nõukogu valitavad liikmed valib täiskogu enda liikmete hulgast. Enne valimisi määrab nõukogu kindlaks nõukogu valitavate liikmete ja nende asendusliikmete arvu. Nõukogu valitava liikme volitused kestavad neli aastat.\nKoguduse õpetaja ja abiõpetaja on nõukogu liikmed ameti poolest, koguduse diakon võib nõukogu koosolekust osa võtta sõnaõigusega. Nõukogu koosoleku kutsub vähemalt üks kord aastas kokku ja seda juhatab koguduse õpetaja või praost. Kas see nii peaks olema, arutleme allpool. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole tema liikmetest ning koosoleku kokkukutsuja.\nNõukogu ülesanded on: 1) olla koguduse vaimulikele toeks koguduse usulisel ja kõlbelisel ülesehitamisel ja edendada koguduse tegevust; 2) koguduse juhatuse liikmete ning sinodisaadikute ja nende asendusliikmete valimine ja ennetähtaegne tagasikutsumine; 3) järelevalve koguduse majandustegevuse ja raamatupidamise üle; 4) vajadusel audiitori nimetamine; 5) koguduse majandusaasta aruande kinnitamine ja eelarve vastuvõtmine; 6) koguduseliikme maksude ja nende tasumise tähtpäevade kinnitamine; 7) muud kirikuseaduses ettenähtud ülesanded ja kohustused.\nPõhikirja § 16 järgi on koguduse õpetaja koguduse vaimulik juht ja karjane. Koguduse õpetaja ametis saab olla ainult preestriks ordineeritud vaimulik. Tema õigused ja kohustused sätestatakse kirikuseaduses. Samas kirikuseadustiku 4. osa 6. peatüki § 69 sätestab muu hulgas, et koguduse õpetaja juhib kogudust ja korraldab koguduse vaimulikku tegevust. Selleks õpetaja muu hulgas korraldab koguduse kui juriidilise isiku avalikke ja välissuhteid, vastutab andmekogude pidamise eest ning annab aru koguduse tegevusest.\nKoguduse juhatuse ülesanded sätestab põhikirja § 58, mille kohaselt on juhatuse ülesanneteks muu hulgas: 1) toetada koguduse vaimulikke (sh ka õpetajat – autori märkus) koguduse usulisel ja kõlbelisel ülesehitamisel ja edendada koguduse tegevust; 2) koguduse õpetaja kirjalikul nõusolekul (s.t et õpetaja on sisuliselt selle asja enda jaoks juba otsustanud – autori märkus) koguduse töötajate töölevõtmine ja ametist vabastamine.\nSelles, et koguduse õpetaja ülesanded koguduse esindamises kattuvad juhatuse liikmete ametikohustustega, ei ole kahtlust (vt põhikirja § 60 lg 2). Siin saab kokkuvõtvalt asuda seisukohale, et koguduse õpetaja osa tööülesandeid kattub koguduse juhatuse liikme ametikohustustega.\nEhkki võimude lahususe instituut ei ole siin kohaldatav, tasuks kaaluda sellise õigusliku korralduse sisseviimist, et koguduse õpetaja ei satuks olukorda, kus ta nt nõukogu liikmena ja selle juhatajana (vt põhikirja § 54 lg 4) peab tegema/otsustama midagi, mis seab teda koguduse juhatuse liikmena ja õpetajana huvide konflikti seisu.\nInimesi ei tohiks vigase õigusliku korraldusega panna olukordadesse, kus on lihtne kogemata libastuda ja sattuda seeläbi karistusseadustiku vaatevälja. Tegelikult on samas olukorras ka need juhatuse ilmikliikmed, kes ei saa nõukogu kohast loobuda, sest kogudusele on tähtis, et konkreetne isik jätkaks sinodi saadikuna ja hea õnne korral osutuks valituks kirikukogusse.\nProbleem. Põhikirja § 45 järgi on praostkonna sinodi valitavad liikmed iga koguduse nõukogu poolt enda liikmete hulgast neljaks aastaks valitud kaks ilmikliiget. Põhikirja § 25 järgi on kirikukogu valitavad liikmed iga praostkonna sinodi poolt oma liikmete hulgast valitud kolm esindajat, arvestades, et nende hulgas oleks vähemalt üks vaimulik ja üks ilmik.\nKui nüüd on tegemist ilmikuga, kes on koguduse juhatuse liige ning kelle isikuomaduste, ettevalmistuse, kogemuse vms tõttu peab kogudus vajalikuks suunata teda sinodi liikmeks, lootuses, et sinod ilmiku kirikukokku valib, ei saa see ilmik kasutada põhikirja § 72 antud võimalust. Nimelt on igati mõistlik (nagu ka § 72 sätestab) ja ka hea tava, et nõukogu valitud liige, osutudes valituks juhatuse liikmeks, peatab oma volitused nõukogu liikmena, andes sellega võimaluse asendusliikmele. Seda juba kasvõi seetõttu, et mitte sattuda huvide konflikti olukorda.\nSamas ei saa seda teha (volitusi peatada), sest siis ei saa seda isikut kuidagi sinodisse valida, mistõttu puudub ka võimalus kirikukokku pääsemiseks. Ettepanek on, et nõukogu ei oleks sinodi liikmete valimisel seotud ainult nõukogu liikmetega, vaid võiks valida ka juhatuse liikmete hulgast.\nKoguduse juhatuses on põhikirja § 57 lg 1 järgi 2–8 valitavat liiget. Juhatuse valib neljaks aastaks ametisse koguduse nõukogu. Vajadusel valib koguduse nõukogu juhatuse aseesimehe. Juhatuse esimees ja aseesimees valitakse koguduse nõukogu liikmete hulgast, teised juhatuse liikmed valitakse koguduse täiskogu liikmete seast. Nõukogusse kuuluvate juhatuse valitavate liikmete arv ei tohi olla suurem kui üks kolmandik nõukogu valitavate liikmete arvust.\nKoguduse õpetaja ja abiõpetaja on juhatuse liikmed ameti poolest (ex officio), koguduse diakon võib juhatuse koosolekust osa võtta sõnaõigusega. Juhatuse valitud liikme kutsub ennetähtaegselt tagasi koguduse nõukogu – ex officio liikmeid tagasi kutsuda ei saa.\nJuhatuse ülesanded põhikirja § 58 järgi on: 1) olla koguduse vaimulikele toeks koguduse usulisel ja kõlbelisel ülesehitamisel ja edendada koguduse tegevust; 2) koguduse vara valitsemine ning majandustegevuse ja raamatupidamise korraldamine; 3) koguduse majandusaasta aruande ja eelarve eelnõu koostamine; 4) nõukogu otsuste elluviimine; 5) koguduse õpetaja kirjalikul nõusolekul koguduse töötajate töölevõtmine ja ametist vabastamine; 6) muude asjade korraldamine, mis on kirikuseadusega juhatuse pädevusse antud või mis ei ole koguduse õpetaja, täiskogu ega nõukogu võimkonnas.\nJuhatuse koosoleku kutsub kokku ja seda juhatab juhatuse esimees või koguduse õpetaja. Juhatus on otsustusvõimeline, kui koos on üle poole tema liikmetest, nende hulgas juhatuse esimees või koguduse õpetaja.\nJuhatus esindab kogudust kui juriidilist isikut. Koguduse õpetajal, juhatuse esimehel ja aseesimehel on põhikirja § 60 lg 2 järgi õigus esindada kogudust kõikides õigustoimingutes üksi. Teised juhatuse liikmed võivad esindada kogudust kõigis õigustoimingutes ühiselt.\nSiiski on esindusõiguse kohta sisse viidud teatud piirangud. Nii peab põhikirja § 63 järgi kogudusele kuuluva kinnisasja võõrandamiseks või pantimiseks või kinnisasjale hoonestusõiguse, ostueesõiguse, kasutusvalduse või isikliku servituudi seadmiseks, samuti sihtasutuse või ühingu asutamiseks loa andma EELK konsistoorium. Kogudusele kuuluva ajaloolise või kunstilise väärtusega vallasvara võõrandamiseks või pantimiseks annab samuti loa EELK konsistoorium.\nKogudusele kuuluva kinnisasja rendile või kasutada andmiseks või ajaloolise või kunstilise väärtusega vallasvara teisele isikule kasutada andmiseks annab loa praostkonna praost.\nEELK kirikuseadustik koguduse juhtimisest\nLisaks põhikirjale sätestatakse selle § 2 lg 2 järgi kiriku siseelureeglid ja asjaajamiskord kirikukogu vastuvõetud kirikuseadustes (edaspidi kirikuseadustik). Seega koosneb kirikuseadustik selle 1. osa § 1 järgi kiriku sise- ja asjaajamiskorrast, sh piiskopliku nõukogu vastu võetud õpetusse ja liturgiasse puutuvatest otsustest ning peapiiskopi vastu võetud kiriku vaimulikku teenimist ja kiriku juhtimist puudutavatest otsustest. Lisaks võib konsistoorium ehk kirikuvalitsus kirikukogu vastuvõetud otsuste täideviimiseks vastu võtta määruseid ja otsuseid.\nKirikuseadustik neid küll ei kodifitseeri, kuid iga praostkonna ja koguduse juhtorganid võtavad kohaliku kirikuelu korraldamiseks vastu otsuseid, lähtudes kirikuseadustiku 1. osa § 1 lõigetes 1–3 nimetatud otsustest.\nKoguduse juhtimist reguleerib kirikuseadustiku 6. osa 3. peatüki 1. jagu. Käsitlegem alljärgnevalt vaid olulisemaid sellekohaseid sätteid, mis täiendavad põhikirja.\nKirikuseadustik kordab § 249 üle, et koguduse juhtorganid on täiskogu, nõukogu ja juhatus ning et koguduse valitavad ametiisikud on koguduse õpetaja, koguduse nõukogu valitavad liikmed, koguduse juhatuse esimees, aseesimees ja teised valitavad liikmed, revisjonikomisjoni liikmed ja revident ning sinodi saadikud ja asendussaadikud.\nKirikuseadustiku § 251 täpsustab, et koguduse juhtorgani koosoleku kokkukutsumise teates peab sisalduma koosoleku aeg, koht, päevakord ning sobival viisil muu asjakohane teave (nt täiskogu liikmetele esitatavad nõuded, valimistel osalevad kandidaadid, päevakorras ettenähtud eelnõu vms). Koguduse nõukogul ja juhatusel on õigus kehtestada kord, milles sätestatakse täiendavad nõuded nõukogu või juhatuse koosoleku kokkukutsumiseks.\nIga koguduse juhtorgan teeb otsuse hääletamisega. Hääletamine on avalik. Vähemalt ühe neljandiku juhtorgani liikmete nõudel korraldatakse hääletamine salajaselt või nimeliselt. Juhtorgan teeb oma otsuse lihthäälteenamusega: otsus on vastu võetud, kui selle poolt on antud rohkem hääli kui vastu.\nKoguduse juhtorgani koosoleku protokollimise korraldab koguduse juhatus. Protokollitakse koosoleku ajal. Enne protokollile allakirjutamist võib selle õigsust kontrollida ja täpsustada heli- või videosalvestise abil. Koguduse juhtorgani liikmetele tagatakse võimalus tutvuda koosoleku protokolliga. Protokolli kantakse: 1) koosoleku koht ja aeg ning protokolli number; 2) juhataja, protokollija ja kutsutud külaliste nimed; 3) osavõtjate ja puudujate nimed (nõukogu või juhatuse koosoleku puhul); 4) päevakord; 5) arutelu käik ja ettepanekud igas päevakorrapunktis; 6) hääletuste viis ja hääletustulemused; 7) otsused.\nKoosoleku protokoll peab vastama konsistooriumi kehtestatud dokumendi vorminõuetele.\nKui koguduse juhtorgani otsus on vastuolus kirikuseadusega või kahjustab koguduse tegevust, võib peapiiskop, piiskop või praostkonna praost kirikuseadustiku § 268 lg 1 järgi peatada selle täitmise ning nõuda selle muutmist. Konsistooriumil on õigus tühistada koguduse juhtorgani otsus täielikult või osaliselt.\nJuhtimise õiguslik korraldus\nAlljärgnevalt anname ülevaate juhtimise õiguslikust korraldusest. Käsitlus põhineb Arumäe 2013. aastal ilmunud raamatul «Organisatsiooni ja juhtimise õiguslik korraldus». Juhtimise mõttes ei ole koguduse juhtimisel võrreldes äriühingu juhtimisega märkimisväärseid erinevusi, mistõttu on äriühingu juhtimise kohta käsitletav üldiselt kasutatav ka koguduse juhtimisel.\nJuriidilised isikud saavad toimida vaid füüsiliste isikute kaudu. Konkreetse organisatsiooniga seotud füüsilised isikud ei toimeta organisatsioonis suvaliselt ja läbisegi, vaid nende tegevus on struktureeritud erinevatesse organitesse. Nii öeldaksegi, et juriidilise isiku tegevus väljendub tema organite tegevuse kaudu, täpsemalt küll tema organite liikmete tegevuse kaudu. Organid on omavahel hierarhilises seoses ja suhtes. Seega me räägime juriidilise isiku organitest ja nende liikmetest. Öeldu ei tähenda, et ühingule kuuluval ettevõttel ei võiks olla oma juhte (nagu õpetaja, direktor, osakonnajuhataja jt).\nEraõigusliku juriidilise isiku organid on TsÜS-i § 31 lg 1 järgi üldkoosolek ja juhatus, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Kiriku ja koguduse puhul tuleb täpsustada, et üldkoosoleku rolli täidab liikmete üldkoosolek, millel võib olla erinevaid nimetusi. EELK-s nimetatakse koguduse liikmete üldkoosolekut täiskoguks. On see parim võimalik nimetus, on maitse asi – täiskogu kui mõiste annab justkui mõista, et kuskil on veel ka pool- või veerandkogu. Aga see selleks.\nKoguduse juhatuse liige peab oma kohustusi täitma juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega. Juhatuse liikmed, kes on oma kohustuste rikkumisega tekitanud kogudusele kahju, vastutavad tekitatud kahju hüvitamise eest solidaarselt. Juhatuse liige vabaneb vastutusest, kui ta tõendab, et on oma kohustusi täitnud juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega.\nJuhatuse liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on viis aastat, kui põhikirjas või kokkuleppel juhatuse liikmega ei ole ette nähtud muud aegumistähtaega. Kahju hüvitamist kogudusele võib nõuda ka võlausaldaja, kui ta ei saa oma nõudeid rahuldada koguduse vara arvel. Koguduse pankroti väljakuulutamise korral võib nõude koguduse nimel esitada üksnes pankrotihaldur.\nOmaette teemaks on, kas ja mil määral võib koguduse kui juriidilise isiku tegevusse/juhtimisse sekkuda kolmas isik (nt konsistoorium või peapiiskop). Kehtiv arusaam ütleb, et nii on alati olnud ja ilmalikud seadused ei saa seda korda väärata. Nii näiteks olukorras, kui koguduse nõukogu liige kahjustab koguduse tegevust, on põhikirja § 56 lg 1 järgi konsistooriumil õigus tema volitused tähtajaliselt peatada või lõpetada.\nKui koguduse nõukogu ei täida oma ülesandeid või kahjustab koguduse tegevust, samuti kui nõukogu liikmete arv on langenud alla kahe kolmandiku kindlaksmääratust või kui koguduse õpetaja seda taotleb, on konsistooriumil õigus kuulutada välja uued nõukogu valimised. Sel juhul määrab valimiste läbiviimise korra konsistoorium. Ka see on asi, mille peaks edaspidise õigusselguse huvides selgeks rääkima ja ära korraldama.\nÕiguslikult puhas lähenemine eeldaks alternatiive: 1) EELK on juriidiline isik oma episkopaalse struktuuriga ja kogudused on MTÜS-i § 33 lg 1 mõttes osakonnad või 2) EELK kogudused on juriidilised isikud, ühte usku tunnistavate füüsiliste isikute vabatahtlikud ühendused, kes tegutsevad oma põhikirja alusel, ja kolmandad isikud (nt peapiiskop, konsistoorium jt) ei sekku nende (ilmalikku) tegevusse. EELK kogudused on ühiste ja vaimulike asjade ajamiseks moodustanud usulise ühendusena kiriku. Meenutagem siinkohal, et KiKoS-i § 2 lg 2 järgi on kirik episkopaalse struktuuriga ja kolme üldkirikliku usutunnistusega õpetuslikult seotud vähemalt kolme vabatahtlikult liitunud koguduse ühendus.\nÕiguste ja kohustuste liigitus\nÜhingu valitsemist ja juhtimist reguleerivad poliitilised, majanduslikud, kultuurilised, sotsiaalsed ja õiguslikud mehhanismid. Nimetatud mehhanismid kujundavad ka valitsemis- ja juhtorgani liikmete kohustusi. Kohustuste liigitamine aitab kohustusi grupeerida ja nendest paremat ülevaadet saada. Juhatuse liikme kohustuse liigitamiseks on kasutusel mitmed liigitamise alused.\nEnne liigitamise juurde asumist nimetame need allikad, kust juhtorganite liikmete kohustused üldse tulenevad või kus need sisalduvad. Sellisteks allikateks on seadus, põhikiri ja ametileping, aga ka kõrgemalseisvate organite otsused. Samuti võivad kohustused tuleneda konkreetse juriidilise isiku liigist, tegevusvaldkonna tavadest, erisustest ja vastavatest nõuetest, aga ka õigussuhte olemusest ja üldisest eesmärgist ning üldisest hea usu ja mõistlikkuse põhimõttest jms. Vähetähtsad ei ole ka sellised kvantitatiivsed parameetrid nagu juriidilise isiku suurus käibenumbrite, töötajate arvu, kontserni kuuluvate ühingute jms poolest.\nEesti õiguskirjanduses on kasutatud liigitust, mis jagab kohustused tulenevalt nende hierarhilisest jaotusest üldisteks, põhilisteks ja spetsiifilisteks. Eri ühingute juhtorganite liikmetelt eeldatakse hoolast tegutsemist ja lojaalsust, aga ka näiteks (majandus)tegevuse juhtimist ja arvepidamise korraldamist ning tulenevalt ühingu spetsiifikast veel mingite muude eriülesannete täitmist. Kõik sellised kohustused määratakse kas seaduse, põhikirja või ametilepinguga.\nSamuti peab juhtorgani liige juhinduma ühingu kõrgemate organite seaduslikest otsustest. Ei tohiks olla põhimõtteliselt vahet juhatuse kui juhtorgani ja nõukogu kui valitsemisorgani liikmete kohustustel, kuid päriselt see nii ei ole. Juba kohustuste ulatus ja sisu on märkimisväärselt erinev. Erinevused tulenevad sellest, et üks on ühingut iga päev juhtiv, teine ühingu tegevust planeeriv, juhtimist korraldav ning järelevalvet tegev organ. Milles aga juhatuse ja nõukogu liikmete kohustused ei erine, on hoolsus- ja lojaalsuskohustus.\nJuhtorganite liikmete üldised kohustused on n-ö baasstandardiks, millelt lähtuvalt hinnatakse ka juhtorganite liikmete kõikide teiste kohustuste täitmist ja nende käitumist. Üldisteks kohustusteks loetakse juhtorganite liikmete hoolsus- ja lojaalsuskohustust. Sama tuleneb ka kehtivast õigusest. Nii peavad ühingu juhtorgani liikmed TsÜS-i § 35 kohaselt täitma oma seadusest või põhikirjast tulenevad kohustused juhtorgani liikmelt tavaliselt oodatava hoolega ja olema juriidilisele isikule lojaalsed.\nJuhtorganite liikmete üldised kohustused on metoodilised kohustused, mis sätestavad juhtorganite liikmete kõige üldisemad kohustused. Üldistest kohustustest tuleb juhtorgani liikmetel kinni pidada ka põhiliste ja spetsiifiliste kohustuste täitmisel ning samasisulise regulatsiooni puhul võib kohaldada eri seadusi samaaegselt. Üldiste kohustuste instituut laieneb ka nõukogu liikmetele. Enamgi veel – ka koguduse liikmetelt tuleb eeldada, et nad oma kohustusi hoolsalt täidaks ja ühingusse lojaalselt suhtuks.\nEesti keele seletava sõnaraamatu järgi tähendab hoolsus usinust, püüdlikkust ja hoolt. Hool omakorda aga hoolitsust, hooldamist, kellegi või millegi vajaduste arvestamist ja rahuldamist, muret, et miski edeneks, laabuks, teoks saaks, aga ka hoidu, järelevalvet, hoolikust, püüdlikkust, usinust ja agarust. Hoolimatu on see, kes mitte kellestki ega millestki ei hooli, mitte midagi ega kedagi arvesse ei võta ning on kellegi või millegi suhtes ükskõikne. Just hoolimatus on see, mida üheltki juhilt ei oodata. Juhilt eeldatakse muu hulgas ja esmajärjekorras just hoolsust ja hoolsuskohustuse täitmist.\nHoolsuskohustuse täitmine väljendub juhtorgani liikme igapäevases otstarbekas, ühingu huvisid järgivas ja hea usu põhimõttest lähtuvas tegevuses. Temalt oodatav hoolsus oma kohustuste täitmisel tähendab, et juhtorgani liige peaks ilmutama hoolsust, mida mõistlik inimene taolises ametis sarnastel tingimustel ilmutaks.\nHoolsuskohustus on isiku või organisatsiooni vastutus või õiguslik kohustus vältida tegevuse või tegevusetusega (mida võib mõistlikult ette nähta) kahju teistele isikutele.\nHoolsuskohustus on nõue, et isik tegutseb teiste ja avalikkuse suhtes tähelepanelikult, ettevaatlikult ja konservatiivselt nagu iga mõistlik isik sellises olukorras. Hoolsuskohustus asub koos lojaalsuskohustusega juhtorgani liikme kohustuse hierarhilises jaotuses püramiidi tipus, moodustades kõige olulisemad ja üldisemad käitumisjuhised, millest juhatuse liige peab oma tegevuses lähtuma. Üldine hoolsuskohustus tähendab eelkõige parimal viisil ning heas usus juriidilise isiku huvides tegutsemist.\nVÕS-i § 620 lg 2 kohaselt peab käsundisaaja täitma käsundi vastavalt oma teadmistele ja võimetele käsundiandja jaoks parima kasuga ning ära hoidma kahju tekkimise käsundiandja varale. Oma majandus- või kutsetegevuses tegutsev käsundisaaja peab lisaks sellele toimima üldiselt tunnustatud kutseoskuste tasemel. Juhtorgani liikme puhul on tegemist majandus- ja kutsetegevuses tegutseva (professionaalse) käsundisaajaga.\nRiigikohus on oma lahendis 3-2-1-67-03 märkinud otstarbeka käitumise kohta seda, et «juhatuse liige peab olema hoolas, otsuste vastuvõtmisel piisavalt informeeritud ning ei tohi võtta juriidilisele isikule põhjendamatuid riske». Sellest järeldub, et hoolsuskohustus koosneb kolmest sisulisest komponendist: hoolsus, informeeritus ja riskide kaalutletud hindamine. Samasisulisi seisukohti leiab veel ka riigikohtu lahenditest 3-2-1-41-03 ja 3-2-1-45-03. Autor esitab siinkohal väite, et seaduse mõtte ja sätte kohaselt on juhtorgani liikme töös kõige olulisem, et protsess oleks õige.\nJuhtkonna hoolimatust defineeritakse tihti inimliku nõrkusena. Veel enam, seda on tunnustatud kui otsusetegija vajadust laiale kaalutlusõigusele ja järelikult ei saa vastutus järgneda ainult vigade hindamisel. Ühinguõiguses on see arvamus peegeldunud reeglis business judgement rule (nn ärilise otsuse reegel – toim.), mis väljendab tugevat juriidilist vastumeelsust hinnata ärijuhtkonna otsuseid.\nSee, et ühingu juhtorganite vastu üldjuhul juhtimisvigadest tulenevaid nõudeid ei esitata, kinnitab asjaolu, et juhtkonna otsuseid ei taheta hinnata. Teisiti on olukord pankrotiolukorras, kus pankrotihalduril on kohustus esitada kahju hüvitamise nõue raske juhtimisvea toime pannud isiku vastu. Ühingu juhtorganite vigu tuleb hinnata, sest enamasti põhjustavad need vead olulist kahju teistele isikutele.\nHoolsuskohustuse sisu kindlaksmääramisel tuleb lähtuda konkreetse ühingu tegevusvaldkonnast, suurusest, juhatuse liikme isiksuseomadustest ning konkreetselt täidetavate ülesannete (käsundi) laadist. Objektiivne standard tuleneb VÕS-i § 620 lg-st 2, mille kohaselt käsundi täitja on professionaal.\nSiinjuures ei ole juhatuse liikme hoolsuskohustuse määr konstantne ning sõltub väga palju konkreetse ühingu tegevuse spetsiifikast, aga ka juhatuse liikmest enesest ning täidetavate ülesannete laadist. Seetõttu ei ole võimalik kehtestada ühesuguseid käitumisstandardeid näiteks krediidiasutuse ja transpordiettevõtte juhile. Iga ühingu juht peab tundma oma ühingu tegevusvaldkonda sel määral, mis on vajalik tema kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks, ega saa ennast selle mittetundmisega vabandada.\nSiiski ei pea ühingu juhatuse liikmel olema alati põhjalikke eriteadmisi, vaid ta võib selleks kasutada spetsialisti abi, seda nii ühingu enda tegevusvaldkonnas kui ka muudes valdkondades. Spetsialisti leidmisel peab juhatuse liige ilmutama vajalikku hoolsust, et välja selgitada, kas valitud spetsialistil on piisavalt erialaseid teadmisi.\nPeale ühingu juhile üldiselt esitatavate nõuete tuleb vaadelda täiendavaid nõudeid juhatuse liikme kohta. Juhatuse liikmelt eeldatakse kvalifikatsiooni ja võimet ühingut juhtida. Kui isik võtab vastu juhtorgani liikme ametikoha, peavad tal selleks olema vajalikud oskused ja teadmised ning eelnev kogemus ja ta peab tundma juhitavat valdkonda vajalikul määral. See kinnitab asjaolu, et ka juhtimist peab õppima.\nKonkreetses valdkonnas tegutseva ühingu juhatuse liikme hoolsuse määra võib muuta rangemaks või hoopis leebemaks. Juhatuse liikmele võib esitada nõudeid näiteks keeleoskusele, eriharidusele vms, mis omakorda toob juhatuse liikmele kaasa kõrgemad hoolsusstandardid. Kui juhatuse liikmel on nõutavast madalam haridustase või puudulik keeleoskus, siis ei õigusta see juhatuse liikmele madalamate hoolsusstandardite rakendamist seetõttu, et tema haridustase ei võimalda enamat nõuda.\nJuba ainuüksi juhatuse liikme kohale asumine ühingus, mida isik ei ole võimeline juhtima, võib olla käsitletav hoolsuskohustuse rikkumisena. Juhatuse liikme hoolsusmäära võib mõjutada ka ühingu suurus. Ühingu suurus mõjutab hoolsuskohustust seetõttu, et erineva suurusega ühingutes on erinev rahavoog, tehingute ja personali maht ning samuti sellega kaasnev majandusliku riski aste. Eeltoodust tuleneb, et mida suurem on ühing, seda suuremad teadmised peavad olema juhtorgani liikmel. Juhatuse liikme hoolsuskohustuse määr võib sõltuda ka täidetava ülesande või sõlmitava tehingu laadist.\nJuhatuse liige peab alati enne vastava juhtimisotsuse tegemist olema piisavalt informeeritud. See tähendab, et enne konkreetse tehingu või toimingu tegemist tuleb teha teatud mahus eeltööd, näiteks korraldada turu-uuring, teha vajalikud finants- või juriidilised analüüsid, hinnata ühingu hetkevõimalusi ning tehtava toimingu või tehingu mõju ühingu tulevikustrateegiale, koguda taustinfot jms, mis aga nõuab aega ja raha.\nSeetõttu tuleb hinnata, millisel määral tehtav toiming või tehing vajab eelkirjeldatud jõupingutusi. Eelkõige sõltub see tehingu või toimingu keerukusest ja riskiastmest, kuid samas tuleb silmas pidada ka seda, et eeltöö ei tooks kaasa toimingu või tehingu suhtes ülemäära suurt kulu. Vastasel juhul muutuks toiming või tehing kahjumlikuks ebamõistlikult suure kulu tõttu.\n100% informatsiooni tähendab seda, et meil on olemas kõik lahendatavat probleemi puudutavad andmed. 50–60% informatsiooni laekub suhteliselt odavalt. See osa saadakse olemasolevatest infoallikatest. Lisainfo hankimiseks tuleb aga teha täiendavaid uuringuid. Nende korraldamine nõuab tavaliselt palju vaeva ja läheb kalliks maksma.\nOtsustaja peab enne lisainfo hankimisele asumist vastama küsimusele, kas kulutatav aeg ja raha end ka õigustavad. Suured kulud ei tähenda seda, et ühingu juhtorgani liige peaks lihtsamate ja vähemahukate tehingute puhul loobuma info hankimisest üldse. Samas on siiski oluline rõhutada, et piisav infohulk tähendab seda, et andmeid peab olema parajalt.\nLiigne info (üleinformeerimine) on niisama kahjulik nagu puudulik info. Viimane halvendab otsuse kvaliteeti seetõttu, et otsustajal ei ole võimalik kõiki olulisi tegureid arvesse võtta, liigne info aga pikendab informatsiooni kogumise, säilitamise ja edasiandmise aega, kusjuures suurenevad kulud ja aeglustub otsuste tegemine.\nOtsust, mille kvaliteet on ligikaudu 80–90% optimaalse otsuse kvaliteedist, saab teha, kui juhi käsutuses on 60–70% vastavas keskkonnas kättesaadavast infost. Ülejäänud 30–40% ulatuses lisainfo hankimine võib otsuse kvaliteeti tõsta 10–20%.\nHoolsuskohustuse järgimine tähendab juhatuse liikmele eelkõige oma kohustuste täitmist TsÜS-i § 32 hea usu põhimõttest lähtuvalt, silmas pidades eelkõige ühingu huve. Juhtorgani liige peab täitma oma kohustusi heas usus. See tähendab, et tema tegevus ühingu huvides peab toimuma heas usus, mitte sellena ainult näima, et ei tekiks olukord, kus tema otsustusvõime on tõenäoliselt erapoolik ja seejärel saaks ta vastutusest vabaneda, väites, et oli erapoolik.\nViidates riigikohtu lahendile 3-2-1-67-03 saab väita, et juhatuse liikme kohustus tegutseda majanduslikult kõige otstarbekamal viisil tähendab ka seda, et juhatuse liige peab olema hoolas, otsuste vastuvõtmiseks piisavalt informeeritud ega tohi võtta aktsiaseltsile põhjendamatuid riske. Kui juhatuse liige ei tegutse hoolsusega, mida tavaline mõistlik inimene taolises ametis sarnastel tingimustel ilmutaks, siis võib teda pidada hoolsuskohustust rikkunuks, mis võib kaasa tuua vastutuse.\nJuhatuse liige on kohustatud toimima tsiviilõiguste teostamisel ja tsiviilkohustuste täitmisel heas usus. Seega kaasneb juhtorgani hoolsuskohustusega kõige üldisemate tsiviilõiguse põhimõtete – hea usu põhimõtte – järgimise kohustus.\nLisaks kohustusele olla hoolas ja informeeritud peab juht alati hindama tehinguga kaasnevaid riske, mis temast sõltumatult võivad realiseeruda. (Äri)risk on oht ühingu varale. Ühingu juhtimisest tulenevad riskid on ebaselged ülesanded ja kompetentsi (pädevuse) ebaselge regulatsioon, sooritusriskid, näiteks kalkulatsioonivead.\nEi ole võimalik, et eksisteeriks ilma riskita ühingut, oluline on, et risk tuleb vähendada minimaalseks, seda isegi sel juhul, kui seetõttu kasumi saamise väljavaated vähenevad. Ühingu juhtorgani liikmete esmaseks ülesandeks on riski juhtida, tehes selleks kindlaks ohud, millega ühing silmitsi seisab. Riski hindamisel tuleb kaalutleda, kui kaugele võib riskiga minna.\nSiinjuures võib tõstatada küsimuse, kumb juhtorgani liige täidab oma kohustusi paremini, kas see, kes ei julge midagi teha ja ei vii ühingu arengut edasi, või see, kes riskib ja võib ebaõnnestuda. Eelistada tuleb viimast juhtu. Ühingu majandusliku edu seisukohast tuleb riskida, samas peab risk olema põhjendatud ja selle võtmisel tuleb kohaldada üldiseid hoolsusstandardeid, samuti peab juhtorgani liige suutma põhjendada, millistel kaalutlustel ta pidas konkreetsel juhul otstarbekaks riskida.\nHoolsuskohustuse täitmisest sõltub ka juhtorgani liikme tegevusega kaasnev vastutus ja sellest tulenev kahju hüvitamise kohustus. Seetõttu ei saa põhikirjaga või ametilepinguga vastutust leevendada (vähendada), samuti on välistatud juhatuse liikme kohustuse täitmisest loobumine. Ka ei saa põhikirjaga või ametilepinguga karmistada juhatuse liikme hoolsuskohustust, näiteks tulemuse eest vastutamise mõttes. Hoolsuskohustuse määra ei saa põhikirjaga või ametilepinguga leevendada ega karmistada, sest nimetatud kohustus tuleneb seadusest, on imperatiivne ja ammendavalt reguleeritud.\nKa ühingu nõukogu liikmel tuleb täita hoolsuskohustust. Kuigi nõukogu ei osale ühingu igapäevases juhtimises, on selle liikmetel kohustus tegutseda nõutava hoolsusega. Nõukogu liikme hoolsuskohustus kerkib esile oma töö korraldamises, sh ka juhatusele korralduste andmisel, milleks nõukogu liige peab üles näitama nõutavat hoolsust. Selleks peab tal olema vajalikul määral informatsiooni, et kaaluda eelnimetatud tehingu tegemisega kaasnevaid riske. Kas seda nõuet on alati täidetud, on iseasi – eriti kerkib küsimus siis, kui nõukogu osaks on kujunenud kummitempli roll.\nLojaalsuskohustusega kaasneb küsimus usaldusest, kuna juhtorgani liikmel on lai esindusõigus ühingu nimel tegutsemiseks, varaliste kohustuste võtmiseks ning õiguste teostamiseks, mis on ühingu jätkusuutlikkuse seisukohast väga oluline. Lojaalsuskohustuse eesmärk on vältida koguduse liikmete ärakasutamist ühingut juhtivate või kontrolli omavate koguduseliikmete poolt.\nLojaalsuskohustus on oluline seetõttu, et võõra vara suhtes tegutsetakse usaldusisikuna. Lojaalsuskohustus hõlmab juhatuse liikme kohustust vältida oma otsuste tagajärgede seotust isikliku huviga ning ühingu juhtimisel enda ja ühingu huvide konflikti. Ühingu juhatuse liige peab ühingut juhtima omavastutusel.\nJuhatuse liikmed ei tohi kasutada oma positsiooni isikliku kasu ja tulu või muu isikliku eelise saamiseks, sest olles ühingu ning kaudselt ka omanike usaldusisikud, kohustuvad nad eelistama ühingu ja omanikega seotud tegevuses nende huve eneste omadele. Seega, kuna ühingu juhatus on ühingu esindusorgan ja talle on usaldatud ühingu vara, on väga oluline, et ta käituks ühingule lojaalselt.\nÜhingu juhatuse liikmele on antud väga lai esindusõigus ühingu nimel tegutsemiseks, varaliste kohustuste võtmiseks ja õiguste teostamiseks. Et juhatuse liige ei kuritarvitaks oma positsiooni, on oluline, et ta käituks ühingu suhtes lojaalselt. Lojaalsus on seotud eelkõige usaldusega. Juhtorgani liikme lojaalsuskohustus tuleneb TsÜS-i §-st 35 ja VÕS-i § 620 lg-st 1.\nToogem siinkohal erinevatest lojaalsuse näidetest esile huvide konflikti vältimise kohustus, mis on üks olulisemaid lojaalsuskohustusi. Juhatuse liikmel on kohustus toimida tsiviilõiguste teostamisel ja tsiviilkohustuste täitmisel heas usus, millest tuleneb juhatuse liikme kohustus vältida oma tegevuses enda ja aktsiaseltsi huvide konflikti (RKTKo 3-2-1-67-03). Huvide konflikti vältimisena käsitletakse juhatuse liikme tegevuse allutatust nõukogu kontrollile.\nJuhtorgani põhilisteks kohustusteks on laias mõttes juhtimine ja esindamine. Juhtimise ülesanneteks on kõige sagedamini välja toodud neli tegevust: planeerimine, organiseerimine, eestvedamine ja kontrollimine. Autor pakub juhtimise kui protsessi osisteks planeerimise, organiseerimise, eestvedamise, arendamise ja kontrollimise. Kusjuures arenduse all tuleb mõista nii juhi enda kui töötajate pidevat arendamist, mis seisneb vastava erialase koolituse korraldamises ja üldkoolituse võimaldamises, aga ka organisatsiooni pidevat arendamist ja nüüdisajastamist.\nKontroll ei tähenda autori seisukoha järgi kitsalt formaalset kontrollimist, vaid rohkem tulemuste hindamist (mõõtmist) ja tagasisidet. See ülesanne eeldab esmalt ja kõige enam analüütilisi võimeid. See nõuab ka, et mõõtmise puhul võimaldataks enesekontrolli, selle asemel et kuritarvitada inimeste kontrollimisel väliseid või ülevalt alla kontrolliviise – s.t domineerimist nende üle. See on levinud kontrolliprintsiibi rikkumine, mis suures osas seletab, miks mõõtmine on praeguste juhtide töös nõrgim valdkond. Seni, kuni mõõtmist kuritarvitatakse kontrollimise tööriistana, jääbki mõõtmine nõrgimaks juhtide etteaste seas.\nJuhi vastutuse aluseks on peamiselt kas valed või vildakad juhtimisotsused ehk juhtide vastuvõetavate otsuste kvaliteet. Tuleb tõdeda, et otsustamise teebki raskeks vastutuse koorem, sest otsustaja võtab endale alati vastutuse. Mida tähtsam on otsus, seda suurem on ka vastutus. Tõdegem, et otsustamisel tehtud vead võivad kalliks maksma minna – nii ettevõttele/organisatsioonile kui otsustajale endale.\nHabakuk on kirjutanud, et olenemata sellest, mida juht oma põhikohustustena teeb, ikka teeb ta eelnevalt vastava otsuse. Ükski juht ei saa ega tohi otsustamisest kõrvale hoiduda, mistõttu on juhtimisalane otsustamine käsitletav juhi põhilise universaalkohustusena. Ka Üksvärav rõhutab, et otsustamine hõlmab juhi tegevuses olulise koha ning põhikohustusena läbib kogu tema tööd.\nOtsustamine on vaimne või psüühiline tegevus, sõltumata sellest, kui formaalsed on otsustamise keskkond või otsusele jõudmise reeglistik. Selles protsessis sulavad üheks tegevuseks kokku nii teadmised, informatsioon, tunded, fantaasia, alateadvus kui muu selline.\nOtsustamine on sünteetiline tegevus, mille käigus tuleb majanduslikku, tehnilist, õiguslikku ja inimesi käsitlevat informatsiooni arvestada, vastandada ja kaaluda. Sellest tulenebki otsustamise keerulisus. Suuremate organisatsioonide tingimustes on sagedased ja järsud pöörded võimatud, mistõttu kord tehtud otsustega võib kauem läbi saada. Seetõttu ei ole organisatsioonide tegevuse efektiivsuse seisukohalt ükskõik, kes, kus ja kuidas missuguse kvaliteediga otsustab.\nEri autorid peavad otsustamist kõiki teisi juhtimisfunktsioone läbivaks tegevuseks. Öelnud seda, tuleb asuda seisukohale, et muudatused juhtimisalases otsustamises toovad kõige otsesemalt kaasa ka muudatused juhtimises. Ühestki otsusest ei ole kasu, kui seda ellu ei viida.\nValitsemis- ja juhtorgani liikmete põhilistel kohustustel on konkreetne majanduslik sisu ning need kohustused on vastava organi liikmetele juhiseks ühingu majandustegevuse korraldamisel. Lisaks sellele on need suunatud valdavalt üldküsimuste lahendamisele ning ühingu tegevuse üldisele edendamisele.\nKokkuvõtvalt on juhtimine protsess, mille moodustavad planeerimine, organiseerimine, motiveerimine ja kontrollimine eesmärgiga viia ellu organisatsiooni missioon ja strateegia.\nEhkki esindamine ei ole eraldiseisev juhtimisfunktsioon, käsitleme seda siinkohal põhjusel, et tegemist on juhtimisega hõlmatud olulise funktsiooniga. Ühingu esindamist tuleb eristada ühingu juhtimisest. Esindus (volitus) on oluline tahteavalduse kehtivusele kolmandate isikute suhtes (õiguslikule võimele) ja on seetõttu oluline välissuhtes. Juhtimiskohustus näitab, millises ulatuses on juhtimistoimingud lubatud ehk on määrava tähendusega sisesuhtes.\nJuhatuse liige esindab ühingut õiguslikes suhetes piiramatult. Esindamine hõlmab endas tahteavaldust ja õigustoimingutega sarnaste toimingute tegemist kolmandate isikutega. Juriidilistel isikutel, sh ühingutel, on küll olemas õigusvõime, kuid nad saavad õiguskäibes osaleda ainult oma organite kaudu. Nendel organitel on seadusliku esindaja staatus ja sellel esindusel on organi funktsioon.\nÜhingut/kogudust esindab juhatus. Ühingu nõukogu ei saa seadusevastaselt võtta juhatuselt viimase pädevusse kuuluvat esindusõigust oma pädevusse. Ühingu juhatuse liikmed on ühingu nimel tehingute tegemisel kohustatud ühingu suhtes järgima põhikirjas ettenähtud või üldkoosoleku, nõukogu või juhatuse kehtestatud piiranguid.\nJuhatuse liikme esindusõigus algab tema juhatuse liikmeks valimisest ja lõpeb üldjuhul tema ametiaja lõppemisega või tagasikutsumisega. Tulenevalt TsÜS-i § 34 lg-st 2 saab tehingu tegemisel ühingut esindada iga juhatuse liige, v.a juhul, kui seaduse või põhikirjaga on ette nähtud, et juhatuse liikmed või mõned neist saavad ühingut esindada üksnes ühiselt (ühine esindamine).\nKui on olemas mitu juhatuse liiget, siis tuleb eristada aktiivesindust ja passiivesindust. Passiivesinduseks (tahteavalduse vastuvõtmine) on õigustatud iga juhatuse liige, aktiivesinduseks (tahteavalduse tegemine) on mõõtuandvaks kõigepealt põhikiri. Põhikiri võib ette näha iga juhatuse liikme üksikesindusõiguse, aga ka ühise esindusõiguse. Juhul kui ühingu juhatuse liikmetel on ühine esindamisõigus, võivad juhatuse või seda asendava organi liikmed volitada üht või mitut enda hulgast neid tehinguid tegema.\nÜhingu esindamisel on ka erandeid, kuid nendel siinkohal peatuda ei jõua.\nSpetsiifilised kohustused annavad juhtorgani liikmele suunised konkreetsete ülesannete täitmiseks. Juhtorganite liikmete spetsiifilised kohustused on üsna detailsed ja tihti suunatud üksikküsimuse lahendamisele. Spetsiifilised kohustused on sätestatud eri seaduste eri paragrahvides ja need sõltuvad ka tegevusvaldkonnast, milleks ühing on ellu kutsutud. Samuti võivad spetsiifilised kohustused tuleneda ühingu põhikirjast, juhtorgani liikmega sõlmitud ametilepingust ja/või ühingu kõrgemate organite otsustest ning ühingu tegevuse eripärast.\nKokkuvõtvalt peab autor vajalikuks rõhutada järgmisi põhimõtteid.\n Usuline ühendus on eraõiguslik juriidiline isik, kelle suhtes kohaldatakse MTÜS-i, kui KiKoS-ist ei tulene teisiti. See aga ei tee kirikust või tema kogudustest mittetulundusühinguid.\n Usulise ühenduse põhikirjas võib ette näha erisusi MTÜS-is liikmeskonna ja juhtimise kohta sätestatust, kui need tulenevad usulise ühenduse ajalooliselt väljakujunenud õpetusest ja struktuurist.\n Juhtorganite liikmed peavad teadma oma ülesandeid (üldised, põhilised ja spetsiifilised) ja sellega kaasneva vastutuse põhimõtteid. Siin on märksõnaks (täiend)koolitamine.\n Perspektiivis tuleb üle vaadata kiriku sisereeglistik (sh põhikiri), et lõpetada olukord, kus koguduse õpetaja on kõigil juhtimistasanditel juhi rollis, sattudes seeläbi silmitsi huvide konflikti situatsiooniga. Sama käib ka peapiiskopi kohta. Võimude lahusus per se ei ole teemaks. Teemaks on, et inimest ei pandaks ex officio olukorda, kus ta peab ise asju sangarlikult ellu viima ja seejärel ennast põhjalikult kontrollima hakkama.\nEBSi õiguse ja avaliku halduse õppetooli dotsent, vandeadvokaat,\nEELK kirikukogu asejuhataja ja õiguskomisjoni liige\nArtikli väljaandmist on toetanud EELK diakooniatalitus ja EKNi ühiskonnatöö sihtasutus.\nEelmine: Kaheksa sajandit Maarjamaad\nJärgmine: Maavanemaga ühisel nõul viinakuradi vastu


Käpik-Käpake - Pesaleidja MTÜ\nNovember 2018. Käpikuke leidis oma pere :)\nŠiki valge kikilipsuga nina all sündinud kiisutüdruk tähistab koguni kahte sünnipäeva. Tema esimene sünnipäev oli kusagil aasta tagasi, kuid seda teist teame me liiga hästi, see oli 13.08.2018, kui kiisu pääses eluga autolt saadud löögist. Käpikul oli õnne, sest mööduv naine nägi teda teelt kraavi roomamas, võttis kaasa, sokutas Tallinna suunduva auto peale ja kiisu sai Kiirabi kliinikusse, kus tal tuvastati reieluu murd. Ilma abita ei oleks ta enam kunagi käima hakanud, vaid hääbunud sinnsamasse kraavi, nälja ja külma kätte.\nSel ülimalt inimsõbralikul kassitüdrukul on kindlasti olnud kodu, kuid alla aastane kassike oli kiipimata, steriliseerimata ja vabakäigul. Milline hooliv omanik teeks nii?\nJuba kassi esmased ülevaatuskulud ja ka tehtav operatsioon olid kallid, raviarveteks ennustati üle tuhande euro. Naisel, kes ta heast südamest päästis, ei olnud seda raha kusagilt võtta ja nii hakkas palavikuline raha otsimine, sest kiisu oli valudes ja operatsioon tuli teha ruttu.\nHead inimesed annetasid Käpakese päästmiseks üle tuhande euro, paljud inimesed ohverdasid oma aega, et transportida Käpakest hoiukodusse nii enne operatsiooni kui pärast lõikust. Üks neiu tuli kiisut hoiukodusse tooma kell 12 öösel, kuigi järgmisel päeval pidid olema tema pulmad - meil on nii hea meel, et nii palju hoolivaid inimesi oli selle armsa kassi pärast mures. Siinkohal suurim tänu kõigile, kes hoolisid ja annetasid kiisu raviks ja teadmiseks, et täna Käpake käib ja isegi hüppab (!) juba ilusti, vaid mõnikord tuleb talle meelde, et jalg on ju hell ja siis ta seda veel ilusti maha ei toeta ja lonkab veidi. Kuna Eestis on vaid paar otropeediale spetsialiseerunud veterinaari, pidi kiisu oma järjekorda ootama päris mitu päeva ja päris mitmeid rohtusid sööma. Seda tegi ta nurinata ja oli üldse üks ütlemata leplik patsient.\nKäpakese nime saigi ta nii, et kui vabatahtlik temaga kliinikusse läks, küsiti kiisu nime ja kuna käpaga oli probleem, siis lõigi esimesena pähe selline nimi, mis pärast mugandus Käpikuks - heal lapsel mitu nime. Juba murtud luudega oli ta sõbralik kassitüdruk, seda enam pärast lõikust on saanud Käpikust sõber nii inimese kui ka teiste loomadega.\nPraeguseks on ta ka steriliseeritud ja kiibistatud ja ootab omale maailma parimat kodu. Tema päästjate ja ravijate soov, et Käpake veedaks oma edasise elu toakassina. Tema päästmiseks, operatsiooniks ja raviks on läinud palju aega, raha ja heade inimeste abi, nii et patt oleks seda kuritarvitada ja kiisu jälle ohtu seada teda vabakäigule lubades.\nTalle läheb kojuminekul kaasa ka väike kingipakk Royal Caninilt.


Carni love Pouch Pate Quail with Yellow Carrot einekotike koertele 300g - Royal Pet Food\nEsileht / Koerad / Koeratoit / Märgtoit / Carni love Pouch Pate Quail with Yellow Carrot einekotike koertele 300g\nCarni love Pouch Pate Quail with Yellow Carrot einekotike koertele 300g\nTäissööt või maitsev lisand graanulite juurde vutiliha ja kollase porgandiga pasteedis täiskasvanud koertele.\nCarni love Pouch Pate Quail with Yellow Carrot einekotike koertele 300g kogus\nTootekood: 7347-1-1 Kategooriad: Koerad, Koeratoit, Konservid koertele, Märgtoit\nAllergiaohutu ja kergesti seeditav vutiliha kaitseb tänu suurele polüküllastumata rasvhapete sisaldusele südant ja veresoonkonda. Suur seleenisisaldus kaitseb rakke oksüdatiivse stressi eest ning parandab nii naha, liigeste ja aju seisundit. Kollane porgand alandab vere kolesteroolitaset, kaitstes nii südant ja veresoonkonda, tänu suurele antioksüdantide sisaldusele toetab see samal ajal immuunsust, naha tervist ja nägemist.\nliha ja elundid (kalkun 59%, vutt 26%) 85%, kollane porgand 4%, hernejahu 1% , lignotselluloos 1%, linaõli 1%.\ntoorvalk 11,0 %, toorrasv 7,5 %, toorkiud 0,2%, toortuhk 2,5%, niiskus 78,0%, kaltsium 0,2%, fosfor 0,2%, naatrium 0,3%, oomega-3 0,15%.\nD3-vitamiin (3a671) 200 RÜ, E-vitamiin (3a700) 100 mg, biotiin (3a880) 0,5 mg, tsink (3b606) 12 mg, mangaan (3b504) 3 mg, raud (3b106) 10 mg, vask (3b406) 4 mg, jood (3b201) 0,7 mg, tauriin (3a370) 800 mg. Sisaldab looduslikke antioksüdante: taimeõlist saadud tokoferoolirikkaid ekstrakte (1b306) ja rosmariiniekstrakti.


Herpeetiline tonsilliit: sümptomid, põhjused ja ravi - Astma January\nSalakavala herpese kurguvalu - sümptomid ja ravi täiskasvanutel\nAutor: Aleksei Ševtšenko 8. august 2019 22:59 Kategooria: Teadus ja elu\nTervitan teid, kallid püsilugejad ja Aleksei Ševtšenko ajaveebi “Tervislik eluviis” külalised. Täna tahan jälle jätkata herpese kurguvalu - sümptomid ja ravi täiskasvanutel.\nSellist haigust nagu stenokardia on raske segamini ajada ühegi teisega. Sellega kaasneb alati terav kurguvalu, palavik, peavalu, isupuudus. Kõri muutub punaseks, paistes - see on selgelt nähtav isegi palja silmaga. (Herpese kurguvalu kohta saate lugeda ka siit ja siit).\nIsegi võhik saab stenokardia diagnoosi panna. Kui kurgus muutub punaseks ja valutab, on see kindlasti kurguvalu. Kuid selleks, et selgitada, mis tüüpi stenokardia see on, saab ainult arst. Fakt on see, et seda haigust võivad põhjustada täiesti erinevad nakkused. Stenokardia põhjuseks võib olla:\nmis tahes laadi nina-neelu ventilatsiooni rikkumine.\nKõik need tonsilliidi tüübid vajavad täiesti erinevaid ravimeid, kuna baktereid tapvad ravimid ei saa viirusi ja seeni mõjutada, viirusevastased ravimid on seen- ja viirusnakkuste vastu kasutud ning antifungitsiidid on bakterite ja viiruste vastases võitluses jõuetud..\nHerpes kurguvalu põhjustab viirus. Kuid ükski kaheksast herpesviiruse tüübist pole selle haigusega seotud. Selle kurguvalu kurjategija on Coxsackie viirus. Kokku on teada 29 serotüüpi ja A-rühma Coxsackie viirused, mis kuuluvad serotüüpidesse 2–6, 8, 10. põhjustavad tonsilliiti. Väga harva puutuvad arstid kokku B-rühma viiruste põhjustatud herpeedilise kurguvaluga..\nLaste herpese kurguvalu kaasneb suure hulga kahjulike tunnuste ilmnemisega. Haigus mõjutab lapsi ja alla 14-aastaseid noorukid. Kui te ei diagnoosi selle aja jooksul patoloogilist seisundit ega alusta adekvaatset ravi, on oht ohtlike komplikatsioonide tekkeks.\nHaiguse tüüpiline kliiniline pilt võimaldab pediaatril või otolaryngologist diagnoosi panna ilma laboratoorseid ja instrumentaalseid uurimismeetodeid kaasamata. Lapse herpese kurguvalu iseloomustab väikeste löövete ilmumine mandlitele ja neelu. Kliiniline vereanalüüs näitab valgevereliblede, lümfotsüütide arvu keerulist suurenemist ja kiirenenud erütrotsüütide settimise määra.\nPatoloogilise seisundi põhjustaja kindlakstegemiseks on vaja seroloogilisi ja viroloogilisi diagnostilisi meetodeid, on vaja välistada teiste tüvede tungimine. Lapselt võetakse ninasofarüngeaalne tampoon ja viiakse läbi polümeraasi ahelreaktsioon. Ensüümiga seotud immunosorbentanalüüs suudab tuvastada enteroviiruse vastaste antikehade tiitri suurenemise enam kui 4 korda.\nSeroosse meningiidiga diferentsiaaldiagnostika läbiviimiseks saadetakse laps neuroloogi konsultatsioonile. CCC kaebuste korral suunatakse laps kardioloogi. Nefroloogi konsultatsioon, mis näitab, kas üldises uriinianalüüsis leitakse kõrvalekaldeid. Kui laps kaebusi ei esita, on sümptomid, laboratoorsed ja instrumentaalsed uuringud täielikult kooskõlas kliinilise pildiga, pole vaja täiendavat konsultatsiooni teiste spetsialistidega.\nHerpese kurguvalu tuleb eristada muudest suuõõnes esinevatest patoloogilistest seisunditest, näiteks õõnsuse ärritusest kemikaalidega.\nKaasaegsed diagnostikameetmed aastaks 2020 võimaldavad teil haiguse tuvastada ja ravi alustada varajases arengujärgus. Pingutamisel võib protsess olla keeruline, mis mõjutab tervist ja võib põhjustada surma.\nMis on herpes kurguvalu ja kuidas see välja näeb.\nHerpes kurguvalu on neelu lümfoidkoe äge kahjustus, mis on tingitud ECHO ja Coxsackie viiruste tungimisest lapse nõrgenenud immuunsusse.\nSee ilmneb koos temperatuuri tõusuga, neelu valu ilmnemisega, lümfadenopaatiaga, neelu punetusega, vesikulaarsete löövete ja neelu ja neelu haavanditega.\nPärast nakatumist 2. päeval ilmub suhu suur arv punakaid lööbeid. Välimuselt sarnanevad nad seroosse sisuga täidetud vesiikulitele. Neid saab lokaliseerida nii ühes piirkonnas kui ka hajutada kogu mandlite pinnale. Kui proovite neid eemaldada, hakkavad mullid lõhkema ja neist voolab välja verine sisu.\nJuba 5. päeval hakkab osa mullid lõhkema. Nende asemele on mõjutatud limaskest nähtav. Haavandid on hajutatud mandlite pinnale. Kui te neid kogemata puudutate, hakkavad nad kohe verist sisu eritama. Sellel perioodil tuleb tahket toitu hoolikalt võtta, kuna see põhjustab ka kahjustatud piirkonna ärritust..\nSeitsmendat päeva iseloomustab protsessi nõrgenemine. Lööbed laskuvad mandlite ja kurgu tagaosa kahjustatud piirkondadesse. Limaskest paraneb järk-järgult..\nTähelepanu! Kui lapsel on krooniline haigus või nõrgenenud immuunsussüsteem, võib haigus taas ilmneda 12.-13. Sel juhul määrab spetsialist immuunsuse säilitamiseks ravimeid..\nLaste äge herpeetiline stomatiit ilmneb sageli koolieelsete lasteasutuste külastuste ajal. Imikutel esineb haigus üksikjuhtudel, kuna nende immuunsust kaitsevad rinnapiima antikehad. Kogu toitmise ajal kaitseb passiivne immuunsus last viirusinfektsiooni nakatumise eest.\nOn olemas kaasasündinud patoloogia vorm. Viirus on väike ja tungib vabalt platsentaarbarjääri. Kui emal on herpes, on oht nakatuda lapsele suur.\nHaigust saab nakatada leibkontakti kaudu ja õhus levivate tilkade kaudu. Nakatunud inimene tegutseb kandjana.\nHaiguse areng algab pärast viiruse sisenemist kehasse. Nõrgestatud immuunsus ja sagedased hingamisteede haigused aitavad sellele kaasa. Patoloogiline seisund on ohtlik, kuna see omandab kiiresti epidemioloogilise kursuse väikestes koolieelsetes ja kooligruppides.\nViirus siseneb suu limaskesta rakkudesse. Seal hakkavad nad aktiivselt jagama. Rakud paisuvad ja järk-järgult surevad. Selle tagajärjel moodustuvad patoloogilise vedelikuga mullid. Kui need on kahjustatud, lekib vedelik. Selle protsessi käigus sureb väike osa viirusest. Ülejäänud hävitab keha enda viirusetõrjesüsteem.\nHaigus pärast inkubatsiooniperioodi algab ägedalt. Debüüdi ajal kestab lastel herpeetiline farüngiit kuni viis päeva. Peamine sümptom on see, et fookus lokaliseeritakse orofarünks, kehal pole lööbeid.\nEsimesel päeval algusest peale ulatub kehatemperatuur 40 kraadini. Laps kurdab kurguvalu, palju sülge, üldist halb enesetunne.\nTeisel päeval sümptomid suurenevad. Täheldatakse neelu punetust ja mullide väljanägemist. Seedetraktist - isupuudus, sooltevalu, oksendamine, iiveldus. Temperatuur langeb 39 kraadini.\nKolmandal päeval iseloomustab lastel esinevat herpeetilist entsefaliiti korduv temperatuuri tõus. Mullid põhjustavad sülje neelamisel valu.\n4. päeval avatakse vesiikulid. Keha temperatuur väheneb järk-järgult.\n5. päeval pole valu kurgus nii väljendunud. Beebi ei saa veel süüa.\n7. päeval mööduvad valu ja lööbed, laps sööb toitu.\nHerpeetiline dermatiit lastel 8. päeval on täiesti selline.\nKui on ette nähtud laboratoorsed testid.\nLaboratoorsed testid on ette nähtud kõigil juhtudel, kui lastel täheldatakse herpese kurguvalu sümptomeid. Kliiniline vereanalüüs näitab suurenenud valgevereliblede arvu. See näitab põletikulise reaktsiooni arengut kehas. Analüüs on vajalik tühja kõhuga. PCR aitab isoleerida viiruse RNA-d. ELISA määrab patogeeni antikehade taseme veres.\nLaste herpese ekseemi peiteaeg on 3 päeva kuni 14 päeva. See sõltub lapse immuunsussüsteemi seisundist, samuti krooniliste haiguste olemasolust või puudumisest. Alates hetkest, kui patogeen siseneb kehasse, kuni laste esimeste märkide ilmumiseni, ei muretse midagi. Vanemad ei suuda infektsiooni õigeaegselt tuvastada.\nKuidas ravida herpese kurguvalu lastel.\nPärast diagnoosi määramist räägib meditsiinitöötaja vanematele, kuidas ravida herpese kurguvalu lastel. Teraapia viiakse läbi ambulatoorselt. Haiguse rasketel juhtudel on vajalik hospitaliseerimine. Haigla tingimused tagavad ravimite õigeaegse vastuvõtmise, režiimi järgimise ja väikese patsiendi dünaamilise jälgimise.\nKui täheldatakse seisundi halvenemist või ilmnevad tüsistuste sümptomid, kohandab arst ravi. Patoloogilisest seisundist saate täielikult vabaneda 7-10 päeva jooksul. Kuni sümptomite täieliku kadumiseni ravitakse last 14 päeva..\nVanemad peaksid andma oma lapsele suures koguses vedelikku. See aitab eemaldada viiruse lagunemisprodukte kehast. Kui seisund halveneb, on ette nähtud võõrutusravi. Kui ilmnevad seroosse meningiidi nähud, on vedeliku kogus piiratud. Vastasel juhul võib see põhjustada ajuturse..\nSee on vajalik niiske puhastuse läbiviimiseks ruumis, kus laps on, vähemalt 2 korda päevas.\nLaps peab pidevalt jälgima voodipuhkust kuni täieliku taastumiseni. Vastasel juhul tekivad viiruse mõjul tõsised tüsistused..\nToit peaks olema kõrge kalorsusega, vitamiinidega. Toitu soovitatakse jahvatada kartulipüree, nii et limaskestad ei ärritaks.\nRavimid on mõeldud sümptomite kõrvaldamiseks ja lapse üldise seisundi leevendamiseks.\ngargi määramine, nii et bakteriaalne infektsioon ei ühine. Kandke kummeli või saialille keetmine. Enne kasutamist jahutage toatemperatuurini. Kui imik on haige, pestakse suuõõne ilma nõelata süstlaga;\nmandlid ja neelu muutuvad turseteks, seetõttu on ette nähtud antihistamiinikumid, näiteks Suprastin;\nkehatemperatuuri tõusuga on ette nähtud palavikuvastased ravimid - Ibuprofeen. Lastel löövad nad 38 kraadi märgini jõudes maha;\nvalu orofarünks leevendab Hexorali pihustust;\natsükloviiri lastel herpese kurguvalu korral kasutatakse kahjustatud piirkondade salvina;\nimmuunsussüsteemi stimuleerimiseks on ette nähtud immunomoduleerivad ravimid, näiteks Immunal;\nmäärake bakteriaalse infektsiooni kinnitamisel antibiootikumid.\nLaste herpeetilise kurguvalu ravi viiakse tõhusalt läbi füsioteraapia abil. Arst määrab ultraviolett-ninaneelu. Sissehingamised ja kompressid on keelatud, kuna see parandab vereringet, mis aitab kaasa viiruse levikule.\nHerpeetilisi lööbeid lapse kurgus ravitakse alternatiivmeditsiiniga. Kasutatakse põletikuvastaste ravimite talumatuse korral ja täiendava vahendina.\nTaruvaik, alkoholiga infundeeritud. Öösel pannakse sügavkülma 30 g taruvaiku. Hommikul see peeneks hakitakse, pannakse väikesesse klaasnõusse ja täidetakse alkoholiga suhtega 1: 3. Mahuti pannakse 2 nädala jooksul pimedasse kohta. Iga päev raputatakse purki. Kasutage kompressina 10 päeva.\nVesi peet. Võtke keskmine peet ja hakige riivis. Lisage kuuma vett vahekorras 1: 1. Saadud segu vanandatakse 7 tundi ja filtreeritakse. Loputage orofarünksi vedelikuga 3 korda päevas. Ravikuur on 7 päeva.\nErandjuhtudel täheldatakse tüsistusi. Esinevad nõrgenenud immuunsussüsteemiga lastel. Tüsistused on põhjustatud:\nherpeetiline meningoentsefaliit lastel;\nKerningi sümptomi ilmnemine, üks olulisi ja varasemaid ajukelme ärrituse tunnuseid koos meningiidiga, membraanide all olevad hemorraagiad ja mõned muud seisundid;\nTähelepanu! Kui lapsel on krampe, täheldatakse teadvusekaotust või desorientatsiooni ruumis, helistage kohe meditsiinitöötajale.\nPärast lastel nakatumist moodustub stabiilne immuunsus konkreetse tüve suhtes. Kuid kui mõni teine tüüp siseneb kehasse, haigus kordub.\nKui laps meeskonnas haigestub, kuulutatakse karantiin kaheks nädalaks kõigile, kes on temaga ühendust võtnud. Patoloogilise seisundi vastu vaktsineerimist ei toimu, gamma-globuliini sissetoomine on erakorraline ennetav meede.\ntöö meeskonnas viirusnakkuse ennetamise alal;\npärast rahvarohkete kohtade külastamist peab laps pesema käsi kuuma vee ja seebiga;\nkui kahtlustatakse kontakti haige lapsega, loputatakse orofarünks nõrga kaaliumpermanganaadi lahusega. See on halvasti roosa, et mitte orofarünksi põletada;\navalikes kohtades enne söömist pühkige käed niiske antibakteriaalse salvrätikuga.\nTähelepanu tuleb pöörata bakteriaalse etioloogiaga nakkuse võimalikule kinnitumisele sekundaarsena. Oluline on vältida tüsistusi, mis tulenevad bakterite levikust kahjustusest lümfisüsteemi ja veresoonte kaudu kõigisse keha kudedesse. Selle tagajärjel areneb sepsis..\nGerpangin lapsel ja täiskasvanul: sümptomid ja ravi\nHerpeetiline tonsilliit meditsiiniterminoloogias on palju sünonüüme. Nende hulgas haavand haavand, herpangina, aftoosne farüngiit, enteroviiruslik vesikulaarne farüngiit, herpes kurguvalu.\nHaigus kuulub seroossete ägedate nakkushaiguste rühma ja lisaks stenokardiale iseloomulike sümptomite omandamisele on sellel ka konkreetne märk - vedelikuga vesiikulite moodustumine (haavandid vesiikulid) neelu pehmes suulaes ja tagaosas.\nLaste ja täiskasvanute herpese kurguvalu võib esineda mitte ainult pehmete kudede infektsiooni lokaalseid sümptomeid. Haiguse tavalised sümptomid on üldised joobeseisundi sümptomid, kõhuvalu, düspepsia.\nTäiskasvanu haigus võib mööduda õlitatud. Lastel möödub stenokardia reeglina isoleeritult, nõrgestatud lastel esineb see sageli samaaegselt müeliidi, viirusliku meningiidi, adenoviirusnakkuse, gripi, müalgiaga.\nReeglina leitakse lastel herpeetiline kurguvalu. Lastehaigused võivad esineda juhuslike haiguspuhangute vormis, kuid sageli on neil epideemia. Meditsiinipraktikas diagnoositakse herpeetilist stenokardiat kõige sagedamini alla 10-aastastel lastel.\nSamuti on ohus alla kolmeaastased lapsed, kelle haigus on kõige raskem ja keda võivad nakatada teised pere lapsed või täiskasvanud. Pealegi esineb haigus esimesel kuuel elukuul harvadel juhtudel, kuna vastsündinute veres leidub ikka veel ema herpagiini antikehi.\nHerpeetilise kurguvalu või õigemini selle põhjustajate tekkepõhjused on A rühma Coxsackie viirused. Reeglina ilmub herpangin pärast serotüüpide 2–6 ja 8–10 Coxsackie viiruste sisenemist kehasse. Mõnel juhul võivad ECHO viirused, aga ka rühma B Coxsackie viirused provotseerida vesikulaarset farüniti.\nNeed patogeenid on inimeste ümbritsevas keskkonnas tavalised. Reeglina ilmneb haiguse haripunkt suvel ja sügisel. Kuna pärast kurguvalu on inimesel stabiilne immuunsus selle viiruse serotüübi suhtes, on edasine nakatumine võimatu.\nOn tegureid, mis suurendavad herpese kurguvalu ilmnemise tõenäosust: immuunpuudulikkuse seisundid, immuunsus lapseea immuunsuses, pikaajaline stress, rasked infektsioonid.\nHerpeetiline kurguvalu infektsioon\nHerpeetiline kurguvalu edastatakse nakatunud inimeselt tervele. Mõnel juhul täheldatakse loomade nakatumist (näiteks sead).\nPeamine ülekandeviis on kontakt, kui nina-neelu eritised langevad terve lapse suhu ja kätesse ning õhus (vestluse ajal, aevastades).\nHarvadel juhtudel toimub fekaal-suu kaudu manustamise meetod (mänguasjade, saastunud käte, toidu ja lutika kaudu). Nakkusallikaks võib olla ka toibuv laps..\nLastel ilmneb herpeetiline kurguvalu sageli pärast laste meeskonnas suhtlemist lapsega, kellel pole haiguse nähtavaid tunnuseid, kuid tema keha vabastab viiruse (tavaliselt kuni kuu). Üldiselt on herpanginum suurenenud nakkavusastmega haigus, seetõttu enamasti pereliikme, teiste.\nPärast viiruste sisenemist inimkehasse nina-neelu kaudu limaskestadest lähevad nad edasi lümfikanalisse, seejärel levivad lümfi vooluga soole lümfisõlmedesse.\nJust siin areneb viirus aktiivselt ja levib seejärel vereringesse (vireemia). Haiguse edasine arengujärk: nakkus on koondunud orofarünksi lümfoidkoesse, kus ilmneb põletik.\nInkubeerimise aeg (ajavahemik nakatumise ja esimeste sümptomite ilmnemise vahel) herpeetilise kurguvalu korral on 1-2 nädalat. Algselt on lastel herpeetiline kurguvalu peaaegu samad sümptomid kui täiskasvanutel:\ntemperatuuri järsk tõus (kuni 37–39 kraadi);\nkurguvalu suurenenud neelamisega;\nKuni kolmeaastase lapsega võib stenokardiaga kaasneda luude ebameeldivad aistingud, müalgia, krambid. Üldiselt on üldised joobeseisundi sümptomid sarnased gripiga. Aja jooksul ilmnevad ka kohalikud sümptomid: kogu orofarünksi valulikkus, süljeeritus, nohu.\nKurgu uurimisel võib täheldada spetsiifilist löövet - papulaarset, väikest, sügavat punast. Lööve asub mandlitel, palatiini kaared, keel, kurgu tagaosa. Lapse kurgu limaskest muutub turseks, põletikuks.\nHerpeetilise kurguvalu sümptomid suurenevad mõne päeva pärast. Papuulid läbimõõduga suurenevad, kanduvad vesiikulitesse kuni 9 mm. Nende arv võib olla erinev - 2-3-25, samal ajal kui vesiikulid sarnanevad herpese lööbega.\nMõni päev hiljem avanevad vesiikulid, jättes põletikulised hallid haavandid, mis võivad üksteisega ühenduda. Selle tagajärjel kandub herpeetiline stenokardia orofarünksi limaskesta erosiivsesse infektsiooni, see põhjustab tugevat valu neelamisel kuni söömisest keeldumiseni.\nTäiskasvanutel kaob herpeetiline kurguvalu sageli kerge kurguvalu ja kerge temperatuuri tõusuga. Lastel esinevad ebatüüpilised haigusjuhud ka siis, kui orofarünksis pole vesikulaaride kahjustusi, kuid võivad tekkida lööbed jalgadel, kätel.\nKui lapse immuunsus on nõrk, võivad vesiikulid ilmuda 5 päeva jooksul mitu korda, sellega kaasneb kehatemperatuuri tõus ja pikaajaline joobeseisund.\nVõimalikud tüsistused pärast kurguvalu\nKui lapsel areneb meningiitist keeruline herpangiin, võib kliinilise pildi kaasneda kaela lihaste jäse ja kõri lihaste trismus.\nReeglina on meningiidi korraliku ravi korral soodne prognoos, kuid siiski on lapsel surmaoht. Müokardiidi ilmnemisega on prognoos halb. Kõik herpangiinide tüsistused vajavad patsiendi kiiret hospitaliseerimist.\nHaiguse raske läbimine põhjustab mõnikord infektsiooni üldistumist. Sel juhul levivad viirused teistesse elunditesse ja ilmnevad tüsistused:\nTõsine meningiit, entsefaliit (ajupõletik).\nHemorraagiline konjunktiviit (silmapõletik).\nEsialgse diagnoosi paneb üldarst või lastearst anamneesi kogumisel ja patsiendi uurimisel. Täpne diagnoos tehakse kindlaks alles pärast viroloogiliste ja seroloogiliste testide tegemist.\nOrofarünksi eritised (tampoon või mustamine) võetakse otse viiruste esinemise osas, seda peetakse oluliseks esimesel haigusnädalal. Kuni kolm nädalat on lubatud läbi viia vereseerumi seroloogiline uuring, et teha kindlaks haiguse põhjustaja antikehad.\nHaigus on vaja diferentseerida gripi, sooleinfektsioonide, muude ägedate hingamisteede viirusnakkuste jne abil. Diferentseeritud diagnoosi läbiviimine põhineb selles piirkonnas esinevate herpangiinide puhangute või epideemiate esinemisel, kliiniliste iseloomulike sümptomite korral mandlite ja neelu lööbe kujul..\nHerpeetilist stenokardiat ravitakse igakülgselt. Haigus on haiguse kõrge nakkavuse tõttu kindlasti isoleeritud. Määrake suure koguse vedeliku kasutamine koos haiguse raske läbimisega - voodipuhkus.\nDieet haiguse jaoks. Haiguse ägedas staadiumis peab toit olema poolvedel või vedel, mitte ärritama neelu limaskesta. Toidu üldine kalorsus väheneb, rasvad ja valgud on mõõdukalt vähenenud.\nTe ei saa patsiendile anda puhast piimarasva, tooreid puu- ja köögivilju, sooda, vürtsikaid roogasid. Soovitav on keeta kogu toit või aur, seejärel jahvatada see kartulipüreeks. Karbonaadid, lihapallid (kala ja liha) on valmistatud väga väikestest täidistest. On vaja süüa toitu kuni 6 korda päevas väikeste portsjonitena.\nReeglina on herpeetilist stenokardiat vaja ravida viirusevastaste ravimitega ainult siis, kui see möödub alla kolme aasta vanusel lapsel või nõrgestatud inimesel, kellel on kalduvus keerukate nakkuslike ja pikaleveninud haiguste tekkele..\nMääratakse viirusevastased süsteemsed ravimid (Viferon, Isoprinoside, Tsitovir-3, Cycloferon). Ja ka suurepärast efekti võib täheldada, kui määrite kõri Interferonova, Acyclovir salvidega, niisutate nina- või suuõõne kohalike vahenditega, mis põhinevad interferoonil.\nKurguvalu eemaldatakse täiuslikult järgmistel viisidel:\nKurgu ravi klorofüllipti, taruvaiku tinktuuri, Lugoliga.\nLoputage salvei, tamme koorega.\nNeelu niisutamine Yox, Hexoral, Cameton, Tantum Verde abil.\nLoputage eukalüpti, saialille lahusega.\nTablettide, pastillide imendumine, ümbritseva ja häiriva toimega.\nKurgu ravi 2% lidokaiini lahusega, Castellani vedelik, naatriumtetraboraadi lahus glütseriiniga.\nKompresside ja inhalatsioonide tegemine on rangelt keelatud. Lapsel suurendab selline ravi ainult nakkuse paljunemist ja selle edasist levikut..\nKuid on soovitatav loputada kurku iga tund, see aitab suu limaskestalt kiiresti viirusi eemaldada. Külma ilmnemisel peavad lapsed ja täiskasvanud puhastama oma nina soolalahustega võimalikult sageli.\nAntibakteriaalsed ained on ette nähtud ainult haiguse bakteriaalsete komplikatsioonide ilmnemisel. Reeglina on need bronhiit, trahheiit, farüngiit.\nKasutatakse penitsilliinide seeria (Flemoklav) antibiootikume, makroliide (Sumamed, asitromütsiin), neid viiakse ravikuuri 4-6 päeva.\nLisaks on vajalik kurgu ravimine 4-6 päeva jooksul pärast haiguse algust, loputades kõri antiseptikumide (näiteks Furacilin) lahustega, kurgu niisutamine Miramistiniga, Ingalipt, antiseptiliste ja antibakteriaalsete tablettide resorptsioon (Faringosept, Grammidin)..\nHerpeetiline tonsilliit lastel: ravi\nLapse varases eas on lisaks ülalnimetatud meetoditele vaja herpeetilist kurguvalu ravida ka allergiavastaste ravimitega - Claritin, Diazolin, Zirtek, Zodak jne..\nPärast haigust määratakse lapsele immunomodulaatorid (RioFlora Immuno, Immunal, Immunorix, Imudon). Tuleb arvestada, et laps võib olla allergiline teatud joodi sisaldavate ja muude ravimite suhtes, seetõttu kasutatakse kõiki uusi lastele mõeldud tooteid ettevaatusega.\nKui epiteelimisprotsessid on väga aeglased, võib laste herpangiinide ravi hõlmata tervendavate ravimite (pantenool jt) kasutamist, füsioteraapiat (laser, ultraviolettkiirgus).\nHaiguse raske läbimise korral, samuti üldise infektsiooni sümptomite ja mitmesuguste komplikatsioonide ilmnemisel tuleks last ravida ainult haiglas. Sageli vajab laps lisaks konsultatsiooni kardioloogi, neuroloogiga.\nVastsündinutel võib herpangin olla väga keeruline, seetõttu pannakse lapse tuvastamisel lapsega ema enamasti haiglasse.\nKuna meningiidi surmajuhtumeid täheldatakse reeglina üheaastastel lastel, määratakse lapsele viivitamatult antihistamiinikumid, haiglas viirusevastane ravi ja bakteriaalsete infektsioonide ilmnemisel antibiootikumid..\nHaiguse hõlpsa läbimise ajal saate teid kodus ravida, võttes arvesse stenokardia ravi üldreegleid.\nHerpeetiline kurguvalu on üsna tavaline ja levinud nakkushaiguse tüüp, mida saab edukalt ravida. Kõige olulisem on raviarsti soovituste ja kohtumiste selge järgimine - see aitab vältida mitmesuguste tüsistuste teket..\nLapse herpeetiline tonsilliit - ravi ja ennetamine\nVesikulaarsete löövete ilmnemine koos neelu rõnga haavanditega lapsel põhjustab vanematel ärevust.\nSee ei ole asjatu, kuna selline sümptomatoloogia palaviku taustal võib näidata, et laps haigestus herpeetilisse kurguvalu.\nSelline patoloogiline protsess toimub enteroviiruse nakkuse tungimise tõttu kehasse, mis on piisava ravi puudumisel eriti ohtlik koos negatiivsete tagajärgedega.\nStenokardia kohta populaarne\nStenokardia kuulub mitmetesse nakkushaigustesse, mis tekivad mitmesuguste patogeensete patogeenide tungimise tõttu kehasse. See võib olla bakteriaalne või viiruslik mikrofloor, perekonna Candida algloomad, harvadel juhtudel põhjustab haigus herpesviirust.\nKõige sagedamini esineb haigus 4–14-aastastel lastel. Seda soodustab keha nõrgenenud immuunseisund..\nHaigus algab peamiselt ägedas vormis pärast kahjuliku mikrofloora sisaldava atmosfääriõhu sissehingamist. Patogeensed patogeenid settivad orofarünksi limaskestale, mis põhjustab keha immuunrakkude aktiveerimist.\nSee seisund põhjustab kudede vasodilatatsiooni ja turset, põhjustades neelamisel valu. Patogeenide arenguga kaasneb nende elu jooksul toodetavate mürgiste ainete sattumine vereringesse.\nSee on keha joobeseisundi tagajärg ja kui sobivaid ravimeetodeid ei rakendata, võib haigus liikuda teistesse organitesse, põhjustades ohtlikke tagajärgi.\nEnne stenokardia ravi alustamist on eriti oluline kindlaks teha selle tüüp. See on vajalik, kuna haiguse iga vorm nõuab individuaalset lähenemist..\nEristatakse järgmisi selle patoloogia tüüpe:\nKatarraalne. See ilmneb inimestel isegi immuunsuse hea seisundi olemasolul, mille tõttu põletik mandlites toimub ilma mädadeta. See võib olla ka stenokardia keerukate ja raskete vormide algus.\nLacunari stenokardia. Kõige sagedamini registreeritakse juhtumeid, kui inimese näärmed on eemaldatud. Seda peetakse eriti nakkavaks (nakkavaks) haiguseks, kuna patogeneesis esinevad stafülokokid streptokokid ja adenoviirused. See võib ilmneda ka pärast suuõõne operatsiooni. Mõnikord ilmub see pärast pikaajalist hüpotermiat või niiskes ruumis. Kõige sagedamini fikseeritakse lastel põletikuline protsess.\nFollikulaarne tonsilliit. Enamikul juhtudest juhtub see siis, kui aastaajad muutuvad. Arengu patogeneesis võivad esineda mitmesugused patogeensed patogeenid (streptokokid, stafülokokid, adenoviirused). Seda tüüpi tonsilliiti iseloomustab asjaolu, et koos sellega on folliikulite kahjustus, mis asuvad mandlites. Selle patoloogia kaasnev sümptom on piirkondliku lümfadeniidi diagnoos (lümfisõlmede põletik).\nHerpeetiline tonsilliit. Haiguse etioloogias antakse peamine roll Coxsackie viiruse parasitaarsele toimele. Täiskasvanud kannatavad selle patoloogia all harva. Lapsel on haigus raske ja mõnel juhul tekivad õige ravi puudumisel rasked tagajärjed aju või südamelihase meningeaalsete membraanide kahjustustega. Viirust saab edastada nii õhu kaudu kui ka määrdunud käte kaudu..\nTonsilliidi flegmonoosne vorm. Teine nimi on paratonsillitis. Enamik ENT patoloogia valdkonna praktikuid peab seda järgmiseks etapiks pärast lakunaarset või follikulaarset tonsilliiti. Kõige tõenäolisemalt esineb see 15–40-aastastel inimestel. Sellega tekib mandlite mädane kahjustus peamiselt ühel küljel. Haigus kulgeb ägedas vormis. Sellel stenokardia vormil on eristatav sümptom. Patsiendil on neelamisakti ilmne rikkumine. Kuid ta ei suuda alla neelata mitte ainult toitu, vaid ka mis tahes vedelikku.\nKiuline vorm. Peamine märk on filmi areng mandlite kahjustatud piirkondadele. See on tõsine patoloogiline protsess, kuna kiire areng võib ohustada patsiendi elu.\nHaavandiline nekrootiline. Haigust nimetatakse küll stenokardiaks, kuid see erineb kõigist varasematest selle poolest, et selle arengu patogeneesis on spirochetes ja spindli kujuga varraste sümbioos. See haiguse vorm areneb organismi kaitsevõime languse taustal. Samal ajal suureneb arengu võimalus märkimisväärselt, kui patsiendil on kroonilised kardioloogilised haigused. Kurguvalu oht suureneb ka siis, kui inimene ei tee õigeaegselt suuõõne kanalisatsiooni (hambakaaries, mitte eemaldatud juured).\nVõimalikud nakkusviisid ja riskirühmad\nNii täiskasvanud patsiendil kui ka lapsel on stenokardia nakatumise viisid ühesugused.\nNakkuse edasikandumine õhu kaudu (õhus olevad tilgad). See ilmneb haige inimesega suheldes, kuna ta eraldab aevastamisel või köhimisel keskkonda patogeenseid mikroorganisme. See nakatumisviis toimub suurema rahvahulgaga kohtades (kauplused ja ühistransport, koolieelsed ja kooliasutused, ettevõtete töörühmad).\nVõtke ühendust leibkonnaga. Nakatumine toimub kokkupuutel haige inimese süljega või määrdunud käte kaudu. Laps võib nakatuda mänguasjade või riiete kaudu. Isikliku hügieeni eiramine võib põhjustada nakkuse, kui üks pereliikmetest on haige ja isiklikke esemeid (rätik, söögiriistad) talle ei eraldata.\nToit. Nad on väga haruldased. Tekib stafülokokkide või streptokokkidega nakatunud toitude tarbimisel. Seetõttu tuleks köögiviljad ja puuviljad enne sööki hoolikalt läbi pesta ning ideaaljuhul tuleks need ära teha keeva veega. Toiduvalmistamisega peaks kaasnema pikk keetmine.\nStenokardia esinemine toimub sagedamini riskirühma kuuluvatel inimestel.\nLapsed. Igal lapsel on ebatäiuslik immuunsus. See on tingitud anatoomilisest arengust. Immuunsussüsteem saavutab haripunkti umbes 16-18-aastaselt.\nNaised, kes last kannavad. Sel juhul on immuunsussüsteem pärssivas (pärsitud) olekus. Seda seisundit peetakse füsioloogiliseks, vastasel juhul loode lükatakse tagasi. Selle seisundi negatiivne ilming on suurenenud vastuvõtlikkus igasugusele patogeensele mikrofloorale.\nKrooniliste haigustega inimesed. Kroonilise infektsiooni pikaajaline kulg põhjustab immuunsussüsteemi ammendumist, mis sageli põhjustab kurguvalu tüsistusi.\nVitamiinide puuduse all kannatavate inimeste kategooria. Vitamiinide puudus viib keha barjäärifunktsiooni languseni. See põhjus on C-vitamiini (askorbiinhappe) ebapiisav tarbimine. Selline probleem võib ilmneda väljaspool hooaega või siis, kui kehakaalu langetamiseks kasutatakse monodieeti..\nSüsteemsed haigused. Stenokardia arenguprotsess registreeritakse sagedamini inimestel, kellel on neerufunktsiooni kahjustusega seotud haigused, kardioloogilised patoloogiad ja süsteemne liigesekahjustus.\nStenokardia tekkimise tõukeks nii lapsel kui ka täiskasvanul võivad olla järgmised olukorrad:\nSeljas ilmaga riided, mille tõttu on üldine hüpotermia.\nÄgedate hingamisteede infektsioonide katarraalsed haigused, SARS või gripp esinevad sagedamini kui kaks korda aastas.\nKui täiskasvanu või laps kogevad tasakaalustamata toitumise tõttu pidevat vitamiinide ja mineraalide puudust.\nNinakõrvalurgete kroonilised haigused (sinusiit, sinusiit või eesmine sinusiit).\nPsühho-emotsionaalse seisundi rikkumine pikaajaliste stressiolukordade ja pikaajalise depressiooni tagajärjel.\nMiks ei peeta herpetilist tonsilliiti herpese ilminguks?\nHerpeetilise kurguvalu patogeneesis on peamine roll Coxsackie viiruse aktiivsel paljunemisel palofarüngeaalses ringis. See kuulub enteroviiruste rühma ja sellel pole midagi pistmist herpesinfektsiooniga.\nEsinemise võimalus vastsündinutel\nHerpeetilise kurguvalu peamine omadus on see, et tal pole last alates esimesest eluaastast.\nSee on tingitud asjaolust, et osa antikehadest edastatakse emalt lapsele isegi loote arengu ajal.\nPerioodi, mil last imetatakse, seostatakse ka stenokardia teket takistavate antikehade tarbimisega.\nSee on loomuliku söötmise peamine eelis võrreldes kunstliku söötmisega.\nJa nii pole lapsel herpetilist kurguvalu.\nSellest tulenev herpeetiline kurguvalu lapsel, kellel on piisav ravi, kestab kuni 8 päeva, kuid laps on nakkav umbes 7 päeva pärast haiguse kõigi kliiniliste sümptomite kadumist. See nõuab karantiini järgimist..\nStenokardiaga lapsel ilmnevad kliinilised sümptomid:\nEsimese päeva jooksul on keha temperatuuriindeksi tõus, mõnikord kuni kriitilise tähiseni 40 kraadi. Lapsel on kurguvalu, paralleelselt suure koguse sülje vabanemisega. Väsimusega kaasneb lihasnõrkus (see muutub letargiliseks), ilmneb lihaste valulikkus ja suurenevad piirkondlikud lümfisõlmed.\nTeise ja kolmanda päevaga kaasneb suurenenud valulikkus kurgus, see muutub turseks ja hüperemiliseks. Limaskesta pinnale moodustuvad papulid, mille asemele tekivad mullide lööbed, mille sees on seroosne vedelik. Selle protsessiga kaasneb valulikkus ja põletustunne, mille tõttu laps keeldub toidust ja selle tagajärjel on tal kõhuvalud, iiveldus ja oksendamise refleks. Sel perioodil kehatemperatuur stabiliseerub.\n4 päeva jooksul toimub vesikulaarsete löövete lahkamine. Nende asemele moodustuvad väikesed haavandid, mis on kaetud koorikutega ja halli või valge kattega.\nKui ravi on valitud, toimub seitsmenda ja kaheksanda päeva jooksul täielik taastumine. Lapsel kaovad mandlitel lööbed ja selle tagajärjel ilmneb isu. 8 päeva lõpuks kaob neelu limaskesta turse ja valulikkus lümfisõlmedes.\nTäiskasvanud patsientide herpeetilise kurguvalu manifestatsioonid\nTäiskasvanute kliinilised sümptomid erinevad lapsel esinevatest ilmingutest selle poolest, et haigus kulgeb leebemas vormis ja harvadel juhtudel esinevad komplikatsioonid.\nStenokardia peamised kliinilised nähud ja ilmingud täiskasvanud patsientidel:\nNeelamisel on valulikkus ja kurguvalu..\nNeelu ja mandlite tagaküljel esinevad lööbed sarnanevad seroosse vedelikuga täidetud herpeetiliste naastude ja vesiikulitega.\nKüpsedes muutuvad vesiikulite seinad õhemaks, mille tõttu need lõhkevad, mis viib haavandi pinna ilmnemiseni.\nHaiguse arengu tipphetkel ilmnevad düspeptilised ilmingud, millega kaasneb valu epigastimaalses piirkonnas, iiveldustunne, mis võib põhjustada oksendamist.\nMärgitakse lihaste ja suurte liigeste valu..\nNina kaudu on rikutud loomulikku hingamist selle täidise tõttu.\nSubmandibulaarsetele sõlmedele klõpsates märgitakse valu.\nENT patoloogiate valdkonnas kogenud spetsialist, diagnoosimine pole tavaliselt keeruline.\nSee patoloogiline protsess põhjustab järgmiste patoloogiate diferentseerimise (erinevuste) vajadust:\nRästik. Eripäraks on kohupiimakate, mille koorimisel jääb hüpereemiline pind.\nStomatiit, mille patogeneesis on herpeetiline infektsioon. Seda haigust iseloomustavad lööbed keelel ja igemetel ning vesiikulite puudumine mandlites.\nMädase kurguvalu ilmnemisega pole nohu sümptomeid. Purulentne sisu moodustub ainult tonsilliidi folliikulisse või lakunaarsesse vormi.\nDiagnoosi täpsustamiseks kasutatakse järgmist tüüpi uuringuid:\nÜldine kliiniline vereanalüüs võimaldab teil kindlaks teha põletikulise protsessi raskust. Sel juhul tuleb märkida leukotsütoos (valgete vereliblede kõrge arv) ja ESR-i suurenemine (erütrotsüütide settimise määr)..\nViiruse tüübi kindlaksmääramiseks tehakse pärast vesiikulite avamist materjali seroloogiline uuring..\nELISA kasutamise meetod võimaldab teil määrata antikehade arvu.\nEsimese viie päeva jooksul on PCR-analüüs väga informatiivne. Selle läbiviimiseks uuritakse neelu tagumisest küljest punetust..\nMõnel juhul on vaja täiendavat konsulteerimist seotud spetsialistidega..\nDiagnoosi kinnitamiseks või täpsustamiseks pöörduge enamasti:\nKuidas toimub herpese kurguvalu ravi lastel?\nLapse stenokardia arenguga viiakse läbi kompleksne teraapia, mille eesmärk on vältida tüsistuste arengut.\nParanemisprotsess toimub vastavalt järgmistele reeglitele:\nOn olemas teatud reeglistik, mida tuleb järgida, et vältida negatiivseid tagajärgi ja haige laps kiiresti taastuda.\nEsialgu nõuab kõrge temperatuuri olemasolu ranget voodipuhkust. Sellest tuleb kinni pidada 7 päeva.\nJoo palju vedelikke. Selleks sobivad kuum tee sidruniviiludega, roosi puusade keeks ja muud soojad joogid.\nKogu raviprotsess peaks põhinema kehas piisaval hulgal vitamiinide C ja B. Kehtestada tuleks piirangud rasvasele lihale ja suitsutatud toitudele. Toit peaks olema neutraalne, ilma kuumade vürtside ja kastmeteta. Parim on kasutada teraviljapüree, vedelaid suppe ja tailiha..\nSuuhügieeni järgimine on kohustuslik, harjades hambaid kaks korda päevas hommikul ja õhtul. Sellisel juhul on vaja tahvel puhastada põskede ja keele seest.\nFarmatseutiliste preparaatide kasutamine lapse herpeetilise kurguvalu raviks\nSeda tüüpi stenokardia ilmnemine välistab antibakteriaalsete ainete kasutamise, kuna need ei mõjuta viiruse mikrofloorat.\nNeid saab kasutada ainult siis, kui haigus on komplitseeritud bakteriaalsete patogeenide lisamisega. Samuti on herpesevastaste ravimite kasutamisel võimatu kõrvaldada herpeetilise kurguvalu negatiivseid sümptomeid.\nLigikaudne raviplaan lapseea tonsilliidi raviks:\nMandlite turse sümptomite leevendamiseks kasutatakse histamiini blokeerivaid ravimeid..\nLastele on kohtumine tõhus:\nLapsel on valus kõrv: mida teha kodus ilma ravimiteta. Millist valuvaigistit peaksin võtma, kui laps kurdab valutavat kõrva


Strawberry and berry organic fertilizer 1 kg - Aiasõber\nHome / Gardening articles / Strawberry and berry organic fertilizer 1 kg\nStrawberry and berry organic fertilizer 1 kg\nMaasika ja marja maheväetis 1 kg\nStrawberry and berry organic fertilizer 1 kg quantity\nSKU: 90346 Categories: Fertilizers, Gardening articles, Undefined\nNORM:: 1 kg = 10 m2\nBest before: Säilib suletud originaalpakendis mitmeid aastaid.\nMaasika- ja marja maheväetis on hea maasikatele, vaarikatele, karusmarjadele, punastele ja valgetele sõstardele. Soodustab õitsemist, viljumist, suurendab saaki ja pikendab viljakandmisperioodi. Kaalium kiirendab viljade küpsemist, suurendab taimede külmakindlust ja vastupanuvõimet haigustele. Orgaanika parandab mullaviljakust ja elavdab mullaorganismide tegevust. Ei sisalda keemilisi lisaaineid. Ühtlase ja kestva mõjuga keskkonnasõbralik väetis. KASUTAMINE: Väetada võib enne mullaharimist või graanulid hooaja jooksul kobestamise ajal mulda segada ja kasta. Graanulid lahustuvad hästi kokkupuutel niiske mullaga. Marjataimede istutamisel 80 g/m² ehk 2-3 peotäit ≈ 13 taime. Kastmisveeks lahjendada 150 g graanuleid 10 l toasoojas vees. Väetamisel arvestage mullatüübi ja taimede väetusvajadusega. Mitte ületada soovituslikke kasutusnorme. SOOVITUSED: SEGA MULDA VÕI LISA KASTMISVEELE. Kasvuperioodil väeta maheväetisega 4-5 nädalase vahega.