Sissil Bruun S�rensen: Tingbok Inder�y Fogderi 1709\nAvskrift ved Sissil Bruun Sørensen\nTingbok Inder�y Fogderi 1709\nAnno 1709 Mandagen den 28 Jan. blef holdet ordinarie Winter Ting paa Uduig i Beedstad Tingl. ofr erende Ko. may:ts foeget Sr. Rasmus H�g med Effterskrefne otte laugrettis mend, som til rettens betiening indeverende aar er opnefnt nemlig; St�rcker R�seeg, Anders Klet, Baar Klet, J�rgen R�emoe, Sifr Rostad, Olle Uldstad, Sifr Opdahl, og Erich Gulling.\nDernest blef liudelig l�st Copie af Effterskrefne Kongl. ag andre h�y �vrigheds udgangne forordninger.\n1. Patent om h�yeste Ret i Danmarck fra 1709 Dat. Ki�benhavn d. 28 Sept. 1708\n2. forordning at paa fremmede Ministeren som ved Kongens H�f sig kunde opholde, dersit Personer, Domestiquer eller gods, ingenlunde paa stedis eller leggis arrest for gield, som de i Kongens Riger og lande, Imidlertid de der har veret, eller ved deris bortrejse, kunde hafue giort, Ki�benhavn d. 8 oct. 1708.\n3. forbud paa S�deloen at Selge til ved grentzerne til autentiscke eller af Riget al ud f�hre, Dat. af Slodtz loven paa Aggershuus Fest d. 21 Decembr. 1708 � Landetaxten, samt taxten paa Kircke Korn og rettigheder for nest henvigte aar 1708.\nLieut. Gaadchesen lod l�se en adkomst og bevillings Zedel paa den gaard Foosnes, som er Assignerit Lieut. aas�degaard af hl. Capit. Huitfeltz Compagnie af hl. Lieut. Christian Herman Rosencrantz udgivet, paa de wilckor og Conditioner der udj er meldet, Dat. Egge. d. 8 Dec. 1708.\nKongl. May:ts foeget begierte Tingswidne om en gaar leggende her i Prestegieldet kaldis Nortug skylder 1 Spd med b�xel til Sr. J�gens Huus, Trundhiem, som har legget �de udj effterskrefne aaringer, nemlig 1706, bedraog skatter og rettigheder med Soldats udredning, 8 rdr 78 s, der imod er det faldende h�e taxerit for 1 rdr 24 s, Resten som ej er at bekomme er 7 rdr 5? s, Item for 1707 bel�ber skatterne og Rettighederne med Soldaternis udredning 8 rdr 78 s, huor imod det faldende h�e er wurderet for 44 s, det �vrige kand icke bekommis, som er 8 rdr 34 s, ligesaa skatter og Rettigheeder for 1708 1 rdr 54 s, med Soldats udredning, huor imod det faldende h�e er wurderit for 80 s, Resten som icke kand bekommis er 7 rdr 70 s, at dette sig saaledis befindis idnet St�rcker R�eseeg og Sifr Rostad, og er det laugrettet (Folio 110) og meenige almue bevist at denne gaard er udj tilstand som for er meldet.\nMons:r Steen Nielsen Medelfart paa hl. Stifftskrier Sr. Morten Wioms vegne, war begierende Tingswidne, om effterskrefne gaarder og gaardsparter Kircken er tilh�rende, huor af icke rettighederne kand bekommis, saa som, Homnes skylder effter affelding til Saxor Kiercke = 23 ml, Kongen b�xler, Er brugt aar 1707 og 1708 paa afgifft, effter fougdens bevilling som icke kand opl�be til skatterne, af gaar der for = 1 rdr 3 ort 20 s, Soedtberg, skylder til Hustad Kircke med b�xel 1 Spd 12 ml, der af bel�ber skatten for 1708 5 rdr, 2 ort 21 1/3 s, landskyld og landbehold for samme aar = 3 rdr 3 ort 13 1/3 s, Soldaters udredning for waar og h�. munstringer � 1 rdr 1 ort 12 s, Er tilsammen = 10 rdr 3 ort 22 2/3 s, Samme aar er gaarden Slaget til lottis og falden h�e paa Kirckens andeel som er taxerit for 4 rdr 12 s � afgaar som icke kand bekommis � 6 rdr 3 ort 10 2/3 s, Mindrom Bi�rn, skylder til Wernes Kirche 1 �re 18 ml med b�xel ofr 1 Spd, Rester til 1706 aars udgang som intet fantis fore, huilcket bonde lensmand Aage Scheevig, Evind Meelgaard og Rasmus H�yen bevidner til = 2 rdr 12 s, landskyld og landbehold for 1707 � 5 rdr 2 � s, Soldaters udredning for 1707 for 3de munstringer = 1 rdr 1 ort 8 s, Er tilsammen = 10 rdr 3 ort 6 � s, her til fantis alleene h�e for 2 rdr, afgaar som icke kand bekommis = 8 rdr 3 ort 6 � s, 1708, Er Mindrom brugt for skatter af Bi�rn afgaar landskyld og landbehold 2 rdr 8 s, afgaar ofr alt = 10 rdr 3 ort 14 � s, At dette saaledis befindis i sandhed, bevidnet bonde lensmand Aage Andersen Sckeevig, Evind Meelgaard og Rasmus H�yen, med laugrettet og meenige Tings�gte almue.\nPaa hl. Stifft ambtskriver Sr. Erick Madtzens skrifflig anholdende af Dat. Trundhiem d. 17 Jan. 1709, war hand begierende et uvilligt Tingsvidne af Retten angaaende nogle anteignelser fra det h�yloflig Rente Cammer udj forige foeget Rasmus H�gs betienings tid er ind l�ben, nemlig Pr�ste Encken M�rthe Carine, sl. hl. Oluf Dorphs, Consumption og familie skat for Anno 1695, tilsammen 5 rdr 64 s, der om indgiver Sr. Rasmus H�g sin forClaring saaledis: at dito Encke war fl�tt her fra S�nden fields, f�rend manglerne Ao. 1701 og 1702 tilhende kom, og er der ved d�den afgangen.� At dette saaledis befindis i Sandhed, bevidnet bonde lensmand Aage Andersen Ofrgaard, med laugrettet og samtlig tings�gte almue.� Dernest blef sagerne foretaget.\nHafde Aldt T�ring indstevnt Olle Christensen �vnet, for noget t�mmer hand skal have hugget, som hand formeener i sin lejede gaards skoug huor for Pastor dom Kircken i Trondhiem er b�xel raadig, de m�tte begge for Retten, Oluf Christensen �vnet som er Kongens bonde, formeente at samme skoug, huor de bege stridende parter har hugget 3 t�lter 5 stocke langhuust�mmer i den skoug som de begge formeener at tilh�re deris gaards lejemaal, huor om de og nogle vidner her afde ladet indstevne.�\nDa er her udj saaledis Eragtet,\nCitanten eller hans landherre b�r effter lovens anledning f�rste bogs 16 Capit. at forf�lge sagen paa aasteden huor Parterne f�hrer deris widne, og da gaaes derom effter loven.\nAage Ofrgaard paa sin fader Anders Skeevigs vegne hafde indstefnt Olle Olsen forhen tienende paa Skeevig, og nu hos Baar Stamnes, for hand skal hae draget ulovlig af sin tieniste som hand icke i rette tid skal have opsagt, og givet sig i tieniste hos bem:te Baar Stamnes, Olle Olsen m�tte for retten og siger at hand har opsagt sin tieniste til Anders Skeevig og hans quinde om waaren i pl�je tiden f�rend hans aar war omme, til Mickelsmis nest effter, det Aage Andersen icke vil tilstaae mens hand atter hafde lovet at blive fremdeelis i tieniste, som Olle benegter, og formeente Aage paa sin faders vegne at Baar Stamnes icke hafde giort vel der udj at hand lejede hans tiener af sit br�d f�rend hand lovlig war ledig og frj af sin forige tieniste, huorfore hand paastod at hand maatte settis til rette, andre til Exempel.� Olle Olsen Refererer sig til widne, at hand har opsagt sin tieniste,\nblef her udj eragtet,\ndenne Sag beroer til neste ting, da Olle Olsen fremf�rer sin vidne om hans tienistis opsigelse med vidre som Parterne kand tiene til opliusning i denne sag, Baar Stamnes foreleggis at m�de til samme tid.\nKongl. May:ts foeget lod liudelig opbiude effterskrefne Kongl. May:ts �de og ledige gaarder her i Tinglauget, nemlig: Str�mnes en part, kand som 2de parter, Opdahl 1 part, Bratberg, ofr R�eseeg, Nortug 2de parter, Benom, Roenes, Hougset og Homnes, om nogen dennem udj b�xel eller paa nogen Vilckor wille antage, at de derom betimelig sig ilde anm�lde, og begierte der effter et beskreven Tingsvidne.\nAnno 1709 onsdagen d. 30 January blef holdet ordinarie Winter ting med almuen af Snaasens Tinglaug paa Grane Tingsted der sammesteds, ofrverende Ko. may:ts foeget Sr. Johan Helsing, med effterskrefne otte laugrettis m�nd effter mandtallet lovlig opnent, nemlig: Sifr Holseng, Joen Holseng, Kield Steenkier, Peder Aasom, Friderick Mediaas, Erick Brunstad, Ingbrigt Aasom og Andfind Mediaas.� Tilstede verende bonde lensmand Anders Breede, med meenige tings�gte almue.\nPaa nest forige ting ommelte Kongl. og andre �righeds breve og forordninger blef her ligeledis liudelig l�stog af Kyndiget. (Folio 111) dernest blef Sagerne foretaget.\nF�rst Kongens Sager, nemlig Bertel Ericksen er wirckelig Soldat, har begaaet l�sagtig lejermaal med Rannj Laursdaatter R�gvold, ingen af dennem m�tte, kaldsm�ndene war og icke begge tilstede, quindfolcket skal were siug i barselSeng, Saa beroer Sagen til neste Ting.\nItem war indstefnt Joen Tohmesen og Marit Ifrsdaatter for l�sagtig lejermaal passerit paaa Skartnes, drengen m�tte er af 19 aars alder, siger at vil �gte hende i fremtiden, Ejer intet at betahle i b�der, unde de pialtede Kleder hand har paa Kroppen, quindfolcket m�tte icke, her udj er saaledis bleven eragtet, At Joen Tohmesen b�r betale effter loven udj b�der til Kongen 12 rdr eller straffis med fengsel paa Kroppen, Marit Ifrsdaatter er forelagt at m�de til neste Ting.\nOlle Olsen Drabland hafde ladet indstevne Olle Arnsen Drabland for hand har slaget et lidet st�cke Eng fra ham, og for en tolfending agger, som hand har tilmaalt sig str�rre end den tilforn har veret, Item for hand skal hae taget Raade dynge fra hannem, Olle Arnsen m�tte og benegter alt dette, at hand icke har begaaet nogle af for benevnte Poster, og ej har hafft meere end det hannem med rette tilh�rer, Olle Arnsen Drabland forClarer, at det st�cke Eng som om tuistis huorpaa kand aflis et les h�e, er kommen fra Wester gaarden som Roland paa boer og h�rer icke under Olle Olsen nu paaboende gaard, som Olle Arnsen fra fl�tte, og meener derfor at samme st�cke Eng hannem � partel? b�r tilh�re i huor hand henfl�tter, Olle Olsen der imod formeente at dette Engest�cke b�r h�re under hans tilfl�tte gaard som det har legget under ofr 46 aars tid, og icke b�r hannem at formeenis � war indstevnt til widne i denne sag Olle Olsen paa Wester Drabland og Roland der sammesteds, Item det m�g eller Raade lyng siger Olle Arnsen at have borf�rt af et sted som hand hafde hugget nogle baadsweed og hafde lov der til af sin farbroder Olle Drabland f�r hand d�de, huad den Melling agger er angaaende, da siger Olle Arnsen at hand icke her meere end en tolfending agger som hannem af dannemend er tilmaalt, Citanten meente at Oluf Arnsen b�r lade sig n�ye med den toflending agger som den war forefunden for hannem, med fleere ord og tale Parterne imellom falt,\nblef saaledis Eragtet\nSom denne Sags sammenheng henr�rer om agger og Eng, med widre som effter loven b�r granskis og d�mmis paa aastedet, Saa haver Citanten der at udf�hre sin sag, om hand der ved t�rster sig noget at winde, og da f�hre huer sine Widner, som de agter til deris befordning, tienlig og da gaaes derom, som lov og Ret medf�hrer.\nOlle Arnsen Drabland hafde indstefnt Christopher Steenkier, for en halv Rixdl. hand har lant hannem til hans skats af betahling paa sommertinget nest forl�ben sommer et aar siden, og lovet hannem en bock i betalling Som Christopher bort solte til andre og Oluf fick intet.� Christopher m�tte, og siger at hand hafde en Koe paa leje fra Olle Arnsen og f�de den om Winteren og hafde ingen n�tte afden, formeente at den halv rd. der udj b�r komme til betalling, Oluf Arnsen suarer der til, at naar Christopher Steenkier stefner hannem for den sag, skal hand suare hannem, og paastaar dom til betalling med omCostning for hans lante penge, de blev forligte saaledis at disse sager falder af sig selv paa begge sider imod hinanden og Christopher Steenkier betahler til Olle Arnsen hans udgivne forseigling = 20 s,\nForige Kongl. May:ts foeget Sr. Rasmus H�g lod indgive nogle mangels Poster fra det h�jloflig Rente Cammer indl�ben, huorudj Pr�ste Encken her paa stedet, Susanne sl. hl. Jacob Augustinis�ns bereignis og fordris for Anno 1690, 91 og 92, Consumtopn og folckeskat samt Kop og Ildstedskat til sammen 21 rdr 16 s, da bevidnet bondelensmand Anders Breede med laugrettet og meenige Tings�gte almue, at denne fattige Pr�ste Encke er en gl. skr�belig quinde, der icke hafuer widre at leve af end den ringe indkommen hund niuder af Kaldet, og er icke bemidlet at betahle forbemelte Summer, mens er meere skyldig til en og anden end hendis midler kand tilstrecke, huor effter lensmanden paa Rasmus H�gs wegne begierte et uvilligt Tingsvidne under Rettens for Zeigling.\nAnno 1709 fredagen d. 1 Febr. blef holdet ordinarie winter Ting paa Indbrug i Stodtz Tingl. med almuen der sammested, ofrverende Kongl. may:ts foeget Sr. Johan Helsing, med effterskrefne otte laugrettis lovlig opnefnt nemlig: Peder Persgaard, Pedr Skiefloe, Michel Gustad, Joen Klingen, Baar Aasom, Morten Aasom, Peder Hougbotten og Baar �frgaard, tilstede verende bonde lensmand Ingbrigt Bye, med samtlig Tings�gte almue.\nPaa forige Winter tinge, allerh�yst ommelte Kongl. og andre h�ye �vrigheds breve og forordninger blef liudelig l�st og publicerit, der effter blef Sagerne f�rst foretaget.\nDen paa neste Ting indstefnte Sag, angaaende Knud Kieldsen huusmand paa Bye fieldet, om noget gods hand i nest forl�ben ulyckelig ildebrand i Trundhiem skal have reddet og med sig hiemf�rt effter protocollens udvisning fol. 10B, til oplusning og Widne i denne sag war forelagt at m�de, Anne Olsdaatter paa Steenkier, og Ingeborg huusquinde i Heggis�vnet, de m�tte alle trej for Retten � Ingeborg Heggis�vnet widnet effter aflagde Eed, og blef tilspurt om hun war der paa stedet huor disse folck kom i land da de kom fra byen, suarede, Nej, mens Anne Olsdaatter paa Steenkier, har sagt for hende det hun der om tilforn har bekient, Anne Olsdaatter aflagde sin Eed og widnet effter tilsp�rsel, at hun icke war ved stedet paa Steenkier huor disse folck kom i land, mens war paa �stbye og arbejdet (Folio 112) hun beretter at have h�rt det Snack og r�gte af nogle b�rn paa Steenkier, og widre derom weed hun icke, Knud Kieldsen war tilstede og er biuder sig at gi�re sin Eed at hand icke har reddet meere end nogle Korn Vahre, med den s�lvskeed og noget lerret, siger hand, leveret dette quindfolcket som var paa baad med dennem, som de deelte sig imellom, og huer tog sin andeel af, widre war icke at naae til opliusning i denne sag.\nog blef saaledis derom i retten afsagt,\nSom denne fattige huusmand Knud Kieldsen har til sig taget en S�lv skeed og noget grofft lerret af ringe werdj, som ingen ejere s�ger, saa ansess icke hand derfor kand lide effter loven, som for uhiemmelt, imidlertid er icke saa rettelig dermed omgaaets, som skee burte, huorfor hand b�der til Kongen 2 rdr, og udj om Costning for foraarsagede Extraordinarie rettergangs bekostning =2 rdr.\nOlle Bi�rdahl war indstefnt af bonde lensmanden for hand icke m�tte paa nestforl�ben Ting, at afiemle sin warsel til fru Johanna Wibe paa Margrette Buls Vegne, hand m�tte og givver tilkiende at hand war Rejst til byen,� i den meening betidtz at komme hiem til tinget, huor hand blef leggende Siug og maatte hans med f�lge Baar �stgaard og Peder Hoebotten maatte bie effter hannem i otte dage og laae siden siug hiemme i ? dage, til med har intet faaet for sin u mage for stefnemaalet,\nat Olle Bi�rdahl Kiendis frj for denne pr�tention.\nImidlertid fremkom Olle Ifrsen og fremlagde en b�xel Zedel hannem med deelt af Mons:r Rasmus Aagesen paa hans odelsgaard Lille Ovren skyldende 1,5 Spd som hand niuder uden b�xel og frj for landskyld 1708 og 1709, Dat� Werdals�ret d. 13 octobr. 1708.\nMons:r Mads Lund Erstediget for Retten, og hafde ladet i Rette kalde Ingbrigt Olsen tilholdende i Skrataasen, formedelst hand haver ulovlig draget af sin tieniste ved hans brugende Saug ved Helge forl�ben aar 1707, 1708 hafde bemelte Ingbrigt som Saugmester, antaget bem:te Saug det brug og drifft, og der paa oppebaaret 4 rdr i Penge og 2 rdr h.biug � td. 6 ort er 3 rdr tilsammen 7 rdr.� Ingbrigt Olsen m�tte for retten og suarer at hand icke kand benegte at have belovet mons:r Mads Lund at skiere paa Helge Suag huis t�mmer der til blef fremf�rt og haver bekommet for ommelte forstreckning, huorpaa hand ar arbeidet og skaaret ved Saugen 1 stabel og 20 t�lter bord, og at have paa forige Rest at Kreve 1 rdr 3 ort.� Mons:r Mads Lund beretter at hand icke tog wahre paa Saugen med den obagt og flid som hans tieniste udfordret, mens gick der fra til andris arbeide huor over hand maatte leje saugdrengen at skiere i hans sted og en anden til Saugdreng til dissen driftj.� Hand blef tilspurt af Mons:r Lund huem der gav hannem lov at forlade Helge saug, hand suarer at hand paa sin egen haand gick der fra og arbeidet for en anden, i huor vel den tid icke manglet t�mmer til Helge Saug.� Mons:r Lund formeente at effterdj hand ulovligen paa sin Egen haand har undviget hans tieniste uden Pasbord, hand da billigere b�r miste sin l�n for de skaarne bord, og tilbage levere de oppebaarne 7 rdr, og der foruden b�de effter loven saa meget som hans halve aars l�n kunde bel�be, som er 13 rdr at beregne af 6,5 rdr Stablen, siden der er skaaret 4 stabler bord, skatten der for uberegnet som, hand formeener Ingbrigt billigen burte betahle, samt erstatte hannem sin reise, umage og rettergangs om kostning, som hand henstiller til rettens ski�n.� Ingbrigt Saugmester undskylder sig med at som det war en saug som fattedis wand, og om hand paa nogen tid gick der fra til en sted at arbejde, kunde hand det igien have oprettet saa t�mmeret skulle blive opskaaret, Mons:r Lund blef ved sin forige i rette settelse og begierte dom og som Parterne intet widre hafde ag sige, blef her udj saaledis afsagt:\ndet war icke lovlig eller tilb�rligt, at denne for benefnte Saugmester Ingbrigt Olsen, skulle forlade tieniste paa Helge fos Saug, i mens der war t�mmer at skiere, og begive sig til andre i arbeide, I huor vel Ingbrigt vil formeene at t�mmeret ved saadan en aargangs saug kunde have blefuen opskaaren saa burde hand icke som en uveder fattig mand det forhindre, formedelst paakommende Siugdom eller d�ds tilfelde, Alt saa b�r Ingbrigt Olsen at betahle til Mons:r Mads Lund, Effter hans fattige Wilkor 8 rdr og udj Kost og t�ring = 2 rdr under adf�rd effter loven.\nPaa madame Margrette Buls vegne kom for Retten Poel Quarving af Beedstad gield og i retten indgav en skriftlig indelg imod welEdle fure Johanna Jonsima Wibe hl. Lieut. Rosencrantzis paa Egge, om nogen fordring og gield hun formeener hos Welbem:te frue at have, huor om hun hafde ladet Welbemelte frue ind warsle ved en skrifftlig Kalds Zedel som hende lovlig er anvisst som blef lest i retten Dat. Trundhiem d. 6 Decembr. 1708.� Madame Rosencrantzis begierte opsettelse i Sagen til neste ting, at besuare stefnemaalet og Margrette Buls pr�tention, formedelst nogen bevislighed som hun meener at forClare denne sags beskaffenhed, som nu saa hastig kunde opfindis eller war ved haanden, da paa det Madame Rosencrantzis icke skal beklage sig ofr Rettens ofrilig optagis Sagen til neste Ting, til dom og Kiendelse, til huilcken tid hl. Lieut. Rosencrantz fremf�hrer huad hand kand wide sig til befrielse.\nMons:r Rasmus H�g lod indgive en forClaring ved bonde lensmanden om nogle fordrede mangels Poster i hans fogde betienings tid, fra det h�j lovlig Rente Cammer nemlig: Pr�ste Encken Magdalena Sl. hl. Peder Borchis, Er forlengst ved d�den afganden, hendis S�n hl. J�rgen Mortensen (Folio 113) som war hendis arving tilligemed fleere hendis b�rn, Er Pr�st i Jylland, huis anpart af den paafordrende Kopskat bel�ber 1 rdr 3 s, som icke er at bekomme, Item Consumption og Kopskat af en Klocker her paa stedet ved navn Hans Hessevold for 92 samme Klocker Er for lenge siden bort d�d i st�rste fattigdom er anteignet for 2 rdr 64 s, som intet er for at bekomme � huor effter begierende Tingswidne.\nAnno 1709 Mandagen den 4 february blef holdet ordinarie Winterting paa Aalberg i Sparboen med almuen der sammestedtz, ofrverende Kongl. May:ts foeget Sr. Johan Helsing, med effterskrefne otte laugrettismend, effter mandtahlet lovlig opnevnt, Endre Wist, Andfind Toldnes, Elias N�st, Joen Pedersen Holom, Joen Olsen Holom, Andbi�rn Holom, Elov Lynom og Arndt R�tte, tilstede bonde lensmand Olle Raade, med meenige Tings�gte almue.\nDe kongl. forordninger med andre h�y �vrigheds breve blef her ligesom de forige nest forl�bne Winter Tinge liudelig lest og publicerit.\nWar for Retten forige foeget Sr. Rasmus H�g og begierte Tingswidne om nogle Poster som udj hans Regenskaber skal vere anteignet til mangel, nemlig for 1688, 89 og 99, saa Som Sundvis Jampt paa Steenkier for 4 rdr 48 s, denne fattige mand som hafde ingen brug eller n�ring og en forst�rret og af sindig quinde at fors�rge, Er bortd�d som en fattig betlere paa andre steder og er intet til betalling, det beidnet den Exequerende oficer Serg. Peder Orm, med bondelensmanden og samtlig Tings�gte almue.\nOlle T�rissen Bulling for 1698 �gteskabs b�der 1 rdr 12 s, war en fattig St�mper der intet war ejende, og i armod bortd�d som en betlere.\nHl. Niels Lauritzen Borch, Capellan her i Sparboen kom for Retten og gav tilkiende at hand er krevet af hl. Stifftambtskriver Sr. Erick Madtzen for skat af en gaard hand skulde have brugt 1690, det aar siger hand, ingen gaard at have brugt, mens antog en gaard 1691 som er hannem gotgiort, Item for 1693 Krevis hand for 10 rdr 32 s, og for Ao. 1690 11 rdr Effter h�y lofl. Rente Cammers anteignelser, Og har hand weret Exequerit af Serg. Peder Orm for anteignelser for nogle aar udj otte dage, og war intet til betalling, uden nogen Ringe Creatur, det bemelte Serg. nu for Retten tilstod, hl. Niels Borch som er en fattig Capellan her paa stedet, formedelst underdanigst, for samme skatter allernaadigst at worde forskaanet, ligesom andre Residerende Capellaner som maa holdis for Kaldenis witl�fftighed, og bevidnet laugrettet med meenige tings�gte almue, at hl. Nielsis ind komme er icke til streckelig at betahle noget for de for lang tid forl�bne aaringer formedelst hans fattige Wilkor og Ringe indkomme, huor effter hand war begierende et uvilligt Tingsvidne.\nKongl. May:ts foeget war begierende Tingsvidne om en landskyld part til St. J�rgenshuus skylder aarlig uden b�xel effter affelding 1 �re 6 ml, magr. Niels Juls mensalgods har i mange aar veret �de og ingen landskyld er at bekomme for de afvigte trende aar 1706, 1707 og 1708 som bedrager = 3 rdr 72 s.\nPaa hl. Stifftskriver Sr. Morten Wioms wegne war begierende Tingsvidne om Effterskrefne Kirckernis �de og for armet gods her udj Tinglauget for effternente aaringer, huor af ingen landskyld har veret at bekomme nemlig: Holom, skylder til Saxor Kirche effter affelding 10 ml, Kongen b�xler er intet at bekomme for 1706, 1707 og 1708, er 1 rdr 1 ort, Brechen Kongen b�xler, effter affelding til Hustad Kirche = 9 ml til M�re K. 1 �re er for armet og intet at bekomme for 1706, 1707 og 1708 = 4 rdr 12 s, Toldberg eller Nordgaard med b�xel, Effter affeldingen skylder til M�re K. 1 �re 10 1/3 ml, til Salberg K. 1 �re med b�xel over 1 Spd. 1 �re, skatterne for 1706 = 9 rdr 1 ort 3 1/3 s, Soldater udredning = 1 rdr 3 ort 12 s, landskyld og landbehold 2 rdr 3 ort 12 s, skatterne for 1707 = 9 rdr 1 ort 3 1/3 s, Soldater udredning = 1 rdr 3 ort 12 s, landskyld og landbehold, 2 rdr = 3 ort 12 s, Skatterne for 1708 Effter fougdens Regl. som f�rend affeldingen = 14 rdr 1 ort 10 s, Soldater udredning 3 ort 12 s, landskyld og landbehold = 2 rdr 3 ort 12 s, tilsammen 46 rdr 17 s, derimod aarlig = 4,5 rdr er 13 rdr 2 ort, blife igien som icke er at bekomme 32 rdr 2 ort 17 s, Fischnes 16 ml uden b�xel, som Kongen tilh�rer, Er intet at bekomme for 1706, 1707, 1708 tilsammen = 2 rdr.� Ramberg skylder til M�re Kircke med b�xel effter affelding = 20 ml, brugis for skatten afgaar landskyld og landbehold = 2 rdr 3 ort 2 2/3 s, Fischnes Encken skylder effter affelding landskyld af 1 �re 2,5 ml med b�xel over 2 �re 6 ml, Rester til 1707 aars udgang skat, landskyld, landbehold S�dekorn og smaa tolde = 11 rdr 2 ort 17 2/3 s, for 1708 for skat ligesom for affeldingen, effter fougdens Regl. = 7 rdr 11 2/3 s, landskyld og landbehold 1708 1 rdr 1 ort 10 2/3 s, til sammen = 20 rdr 1 rt 16 s, derimod findis ej meere til betalling end hendis ejendeele bestaar udj en gl. Koe og et heste Creatur nemlig et hors wurderit for 3 rdr, en Koe for 2 rdr, betalt Cont: 1,5 rdr, for Resten findis intet betalling som er = 5 rdr 1,2/3 s, Fischnes Mickel, til M�re Kircke effter affelding 1 �re 2,5 ml med b�xel over 7 �re 6 m, Rester til 1707 aar udgang, skat landskyld landbehold s�dekorn og smaa tolde 11 rdr 3 ort 17 1/3 s, skat for 1708 ligesom f�r affeldingen, Effter fougdens Regl. 7 rdr 11 2/3 s, landskyld og landbehold 1708 = 1 rdr 1 ort 10 2/3 s, Er tilsammen 20 rdr 1 ort 16 s, der til firndis ej meere i betalling end en gl. hors og i Kon tilsammen wurderit for = 3,5 rdr, blifr igien som intet findis til betalling for 16 rdr 3 ort 16 s, Hofstad til M�re Kircke effter affelding 14 ml, Kongen b�xler er �de afgaar for 1706, 1707 og 1708 = 1 rdr 3 ort, Hegstad �de, Backe Closter b�xler nu tilh�rende Mons:r Peter H�jer, skylder 0,5 �re til M�re Kircke som icke er at bekomme for 1706, 1707 og 1708, er 1 rdr 2 ort, Bonde lensmand Olle Raade og Joen Lucklet widnet at for skrefne gaarder saaledis befindis af tilstand og beskaffenhed, huilcket og laugrettet med den ganske tings�gte almue er witterligt, huor effter war begierendet et uvilligt Tingswidne.\nMons:r Tron Tronsen paa sin fader Tron Pedersens wegne hafde ladet indstene Anders Elj for 5 rdr hand skal vere skyldig paa den gaard Elis Ki�b, effter hans udgivne Revers, som i Retten blef fremlagt og l�st, Dat. M�re gaard d. 31 marty 1704.� Serg. Orm m�tte paa Anders Elis Wegne og formeente at som Anders Elj har b�xlet sin gaard tuende gange nemlig f�rste gang af Anne Margrette Ifrsdaatter, som gaarden udj f�drene arv war tilfalden, og blef samme b�xel Zedel hannem fra taget og afhentet udj hans fraverelse da hand var Commanderit i Kongens tieniste, ved Jeppe Pedersen Winter, og gav hand hende i b�xel 10 rdr, Siden har and maat b�xle gaarden af Mons:r Tron Pedersen og betahle hannem i b�xel = 5 rdr og 12 s for papir, huilcket hand maatte gi�re af tuang og trudtzel under at forlade sin gaard, og der ofr holt bemelte fem Rixdl. inde, formeenende icke at have forbrudt sin b�xelret, Effter sin f�rste b�xel Zedel som hannem imod hans willie blef hannem ubillig frataget, og hans f�rste b�xel Zedel maatte hannem igien leveris, Tron Tronsen siger at b�xlen og alting war aftalt og afhandlet ved gaardens Ki�b, og Eskede dom til betaling effter hans udgivne Revers, med paal�bende Rente til Dato og Sagens om Costning effter loven.\nher udj blef saaledis eragtet:\nSom Anders Elj beklager sig at have b�xlet hans paaboende gaard Eli, f�rste gang af Anna Margrette Ifrsdaatter, som samme gaard i arv war tilfaldet, da hans icke var witterlig om mons:r Tron Peders�ns Ki�b, huilcken b�xel Sedel skal ved Tron Pedersens bud hannem fra hentet, udj hans fraverelse, og den icke der effter bekommet, Siden har hand maat b�xle atter af Tron Pedersen og udgive 5 rdr. under trudtzel /: som hand siger :/ af hans gaards undvigelse, huorofr hand har maat passere sin revers paa gaardens Ki�b, da siunis denne handel noget selsom, og eragtis at Anders Elj, gi�r bevislig om den f�rste b�xel Zedels frakommelse, huilcken om Mons:r Tron Pedersen har annammet b�r den tilbage leveris at der af kand er fahris dissen sammenheng, Saa blifr denne Sag optaget til neste Ting, og forelagt Parterne til samme tid forommelte at effterkomme.\nFougden Sr. Johan Helsing war begierende Tingwidne om en fattig huusmand paa den Dragon quarteer Leenom, ved navn Einer Pedersen, som Anno 1706 war tild�mt udj �gteskabs b�der 1 rdr 12 s, den tid Dragon dreng, som icke har veret til fyldist at bekomme, lensmanden forClarer at hand har Exequerit samme b�der hos hannem og var icke meere at bekomme end 2,5 ort, som war en gl. skiort, samme Person er nu i Trundhiem ved Guarnisonen, huilcket laugrettet war witterligt at hand intet ejede mens gick i b�ygden og betlet.\nAnno 1709 den 6 febr. blef holdet ordinarie Winter Ting ved Str�mmen paa Inder�en, ofrwerende Kongl. May:ts foeget Sr. Johan Helsing med Effterskrefne otte laugrettis mend, Peder Wesvig, Jens Finnes i hans sted war Hans Forfald? opnevnt, Lars J�stad, Lars Grande, Lars Hindberg, Joen Rongli, Niels Wigen, Mickel Marckhuus og Anders Hindberg�vne.� Tilstedeverende bonde lensmand Niels Gaadskesen paa Boesnes, med samtlig tings�gte almue.\nPaa forige tingsteder nest afvigte, blef ligeledis l�st og liudeig afkyndiget Kongl. og andre h�y �vrigheds breve og forordninger.� Kongl. May:ts foeget war begierende Tingswidne om St. J�rgens huusis godtzis indkomme af Effterskrefne Jorde gods her udj Tingl. nemlig Snerting 1 Spd 6 ml med b�xel, har i mange aar veret �de og saa som under f�fod, huis skatter og landskyldig Rettigheder med Soldaters udredning, bel�ber for Ao. 1706, 9 rdr 16 s, derimod det faldende h�e Er udbrugt = 2 rdr 3 ort, afgaar 6 rdr 40 s, for Anno 1707 bedrager skatterne imod Soldaters udredning =9 rdr 17 s, og det indauflede h�e 2 rdr, afgaar da fattighuuset = 7 rdr 17 s for Anno 1708 Er skatterne med Soldats udredning =8 rdr 80 s, og det indaflede h�e wurderit for 2 rdr 1 ort 8 s, Resten er ej at faae, som er = 6 rdr 2 ort. Snerting andel uden b�xel 6 ml, huor over vor frue Kircke er b�xel Raadig, landskyld til St. J�rgens huus, aarlig 24 s, afgaar for forbem:te trende aar 3 ort � gaarden er �de.� Flataas skylder 1 Spd med b�xel, samme gaard er bevilget Joen for skatterne, landskyld og landbhold er aarlig = 3 rdr 1 ort 8 s, blifr som icke kand bekommis i bemLte trende aar er = 10 rdr, At saaledis i sandhed befinids bevidnet bonde lensmand Niels Gaadskesen med laugrettet og samtlig tings�gte almue.\nFrem kom for Retten Kongl. May:ts Sorenskrifuer her paa stedet Sr. Niels Olsen Wind, og gav til Kiende, at hand er s�gt og Krefuet af Edle hl. Stifftambtskrier i Trundhiem, Erick Madtzen, Effter det h�yloflig Rente Cammers Decisioner, for den Kongl. may:ts gaard H�e skyldende for den 5 Spand 1 �re leggende her paa R�ren i Inder�ens Tinglaug, som hand nogle aar beboede effter en affelding der paa har passerit, Effter aniste og lesendte? Copie af h�ybemelte Detioner, nemlig for 1694 123 post 16 rd 38 s, 1695 � 112 Post 16 rdr 70 s, 88 Post = 12 rdr 58 s, Hand var begierende af Retten et u-villigt Tings idne, om samme gaards beskaffenhed, nemlig, at hand antog den �dde og saa got som under f�fod, med en for Raadnit og forfalden biugning, ydermeere Ruinerit og �ddelagt, og bekom allerh�ystbemelte Kongl. may:ts (Folio 115) ej meere der af i afgifft en 8 Rixdl, det var f�rend hand den antog, huor hand opbiugt alle gaardens huuse, og gierder, medstor omKostning, og der til maatte Ki�be og f�rre biugningst�mmer 2 `3 miels veg, saasom indtit paa gaardens lejemaal til dis brug findis, huor imod hand med nogle aars frjhed, som icke N�rkom de betahle den omkostning af hannem der paa der anendt, og som gaardens agger og Eng der alt for dyhre sat for Taxt og lje, andholt hand hos afgangne sl. hl. Justidtz Raad og Stifftbefahlingsmand Hans Kaas, at den af en Woullig? Sorenskrifuer og Mand maatte Settes for sadan leje den Kunde vere god for og taale, huilchet gunstigst blef tillat, saa den blef anseet for 3 Spd, og der for brugte den i for benefte aaringer, mens som hand fornam icke at Vere forsichrit om samme affeldings got gi�relse, maatte hand den sig frasige og quittere, udj allernaader ved god stand hafdd og biugning, Siden blef den udb�den for b�xel, mens ingen fandtis den vilde b�xle for 3 Spd, huor effter den blef bevilget Clemend Dahl for Rettighedernis betalling af 3 Spd, Effter nogle aars forl�b, af gick Clemend Dahl ved d�den, og hans Effterlatte Encje iche kunde den besidde for de fulde Rettigheders betalling af 3 Spd, Er den aarlig udb�den for b�xel, eller de fulde Rettigheders betalling af 3 Spd, mens ingen den har endnu willit antage, og brugis endnu paa afgifft for mindre.\nDer om at vidne fremkaldte bemelte Sorenskrifuer Effterskrefne dannemen af R�rens Tinglaug, nemlig: Peder F�lstad, Olle Suarte, Torber Helberg, og Mickel Klet, som alle tilstod, at det sig saa i Sandhed forholder som forskrefuit er, det laugrettit med samtlig Tings�gte almue er vitterligt, huor effter meer bemelte Niels Olsen Wind, som for benefnt, var begierende et Tingwidne under Rettens forZeigling, i den underdanigst formodning hand for den pr�tenderedne h�ye Decitions Kra, naadigst worder forskaanet, Saaledis i Retten passerit Schterer, Christian Wittrop.\nHl. Stifftskrier Sr. Morten Wiom var begierende Tingsvinde om effterskrefne irckernis gaarder og landskyld Parter som har veret �deleggende og ingen landskyld deraf har veret at bekomme for effterskr:ne 3de aaringer, nemlig Stocke Jacob skylder til Saxor Kircke 1 Spd 2 �re, med b�xel, Dragon Kroukom 1 �re uden b�xel til Salberg Kircke �de og intet at bekomme er for disse 3de aar 3 rdr, Ydstad til M�re k. 1 �re 12 ml, til Salberg Kircke 12 ml, �de og intet at bekomme afgaar i 3 aar 0 6 rdr, Kurren skylder til Salberg K. effter affelding 4 ml, brugis paa frihed afgaar for bem:te 3 aar = 2 ort, Nederberg paa R�ren skylder til M�re K. 2 �re er intet bekomme Rester for de 3de aar 8 rdr, Bonde lensmand Niels Gaadskesen med laugrettet og samtlig Tings�gte almue beidnet at for benevte gaardes tilstand og beskaffenhed sig forholder som forhen indf�rt, og war deretter af Stifftskiveren begeierende et uvilligt Tingsvidne, det icke kunde negtis.\nFremstod for retten Mons:r Christian Wittrop som hafde ladet i rette stefne Peder Jensen paa Rostad og Olle Joensen Werdahl, om nogle n�r r�rige ord paa laugtings retten i Trundhiem nest forl�ben, af afgangne Baroe �rdals Encke skal were udtalt om hans Person, hendis nan er Anne Eliasdaatter, Vice Pastor her paa stedet war tillige indstevnt, at anh�re huad her om i Retten passerer, som hand i denne sag skal vere Interesserit, hand effter anraabelse m�tte icke, bonde lensmanden Niels Gaadskesen fremkaldte tuende m�ng, nemlig Lars J�lstad og Olle Gousen at afhiemle deris warsel til Welbem:te hl. Jacob Wesseltoffr Gousen at afhiemle deris warsel til welbem:te hl. Jacob Wesestofft den de ved deris Corporlig Eed tilstod, at de stevnte hl. Jacob til dette Ting i dag at m�de for 14 dage i gaar forl�ben, da hand war icke tilstede, mens de talte med hans tienistpige Marit� Olsdaatter, til at anh�re Widner som mons:r Christian Wittrop kunde f�re, om nogle n�rr�rige ord Baroe �rdals Encke, paa Trundhiems laugting om hans Person skulle have udsagt, og hun gick ind til hl. Jacobs Kieriste, som war suag og anmeldte det og kom igien med suar, at de skulle gaae bort, hun skulle sige hl. Jacob det, Baroe �rdals Enche Anne Eliasdaatter war tilstede.� Mons:r Wittrop fremkaldte begge forbenevnte m�nd og begierte at de maatte aflegge deris Eed og der effter sige deris sandes.� De fuldkommende dette og derpaa Vindet, at de h�rte benevnte Encke sagde for Trundhiems laug tings Ret, at hun war baade strebt og truet af Christian Wittrop at sige paa det Ting som mons:r Trellund hafde begiert, at sige effter hans willie, ydermeere hafde Wittrop instevnt Morten T�rrisen at vidne i denne sag huis hannem er bevist i sandhed, hand avlagde sin Eed og widnet, at hand war hos Baroe �rdahl, tisdagen f�rend hand d�de i samme uge, da hand laae paa sin sotte seng, og war der hen sent af hl. Jackob at dersom Baroe �rdahl war saa siug hand icke kunde komme i Prestegaarden, skulde hans quinde komme der hen, da suarer Baroe, sligt har ieg for hl. Jacobs (Folio 117) bocker som ieg war icke god for at tage og vil gud hielpe mig til rette saa ieg kommer paa f�derne, skal ieg fl�tte til Werdahlen huor ieg har mit folch, Joen Klocker, Anders Hegaas og Olle Peders�n Saxor war indstevnt at vidne huorfor og effter huis begierning de f�rste Anne Eliasdatter Baroe �rdals Encke til Prestegaarden, da hun maatte f�lge hl. Jacob til laugtinget, Joen Klocker m�tte icke, Anders Hegaas effter aflagde Eed vidnet, at Joen Klocker kom til hannem i hans hiem paa Hegnes den mandagsmorgen da Hl. Jacob samme dag Rejste til Trundhiem til laugtinget, saa tillig om morgenen at hand kom til Prestegarden i dagningen, og fulte hand strax Joen Klocker, i Prestegaarden som for er meldt, Joen gick op paa Cammerit til hl. Jacob, og talte med hannem, Kom ned igien og siger, du skult f�lge mig ud til Stocke effter Baroe �rdahls quinde det Anders icke kunde negte, og som de kom der hen fuldte quinden dennem til Prestegaarden, da de tuende som skulle vor med hannem til byen sad og fick mad, da bad hl. Jacob hun skulle gaae hen og faa sig mad med, fleere ord h�rte hand icke af hl. Jacob, og gick saa hiem, meere her om Viste hand icke.� Olle Pedersen Saxor aflagde sin Eed og Widnet, at Joen Klocker og Anders Hegaas kom Ki�rendis med Prestens hest paa alfahre Wejen som l�ber ved hans gaard om Morgenen, da det war lyst, og hand stod paa sin lade og treskede, da kom de til hannem og begierte en fielslede til laans, saasom de hafde en Weed slede, Oluf gick hen og giorde en torge i sin Slede og sette heste for, da siger hand til dennem, I maa Rejse ud paa stevning effterdj I ere tuende; Joen suarede, Nej, mens wj Rejser effter en t�nde Salt, Item war indstevnt Lars Ingbrigtsen Berg huusmand at widne huis hannem her om er witterligt, hand aflagde sin Eed, og vidnet at hand war i prestegaarden og skulle vore med hl. Jacob og fick med, da Anne Eliasdaatter kom, og Pr�sten bad hende gaae hen og faa sig mad, det hun effter kom, da spurte hl. hende om hun vilde vere med til byen at Kaage til Klockeren, quinden suarede intet det til, der effter gick Lars til S�en og Joen Klocker tog quinden med sig,og kom effter, Som hl. Jacob de samtlig kom i baaden laante hl. Jacob hende en gl. Preste Kiole som hun tog paa og gick saa med hannem i Wengen og de fultis til byen, meere Viste hand icke at Vidne i denne sag. Anne Eliasdaatter blef af Wittrop tilspurt om hun icke begierede af hl. Jacob med gr�dende taare, at hun maatte blive hiemme, huor til Suarede Ja, og bad hun hl. Jacobs wermoder, som da war i Prestegaarden, at hun vilde bede for sig at hun maatte blive hiemme, mens hl. Jacob suarede, der som hun icke Wilde saa skulde hun f�lge, hun wedgaar og at hl. Jacob sagde til hende i byen, at hun skulle sige paa laugtinget at Christian hafde truen hende til at hun skulle gi�re den beKiendelse paa hiemtinget, huor paa hun fulte hl. Jacob til laugtinget, - hun blef ydermeere tilspurt om hun kand beise eller sige med sandhed at Wittrop hafde truet eller skremt hende til, at sige andet for Retten end det som sandt war, huor til hun suarede Nej, Christian Wittrop begierte af Retten en frikiendelsis dom, for hendis grove og usandferdig tilleg og beskyldning.\nblef her udj saaledis eragtet,\nSom Mons:r Christian Wittrop icke ofr bevisis eller Anne Eliasdaatter kand sige at Wittrop enten ved locken eller trudtzel af hannem har weret forled at bekiende eller sige andet for hiemtings retten, end det sandhed war, da b�r hendis beskyldning for laugtings Rette icke at komme hannem, paa Erlig Navn og R�gte, til for Klejnelse i nogen maader, mens for hendis tilleg frjkiendis.� Og om end ski�nt Wittrop kunde have aarsag at pr�tendere hos hende Reparation for Sagens bekostning, saa er hun et fattig menniske der intet er ejende der ujd betahle, huor ved hand saa vit lad det forblive.\nDen 7 febr. nest effter continuerede Tinget der sammesteds. War indstevnet Joen Carlsen og Anne Olsdaa. for lejemaal anden gang begaaet paa Horstad, hand m�tte for retten, er et ungt menniske nu af 20 aars alder, f�rste lejermaal bekiender hand at have begaaet paa Oxaas, med en t�s ved navn Anne Olsdaatter, har begge veret for retten idnstefnt og derfor sonet, anden gang med en t�s heder iligemaade Anne Olsdatter, anden gang begaaet lejermaal, nu tilholdende paa Tronhuus, hun m�tte icke, hand er en ung dreng der intet er ejende i b�der at betahle uden de ringe Kleder hand har paa Kroppen, lensmand Niels Gaadskesen begierte dom ofr hannem til straf effter loven,\nSom dette unge menniske og Delingquent, intet er ejende i b�der at betahle, udfalder hans straf effter loven med fengsel paa Kroppen � den quindfolck Anne Olsdaatter den sidste, anden gang besovet nu tilholdende paa Tronhuus, har intet at betahle i b�der, hun iligemaade d�mmis at straffis paa kroppen med fengsel effter loven.\nIfr T�rissen nu tilholdende paa Krogshuus war indstevnt for 2de lejermaal hand skal have begaaet for 18 aar ungefehr siden, da hand war Dragon paa Krogshuus med en t�s ved navn Marit Olsdaatter nu tienende her i Prestegaarden hos hl. Jacob, ingen af dennem� m�tte, stefningsmendene afhiemlede warslen nemlig: Peder Skielvog og Andor Hielde, at de har stefnt Ifr T�rissen paa Krogshuus at m�de til dette ting. Peder Joensen Werdahl og Peder Ras. Werdahl stevnte Marit Olsdaatter i Prestegaarden, at m�de til dette ting og suare til sagen, da hun war siug, hun m�der nu ej heller, de (Folio 118) foreleggis laugdag til neste ting at m�de og suare til sagen.\nLars F�lstad i Werren war tredie gang indstevnt, at forClare den sag, huorfor hand saa lenge har veret holdet fra sin Saligheds betiening, med vidre der af Deparerende, hand m�tte og refererer sig til nogle Suppl. og andragende i denne sag, til hans Excell. hl. Vice stadtholder og Biskoppen er indkommen med dissen som hand nu icke saa hafde ved haanden, Saa beroer sagen til neste ting, og haver Lars F�lstad imidlertid at anvise den h�ye �vrigheds Resolutioner huad dis indhold kand were, om denne sagas beskaffenhed.\nFalquor Hansen Krej paa Stor Bierchen war 3die gang indstevnt for hand skal have taget paa en Kongens �de gaard Sandvoldberg, af det h�e der war indaflet i betalling for skatterne 1707, uden nogen tilladelse, lov eller minde taxerit for 2,5 rdr foruden hand er skyldig for en hest 1 rdr, hand m�der endnu icke, i huorvel hannem er giort foreleg, af retten paa sidste Ting, Peder Skielwog og Andor Hielde tilstod Warslen effter loven.� Lensmand Niels Godskesen paastod og formeente at falquor Storbierchen, b�r betahle for Kongens h�e hand u lovlig har taget paa Berg, som war wurderit i betalling til Kongens skatter, som endnu er u betalt = 2,5 Rdr og for det skyldige paa hesten 1 rdr med processens bekostning.\nEffterdj Falquor Stor Biercken effter foreleg icke m�der at suare til sagen Effter lovling instevning, og forelegh, Da tild�mmis hand at betahle for det u lovlig borttagne h�e, som war afsat paa den �de gaard Berg til Kongl. skatters betahling = 2,5 rdr og den Rixdl. for hesten, inden 15 dage, under s�gning i hans boe effter loven, og udj om Kostning = 1 rdr 2 ort.\nBonde lensmanden Niels Godskesen hafde indstent Lars Christensen ved Str�mmen, Soldat og Abraham Wigen Dragon, som skal hae medf�rt noget fra den ulyckelig ilde bran, seenist i Trundhiem passerit.� Hans Christensen fremviser 3de gamle Winduer af werdj tilsammen 3 ort som hand siger at have fundet paa gaden og ingen Kiendtis ved dennem, haver og en Atest fra en feld bereder S�ren Dahl, at de har veret hos hannem i branden at redde og giver dennem et got skudsmaal, Abraham Wigen har taget paa gaaden 2de smaa Winduer huer af werdj 12 s, dissen 2de war for retten og meener de kand icke ansees til nogen straf eller br�de, saasom de intet ulovligt har begaaet, i det de tog disse windue af branden paa gaden, som ingen ville ved kiendis og de icke hafde duldt dennem, her ujd er blefuen Eragtet, disse formelte Winduer der er af Ringe werdj og reddet af bemelte 2de personer af branden kand icke ansees at paad�mme dennem nogen b�der eller straf, mens blifr derfor frjkiendt og niuder de samme winduer undtagen Eierne kand findis som betahler dennem bergel�n.\nElling J�rstad war af lensmanden indstevnt, Effter Serg. Krejs begiering for hand icke vilde f�re sin baad til Str�mmen at f�re Dragonerne til Munstring nestafvigte h�st, in Sept.� Elling m�tte og benegter icke at hans baad var tilsagt, den hand og gierne hafde ladet f�lge, der som nogen den hafde afhentet, hand meente icke vere pligtig selv at f�re den til Str�mmen, imod ald billighed og s�dvane, mens de som var til sagt i Skyds f�ring, det at gi�re.\nEffter denne Elling J�rstads forClaring er hand i denne sag kiendt u skyldig.\nPaa Kongl. may:ts foeget af St�rdals fougderj, Sr. Jens Monsens vegne hafde bonde lensmand Niels Godskesen indstevnt forige foeget her paa stedet Sr. Rasmus H�g, for noget tiende korn hos welbem:te Jens Monsen har bekommet imod derfor udlovende betalling, Effter derom indlagde Regl. af Bartnes d. 29 Jan 1708, 1709, tilsammen med Rente opl�bende til 22 rdr 2 ort 2 s, Mons:r Rasmus H�g m�tte og Vedgaar at Regl. og fordringen er Rigitg, og meener med allerf�rste at gi�re det forn�yet, Niels Godskesen paa Mons:r jens Mogensens Wegne paastod dom til betalling effter loven, med processens om Kostning,\nEffterdj Sr. Rasmus H�g Vedgaar effter i rette lagde Regl. at were skyldig til Sr. Jens Mogens�n = 22 rdr 2 ort 12 s, Da b�r hand det samme at forn�yeog betahle inden femten dage effter loven under adf�rd effter loven, med omCostning 1 rdr 2 ort.\nMons:r Willom Henricksen fuldmegtig ofuer Trundhiems Hospitals gods, hafde ladet indstefne nogle Hospitals b�nder her paa stedet, for Resterende landskyld og rettigheder nemlig: Olle Asbi�rnsen Letnes, Rester landskyld for 1705 = 3 rdr 2 ort 16 s, for 1706, for 1707 og for 1708, aarlig 6 rdr 2 ort 16 s, Item for 2 td biug af Kongens Korn = 3 rdr 2 ort, er tilsammen 27 rdr 16 s, hand m�tte og ved gick gielden, Morten Kieldaas Rester landskyld for 1706, 1707 og 1708 � aar 3 ort 8 s, tilsammen 2,5 rdr m�tte og vedgick, fuldmegtigen Niels Godskesen paastod dom til betalling effter loven med omCostning\nDisse forbenevnte tuende hospitals b�nder, Olle Asbi�rnsen Letnes og Morten Kieldaas, der icke kand benegte at were skyldig til hospitalet for for er meldet de til d�mmis at betahle det samme, inden 15 dage effnter nam og wurdering effter loven.\nMons:r Rasmus H�g forige foeget her paa stedet war begierende Tingswidne om nogle Persohne og huusm�nd, som i hans allernaadigste betineings tid war anseet til anteignelse effter det h�yloflig Rente Callers indkomme Decisioner nemlig for 1688, 89, 90, 91 og 92, aarlig 1,5 rdr er 7,r rdr, denne Eskild Smed er i ydersted fattigdom fl�ther fra, mangel af� (Folio 119) levnets middel og til Hitteren, og war intet at bekomme til betalling forforestaaende ) 7,5 rdr, Item Niels Pedersen Jempt skal vere af Presten opf�rt paa Consumptions mandtahldet for 1692, war en fattig mand og intet ejende, er ligeledis forfl�t til Hitteren og intet har veret effter hannem at bekomme, er anseet for 2 rdr.\nAnders Kiel smed anh�rt af Pr�stn udj hans mandtahl for 1692 ansettis for 2 rdr, det er gl. st�mper der intet er ejende og neppe god for at fortiene sit lifs ophold, - for 89 Pers Sax for �gte b�der 2 rdr 24 s, dette navn er ubekient, og intet bekommet, her om er for Rom tid siden udsted Tingsvidne og endnu bekrefftis det samme af bonde lensmanden og laugrettet.\nFougden war begierende Tingswidne om nogle Personer der har begaaet lejemaal paa Dragon quarteer her paa stedet og i Tinglauget nemlig 1706 d. 20 Aug. er Anne Olsdaatter for lejermaal begaaet paa Kl�vstad tild�mt at betahle i b�der = 6 rdr, war afr�mt til Hitteren og intet at bekomme, Guru Olsdaatter, war ligeledis bortrejst og icke at finde, huis b�der var 6 rdr � at dette saa er i sandhed bevidnet bonde lensmand Niels Godskesen med meenig tings�gte almue.\nAnno 1709 fredagen d. 8 Febr. blef holdet ordinarie Winter Ting paa �vre paa Ytter�en, ofr verende Kongl. May:ts foeget Sr. Johan Helsing, med effterskrefne otte laugrettism�nd, nemlig, Hans Norvig, Olle Baarsen Gildberg, Joen R�rvig, Anders J�nvig, Joen Westerhuus, Peder Solater, Erich Erstad og Olle Joensen Gildberg, tilstede bonde lensmand Mads �vre med samtlig Tings�gte almue.\nPaa forige tinge for Kyndte Kongl. allernaadigste og andre h�ye �vrig. breve og andordninger, blef her ligeledis liudelig l�st og afkyndiget, dernest blef sagerne foretaget.\nWar af bonde lensmanden indstevnt for l�s lejermaal Giertrud Nielsdaatter tilholdende paa Hammer i Mosvigen med en Soldat af hl. Capit. Lemforts Compagnie ved navn Olle Christophersen nu tienende paa R�ren hos Susanna paa H�e, quindfolcket m�tte icke, formedelst hun hafde et lidet barn, Soldaten m�tte for retten og vedgaar forseelsen, siget at vil Egte hende, nar hand blifr ledig af sin aars tieniste, da blef her udj eragted at dersom Olle Christophersen �gter denne af hannem besovede quindfolc, b�dis for hendis Person 1 rdr 12, huis icke saa skeer, b�der hun 6 rdr eller straffis med fengsel paa Kroppen, hand er effter Kongl. forordning, som for f�rste forseelse i saa maader, frj.\nHans Norvig war indstevnt for Kongen Sagt i den Sag og Molest hand har �vet imod sin naboe Peder Solater, huorom forhen protocollerit fol. 109, hand m�tte for Retten og afbad sin forseelse imod sin grande, og begierte at afsohne saadan i hastig og ubesindighed begangne misgierning bad om en naade og icke Strengeste Ret � dette blef af fougden paa welbaarne hl. EstatzRaads gunstigt behag, Effter denne fattige mand og Kongens bondis tilstand afsohnet med 5 rdr. med aller f�rste at betahle.\nForige Kongl. Foeget Sr. Rasmus H�g war begierende Tingsvidne om en pr�septor som skulle have veret i tieniste hos afgagne Hl. Friederick Meyer til stedet, er giort til mangel fra det RenteCammer 1690 som icke er at bekomme, nemlig kop og folckeshat 2 rdr bonde lensmand med almuen bevidnet, at Hl. Friderick Mejer er d�d og denne anseder Pr�septor, var da icke i tieniste i Prestegaarden saa intet for de 2 rdr er at bekomme.\nAnno 1709 mandagen d. 8 April blef Retten Extraordinarie betient paa Uduig i Beedstad Prestegield, ofr en misdere og tyv, Olle Michelsen, ofrverende Kongl. maysts. foeget med Efftershrefne otte laugrettis m�nd, nemlig: St�rcker R�seeg, Anders Gielen, Poel Quarving, J�rgen R�emo, Evind Tessem, Olle Olsen Ulstad, Sifr Opdahl, og Erick Gulling.\nDelingquanten blef f�rst for Retten, er en ung dreng af 20 aars alder f�ed paa Nold i Stoeds prestegield i Quams Annex, hand hafuer af barn dommen veret gemejget? til Tyveri, da i en da i anden maade, huor ofr Pr�sten �rv�rdig Mand Magr. Christopher Hersleb tog hannem i sit huus i den tanke at l�re hannem guds f�yelse at hand igien kunde den vende sig fra sadan Tyvetag bedrifft da siger hand at were 11 aar gammel, huor hand war paa en maanits tid, der effter omfangede hand med sin forige skarns westen, stal huor hand kom, Slap got folckis bocke qummer? l�s og fordervede denem, hour paa hand blef greben, Sluttet i Jern og f�rt om Kring i b�ygden, alt i den tancke at hand skulle bedre sig og af lade sit Tyverj, mens det frugtede aldelis intet, hand war hos sin halve broder paa Aspen i Stodsgield ved navn Olle Michelsen i 5 aar, da hand i ligemaade Stal mad her og der, der effter tiente hand hos Olle Halduorsen Gudding i Stoedsgield et halv aar huor hand kunde blive lengere for medelst han baade melkede f�et og suede baade Ki�r og faar, som hand Kom derfra war hand paa Nordgaard og paa Houg nogle uger, og kunden ingensteds blive for hans skams adf�rd, vinteren forl�ben 1708? der effter bekiender hand at have staalet paa Suening i Stods gield fra Enken, 6 alen wadmel som hand skaar af en wev, Item stal en Tr� sm�r Kande fra en huusmand i S�fers �vne med sm�r udj, huilket hand siger at b�re til R�seeg her i Beedstad, til Enken Oule R�seeg, og bekiender hand at bem:te Ouler bad hand. bar wedmelet til sig, og at hand war paa R�eseeg i Trej netter og laae paa Lovel�mmen og Oulo gav hannem mad, og hendis S�n Peder wiste at hand war, og at Oule gav hannem mad 5 gange, Oulo war tilstede og benegter at hun ike wiste denne tyv war i hendis huus nogen nat og at hun icke saa nogen ?koste hos hannem, Item bekiender hand at have staalet paa Opdahl i Beedstad som Sifers tieniste dreng Ingbrit Peersen tilh�rte nu tienende paa Bragstad paa Inder�en, en blaae Kiertis? undertr�je, en par hoeser, en par wanter og noget lapleder, 2de st�ker ungefehr 1 pund wegtig, tr�jen sled hand en stund og lagde den saa under en gran i bronstadmarck i Stoeds Prestegield, og fant den icke siden igien, det meere leveret hand Oulo R�seg, huor drengen som det war staalen fra tog det igien, det Oulo R�seeg icke kunde benegte, og icke heller at hun wiste at hand war en tyv, og bekiender hand at Ouloe R�eseeg effter at hand hafde legget der i 3 netter, slap hand: ud igiennem en d�r som war paa Loven til gaarden, det Oulou benegter, der effter Stal hand Wadmelet paa Suenning som for bemelt og baar det til for:m. R�eseeg, og lagde det i en K�ler huis som det Kalder bonden, der laae hand om natten, og hand kand icke sige at Oulou wiste det, om morgenen kom en huusmand ved navn Peder Taraldsen som da war paa Suening og arbeidet og en liden dreng fra S�fr ved navn Tarald Halduorsen og s�gte effter Tyven og fant hannem i Sanden, huusmanden laante en st�cke toug hos Oulou R�eseeg dermed bant de tyven og tog Wadmelet med og f�rte hannem til Suenning, Encken over? Suening tog Wadmelet igien, som war 10 alen, deraf ejede en stackel gl. quinde som gaar i b�ygden og betler 5 alen, fra Suening sente de bud til Olle Was�vnet som hand og hafde �vet tyveri, hos, Olle Was�vnet war tilstede og beklager at hand war i hans gaard nest afvigte Sommer et aar for her ved St. Olai tider og gick i staburet, mens manden war i marcken og Slog gres, da stal hand f�rst nogen mad wahre af ost, kom saa igien samme dag og br�d tuende smaa Staburs d�re, Stal bort alt huis fattige midler der war udj nemlig; noget lidet slottemeel, 1 s�lv finger ring, nogle tin mahler som hand skar af en sm�rliv, blyknapper af ulden, kiort og andet smaat Kleder af en Ringe w�rd, Kl�derne Sutlet hand og tr�de dennem i skarret, en Kiste b�rd hand op i bunden, og l�b saa sin wej, huilcket hand bekiender at have baaret til Olou R�eseeg, som icke kand benegte at hun io har annammet det og sagde Tyven at hand hafde faaet det hos sin S�ster, der effter blef hand f�rt gaard fra gaard gra gaard til Hammer i Bedstad i Hervig gierde, der Slap hand l�s manden Olle war icke hiemme, derfra same dag, otte dage etter at hand hafde weret paa Was�vnet, gick hand der hen igien br�d op Staburet med en st�rfest�cke og stal 1 quinde serck, 1 liden lerritz halsdug, en par ugskoug og en par ulden hoeser, gick saa derfra til Langhammer �vne i Stoeds gield hos Anders br�d op begge Staburene med en �xe som hand fant ved Stued�ren mens folckene war i Enget, stal der i penge 12 s, en sm�r kande af tr� med sm�r udj, 5 oste og et st�cke Ki�d, der fra gick i en h�ehuus en halv fieringvegs der laae hand og fort�rte maden som hand stal paa �vnet, en s�ndag, mandagen der effter gick hand der lengere opi b�ygden, f�rst til en liden gaard kaldis Tr�en der war folckene til stede og gick saa forbj, der fra til Anders Hougs setter, der kunde hand icke naae til at stiele for folckene war tilstede, derfra til Guddingen huor hand stal 1 alen wadmel, fra en Encke ved navn Ingbor Taraldsdaatter som nu er d�d, huor hand blef paagreven af Olle Halduorsen og bant hans hender paa R�ggen og f�rte hannem derfra til Gierstad med noget lidet af de mad wahre hand stal paa �vne, der fra blef hand f�rt til �vne, huor hand hafde opbrudt Stabuet, der kiendte Anders Hammer�fne, sin broder Olle Was�vnis skor som hand hafde paa f�derne og hosene, som hand stal paa Vas�vnet og tog dennem fra Tyven, f�rte hannem fra gaard i mellom til Uduig fogdegaard, da fogden war icke tilstede mens Rejst til byen, blef f�rt og indsat i fangehuuset, af tuende fra Bratberg, sad saa der i otte dage ungefehr. Tyven bekiender, at der hand hafde weret i fangehuuset toe netter Kom Ollou R�eseeg til hannem en afften i m�rkningen og flyde hannem en afbrudt baandkniv og sagde, see nu til du Komme ud, og drag din wej bort og kom her aldrig meere, saa begynte hand at Rispe d�ren med samme baand Knif indtil hand fick saa stort huul at hand Kr�b der igiennem og hafde hand brudt Jernen paa d�ren for drevet, saa de maatte gi�ris og forf�rdigis af nye tilligemed d�ren, som fougden har ladet forf�rdige. Oulou R�eseeg benegte indstendig at hun icke har skaffet hannem nogen baandKniv, ydermeere bekiender at en huusquinde paa lille Aspe ved navn Malj Karj, lockede hannem til at stiele Korn fra sin halve broder Olle �ster Aspen mens hand war der, for 5 aar siden, da stal hand hand noget lidet Korn ungefehr 2 pund, og flyede hende, som hand tog paa Olle Aspis lade gulf, bem:te Malj blef paa robt, hun war indkaldet og gick bort, samme Malj kom frem for retten, og benegter at hun aldrig har at denne Tyv skulle stiele Korn til hende, og at hand har l�yet hene paa, som hand kom af fange huuset, drog hand op igiennem Stods gield under fieldet og stal paa en gaard Kaldis Stoedstad i Staburet, 5 oste og noget sm�r udj en Eske, og et par hoeser, derfra drog hand til Ofrhalden til Bangdahlen igiennem ofr og nord effter i fieldb�gden til en gaard kaldis Skr�stad kom der ved Michelmis og tiente der indtil effter Waaranden, der fra drog igiennem Ofr halden til Snaasen og stal paa en gaard kaldis Grand�vne 3 oster en Eske med sm�r og noget br�d, kom saa til Snaasen, og stal hos Olle �vne J madstuen 3 traadotter? og 3 dusin knapper tin, derfra gick hand til Molden, huor hand stal fra Olle Molden af hans Stabur, da folckene war i fieldet og n�glen laae i stuen, 1,5 ort i penge, en liden guldring, som hand solte igien til en huusmand i Sandmoen for 2 s, og En Soldats leder seck, gick derfra op i fieldb�gden igiennem Jensdahlen og kom til Magr. Muusis gaard Hylden laae der om natten, der tog drengene fra hannem en seck som en huusmand i Sandmoen byttede med hannem, udj den seck hand stal paa Molden, en march traae, 4 dosin tin Knapper, og 1,5 ort i Penge, Jten en nye pung, der fra drog hand ofr fieldet til Ungdahlen i Sparboen, Stal der hos en huusmand et st�cke leder paa 1 pund og noget Sm�r i Eske, i en madstue, der fra nu igiennem Ungdahlen stal hand paa R�seeg i et Stabur som Ed Kl�� udj, ofr d�ren 3 alen wadmel, som hand effterlod pa Rise? i Sparboen, derfra til en hundmands plads i Heggis�vnet, huor hand stal fra en fattig huusmand som lefr af got folkis almisser, af et lidet Stabur som hand Rev taget af og war med hannem en anden huusmand som blifr umset til wahre, den samme Riv hul paa taget og stad de 1 wadmels quinde tr�je, 1 wadmels ski�rt, 3 alen wadmel, 0,5 pd Sm�r i 1 Eske, 4 a 5 pd uld, 1 ? g en par wanter, Jten 2 oste huilcket denne bekiender at hand tog den som war med hannem bar til den ubenevnte huusmand og hand beholt alt dette, undtagen sm�ret og osten det hafde hand mesten fort�ret, der hand kom til Suarve? tog de det sm�r fra hannem som war igien og noget lidet uld, og huusmanden fick det overblefne Sm�r igien, og de 3 alen wadmel, fick de og igien som de fandt i marcken da de fra Suarve l�b effter vilde gribe hannem Kaste hand det fra sig og l�b til skougs, saa de icke fick fat paa hannem, den forgick til Was�vnet og atter stad der 2 oste og en Eske med sm�r paa 5 pd, gick samme tid i madstuen og stal 1 ost og noget meel i en sold, og en par hoeser, som hand kaste fra sig i marcken, der fra til Kuckedahl i Beedstaden, Stal der i Staburet = 3 oster 4 alen wadmel som hand bar hen i en h�e bue, der kom Eskild Loe og wilde forbedre taget paa buen, Som Tyven fornam hand: l�b hand fra sin seck og drog til skougs, saa hastig at hand icke fick fat paa hannem, sa fant Eskild Loe i secken, de 4 alen wadmel som hand hafde staalet paa Kuckedahl, 1,5 ost, en skind ulden ski�rt som hand hafde staalet paa Was�vnet, 1 pa. nye wanter som hand hafde staalet fra Niels Piber en huusmand under Wiset, og en ny halsdug, og fick huer sit igien, der fra til Anders Klet i Beedstaden der stal hand i Staburet om natten og br�d d�ren op, en blaae under tr�je, en st�cke nye ?, 5 q:te langt, 4 a 5 pd. meel 2 smaa oste, noget lidet sm�r og 1 seck, ulden skiorten siger hand Peder Meldahl i Stoedtzgield fick, og l�b hand fra den der, En liden dreng paa Rostad hos Sifr fick en ost og lidet Sm�r, derfra til Nordahl, stald der hos Erich Nordahl i et stabur neden til gaarden en fleck skinke et st�cke leder Kunde den nederpart af en hud, drog saa nord igiennem Bangdahlen til Solom der fick manden Joen hos halvparten af flecket og leret kom bort fra hannem, der fra til Ofrhalden igiennem h�elandet og wider frem ofr skougen til Skr�stad i Foesnes gield, Kom derfra Ofrhalden til Ner�e Gield foer der af og til imellom gardene indtil hand kom til Hamland, der br�d hand op tuende n�ster, og stal 0,5 wog skotmeel og 1 pd. Rug, der blef hand greben og hidskicket med fogden af Nommedahlen Sr. Jacob Jespersens skrivelse, og blef leveret til lensmanden Anders Keevig her paa stedet huor hand har weret anholden paa otte ugers tid, ydermeere bekiender at for nogen tid siden f�rrud hand kom i fangehuuset stal hand paa Skouge hos anden i Stoedstzgield af Staburet som hand br�d 2 oste noget sm�r, noget Ki�d, noget meel, noget br�d noget ham en Kold lue, 1 strj seck og bar det til Peder Dahl som beholt det hos hannem, og var der en nat, Jten staalet i Anders Hougens Setter 2 oste og noget M�ss-sm�r som hd aad op, widre war hans bekiendelse icke.� Bonde lensmanden avige Ofrgaard begierte dom til straf ofuer denne tyvagtig mennishe effter loven, og at Oulou R�eseeg maatte lide for hendis misgierning.\nBlef her udj saaledis afsagt:\nDenne Tyvagtige mennsike Olle Michelsen, der skal were af 24 aars alder, om adlrig har s�gt sin Saligheds bekiering, J hour vel Pastor paa Stoed, �rw�rdig Magr. Hersleb, der til har anvent sin yderste flid, mens fra barns been Staalet og brugt sin onde Natur, indtil hand er paagreben og sat i fangehuus her paa stedet, huor af hand sig haver ud br�dt med huis tilhielp, er Gud best bekient, da som der er ingen formodning, at hand kand forlatt saadan sin wanartige Natur, mens meere befrychtende, om hand skulle Slipp l�s, hand begick det grovere og werre, Effterdj hand er saa vit kommen i Sathans Stricker og garn, og som Lands loven i den 6te bogs 17 Capit, 39 artic. fore siger, at dersom nogen bryder udaf Jern, og fensel, og siden lader sig finde med Tyverj da b�r hand at straffis med galgen, huilcken Straf denne misdedere har giort sig skyldig udj, men sine mange gange, for�vede Tyverier, saa tild�mmis hand der effter at lide.\nOlou Re�seg /: som Tyven har bekiendt :/ der Ragte hannem det st�cke Jern i fange huuset, huor med hand br�d sig ud, det hun aldeelis fragaar og benegter, saa der paa er ingen Widne, og Gud best bekiendt, mens som hun icke kand benegte, hun io har taget noget af hans Tyvkoste og saaledis holt medskalj med hannem, og hun er en fattig gl. Encke der aldeelis intet er ejende, Er hun tild�mt at straffis paa Kroppen i fangehuuset paa wand og br�d i 14 dage, og dereffter undvige Inder�ens fougderj. Dog ind kommer denne dom for worid gunstige hl. ofrdommer, WelEdle og Welbyrdige Hl. Laugmand Drejer til nermere approbation eller limitation.\nAnno 1709 den 24 Maj blef Retten betient udj Beedstad Gield paa Udvig, Som effter H�gderbaarde Hr. EtatzRaad og Stifftbefalningsmand Hr. Jfuer von Ahnnen war andbefallet, Andgaaende en Sag imellum Mag. Christopher Hersleb Pastor til Stodtz gield, og madamme Margretthe Bul, Sl. Leutenant T�nders effterlefuershe huor mag. Herlseb nogle Widnis byhrd, imot hende agter at lade f�re, de efftershrefne laugRettis mend Retten betiente, nemblig, St�rcher R�eseeg, Anders Kl�t, Baard Kl�t, Jacob R�ed, Olle Str�mnis, Olle Ols�n Uldstad, Syfuer Opdahl, og Erich Gulling, Ofuerwerende Kongl. may:te fougit, h�gagtbahre Sr. Johan Helsing, og udj Bunde lensmandens Steed, hans S�n Aage Anders�n Ofuergaard, Widnis byhrderne Som Mag:r Hersleb hafte Credit indkaldet namblig Marit Erichsdatter tilholdende paa Lund, Jten Rannj Thorsdatter fra Nummedahl Ejd, udj bemelte Prestegaard tilholdende paa Nord �fnit, dernest Thor Olsen Arns? huis tienede hos Cappelanen udj Beestad gield hl. Willadtz Bing, Saaledes som Olluf Nielsen Glas�r, tienende hos Lars Syfuersen Bartnis huilchen Olle for Retten war tilstede, og forhen war l�nlig Stefnt, til det berammede tng Paa ? den 13 Maj, Som formedelst Sorenshrifuerens, Niels Ols. Winds D�delig forfald, Retten til i dag af den Commiterede, effter h�y�frighetds ordre shal holdis, Magr. Christopher Hersleb, Som denne Extra Ret hafuer begiert, fornemmis icke at were frem Kommen, Aarsag shall were fornemmelig were, at befalning om dette ting, til da udj dominens Stoed Commiterede, f�rst blef indfravilgit paa Sundnis, Klocken 4. 00 om Effter midagen d. 22 mai Som da blef skrifuit til mag:r Hersleb, og af den med bragte iche Saa Jllig fremf�rt som burdt, madam sl. Leutenant T�nders effterlefuershe, Margretthe Bull comparerede for Retten, og Sielf i Egne person uted? at hafue imodtagit, at Suare til de Vorting? og ansuar disse indstefnte Widnis byhrd, med meere huad hun der imod kand protestere, Som dagen er nu fast forleden, og Mag.r Hersleb iche Sig indfinder, Eller nogen paa hans Wegne Sagen at andf�hre, Saa i henseende til at icke Wiedere besuarlighed, for Rettens betiening, Saa og de indstefnte Vidnisbyhrds meere m�ye, Er i dag for afsheedige, at Samtlig Rettens middel, tillige med de Indstefte J morgen m�der, huor da Retten igien shal blifue Administrerit.\nDen 25 maj blef effter Retten betien paa den gaard udwig, udj foromeelte Rettens middel og Nerverelse huor aldrig mag:r Christopher Hersleg da Sielf Comparrerit og for eng? af at have ude blifuelse fra Retten, huor i forwoldt at den h�y �frighed befalning om dette ting icke kom for tilhende, for i gaar Klochen 3 efftermiddag.\nDernest fremgaf Mag.R Hersleb sin supplich til Hl. Etatz Raad og Stifftbefalingsmand af ditto Stoeds Prestegield, den 5 April 1709 om it Extra tings Erlangelse, med disse ulds: gunstige tilladelse og Resolution af dato ? den 9 april 1709, hilchit i Retten blef lest og lit. OA: Noch fremgaf Hl. Mag:r en liden Supplich til Hl. Etadtz Raad von Ahnen af dato Stoedtz Prestegaard den 14 maj 1709, om en Commiterede Sorenshrifuer udj afgagne Niels Olsen Winds Sted, med den. ? Resolution af dato den 18de Maj 1709, blef lest Lit. B.� Dernest producerit en shrifftelig stefning huor udj Mad. M. Bull var tilkomit, at anf�re Widnis byhrd, om Mag.r Hersleb agter at f�re, at bemelte madamme Bull, icke shal hafue brugt de l�nlig midel at fortsette sit gifftermaal med, shee burde, St. ? blef liudelig opl�st i Retten Lit. C.� mag:r Hersleb f�rte hans indstefnte widnis byhrd maatte frem Kaldis og blifue af Retten for h�rt, Magretthe Bull formente hendis protest at Disse Widner iche Maatte for h�ris, og der wed frem lagde en shrifftlig protest, som blef lest Lit. A.� margrette Bull blef forelagt at beuise af huad aarsage hun Mag:r Herslebs indstefnte widner Kunde beshylde, at de iche af Retten effter hendis protest maatte fin? huis, huor imod hun iche nogit hafde at Sige, Blef da de indstefnte Widner fremkaldit, og Eden for dennem liudelig l�st. Magretthe Bull biegierte at Vidnerne en huer i S�r maatte forh�ris, huor paa de og blef udwist aller mann en effter anden for Retten fremkaldit.\nRandj Thorsdatter tilholdende i Nord�fnit paa Nummedahls Ejdit huor hun er beboende, hun fortsetter Saaledis, at for nogle aar siden, da hun gick ind i b�gden, og gick forbj Fosnis, Som Magrette Bugg den tiid beboede, huor Margrete Bull war udj gaarden og bad hende gaa ind stuen, og tiltalte hende Saaledis den tiid, wil du f�ste for mig her at fornem en huad mand hun shulde faa, huilchet hun og lofuit, effterdj hun iche Kunde blifue hende frj ? og det paa den maade, hun shulde komme til Foesnis afften f�r alle helgens dag nest effter.� Da hun Samme dag thilforn shulde f�ste, og huad person hende fulde forre kommer retten i dr�mmer eller Syn, det shulde ? der Magrette Bul shulde faa til Egt.� Gich saa der effter sin wej og war borte en otte dags tiid, og Kom iche til Fosnis effter den giorte l�ffte formod alle helgens dag war forleden. J den henseende hun iche af elde hafue der mid at bestille, gich dog for paa Fosnis da hun gich hinn igien, effter dj gaarden lav og mit i hendis wej at gaa forbj, talte da atter med Magrette Bull, og hun Spurde huor det Kom til at hun iche Kom igien alle helgens afften som udlofued war, der paa Suarde det war for seent for mig at hun iche kunde Komme, widre Spurte hende har det f�stit for mig, der paa hun Suarede Ja, i den henseende huad de blifue frj for den begiering, endog hund iche hafuer giort det, end tilspurde Magrette Bull hende, lad mig h�re om det gaar ofuereens med den anden Kiering, wed nafn Marit Erichsdatter, derpaa hun suarede for at for nye Magrette Bull sine tancher, Jeg Saae En Kostelig ung Karl bekled med Kostelig Klede og parouegte, i Saadan status som Luitenant RosenCrantz, der paa Magretthe Bull Suarede, Gud wil signe dig du Siger ligge som den anden Kiering i Wichen war iche denne gang passerit, huor paa hun wille giort Corporlig �d, om det af Retten Kunde were tilladeligt, hun egit Mag:r Herlseb formente at hun nu burde gi�re Magretthe Bull forRetten, ? og formente at den bekiendelse Rannj Thorsdatter om hendis persohn hafde giort, at were w=sandferdig, og hende iche heller i nogen maade kunde ofuer beuisis, Noch blef frem Kaldit Marit Erichsdatter en Enche tilholdende paa Lunde i Beestad, hun bekiende at for ungefehr en 1,5 aars tiid, nogeit for alle helgens tiid, war hun paa Fosnis hos Magretthe Bull, i Skolaanden, huor Magretthe Bull war af hende begierende at hun shylde f�ste for hende alle helgens dag nest effter, og effter den aftalle gich hun til Fosnis ofuen melte tiid, om afften, huor hun talte med Magrette Bul om det begierte, huor paa hund gich ud i it talenhuus? og laa sig til at ? og Magretthe Bull f�lgede med hende, mens Magrete war der ichun en liden stund, saa gich hun der fra igien, Effter at hun hafde liggit hos hende en liden stund, mens Maritte blef da liggende at Sofue til morgenen, da hun opstod og gich ind til Bargretthe Bull i stuen, da Magretthe Spurde hende huad passered war, Suarede Marit, Jeg Saa Leutenanten i dr�mme tog herren paa begge? i armen i en liden Bye og hand gich om it lidet hi�rnehuus med lidit folch i f�lge.� Effter denne dr�m tenchte Maritte med sig sielf, at Magrette fich iche Leutenanten, huor paa Magrette Bull Suarede hende, det maa hafue werit mig som leutenanten hafde wed armen, Maritte Suarede, ieg Kiende wel fruen paa Egge, widre Suarede Magrette Bull de maa hafue weret miig, der paa Marit Suarede de Kand were huad det will, hun blef tilspurt om hun f�stede til denne Syen og dr�m, der til hun Suarede Nej, mens da hun gich bor fich hun it pund biug, mens for huad det shulde were blef iche omtalt, Widre wiste hun iche at gi�re opliusning om udj denne Sag, og huad som denne hendis bekiendelse hafuer werit wil hun med sin Ed bejae og tilstaa.� magrette Bull Suarede her til at det pund byg hun fich war Sandt, og paa arbejde.� Det �frige hendis bekiendelse formeener og Siger at were w-sandferdigt, og shal aldrig Kunde hend ofuer beuisis.� Mag:r Hersleb formeente for shrefne Maritte Erichsdatte burde tagis til at gaa denne hendis bekiendelse, der imot Magrette Bull protsterede at hendis andgifuer iche burde Suare hende nogen Sag paa, der paa Mag:r Hersleb Suarede, at Marit Erichsdatter war iche andgifuer i denne Sag, men hand Sielf. Mag:r Christopher Hersleb wiidner fremgaf en shrifftlig beshichelse, under dat Stoedtz Prestegaard den. 4 April Ao. 1709 huor had ved trende mend, nemblig Olluf Steensen Darre, Ifuer Hansen Sunde, og Anders Taralds�n Sheji huor ladet fornemme de 2de foromelte qvindfolch bekiendelse, om ders Sandsigelse? j denne Sag at udsige, nemblig Rannj Thorsdatter og Marit Erichdatter, beshichelsen ble lest i Retten Lit. D. huor de i alle maader det vedstaar, og der paa blef fremfordrit de 3 beshichelses mend som war tilstede og for Retten aflagde deris Corporlig �d, nemblig Olle Steensen Darre og Anders Taraldsen Sheji, at det sig saa effter beshichelsen af de 2de qvindfolch war bejaed.� Noch blef for Retten frem Kaldit, tho? en Toushuus Soldat under Hr. Capt. Huitfeldtz Compagnie, hand aflagde sin �d og vidner, at hand for it aar nest afvigte i fast Tiden da hand tiente paa Foesnis hos Magrette Bull, da war Marite Erichsdatter der paa gaarden som foromelt, alle helgens aften, og dagen der effter bekiendte hun for hannem, at hun hafde sofuet og d�met for Magrette Bull, og RosenCrantz Kom gangen og Slog en Sting paa og gich Sin Wej igien, huilchet hun saa i dr�mmen hafde Seet, og der foruden en anden hensofer i dr�mme blefuen war Sortkled lig en student, huilchen tog Magrette Bull i haansen, Widre h�rte hand iche der om, war begynner om denne handel beuist, Olle Nielsen Glas�e Soldat under Capt. Huidtfeldts Compagnie war for Retten inn kaldit at vidne, hand aflagde sin �d, at hand iche tilforn har h�rt nogit om denne forbeR�rte handel, enten da hand tiente paa Fosnis hos Magrette Bull, eller Siden, undtagen det b�gde R�gte som der er om blefuen, da Sagen begyndte at paa tallis. Kirsten Andohrsdatter tienede hos pr�sten Hr. Albrit Giertsen paa Welde, hun aflagde sitt �d og Widne � at i nest afvigte h�st it aar siden, da hun den tiid tiente hos Magrette Bull paa Fosnis, Kom Marit Erichdatter en allehelgens afften til gaarden Fosnis, Og da war Magrette Bull iche hieme, og bad hun om huus natten offuer, huor paa Kirsten Suarede Marit, Moder laane ? fattig folch huus, Saa laane hun wel dig ogsaa, og blef saa Marit der om natten, og hendis da madmoder Magrette Bul kom hiem seent om afftenen da det war m�rch, hun gich hens og lagde sig om afftenen at Sofue, og Wiiste iche om nogit passered. Om morgenen hun opstod laae hendis madmoder i sin Seng og Marit Erichsdatter laa paa en Kistebench, Wiidere wiste hun iche i denne Sag.� Anne Estensdatter tienende paa Hoesit, hun aflagde sin �d at vidne, og blef tilspurt om denne Sag, Enten at hafue h�rt af de forhen f�rtte vidnisbyrd, nogit om denne handel, eller af andre, huor til hun Suarede gandshe Nei, og har hun verit hos Magrette Bull i tieniste 1 aars tiid fro 1,5 aars tiid Siden.� Mag:r Christopher Hersleb Sagde, at disse Sidste fire widnisbyhrd, hafde hand indstefnt udj denne Sag at Vidne, formedelst der hafr tient hos Magrette Bull, om huis derudinden Kunde hafue h�rt Eller Seet, huor effter hand Begierte it w-willigt tings widne, huilchet hannem iche kunde benegtis.\n1709 den 6 Jullij blef ordinarie Sage og shatteting holden med allmuen af Beedstad Pr�stegield, ofuerv�rende Kongl. ma. Foeged Sr. Johan Helsing, Saa og Effter her tilkommer Hr. Stifftbefalingsmands fealling, Committerede Willum henwist Som Anterin? Soren Shr. og ved ting borte? effter nefnte laugrettis mand neml. St�rcher R�eseg, Anders Klet, udj Baard Klets sted, shann? Tesum, J�rgen Roemoe, Siur Rosta, Olle Ols. Ulstad, Siur Opdahl, og Erich Gulling.� Blef saa f�rst opl�st den Kongl. allernaadigste shattebref for indev�rende aar. 2. forordingen om land milit�r. 3. Hr. Stiffamtmands gunst. befalling, af 17. Maj henouf? Supra om forbud paa lottisbrug Saa og anloseg? engeris? og frjfinds effters�gning og paasseriende.\n4de heribemt. hr. Stiftbefallingsmands ordre, om at viid fraget tuinsradsj, som til trindse e fuigt og indv�rende aar er indbragt, af huis shore og af frem Ki�bt, dat. ? rein? 10 Juni nest afuigt, og det 5te atter h�ibemt. hervie publication om Kirche tienderneis opbydelse til en huer? ligst? hafuende,� som udj Thrundh. shal framtagis f�rstkommende 8. Jullj � opl�st Sr. Johan Helsings b�xel sedel til Anders Joens�n paa Hans Ko.Ma. tillforn �dliggende gaard Roen�s tilforn 2 Spd. mens deraff affelt til 11 �re, med vilchor som duj samme vidre er anf�rt � den 12 April 1709 daterit.\nI ligemaade bem:te Sr. Helsings passerede b�xel sedel Christopher Allsight, paa den halvpart udj Str�mn�s som effter affeldingen shylder til driv? Kong. ma. 18,5 pd(?) med b�xel ofuer 11 �re Dat. 22. Ap. 1709 � af dentz indholdende Conditioner.\nSr. Johan Helsing hafde ladet indstefne efftershr:ne Kongl. ma. b�nder for di hafde hugget t�mmer i h�istbem:t Ko. Ma. shov, og ej, effter tilsigelse villi f�rst tilbiued Mons. Helsing det bortsoldte � neml. Olluf Hoset, m�tte for Retten og tilstoed at hand hafde hugget udj hans paaboende gaards shov 12 t�lfter som hand siger at vare, maate dog ej paa et aar eller to aar huggen, men en part her ved paa 5 aars tiid og Solt til Mad:me Sl. Olluf Jacobs. Borchmands � fogden tilspurte hannem om det war hugen forleden aar, eller f�er noged, der til hand suarde, at hand hafde hugen nest afuigte aar 4 t�lter, og hvor meget det forige, kunde hand ej mindis hvor moget hvar anleidre? blef hand til spurt, hvor meged dette aar er siigen, hvor paa hand svarede, at hand det ej hafde talt, eller widste. I ligemaade Christopher Bardal 12 t�lter, hvor af hand siger at huggen forleden aar 5 t�lt, det �frige sagde hand, og Kunde mindes hvor meget hver aar, af bem:te 12 t�lter, forklarede hand og at hafue solt til Hans Hammer i Thrundh. de 6 t�lter, men de �frige 6 t�lt er liggende ved Hammer landet.\nSameledis Christen Ofren forklarde self at hafue hugget forrige og nest forleden aar 6 t�lter, huor af hand har solt til Velbem:te mad: ? Borchmands Broder Mag. Hersleb, og i hendis Jegter ind komnis de 3 t�lter, og de �frige 3 t�lter er i behold ved stranden ved hans gaard.\nLigedan Jacob Elnan m�tte og sagde at hand ej vidste hvor meget for afvigte aar, af hannem udj huis gaard shovver hugen, men er solt till byen til Matz T�nder og inkommen i 2de Jegter, og forklarer at war sherd f�rend forbud der paa Sr. Helsing suarte hanem, hvor toer Jegterne var, der till hand sagde, at hand det ej vidste, den tam? Jegt neml. den frjste egne? hand f�rte Mag. T�nder till, den andre same? hand hafde solt t�uer til Niels Christensen i Thrundh. annammed i byte, enn? dj ved 2 � hvor meget dette blev siger hand at ? sagen 10 tolter, som Sl. Ole Qvam suarde hos hannem, shal hafue betinged � Sr. Helsing� Satte ej vider herom i Rette, men kunde beroe indtil hand det til Hl. Stifftamtmands hafde belaterit.\nNerv�rd. Hl. Claus Perallius hafde ved andre lauet? Sandri go Efuin Anders. Sheuig der tienede, Ladet ind stefne Niels Efuins. Viset for Resterende landshyld af hans paaboende gaard for afuigte aar 1708.� Bem:te Kaldtzmand afhiemlede stefnemaalet effter loven, Mens som forMt. Niels Viset, denne gang ej m�der, Saa forelegis til neste ting at m�de, dom at lide saa fremt hand ej her foruden i mindelighed afbetaller.\nSiuer Rosta hafde ladet indkalde for Retten werve Soldat St�rcher St�rchersen R�seg, for Skelderi, saa og for at hand shal have slaget hans dreng Joen Peders. ved kaldts mand Even Tesem og Anders Klet, som effter loven afhiemlet for Retten at bem:te Soldat St�rcher R�seg saaledis som forme:t laugl. var indstefnt, Siuer Rostad forklarede at Soldatten hafde hannem Svaret? till, ved Solberg Kierche ved Kyndelsmisse tiid, for Siuer ej hafde tilsagt fyllist f�ste til fogden Mons. Helsing hvor til Siuer suarede, at der var effterkommmet, men St�rcher det Sagde ej saa at vere i sandhet. Sagde og saa maa vi alle lide Eders shyld, der paa Siuer sagde til hand lad mig vere i fred denne dag, hvor til den anden suarede det shall vii tallis med megen anden tid, Vider Kunde hand ej sige at vere shielt, angaaende Stefnemaalet, Siger Siverr Rostad hans dreng shulle udj forleden vindter fare op til qvernen ved Ulfuen i Stoes gield, og da kom Soldaten St�rcher indtill drengen iQvernen huilchet som de Kom i mundhug same hvor Soldaten effter Siuer fregifuende shulde hafue Slaget hans dreng Joen � Indstefnte St�rcher R�seg m�tte og aldellis benegtede at hans foregivende ej var saaledis, og at hand ej hafde slaget hannem, og formente at saadant burde beviise, Endelig blef denne Sag i mindelighed afhandlit dennem immellem, at de effterdagst shulle v�re vener og lad hver andre i alle maade v�re u forenit.\nA=1709 den 8. Jullj blef ordinarie Sage og shatteting bedis paa Snaasens ordinarie tingsted, med allmuen same steds, ofuerverende Kongl. maj. foeget Sr. Johan Helsing og ved tingbordet effter ? laugrettis mand Siuer HolsEng, Joen ibm, Kield Stenkier, Peder Aasum, Friderich Medioe, Erich Brunstad, Ingbrit Aasum og Anfind Medioe.\nBlef her f�rst opl�st it Kongl. forordning og Welbaarne hl. Stifftamtmands befalling inhenseende? ved f�rste ting i Bedstadens wel Specificerede.\nDer nest Ko. Ma. Foegets Pass. B�xell sedel paa en af h�ibem:te hans Ma. gaard nafnl. Findsaas, shylder effter affelding = 2,5 �re med thilh�re same vilchor som er indf�rt.\nMag. Niels Muus hafde ladet indstefne Marit Joensdatter for hun shall hafue ? til den gaard huilchen uden? hand vidner har? Saa og tillmed? andres bred? og som i sin st? ladet? ladet? det ? ?effter af alle? frem? frever? og tierdall?, Marit Joensdatter var tilstede? mens paa hendis vegne m�tte i Rette Olle �fne og svarde at hun ej forstod sig derpaa, og meente at naar hun kunde komme til Roland var hun nu og nuide nogen Vilchor i staden for det hun tilforn hafde paa Moen, det Roland fried? forfechnet, saa og at hun shulle v�re frj for tiltalle, Mag. Niels Muus forklarede, at det var Ingbrit Moen som gaf hende den for fechning paa at hun shulle v�re uden tiltale og veldbem:te Mag. muus paastoed at Marit Joensdaatter b�r forh�re sig Moen og der niude den Vilchor hun tilforn der hatt hafuer og Boeld Sl. Einer Huusens ej efferdagl at niude noge Vilchor paa Huusum Effterdj hun self det har opfeseet? ved frafl�tning til Moen.� Saa og Roald Huusuue at vede? anseet for at hand imod loven har modtaget denne bem:t Marit Joensdaatter.� Roland Huusum undshyldte sig med Eenfoldighed her udi og bad Hl. Mag. muus om forladelse for sig i denne her forseelse imod hvor landdrot shyldte forledis om dette.\nRoland Huusum som i mod lovens 3de bog 21 Capitel 7 sig har forseet i det hand har indtaget bem:te Marit Joensdaatter uden nogen Velbem:te Mag. Muuses tilladelse b�r effter samme Alleguerede Articel hafue hans gaards f�ste i minde hos hans landdrot Mag. Niels Muus og Marit Joensdaatter ej at f�re? nogen af det paa Huusum saaede Men hos f�re sig igien til Moen om hun fremdellis vil imod nogen ? same steds.\nHelge Guust? Smed hafde ved Olle Taralds. Klef og Erich Nicolausen ibm. ladet indstefne Olle Jacobs. Klef og Jacob Olles. ibm, som effter loven stefningen afhiemlede angaaende noget odelsgods udj �ster Klef enn 1 �re 7 ml uden b�xel som bem:te Olle og Jacob Klef er beboende, bem:te Jacob Ols. beklagte Mag. Peder Shyldning passerit til hans broder Ingbrit Ols paa 1 �re 18 ml. med 1 spd. 6 ml i hans gaard Ofuer Klef, saa og iligemaade broderen Ingbrit Ols. shi�de til hanem igien solt som bege ere tingliuste. Citanten Helge Ollufs. ud lagde for Retten at der som hand ej kunde faa der til besidelse lyste hanem det ej heller at Ki�be � hvor ved og Retten lader det indtil nermere opliusning her om forblifuer.\nSamme tid hafde Eluf? Mortens. Huusse ved laugl. middel ladet instefne St�rcher Dahl, for et spands odelsgods som bem:te St�rcher i Dahle beboer, Som Citanten formeener at v�re lofnings mand til, bem:te Str�cher Dahle fremviste i Retten Susanne Sl. Hl. Jacob Augustinus. shi�de all samen passerit paa same spands jord dat. 17. janu 1704 af hende og laverge under shr:t og publicerit den 12. febr. same aar. Item Einer Einers.? formor.? og Olluf tienst? langersher? shi�t, ? same udgivuet hvor ved at ? same at v�re nermeste odels beredth til samme spands goeds, og der ved samme ? dommen? frember? og selger ald deris pr�tention at der till har hafft ? hafue ? Endum fremviste.� Bem:te St�rcher Dall, med Tarald Pouls. Dalle, til Einer Ols Dalle som hafde hans yngste datter Anne Taraldsdatter udgifue shi�t, paa forbem:te 1 spand i Dall Enn? anstli? vish? hvor der er hannem betalt 36 Rdr. og der for uden shulle bem:te Tarald Dahlle og hans qvinde niude deris lifs tiid en ko fordrer og 3 mellings ager til at fyllistgi�re ki�bet mod, samme shi�de er dat. 5 Junii 1669.� Da som af nest forbem:te passerede shi�de befaris at dette om tvistede 1 spands gods udj Dalle har v�red, udj den yngste datters eller Mands vold, men ej hvorlenge, Saa som Sl. Hl. Jacob Augustinus. der imellem har tilforhandlet sig samme goeds at der af Kunde ? effter loven til reddee? Saa veleggis Citanten til neste ting at fremviise den bevistelighed som Kand opliuse Retten til at shi�nne om hand er odelsberettiget neml. hvad tid det samme kom Sl. Hl. Jacob til hende.\n1709 den 11? Jullj hooet ordinarie sage og shatteting holden paa tingsted Indbryn ofuerv�rende Kongl. ma. foeged Sr. Johan Helsing og ved tingbordet de opnefnte 8te laugrettis mend nembl. Peder Persgaard, Peder Shefloe, Michel Gudstad, Jogen Klingenn, Baard Aasum, Peder Haugbotten, Baard �stgaard og Morten Aasum.\nBle saa f�rst opl�st de Kongl. forordinger samt Velbaarnde hl. Stifftbefallingsm. ordre saasom at ved tinget udj Bedstaden ere Specificerede.\nOpl�st Sr. Johan Helsings passerede b�xell s�del till Olluf Anders. paa den hans Ko. Ma. tilh�rende gaard Ofne, Som effter affelding shylder 1 spand 12 ml med de s�rdikaarer? som der udj findes indf�rt dat. Uduig den 3. martij 1709.\nMargrette Bull lod /: ved Jacob Krog :/ fremlegge et shrifft under hendis gaard hvor ved hun ville lade Kundgi�re at have dene paa Hr. Lieutnant RosenCrantz paa Eendeel Penge for Creditorial Retten, der ved for meenede hannem effter loven ej Raget? at afhende, eller nogen med hannem at ki�be, effter ? Viider indhold som for Retten blef opl�st dat. Thrundh. 3 Jullj 1709.\nBonde lensmanden Ingebrit Jacobs. Bye, hafde ved Peder og Siuer Norgaard som og stefningen effter loven afhiemlede ladet indstefne henrich Gierstad, og Anders Haug? fordj de hafde ladet en tyf nefnl. Olluf Michels�n af sit fengsel bortr�mme, om natten da hans sat fangen her war? Tesem? i hans stue med jern paa hender og f�dder.� Henrich Gierstad m�tte i Rette og udlagde Anfind hadel? lejet i sit sted, Anfind Olls. huis mand fra Guding, ? og m�tte, sagde at den anden som var vagt for Anders Haug Imens? Even? Tesem, satte Jernit paa tyfven om afftenen, og var de tuende? om natten paa F�derne sat ?�s ofer? men de paa janteven? var at shuvet til niud? vegg ingen saae for � Paa Anders Haugs Vegne som sigis vanf�r og Abteret? m�tte hans tieniste dreng Joen Joens. Som sagde at Anders Haug hafde leje bem:te Even Tesem, at staa Vagt for sig, han og m�tte og foregir? at hand hafde ej lejet hannem mener? hans fader som og heder Even Arnis?. var annet? ved Tomes? ? at staa vagt er Anders Fossum? som forklarede at hand var Tog af vagt v�rt for hannem.� Even Tesem den yngre her imod sagde, at bem: Tomas talte ej med hanem men med faderen.� Vel og imodsige at faderen ej hafde taget endten betalling eller udlofuet at holit vagt den nat � lensmanden satte i Rette, at derfor indf�rte mand at Stoeds gield tilsagt at holde vagt i Bedstaden /: fordj Bedstads allmue feldtedet for tinget, saa lenge ene at holde det ud :/ maatte tienidis at lide effter loven.� Henrich Gierstad undshyldede sig med at hafue betinget for? Anfind Oluff. en gamel mand till vagt for sig og formeente dermed at vere forshaanis for br�de, denne gamel mand giorde sin undshyldning med at tyfen lod ligesom hand shak? noged andet, da hand fich jernit af henderne, Anders Haug ved forbem:te sin dreng Joen formeente at hand hafde sendt bud til den gamle Even Tesem, som ? samme shulle holde vagt hvor paa hand Slog sin liid, og der ved at v�re befriet.� Huilchet Retten ej saa som ? udj alt kunde falde, Men huilchen billig af sagt.\nSom begge side med fornefnte b�nder neml. Henrich Gierstad og Anders Haug, der iche kand benegte Jo at v�re /: ved shylds shatteren, effter lensmand Ingbrit Byes tilsigelse :/ tilsagt til at holde vagt over for ind? tyf Olle Michelsen, om end shi�nt de ved forgrid agte undshylinger formeener sig frj at v�rde, Saa burde di dog endten self eller ved sandannet? folch at have sedt vagt ofuer hanem, saa hand hafde med dennem /: og same foreniget? :/ at �ve ? andet paa andre? st�eder, Saa tilfindis de at b�de til den samme b�nder til? brattgrd? J henseende til det begaaende saa og deris Slette vilje? ?, hver af dennem har Rid? under tiid og adferd effter Loven dog med der imod deris ? for de inf�re som fra dennem var beshichet at holde vagt.\n1709 den 1? Junij(?) holdis ordinarie Sommerting udi Sparboe Pr�stegield ? holdis ? ? tiid Aalberg, ofuer? Kongl. ma. foeget Sr. Johan Helsing, og ved tingbordet de ? laugrettis mend neml.Endre Vist Andifnd Toln�s, Elias N�st, Joen Pedersen Holom, Joen Olsen Holom, Andbi�rn ibm, Elov Lynom og Arndt R�tte.\nBlef da f�rst liudl. opl�st de Kongl. forordninger samt Hr. Stifftbefallingsmands befallinger, Sagden al forhen paa Beedstads ting ? ? ? Specificerede.\nDer nest Ko. Ma. Foeged Sr. Johan Helsings passerede b�xel sedel paa dend Kongl. Ma. tilh�rende gaard, nafnl. Kabstad, som effter affelding shylder til Ko. ma. 9 ml. med b�xel over 1 mlaug, at niude b�xel for end viider detz indhold. dat. Uduig d. 21 Martij 1709.\nOpl�st MadMe Anne Sl. ?id Borcis tingliusning ofuer hendis odelsgods her i Pr�stegieldet, hvor ved hun wil hafue? forboden ej noget at huggis af nogen Slag i timmer til nogen formaal, dat. Jillen den 4 Julj 1709.\nSammeledis opl�rst Hr. Capit R�mer? indgifne begier, om Stor Bierchen dregon qvarter, ? henf�res? gifuet? til ? som samme gaard til b�xel vil antage, f�rend tilkommende waar dat. ? den 12 Jullj 1709.\n1709 den 15. Julj blef holden ordinarie sageting paa Str�mnes ting med allmuen af Inder�ens fougderi ofuer v�rende Kongl. ma. Foeget Sr. Johan Helsing og ved tingbordet de 8te til f?dannet laugrettis m�nd, neml. Peder Vesvig, Jens Findes, Laurs Grande, Laurs Hindberg, Joen Langlj, Niels Vigen, Michel Marchhuus, og Andor Hindberg�fne.\nDer nest blef opl�st de Kongl. forordninger, Samt Nelt? Hr. Stiffamtmands befallinger saasom de av forie ting er Specificerede.\nIligemaade op��st H�ybemt. herris resolution, pa lensmand Niels Godhses. andragende, at hand shall niude udi told af foer mand 1 pund hafre, Dat. 3 Maj 1709. Opl�rst Ko. Ma foegets b�xelsedel, utsted til Rasmus Ols. paa en gaard h�ytbemelte Ko. Ma. tilh�rende Nafnl. Fluaae, Inholde effter affelding 12 ml med de vilchor i andre samme vidre indhold, Dat. 29. Martj 1709.� Sameledis Mag. Sebastian Vittes b�xelsedel till Ingbrit Gr�nisby udgiven paa en hans Beneficerede gaard nafnl. Vichen shylder 1 �re 18 ml. Dat. 13 Ap. 1709.� Noch Mag. Peder Lunds b�xelsedel til Jver Joens. paa en gaard i V�rann som shylder 7 �re, med vidre dentz indhold dat. Thrundhj. medio Ap. 1709.� Ligeledis opl�st� mons. Ebbe Castensens b�xelsedel til Simon Atlufs. paa 2 spand udj Hundstad, som Erich Olls. tilforn har bruget, dat. Hundstad d. 16. Martj 1709.\nSametid var instefnet Soldat Gabriel Grindberg for lejermaal f�rste gang med Giertrud Laursdaatter Hindberg, hand matte islutte, som effter den der om ugangne Kongl. allernaadigste forordning denne gang udstaar sin Straf, Saa og for Retten udsagd at hand med f�rste effter tilsager, Egter bem.te. Giertrud Laursdaatter, det og hendis fader Laurs Hindberg V�gren? tilstod, hvor for hun betaller hendis b�der effter loven halffue to ort.\nJfuer Toers. Gi�rf indstefnet for 2de lejermaal med Marit Olluffsdaatter tienende hos Hl. Jacob Weseltoft, som forhen ved 18 aars tid siden shall v�re passerit, bem:te Jver Toers. tiente den tid for Dragon ved Hr. Capit. Iver Mons. Compagnie, Som og til n�st? forige ting har v�ret indstefnt og til dette ting, forelagt at m�de, Ingen af forbem:te personer endnu denne gang m�der, men Capit des Armes Hans Sejerstad for Retten forklarlig tilstoed at samme Dragon har udstaaed hans straf Militarish gem�s?, fordisse 2de lejermaal Som tilstoed hand og at hand paa Hr. J�rgen Pedsjuis? vegne har annammet af frant? Marit Ollufsdaatter 4 rd i de b�der for ?dagt 2de begagne lejermaall, hvor med det shall v�re afsoned Effterdj hun den tid tiendte paa en Dragon gaard nafn. Kroghsthuus Saasom samme qvindfolch effter allmuens udsagn gandshe indtet shal v�re eiende. Og lovlag? til Sidste ting.\nEndnu hafde lensmanden ladet ved 2de m�nd laurs? indstefne Michel Klet, Johan Grindberg, Olle Gielsaas, Andor Ofuer Berg, for shyldsoferds for tielse? da seeniste ting her paa stedet var og ej framKom f�rend ved middags tiid, hvor ofuer fogden maatte leje andre foere folch, at f�ere Rettens middel her fra til Ytter�y, indstefnete b�nder m�tte og tilstoed stefningen, Saa og undshylder sig, at de ej for den da v�rende sterche Vejer Kunder framkomme, bad og at de denne gang, for bedre maatte forshaanis med l�ffte af sandhed ej effter af denne ? shar, fogden satte i Rette, at de burde ansees med br�it som for ulydighed, Mend for indf�rer? aarsager har disse indstefnte b�nder afsonnet det med fogden at en hver betaler for her 32 s.\nMons. Giert Ottes�n hafde, ved Olle Stoeraas og Peder Lildaas, lovl. ladet indstefne Soldat Olluf Olls. Berg, fordi hand strax effter forleden juull har undviget af sin tieniste fra hans brugende gaard Kl�fstad hvor hand tidend f�er? hafd ladet sig f�rst til tieniste paa et aar, bemt. Soldat Olle Berg m�tte i Rette, og stefningen tilstod, hafde ej andet at undshylde sig og sin tieniste med vigelse med, End hand sagde ej at kunde trifues der, men fra Mad eller �ll, eller noge andet hafde hand ej at klage, Monsr. Ottesen satte i Rette effter loven man vilde anseet heldst effterdi det er l�g hand effter Ko. Ma. Allernaad:te forordning b�r finne uden Soldath her imod b�r raabte sig paa at have 2de vidner hvor med hand agter at bevise at bemt hans forige huusbond hafde udsagt hannem af tienisten fordj hand ej var fridz til at arbeide, som den gang ej m�de, fragted Som ofuennid f�rte Soldat Olle Berg beraaber sig paa at hand till n�ste ting med vidner agter at bevise at hand er udsagt af hans tieniste paa Kl�fstad, Saa tillende Retten hannem det samt laugl. at effterkomme.\nEnd og hafde bemte Giert Ottes�n ladet indstefne Peder Kields. Berg, som hand shal hafue taget forindstefnte Soldat Olle Berg i tieniste uden laugl. afsheed fra hans forige husbond, gedagt ? effter? Med de same kaldsmand neml. Olluf Storaas og Peder Lildaas, Peder Kields. m�tte i Retten og tilstod stefningen at v�re laugl. forclarde og at hand ej hafde begiert? samme Soldat af tieniste saa lenge hand vilde tiene hans forige huusbond, men vidste ej andet end hand klar? fra den forige tieniste, Giert Ottes. paastoed at omm:te Peder Berg b�r indstilde effter lovens 3 boge 21 Capit 11 og 12 Avt, Men som denne Sag Dependerer af n�st forinste? J det de paaberaabte vidners man foreslaar? am? hand er udsagt af same tieniste, og af ? Saa beroer og her med til n�ste ting da de paa begge siider udf�rer Sagen ved Vidner laugl. som de b�st veed og Kand. Blef og samme tid til allmuen opbuden effter Hr. Capit Rand? shrifftlig ?, om nogen vil antage Storbierchen her paa Inder�en ved b�xel til brug og besiddelse.\nAO 1709 den 17. Jullj Blef ordin:e Sage- og shatteting holden med all muen af Ytter�ens Pr�stegield, paa ? ofuerv�rende Ko. Ma. Foeged Sr. Johan Helsing, Saa og ved tingbordet de 8te hiemlet? laugrettis m�nd, neml. Joen S�euig, Olle Baars. Gildberg, Bilde 25 nederst side 1��


HairLust - Magasinet Helse\nHer er du Forside / Samarbejdspartnere / HairLust\nKom dit fedtede hår eller hovedbund til livs\nRigtig mange mænd og kvinder døjer jævnligt med enten fedtet hår eller fedtet hovedbund, og dette kan der være mange årsager til. Uanset årsagen er det dog en irriterende problemstilling, som man er nødt til at tage hånd om, hvis man gerne vil det til livs.\nHer er der mange gode råd at hente, når man søger lidt rundt på nettet, men generelt handler det primært om at ændre nogle af de vaner, man har i badet. Man kan sagtens komme det fedtede hår eller den fedtede hovedbund til livs – men det kræver, at man arbejder med det på daglig basis.\nSkift til milde og naturlige hårprodukter\nNoget af det første, man bør gøre, hvis man har problemer med hår og hovedbund, er at skifte sine hårprodukter ud. Meget ofte betyder et fedtet hår eller en fedtet hovedbund, at den naturlige balance omkring hovedbunden er skubbet ud af kurs, og dette kan meget ofte tilskrives ens valg af shampoo og andre hårprodukter. Derfor bør man overveje at skifte sine hårprodukter ud, således at disse er mere naturlige og indeholder færre af de sæbestoffer, der kan være meget hårde ved håret.\nSærligt sæbestofferne i nogle shampooer får håret til at producere mange flere naturlige olier for at modvirke stofferne, der er med til at udtørre hovedbunden. Det er disse naturlige olier, der er med til at skabe fedtet hår, og derfor kan en mildere shampoo til fedtet hår være en god vej ud af problemet. Generelt handler det om at få balancen i hovedbunden tilbage, og her kan naturlige, milde produkter være oplagt at tage i brug.\nHerudover er det oplagt at introducere forskellige andre produkter til sit hverdagsliv, da effektiv beskyttelse af håret også er med til at afhjælpe problemer med fedt i hår og hovedbund.\nPlej hår og hovedbund hver eneste dag\nNår man har skiftet sine hårprodukter ud til nogle, der er meget mere naturlige for hovedbunden, så er næste skridt at sørge for intensiv pleje af både hår og hovedbund hver dag. Selvfølgelig bør man ikke vaske håret hver dag, da dette kan give andre problemer og få håret til at blive helt tørt. Her er det bare vigtigt, at man i det mindste bør sørge for at bruge f.eks. tørshampoo eller beskyttende hårprodukter fra HairLust alle de dage, hvor man ikke vasker sit hår. Intensiv pleje er et absolut must, hvis man gerne vil af med sit fedtede hår, og det kræver altså en indsats – produkterne kan ikke klare det alene.\nHvis man er i tvivl om, hvordan man skal pleje og passe sit hår, så er internettet heldigvis fyldt med gode råd og vejledning til dette. Der er masser af hjemmesider, der er dedikeret til at fortælle om sundt hår, og hvordan man opnår det, og så længe man bruger sine naturlige produkter, så er der intet galt i at konsultere disse hjemmesider. Her kan man også få inspiration til, hvordan håret kan sættes, så det sidder helt rigtigt, når man endelig er kommet af med det fedtede hår eller den fedtede hovedbund.