Rente- og gebyrfri finansiering af boligens efterisolering - Hotpaper - isolering med omtanke\napril 18 2017 0Kommentar\nSkrevet afClaus Mikkelsen IFinansiering, Isolering, Tilskud\nEfterisolering af din bolig er en af de bedste investeringer, du kan foretage, hvis du vil spare penge på dit varmebudget. Samtidig er det en investering, der hurtigt har tjent sig hjem. Overraskende nok giver det også god mening, at få finansieret efterisoleringen af din bolig – især hvis det kan gøres, uden at du skal betale renter.\nEn efterisolering af din bolig tjener sig hurtigt hjem i form af den besparelse, du opnår på varmeudgifterne fra dag et. Samtidig er det billigt at få efterisoleret huset – også fordi der netop i disse år er en række gode tilskudsmuligheder til energiforbedringer, ligesom håndværkerfradraget kan give et fradrag i form af arbejdslønnen til efterisoleringen.\nSå umiddelbart lyder efterisolering som en god investering – og det er det også. Men ikke nødvendigvis hvis du bruger af din opsparing, når du betaler regningen for efterisoleringen. For skal du først genetablere din opsparing, udsætter eller formindsker du den øjeblikkelige kontante gevinst, du får i form af en lavere varmeregning.\nLån til efterisolering uden renter\nLåner du derimod til efterisoleringen, er det kun de månedlige renteudgifterne, du skal trække fra din øjeblikkelige økonomiske gevinst ved isoleringen. For ved at få finansieret efterisoleringen kan den øjeblikkelige besparelse på varmeudgifterne være med til at betale for efterisoleringen allerede fra dag et.\nHer giver Hotpaper dig en fordelagtig mulighed for finansiering, der samtidig kan spare dig for renterne, hvis du fordeler betalingen over 12 måneder. Samtidig er der ingen gebyrer eller andre kreditomkostninger i forbindelse med finansieringen. Den er helt rente og gebyrfri.\nOprettelsesgebyr: 0,00 kr.\nSamlet kontogebyr: 0,00 kr.\nRente i lånets løbetid: 0,00 kr.\nSamlede kreditomkostninger: 0,00 kr.\nDet betyder, at du ikke kommer til at mærke udgiften til efterisolering på sammen måde, som hvis du havde lånt pengene i banken, taget et kviklån eller brugt din egen opsparing.\nDu få kort sagt både en mindre varmeregning og mere luft i økonomien på en og samme tid ved at lade Hotpaper finansiere din efterisolering!\nSådan foregår finansiering af efterisolering\nVælger du at få finansieret din efterisolering gennem Hotpaper, skal du følge disse fem trin:\nStart med at oplyse, at du ønsker, vi skal finansiere din efterisolering, så snart du beder os om et tilbud på isolering af din bolig.\nDerefter kommer vi ud og ser nærmere på din bolig og finder den bedste og mest effektive isolering til netop din bolig.\nInden for to hverdage modtager du et tilbud på finansiering af din isolering. I prisen har vi allerede fratrukket det tilskud til energiforbedring, som energiselskaberne udbetaler til efterisolering. Det indhenter vi på vegne af dig og trækker fra prisen på isoleringsarbejdet.\nAccepterer du tilbuddet, modtager du en ordrebekræftelse med angivelse af, hvornår vi kommer ud og foretager isoleringsarbejdet. Vi bestræber os på at have påbegyndt arbejdet inden for 20 arbejdsdage efter, du har accepteret finansieringstilbuddet.\nNår arbejdet er udført, fremsender vi en faktura, du kan bruge til at indhente håndværkerbidrag med. Samtidig modtager du oplysninger om, hvordan du skal indbetale de 12 månedlige afdrag i finansieringsaftalen.\nFinansieringsaftalen udbydes i samarbejde med Nordea Finans og fordrer en positiv kreditvurdering. Samtidig skal du være opmærksom på, at vi kun tilbyder finansiering af isoleringsarbejder på over 15.000 kroner.\nTags: Finansiering, Isolering


MIDLAN, skribent på MIDLAN ~ Side 2 af 2\nPosts By: MIDLAN\nPlakaten er klar og billetsalget er igang …\n10. januar 2018 By MIDLAN In MIDLAN Nyheder No Comments\nVi glæder os helt vildt! Du kan finde os på Facebook: https://www.facebook.com/Midlan-311276769383967/ Vi har en Facebook gruppe for deltagere, hvor der lige nu kører en afstemning om de sidste konkurrencer: https://www.facebook.com/groups/150370135615191/ Og du kan finde os på Discord: https://discord.gg/vG8xBDF KØB BILLET\nPlanlægningsmøde – Alt er på plads\n5. januar 2018 By MIDLAN In MIDLAN Nyheder No Comments\nGTR24h og Lillebælt Sport & Kultur har i dag holdt planlægningsmøde hvor vi har fået detaljerne på plads. Af vigtige beslutninger, der blev taget på mødet var blandt andet: Der bliver early bird billetter til en favorabel billigere pris frem til 31/1 2018 Der bliver forplejningsbilletter, hvor mad for hele weekenden er inkluderet Der bliver køligt soverum […]


Vegansk Chokoladekage Opskrift | Med Glasur - Altmad.dk\nVegansk Chokoladekage Opskrift | Med Glasur\nAf Gustav Hassert\nEn vegansk chokoladekage opskrift, som kan mindst lige så meget som de almindelige. Kagen er svampet, samtidig med at være luftig, og bruger endda en lækker glasur. Med denne glasur får du endnu mere smag til kagen.\nSelvom en chokoladekage med kærnemælk kan være noget helt specielt, er konsistensen af denne veganske kage ikke langt fra. Smagen er naturligvis lidt anerledes, men ikke på den dårlige måde.\nDu kan desuden også bruge en anden glasur end chokolade. Mange vælger at bruge en syrlig citronglasur, for at give kagen lidt syrlighed. Det kan være en god kontrast til den ellers søde smag.\n1 En nem chokoladekage som ikke er tør\n2 Vegansk Chokoladekage\n2.2 Sådan gør du\nEn nem chokoladekage som ikke er tør\nEn af de helt store fejltagelser folk begår, når de laver chokoladekage, er at den bliver tør. Af den ene eller anden grund, er dette blot en opskrift, som ofte bliver tør. Det er der imidlertid ingen grund til.\nMan kan nemlig nemt lave sin chokoladekage svampet og luftig. Det gælder for denne chokoladekage uden æg, men også mange andre. Jeg lavede fornylig en chokoladekage med kokos, som blev en stor succes.\nDisse kan endda nemt laves i veganske versioner. Når det kommer til tørre veganske kager, er dette ikke en af dem. Jeg har nemlig gjort mig særligt umage for at lave en kage, som er både svampet og luftig. Alt sammen uden at bruge animalske produkter.\n4.58 fra 7 stemmer\nNem vegansk chokoladekage med lækker glasur af chokolade. Det er en skøn vegansk kage opskrift, som kan bruges til enhver begivenhed, da ikke kun veganere er vilde med den.\nForb. tid10 min\nTilb. tid30 min\nSamlet tid40 min\nTags: banan chokoladekage, nem vegansk chokoladekage, vegansk, vegansk chokoladekage\nPortioner: 8 stykker\nForfatter: Gustav Hassert\n35 g Kakaopulver\n250 ml Vand Varmt.\n80 ml Solsikkeolie\n1 tsk Æbleeddike\n80 ml Chokoladeglasur (Rundt regnet)\nForvarm ovnen til 180 grader, almindelig ovn.\nI et fad på omkring 20×20 centimeter tilføjes hvedemel, sukker, kakaopulver, vaniljesukker, bagepulver og salt.\nHerefter tilføjes vand, solsikkeolie og æbleeddike. Bland disse sammen.\nKagen bages ved 18 grader, i 30 minutter.\nEfter kagen er afkølet tilføjes der et lag chokoladeglasur. Det er vigtigt at kagen er afkølet inden du tilføjer glasur.\nDenne veganske kage kan spises umiddelbart efter den kommer ud af ovnen. Hvis man ikke får spist det hele kan den desuden sættes på køl, eller fryses.\nGorillas Rabatkode 🎁 111 DKK Rabat med: GH670220\nKager til Kaffen | 9 Opskrifter på Nem Kage til Kaffe\nVafler Uden Mælk Opskrift | Dej til Belgiske Vafler\nTangsalat Opskrift | Japansk Wakame Tangsalat\nSmåkager Uden Æg Opskrift | Vaniljekranse til Jul\nJeg hedder Gustav Hassert og er manden bag Altmad, hvor du finder hundredvis af gode opskrifter på desserter, hovedretter og tilbehør. Du finder desuden også et væld af opskrifter som er baseret på bl.a. keto, veganisme og andre diæter. God fornøjelse med madlavningen.\nCopyright © 2022 Altmad.dk


Lørdag formiddag og alderstanker - Rosetid\nRikke 17. januar 2015 1 Comment\nLørdag formiddag. Børnene og jeg starter stille, netflix og ipads gør deres til at lørdags hyggen er intakt, selvfølgelig er vi alle iført den helt rette beklædning til sådan en formiddag, nemlig nattøj 🙂 Himlen bliver mere og mere mørk, havde tænkt vi skulle en tur i den lokale skov over middag. Men ikke i regn, så kommer eftermiddagen til at foregå med bagning af boller og hygge, måske med en bog på ynglingspladsen.\nMichael er på arbejde i dag, sådan er det nogen gange. Men jeg glæder mig stadig til han kommer hjem og er klar til weekend. Synes jeg savner ham, selvom jeg ser ham hver dag. Der er bare aldrig rigtig mulighed for de gode snakke og for tiden, hvor vi ligger i sofaen og nusser lidt. Men de sidste uger har også været ret crasy.\nVi har haft en dejlig uge. Den har været fyldt med gode mennesker, grin og en hel del fødselsdagsplanlægning. Men nu falder det hele mere og mere på plads, og jeg tror det bliver rigtig godt. Alligevel er man (i hvert fald jeg) altid lidt nervøs for, om en fest nu spænder ordentlig af. Er der mad nok? (det tænker alle kvinder vist, og der er ALTID nok ;-)) kan folk snakke sammen? opstår den der gode stemning som er et resultat af god stemning, god mad og ikke mindst god rødvin? 🙂 fungerer køkkenet? er der noget vi har glemt?\nSidste lørdag var jeg sammen med pigerne i vores BTN klub. Det var årets første “møde” og vi hyggede igennem. Efterhånden har vi set hinanden i noget der ligner 9 år på den måde, så vi kender hinanden ret godt og har fundet en plads med hinanden hvor tavshedspligt, dyb snak og høje grin er et virkelig godt mix i løbet af dagen. Sidste gang var ingen undtagelse. Da vi har et medlem, som i løbet af året bliver 40 år og hun viser sig at have lige så stor alderskrise som jeg. Faldt snakken en del på alder – hvad var det bedste årti? 20’erne, 30’erne eller 40’erne. 2 medlemmer fyldte 40 i 2013, så de kender jo 40’erne 😉 De var ikke i tvivl, 40’erne havde givet dem en helt anden ro og accept af tingenes tilstand. Må indrømme, at jeg blev lidt lettet over at høre ordet ro – for det er jo lige det jeg efterlyser og det Michael og jeg har så mange snakke om at skabe. Men hvad hjælper det, at hovedet har brug for ro, når kroppen sidder og trommer og skal VIDERE og det helst hurtigere end man egentlig er klar til… Måske bliver 40’erne gode?!\nHvad har været dit bedste årti so far?\nOne Reply to “Lørdag formiddag og alderstanker”\nPingback: Nøgleløs tirsdag og grå top - rosetid.dk\nPrevious Previous post: Sove i ske og kysse på sin mand\nNext Next post: 75 centimeter


Opryknings- eller nedrykningsspil? – Brønshøj-Husum Avis\n5. nov 2015, 12:07 - Sidst redigeret 2. nov 2015, 15:08\nOpryknings- eller nedrykningsspil?\nDet er det helt store spørgsmål inden efteråret sidste kamp på lørdag mod Hvidovre, der har sikret sig en plads i forårets oprykningsspil. En plads, som Brønshøj også kan sikre sig med minimum et point, efter at de i weekenden formåede, efter 33 års venten, at besejre AB i Gladsaxe.\nNetop den sejr kan give holdet den ekstra sjat selvtillid, der skal til, for at revanchere nederlaget på 1-3 til Hvidovre tidligere i sæsonen, men mens Brønshøj har alt at spille for, så er situationen lidt mere vanskelig for Hvidovre, da en sejr til dem, faktisk kan betyde, at de tager færre point med over til forårets kampe. Men alt det er spekulation, og Brønshøj skal bare spille deres eget spil, uden at bekymre sig om de andres kampe, da de selv kan afgøre det.\nFørste kamp mod Hvidovre endte som bekendt med et 1-3 nederlag, hvor Brønshøj spillede den vel nok dårligste halve time i meget lang tid, hvilket Hvidovre formåede at straffe med 3 mål på bare 27 minutter, men Brønshøj har vist rigtig gode takter de seneste kampe, mens Hvidovre har været lidt mere rusten.\nMens Brønshøj havde en succesoplevelse i weekenden, så måtte Hvidovre for anden gang i sæsonen går fra banen, mod Avarta, med nul point, og samtidig blive reduceret til 10 mand, da Mads Rønne så rødt i kampens slutfase, så er nu misser opgøret mod Brønshøj.\nInden kampen vil der blive afholdt den traditionsrige Hvepsetour, der starter kl. 12.30, hvor 20 deltagere, i en time, vil trampe på livet løs, for at indsamle penge til Brønshøj Boldklub. Fodboldkommentator Carsten Werge vil være løbsspeaker ved arrangement.\nMen der venter uden tvivl et spændende opgør mellem de to hold, og vi håber, at rigtig mange vil tage turen ud til Tingbjerg Idrætspark for at støtte holdet, hvor der også blive trukket lod mellem to billetter til EM-kvalifikationskampen mellem Danmark og Sverige, der spilles d. 17. november.


Polo til herrer åndbar | Spreadshirt\n20 % rabat på alle varer Slutter om:15:15:48 Indløs din kode Rabatkuponkode aktiv\nPolo til herrer åndbar\nValgte farve: sort/rød\nHer kommer en ægte teamplayer. Sportspoloen giver dit team lige præcis det ekstra touch. Luftig nok til at køle jer ned, selv når det går hedt til på banen. Og når temperaturen falder er poloen genial i en lag-på-lag-kombi, så I kan holde varmen.\n4.7 223 Bedømmelser\nMeget let polo, velegnet til en varm sommerdag\nFed polo. Ville være super hvis man kunne få samme model bare som t.shirt. :-)\nFøles som helt fin kvalitet.


Vedtagne tekster - Torsdag den 25. marts 2010 - Den økonomiske og finansielle krises følger for udviklingslandene og udviklingssamarbejdet - P7_TA(2010)0089\nDen økonomiske og finansielle krises følger for udviklingslandene og udviklingssamarbejdet\nEuropa-Parlamentets beslutning af 25. marts 2010 om den økonomiske og finansielle krises følger for udviklingslandene og udviklingssamarbejdet (2009/2150(INI))\n– der henviser til G20-topmødet i Pittsburgh den 24.-25. september 2009 og G20-topmødet i London den 2. april 2009,\n– der henviser til G8-topmødet i L'Aquila, Italien, den 8.-10. juli 2009,\n– der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000, der fastlægger millenniumudviklingsmålene (MDGs) som målsætninger fastsat i fællesskab af det internationale samfund, bl.a. med henblik på udryddelse af fattigdom og sult,\n– der henviser til »The European Consensus on Development(1)\nog EU's adfærdskodeks om komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitik(2)\n– der henviser til Monterreykonsensussen vedtaget på den internationale konference om finansiering af udvikling i Monterrey, Mexico, den 18.-22. marts 2002,\n– der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivisering og Accrahandlingsplanen,\n– der henviser til rapporten fra Den Internationale Valutafond (IMF) med titlen »The Implications of the Global Financial Crisis for Low-Income Countries‐An Update« offentliggjort i september 2009,\n– der henviser til IMF-rapporten med titlen »Global Economic Outlook - Sustaining the Recovery« offentliggjort i oktober 2009,\n– der henviser til IMF-rapporten med titlen »World Economic Outlook Update« offentliggjort i januar 2010,\n– der henviser til beretningen fra Verdensbanken med titlen »Protecting Progress: The Challenge Facing Low-Income Countries in the Global Recession« offentliggjort i september 2009,\n– der henviser til beretningen fra Verdensbanken med titlen »Global Development Finance: Charting a Global Recovery 2009«, der blev offentliggjort i juni 2009,\n– der henviser til beretningen fra Verdensbanken med titlen »Global Economic Prospects - Crisis, Finance and Growth« offentliggjort i januar 2010,\n– der henviser til Den Årlige Europæiske Beretning om Udvikling med titlen »Overcoming Fragility in Africa - Forging a New European Approach« offentliggjort i oktober 2009,\n– der henviser til rapporten udarbejdet af konsulentfirmaet HTSPE med titlen »The Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach« for Kommissionen og offentliggjort i oktober 2009,\n– der henviser til rapporten fra FN's arbejdsgruppe om millenniumudviklingsmålene »MDG Gap Task Force« med titlen »Strengthening the Global Partnership for Development in a Time of Crisis« offentliggjort i september 2009,\n– der henviser til UNCTAD's rapport med titlen »Trade and Development Report, 2009« offentliggjort i september 2009,\n– der henviser til UNCTAD-rapporten »The Least Developed Countries Report 2009: The State and Development Governance«,\n– der henviser til sin beslutning af 26. november 2009 om topmødet i FAO og fødevaresikkerhed(3)\n– der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2009 om følgerne af den internationale finansielle og økonomiske krise for udviklingslande og udviklingssamarbejde(4)\n– der henviser til sin høring om den globale finanskrises virkninger for udviklingslandene og udviklingssamarbejdet, der fandt sted den 10. november 2009, og især til professor Guttorm Schelderups bidrag om illegale pengestrømme og skattely,\n– der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2009 om G20-topmødet i Pittsburgh den 24. og 25. september 2009(5)\n– der henviser til sin beslutning af 25. marts 2009 om årsberetningerne for 2007 fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)(6)\n– der henviser til sin beslutning af 16. februar 2006 om det nye finansielle instrument i forbindelse med millenniumudviklingsmålene(7)\n– der henviser til den fælles beslutning om finanskrisens følger for AVS-landene, som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 3. december 2009 i Luanda, – der henviser til Domstolens afgørelse af 6. november 2008 om det retlige grundlag for afgørelse 2006/1016/EF(8)\n– der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet(9)\n– der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 5. april 2005 om nye kilder til udviklingsfinansiering: en undersøgelse af mulighederne (SEK(2005)0467),\n– der henviser til konklusionerne fra mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 18.-19. maj 2009 om støtte til udviklingslandene med henblik på overvindelse af krisen,\n– der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 15. september 2009 med titlen »Udviklingspositiv politikkohærens - politikrammer for en EU-dækkende strategi« (KOM (2009)0458) og til konklusionerne fra mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 17. november 2009 om udviklingspositiv politikkohærens og den operationelle ramme for bistandseffektivitet,\n– der henviser til FN's konference om den internationale finansielle og økonomiske krise og dens følger for udviklingen og til vedtagelsen af resultatet af konferencen i FN's generalforsamling med resolution 63/303 af 9. juli 2009,\n– der henviser til konferencen om nyskabende finansiering i Paris den 28.-29. maj 2009 og den internationale konference om udviklingsfinansiering i Doha den 28. november -2. december 2008,\n– der henviser til henstillingerne fra formanden for FN's ekspertudvalg vedrørende reformer af det internationale monetære og finansielle system offentliggjort i marts 2009,\n– der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0034/2010),\nA. der henviser til, at nye vækst- og udviklingsøkonomier oplevede en vækst på kun 2,1 % i 2009 sammenholdt med en vækst på 6,1 % i 2008,\nB. der henviser til, at den globale handel med varer forventes at falde med 17 % i 2009, mens investeringer i handel og infrastruktur aftager som følge af kreditstramningen, og der henviser til, at de mindst udviklede lande er blevet særligt hårdt ramt af krisen,\nC. der henviser til, at de internationale finansieringsinstitutioner gør deres yderste for at opfylde udviklingslandenes behov og vil stå over for alvorlige lånebegrænsninger, medmindre der rejses mere kapital,\nD. der henviser til, at den globale krises indvirkning på mellemindkomstlande ikke bør ignoreres,\nE. der henviser til, at den mangelfulde lovgivning, overvågning og kontrol med finanssektoren samt manglerne ved de indførte redskaber til overvågning og hurtig varsling samt visse politikker ført af internationale finansieringsinstitutter har forårsaget og fremskyndet en systemisk krise af globale dimensioner, der kræver en omarbejdning af de eksisterende paradigmer, der bør omfatte international kompensation og fordeling af byrderne,\nF. der henviser til, at skattely, som tilbyder et sted at skjule penge, tilskynder til at undergrave god regeringsførelse, især med hensyn til beskatning og retsstatsprincipperne; der henviser til, at de illegale kapitalstrømme fra udviklingslandene skønnes til at udgøre 641-941 mia. USD, hvilket rundt regnet er ti gange så meget som den globale udviklingsbistand,\nG. der henviser til, at korruptionen på verdensplan efterhånden er nået op på 50 mia. amerikanske dollars ifølge Transparency Internationals beretning for 2008, hvilket svarer til næsten halvdelen af de samlede ODA'er og de nødvendige investeringer for at sikre målene med hensyn til drikkevand og folkesundhed,\nH. der henviser til, at Den Europæiske Union er den største bistandsdonor, idet EU tegner sig for ca. 60 % af den globale bistand i 2008, og at Kommissionen skønner, at der vil være et underskud på 22 mia. USD i forhold til de oprindelige løfter om officiel udviklingsbistand (ODA) i 2009,\nI. der henviser til, at nedgangen i de udviklede økonomiers indtægter, som skyldes den globale krise, uundgåeligt vil føre til et fald i den officielle udviklingsbistand (ODA) på et tidspunkt, hvor ekstern bistand er af største betydning for udviklingslandene,\nJ. der henviser til, at alle EU-løfter (99 %) faktisk er fra eksisterende tilsagn; at 8,8 mia. fremskyndes, således at der er fare for, at der i de kommende år vil være mindre udviklingsbistand til rådighed af bistanden i de kommende år;\nK. der henviser til, at en europæisk løsning til forbedring af bistandseffektiviteten kunne medføre en effektivitetsgevinst på mellem 3 og 6 mia. euro om året for perioden 2010-2015,\n1. er yderst bevidst om, at der i de sidste to år har været en række globale kriser (fødevare-, energi-, klima-, finans-, økonomiske og sociale kriser), der har alvorlige virkninger for industrilandene og de nye vækstøkonomier, men ødelæggende konsekvenser for de fattige befolkningsgrupper i udviklingslandene, idet over 200 millioner arbejdstagere er udsat for ekstrem fattigdom verden over, og mere end en sjettedel af verdens befolkning lider af hungersnød;\n2. understreger, at EU er forpligtet til at hjælpe udviklingslandene med at tackle de byrder, der er forbundet med den globale økonomiske krise og klimaforandringerne, som de er uden skyld i; opfordrer i denne forbindelse indtrængende medlemsstaterne til fuldt ud at opfylde deres ODA-tilsagn til udviklingslandene;\n3. opfordrer til et fornyet engagement i bestræbelserne på at nå millenniumudviklingsmålene i 2015 og opfordrer til en udvidet koordineret indsats med udsigt til revisionen af millenniumudviklingsmålene i 2010; opfordrer alle medlemsstater til at give den størst mulige støtte til FN's topmøde om millenniumudviklingsmålene i 2010 og opnå enighed om en fælles holdning hertil;\n4. opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at opfylde deres ODA-løfter både på bilateralt og multilateralt niveau;\n5. opfordrer medlemsstaterne til at øge omfanget af ODA for at opfylde deres fælles mål med en ODA/bruttonationalindkomst-andel på 0,56 % inden 2010 og målet med 0,7 % ODA/BNP for 2015; opfordrer endvidere til, at de intensiverer deres bestræbelser på at forbedre effektiviteten af bistanden ved gennemførelse af Pariserklæringen og Accra-handlingsplanen ved bedre at koordinere deres indsats med hinanden, ved at forbedre støttemekanismernes forudsigelighed og holdbarhed, ved at fremskynde leveringen af bistanden, ved at fortsætte afbindingen af bistanden samt ved at øge bistandsmodtagernes optagelseskapacitet; støtter det nye internationale initiativ med henblik på gennemsigtighed i bistanden, som sigter mod at forbedre bistandsoplysningernes tilgængelighed og derved øge dens legitimitet og muligheden for at sikre sig, at den anvendes på den mest effektive måde for at bekæmpe fattigdom; opfordrer alle medlemsstater, som endnu ikke har tilsluttet sig dette initiativ, til at gøre det;\n6. understreger, at selvom opfyldelsen af ODA-løfterne er nødvendig, er det stadig ikke tilstrækkeligt for at klare udviklingssituationen, og gentager sin opfordring til Kommissionen om aktivt at fremme de allerede eksisterende innovative udviklingsfinansieringsinstrumenter og om snart at finde nye finansieringskilder;\n7. bemærker med bekymring faldet i den officielle udviklingsbistand til folkesundhed, navnlig til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, som er afgørende for opfyldelse af millenniumudviklingsmålene; påpeger, at en sund og stærk arbejdsstyrke er en forudsætning for økonomisk udvikling;\n8. opfordrer Kommissionen til at presse på med reformen af det internationale udviklingssamarbejde;\n9. understreger, at den igangværende reform af den internationale bistandsarkitektur ikke bør resultere i en tilbagegang i forhold til hvad der hidtil er opnået, hvad angår udvikling, og at den ikke må blive et røgslør for medlemsstater, der prøver at svigte deres løfter;\n10. er af den opfattelse, at udviklingsbistandens størrelse alene ikke giver tilstrækkeligt grundlag for at bedømme effektiviteten og nyttevirkningen af EU's udviklingstiltag;\n11. er af den opfattelse, at den vigtigste prioritet fortsat bør være at overvinde den finansielle og økonomiske krise;\n12. understreger behovet for fortsat at yde bistand og hele tiden at tilpasse den til nye realiteter og omstændigheder;\n13. understreger, at den globale økonomiske krise har skabt behov for et forbedret udviklingssamarbejde, både hvad angår kvantitet og kvalitet;\n14. understreger, at kreditklemmen, den usikkerhed, der er affødt af den negative økonomiske spiral, og faldet i den internationale handel, investeringer og overførsler fra migrantarbejdere har været de kanaler, hvorigennem krisen er blevet overført fra de industrialiserede lande til udviklingslandene, og at EU på alle disse områder må vedtage initiativer og gøre sig gældende på den internationale scene på en samordnet, vidtfavnende og sammenhængende måde;\n15. opfordrer Rådet og Kommissionen til, når de overvåger deres udviklingspolitikker og -instrumenter, også at sørge for at minimere utilsigtede konsekvenser for udviklingslandenes økonomier, som f.eks. øget afhængighed af udviklingsbistand med negative følger for vækst, lønninger og beskæftigelse og fremkomst af illegal afpresning og korruption;\n16. opfordrer Rådet og Kommissionen til at forbedre koordinationen af det bilaterale og multilaterale udviklingssamarbejde, da mangler på dette område er en af de hovedfaktorer, der undergraver udviklingsbistandens effektivitet;\n17. anerkender, at den mangelfulde lovgivning, overvågning og kontrol med finanssektoren samt visse politikker ført af internationale finansieringsinstitutter har vist sig ude af stand til at afbøde krisen, idet de i stedet har forstærket dens negative virkninger; understreger, at indførelsen af sådanne betingelser drastisk har reduceret udviklingslandenes muligheder for at reagere på den økonomiske afmatning ved at vedtage foranstaltninger med skattelettelser;\n18. understreger, at der skal tilvejebringes en storstilet reaktion på den økonomiske og finansielle krise, at ingen finansiel institution, intet markedssegment eller nogen jurisdiktion må undtages fra regulering eller tilsyn, og at gennemskuelighed og ansvarlighed hos alle parter skal udgøre hjørnestenen i en ny type international finansiel forvaltning;\n19. bifalder på den ene side de forbedrede lånefaciliteter for lavindkomstlande, som IFI'erne giver adgang til, hvor der lægges mere vægt på at stille midler til rådighed for de fattigste, på fattigdomsbekæmpelse og på understøttelse af væksten i udviklingslandene; udtrykker dog stor bekymring for risikoen for og truslen om en forøgelse af udviklingslandenes gæld og en ny krise i gældens levedygtighed; og opfordrer regeringerne til meget hurtigt at reformere de internationale finansieringsinstitutter;\n20. anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden af at gennemføre Verdensbankens forslag om en sårbarhedsfond, der skal finansiere fødevaresikkerhed, social sikring og menneskelig udvikling;\n21. opfordrer G20-landenes ledere til ufortøvet at skride til handling for at realisere det løfte, de afgav på topmødet i Pittsburgh i september, om at reformere den globale udviklingsarkitektur og som led heri flytte mindst 5 % af IMF-kvoteandelene til nye vækst- og udviklingsøkonomier og mindst 3 % af Verdensbankens aktier med stemmeret til udviklingslande og overgangslande;\n22. understreger, at det er nødvendigt med en reform af den globale økonomiske styring for at sikre udviklingslandene en bedre repræsentation i beslutningsforaene; foreslår i denne forbindelse at udvide G20 med mindst én repræsentant for udviklingslandene, særlig for de mindst udviklede lande, som kunne være formanden for G77;\n23. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til særligt at lægge vægt på at fremme og beskytte anstændigt arbejde samt på bekæmpelse af diskrimination på grund af køn og børnearbejde ved i dette øjemed at følge anbefalingerne fra Den Internationale Arbejdsorganisation, hvis rolle bør øges;\n24. understreger nødvendigheden af at gå over til et internationalt forvaltningssystem, som beskytter de svageste mennesker og lande, navnlig dem der er hårdest ramt af krisen, og som har ineffektive eller slet ingen sikkerhedsnet;\n25. tager til efterretning, at IMF's medlemskab har godkendt tildelingen af 250 mia. USD særlige trækningsrettigheder (SDR), og at kun 18 mio. USD særlige trækningsrettigheder vil gå til udviklingslande; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og det internationale samfund til at undersøge Soros-forslaget om, at de velstående lande bør stille deres SDR til rådighed for en fond for globale offentlige goder såsom kampen imod klimaændringer og fattigdomsbekæmpelse;\n26. opfordrer Rådet og Kommissionen til at træffe foranstaltninger for at tilvejebringe den stigning i støtten til de internationale finansielle institutioner, som der blev opnået enighed om på G20-topmødet;\n27. anmoder Rådet og Kommissionen om at gøre sig til fortaler for en ambitiøs reform af IMF.\n28. opfordrer til et stærkere makroøkonomisk samarbejde inden for G-20, en stærkere rolle for FN-systemet og en reform at de internationale finansielle institutioner med henblik på at sikre en koordineret reaktion på krisen og dennes virkninger i udviklingslandene;\n29. beklager, at den finansielle sektor ikke fuldt ud har draget konsekvenserne af denne krise uden fortilfælde, til trods for at den har nydt godt af omfattende redningsaktioner fra statslig side; bifalder i denne forbindelse det løfte, som G20-lederne afgav på topmødet i Pittsburgh i september 2009, om at sikre, at den finansielle sektor kompenserer for de omkostninger ved krisen, som skatteydere, andre borgere og offentlige tjenester i såvel de udviklede økonomier som udviklingslandene har måttet bære;\n30. er overbevist om, at en beskatning af banksystemet for at finansiere en indskudsforsikring eller en saneringsfond ville være et rimeligt bidrag fra finanssektoren til den globale sociale retfærdighed; slår også til lyd for en international afgift på finansielle transaktioner for at gøre det samlede skattesystem mere retfærdigt og skabe yderligere ressourcer til at finansiere udvikling og globale offentlige goder, herunder tilpasning af udviklingslandene til klimaændringen og afbødning af dens virkninger;\n31. opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge en meddelelse om, hvordan en afgift på internationale finansielle transaktioner bl.a. kan bidrage til opfyldelse af millenniumudviklingsmålene, rette op på de globale ubalancer og fremme bæredygtig udvikling i hele verden;\n32. anmoder om, at IMF med henblik på det næste G-20-møde udarbejder en rapport om det bidrag, det finansielle system skal yde for at betale for de byrder, der er forbundet med de forskellige regeringstiltag, med henblik på at undersøge alle de direkte og indirekte byrder, der er blevet pålagt de offentlige finanser, og navnlig deres indvirkning på udviklingslandenes budgetter;\n33. konstaterer med stor bekymring, at udviklingslandene forventes at overvinde et finansielt underskud på 315 mia. USD i 2010, og at en forøgelse af skattetrykket i de mest sårbare lande vil sætte 11,6 mia. USD, der bruges på uddannelse, sundhed, infrastruktur og social beskyttelse, på spil; finder det derfor passende at undersøge grundlaget for en aftale med kreditorlande om indførelsen af et midlertidigt moratorium eller annullering af gæld for de fattigste lande, for at gøre det muligt for dem at gennemføre konjunkturdæmpende skattepolitikker, der kan afbøde de alvorlige virkninger af krisen; foreslår, at der gøres bestræbelser på at fremme ordninger med henblik på gennemsigtig gældsvoldgift;\n34. bifalder medlemsstaternes initiativ med at gennemføre frivillige afgifter på luft- og søtransportemissioner for at bidrage til finansiering af omkostningerne ved nedbringelse af og tilpasning til klimaændringerne i udviklingslandene og opfordrer alle medlemsstater til at overveje at indføre tilsvarende afgifter;\n35. opfordrer i overensstemmelse med sin beslutning af 21. oktober 2008 medlemsstaterne og Kommissionen til inden for rammerne af Den Europæiske Unions ordning for handel med emissioner at blive enige om at afsætte mindst 25 % af indtægterne fra auktionering af carbonemissionstilladelser for med offentlige investeringer effektivt at støtte udviklingslandene i bestræbelserne på at klare klimaændringerne;\n36. anmoder Kommissionen og EU's medlemsstater om at støtte ethvert tiltag til bekæmpelse af klimaændringerne, som udviklingslandene er de første til at lide under, og i denne forbindelse forstærke teknologioverførslerne på passende vis;\n37. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at rette yderligere opmærksomhed på forholdet mellem miljøkrise og underudvikling og opfordrer dem indtrængende til at gøre bæredygtig udvikling og »grøn udvikling« til strategiske prioriteter for EU; opfordrer indtrængende EU til at stille yderligere midler til rådighed for bestræbelserne på at bekæmpe klimaændring i udviklingslandene, idet der også tages hensyn til det voksende antal miljøflygtninge;\n38. glæder sig over Rådets tilsagn fra oktober 2009 om ikke at underminere 2015-målene med hensyn til bekæmpelsen af klimaforandringerne; opfordrer indtrængende Rådet til snarest muligt og inden for rammerne af Københavnsmødets konklusioner og de kompromisser, der er opnået blandt G20-landene, at nå til enighed om faste finansielle forpligtelser, der sætter udviklingslandene i stand til at klare de forværrede klimaforhold og sikre, at den bistand, der er behov for som følge af den økonomiske krise, ikke fører til, at de igen synker ned i overdreven ekstern gældsætning;\n39. understreger den centrale betydning af indvandres pengehjemsendelser som kapitalstrømme, der direkte tilflyder målbefolkningerne i udviklingslandene, der hurtigt kan anvende disse penge til at dække presserende behov; opfordrer medlemsstaterne og modtagerlandene til at lette overførslen af pengehjemsendelser og arbejde på at reducere omkostningerne i forbindelse hermed;\n40. bifalder G8-ledernes løfte afgivet på topmødet i L'Aquila, Italien, i juli 2009 om at reducere omkostningerne ved pengehjemsendelser fra 10 % til 5 % inden for 5 år; mener, at øget markedskonkurrence og bredere rammebestemmelser er væsentlige foranstaltninger til at lette omkostningerne forbundet med pengehjemsendelsestransaktioner, idet man samtidig fremskynder anvendelsen af nye teknologier og fremmer finansiel inklusion af de fattige i udviklingslandene;\n41. støtter skabelsen af offentlig-offentlige og offentlig-private initiativer for udvikling, baseret på offentlig ledelse med støtte fra private donorer, og som er i overensstemmelse med partnerlandenes prioriteter, som et middel til at øge ansvarlig og bæredygtig direkte investering i udviklingslandene og lette overførsel af teknologi;\n42. minder om civilsamfundsorganisationernes, de lokale myndigheders og det decentraliserede samarbejdes afgørende rolle i forvaltningen af den økonomiske krises følger og udviklingsprocessen; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om at gøre decentralisering til en målsektor for den europæiske finansielle bistand til udviklingslandene;\n43. bifalder godkendelsen af »sårbarheds-FLEX«-mekanismen til understøttelse af AVS-landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet i bestræbelserne på at klare de sociale følger af krisen og opfordrer til, at midlerne udbetales hurtigt; understreger dog endnu en gang sin bekymring for, hvordan Kommissionen i de kommende år vil udfylde de finansieringsmæssige huller, der skyldes fremskyndelse af budgetstøtten;\n44. anser handel for at være en vigtig drivkraft bag økonomisk vækst og fattigdomsbekæmpelse i udviklingslandene og opfordrer EU og medlemsstaterne til at sætte deres internationale indflydelse ind på at sikre, at udvikling forbliver et hovedpunkt i forhandlingerne i Doha-runden, og at denne ender med en vellykket, fair og udviklingsorienteret afslutning, idet EU-bistanden på området for handelspolitik i højere grad rettes mod fattigdomsbekæmpelse;\n45. understreger, at EU i henhold til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal sørge for, at dens politik for handel, sikkerhed, indvandring, landbrug osv. fungerer på sammenhængende vis for på den ene side at begunstige udviklingslandene og for på den anden side at fremme et internationalt handels- og finanssystem, som er rimeligt og udviklingsorienteret;\n46. minder på ny om, at princippet om udviklingsvenlig politikkohærens (PCD), der er anført i traktaten, er et nøglekoncept for opfyldelse af millenniumudviklingsmålene; opfordrer ligeledes indtrængende EU til at udvikle en handelspolitik, der er sammenhængende og i overensstemmelse med 2015-målene; opfordrer til udarbejdelse af solide retlige mekanismer til at sikre, at EU holdes ansvarlig for sine forpligtelser med hensyn til politikkohærens;\n47. ønsker en bedre sammenhæng mellem EU's udviklingsbistand og de øvrige politikker; bemærker, at for eksempel markedsføring af EU-subsidierede landbrugsprodukter kan vanskeliggøre, at der skabes sunde markeder for fattige lokale landbrugeres produkter, og dermed kan neutralisere bestræbelserne i de projekter, som har til formål at styrke det lokale landbrug;\n48. er overbevist om, at en afbalanceret, fair og udviklingsorienteret afslutning på Doha-runden vil bidrage til den økonomiske genopretning efter krisen samt til fattigdomsbekæmpelse i udviklingslandene, skabelse af job af god kvalitet og nedbringelse af forbrugerpriserne; er derfor dybt bekymret over de manglende fremskridt i forbindelse med forhandlingerne under Doha-runden;\n49. påpeger, at der for at opnå større finansiel stabilitet og en forbedret funktion af det globale handelssystem inden for WTO er behov for fremskridt i retning af et nyt internationalt monetært og finansielt system baseret på multilaterale bestemmelser, som behandler udviklingslandenes særlige problemer, og som falder inden for FN-rammen;\n50. erindrer om, at strategien for handelsstøtte sigter mod at hjælpe udviklingslandene og de mindst udviklede lande med at forhandle, gennemføre og udnytte handelsaftaler, udbygge deres handel og fremskynde fattigdomsbekæmpelse; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre, at forpligtelserne vedrørende et fælleseuropæisk mål på 2 mia. euro om året inden 2010 opfyldes; anmoder Kommissionen om at fremlægge detaljerede oplysninger og tal vedrørende de budgetposter, der vil blive anvendt til finansiering af handelsrelateret bistand og handelsstøtte (foruden budgetpost 20 02 03) og til al finansiering af handelsstøtte, der stammer fra EU-budgettet;\n51. bekræfter, at de økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA) skal være udformet som et redskab til at fremme udvikling og ikke kun bør anses for blot at være internationale handelsredskaber; opfordrer indtrængende Kommissionen til at arbejde i retning af en hurtig afslutning på forhandlingerne, idet der tages hensyn til den måde, hvorpå ØPA-bestemmelserne kan indvirke på AVS-landenes evne til at klare krisen;\n52. bemærker, at det kraftige fald i mange udviklingslandes, navnlig de mindst udviklede landes, eksportindtægter har reduceret væksten og udviklingen i syd; opfordrer Kommissionen til – ved forhandling og gennemførelse af handelsaftaler, navnlig de økonomiske partnerskabsaftaler – at styrke sammenhængen i EU's udviklingspolitik og bl.a. fremme anstændigt arbejde, velfærd og jobskabelse samt sikre tilstrækkelig asymmetri og overgangsperioder i forbindelse med handelsforpligtelserne samt overholdelse af hvert enkelt lands prioriteter og passende høring af nøgleaktører og civilsamfundet;\n53. er af den opfattelse, at udviklingslande, som i særlig grad er afhængige af udviklingsbistand, og som i høj grad er eksportorienterede, indtil videre er blevet hårdest ramt af krisen, eftersom de finansielle strømme fra nord til syd i stigende grad tørrer ud, og mange udviklingslandes indenlandske markeder er for svage til at opveje den faldende eksport;\n54. anmoder Kommissionen om at vurdere AVS-landenes eksportafhængighed og dennes forenelighed med udviklingsmålene i landestrategidokumenterne;\n55. noterer sig aftalen om den globale handelspræferenceordning (GSTP), en mekanisme der er etableret af 22 udviklingslande med henblik på at nedbringe afgifter og andre eksporthindringer for varer, der udveksles mellem disse lande, i et forsøg på at fremme handelen mellem landene i syd og gøre den mere uafhængig af uro på verdenshandelsmarkederne.\n56. mener, at protektionisme ikke er noget effektivt svar på krisen, og understreger sin opfordring til EU om at gøre sin del ved at nedbringe EU's handelshindringer og handelsforvridende støtte, der har været til så stor skade for udviklingslandene;\n57. mener, at EU's udviklingspolitik bør respektere både EU's og udviklingslandenes interesser, og at gensidig åbning af markederne ikke bør opnås på bekostning af den økonomiske stabilitet i udviklingslandene, og kræver derfor passende tilsyns- og reguleringsrammer; anmoder Kommissionen, Rådet og EIB om at prioritere tilvejebringelse af mikrokreditfinansiering til SMV'er og smålandbrugere i udviklingssamarbejdet og derved fremme bæredygtige regionale økonomiske strukturer;\n58. opfordrer Kommissionen til at sikre, at den vil træffe foranstaltninger for at opfylde sine langsigtede udviklingsmål, samtidig med at den forbereder vedvarende udviklingsbistand og humanitær bistand i den periode, hvor udviklingslandene er særlig tynget af krisens byrder;\n59. understreger, at den finansielle krises omfang, dybde og kompleksitet afspejler den manglende forbindelse mellem udviklingen af hhv. finanserne og realøkonomien samt eksistensen af stigende globale ubalancer og forværrede miljømæssige problemer på jorden, som der må rådes bod på for at få det økonomiske system ind på vejen til global bæredygtig udvikling;\n60. udtrykker stor bekymring for, at den negative virkning af skattely kan udgøre en uoverstigelig hindring for den økonomiske udvikling i de fattige lande, idet de underminerer andre landes suverænitet, skader finansmarkedernes effektivitet og forringer ressourceallokeringen, undergraver de nationale skattesystemer og øger omkostningerne ved beskatning, idet de skaber incitamenter til at begive sig ud i økonomisk kriminalitet og skader den private indkomst, god regeringsførelse og økonomisk vækst og således forhindrer udviklingslandene i at investere i uddannelse, social sikring og menneskelig velfærd;\n61. understreger, at skattely og off-shore-centre tilskynder til skatteunddragelsesstrategier (f.eks. ukorrekt prisfastsættelse på overførsler), skatteunddragelse og ulovlig kapitalflugt; understreger navnlig, at skattesvig i udviklingslandene fører til et årligt tab af skatteindtægter svarende til ti gange det beløb, der tilføres i udviklingsbistand fra de industrialiserede lande; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at gøre kampen mod skattely, skatteunddragelse og illegal kapitalflugt fra udviklingslandene til en af deres højeste prioriteter; gentager i denne forbindelse sin overbevisning om, at automatisk udveksling af oplysninger bør udbredes globalt og gennemføres inden for en flerårig ramme;\n62. bemærker, at der er dusinvis af skattely rundt om i verden, der sågar benyttes af nogle OECD-baserede selskaber for at undgå at betale skatter og afgifter til de udviklingslande, hvor de har indbringende aktiviteter, eller til deres hjemlande; anmoder Kommissionen om at aflægge beretning om, hvordan automatisk informationsudveksling kan udbredes globalt, og hvordan der kan gennemføres sanktioner mod usamarbejdsvillige skattely og disses brugere samt om, hvordan afrapportering på landebasis om overskud og betalt skat kan gøres til en regel for transnationale selskaber i EU;\n63. anerkender, at aftaler om udveksling af skatteoplysninger hverken fjerner de skadelige strukturer med isolerede skattesystemer eller manglen på offentlige registre eller styrker regnskabsaflæggelse, revision eller bevarelse af optegnelser; bifalder de skridt, G20 og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har taget med henbik på bekæmpelse af skattely, men konstaterer og beklager, at de indførte kriterier, aftaler om udveksling af skatteoplysninger og eksisterende procedurer ikke vil være tilstrækkelige til at bekæmpe problemet med skattely og illegale pengestrømme; opfordrer OECD, G20 og EU til at vedtage mere stringente kriterier for identifikation af skattely og til at arbejde på en internationalt bindende multilateral aftale om automatisk udveksling af skatteoplysninger, der omfatter modforanstaltninger i tilfælde af, at aftalen ikke overholdes; 64. opfordrer EU, dets medlemsstater og de internationale finansieringsinstitutter til at støtte udviklingslandene i arbejdet med at opbygge deres indtægtsside og støtte kapacitetsudvikling inden for beskatning;\n65. konstaterer, at halvdelen af samtlige illegale pengestrømme fra udviklingslandene er forbundet med forkert prisfastsættelse inden for handel, og gentager sin efterlysning af en ny bindende global finansieringsaftale, der tvinger transnationale selskaber, herunder deres forskellige datterselskaber, til automatisk at opgive de overskud, de indtjener, og de skatter, de betaler i de enkelte lande, for at sikre gennemsigtigheden i forbindelse med salg, overskud og skatter i samtlige jurisdiktionsområder, hvor de er aktive;\n66. opfordrer Kommissionen til aktivt at fremme virksomhedernes sociale ansvar og miljøansvar med henblik på at give mulighed for en effektiv kontrol af følgerne af aktiviteter, gennemført af transnationale virksomheder og deres datterselskaber i udviklingslandene, på det sociale og miljømæssige område samt med hensyn til overholdelsen af menneskerettighederne;\n67. bemærker med bekymring at en yderligere forværring af udviklingslandenes økonomiske velfærd kan føre til uacceptabelt høje arbejdsløshedsrater og stigende økonomisk migration; tilføjer, at sådanne migrationsstrømme kan føre til hjerneflugt fra udviklingslandene og skade disses fremtidige økonomiske vækst;\n68. konstaterer, at der er behov for en egentlig forbedring af banksystemet i udviklingslandene som et konkret middel til at sikre investeringer udvikling og vækst i den finansielle sektor, indvandreres pengehjemsendelser og kommercielle samt andre relevante udvekslinger, hvilket fører til social samhørighed samt politisk og økonomisk stabilitet;\n69. bifalder Stolen Asset Recovery (StAR)-initiativet, som er indledt af FN's Kontor for Narkotika og Kriminalitet og Verdensbanken for at hjælpe udviklingslandene i kampen imod korruption, kriminelle aktiviteter og skatteunddragelse, og opfordrer medlemsstaterne til at ratificere FN's konvention om bekæmpelse af korruption;\n70. understreger vigtigheden af at støtte udviklingslandene i opbygningen af effektiv kapacitet til i deres egen interesse at styrke kampen mod korruption og for retsstatsprincippet, god regeringsførelse og gennemskuelighed i de offentlige finanser med henblik på at øge forudsigeligheden og gennemførelsen af budgettet samt kontrollen dermed; understreger vigtigheden af et parlamentarisk tilsyn med de offentlige finanser; fastholder behovet for at forbedre de internationale regnskabsstandarder, således at skattetænkning og skatteunddragelse undgås, herunder krav til transnationale selskaber om at udarbejde økonomiske rapporter på landebasis;\n71. bifalder Den Europæiske Investeringsbank (EIB)»s håndhævelse af sin nuværende politik over for offshore-finanscentre; anmoder EU, medlemsstaterne og EIB om at påtage sig en ledende rolle i kampen mod skattely ved at vedtage regler om offentlige indkøb og udbetaling af offentlige midler, der forhindrer et selskab, en bank eller en anden institution, der er registreret i et skattely, i at nyde godt af offentlige midler; opfordrer EIB til som en del af bankens udbyggede retningslinjer at overveje behovet for, at selskaber og finansielle formidlere rapporterer om deres aktiviteter land for land;\n72. konstaterer, at EIB har bestræbt sig på ikke at kanalisere sine garantier og investeringer gennem skattely; anmoder EIB om at træffe de nødvendige supplerende foranstaltninger til at sikre, at dette ikke sker indirekte; anmoder EIB om at aflægge beretning om dens politik over for offshore-finanscentre; anmoder EIB om at være særlig omhyggelig, når den fastlægger betingelser eller konditionalitetskriterier, således at den overholder EU's politiske mål og ILO's definition af »anstændigt arbejde« for dermed at sikre maksimering af hjælpen, inddragelse af det lokale erhvervsliv og understøttelse af kampen imod korruption; er af den opfattelse, at EIB bør lægge vægt på miljø- og udviklingsmæssig ekspertise i sin ansættelsespolitik;\n73. anerkender den nuværende midtvejsrevision af EIB's eksterne låneaktiviteter og samarbejdsordninger, der skal fuldendes i 2010, og hvor Parlamentet fungerer som medlovgiver, som en væsentlig chance for at styrke EIB's rolle i udviklingssamarbejde med det prioriterede mål at nå millenniumudviklingsmålene inden 2015; mener i denne forbindelse, at projekter rettet mod nedbringelse af fattigdom skal prioriteres;\n74. beklager det tendentielle fald siden 80»erne i de investeringer, der foretages i landbruget i udviklingslandene, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre fødevaresikkerhed til en prioritet for Unionens udviklingspolitik og til derfor at øge støtten til landbruget, især fødevareproduktionen, og udviklingen af landdistrikterne; 75. finder, at en af de største hindringer for økonomisk udvikling i udviklingslandene skal findes i potentielle entreprenørers begrænsede adgang til lån og mikrokreditter; understreger i øvrigt, at lånegarantier i de fleste tilfælde ikke er tilgængelige; opfordrer derfor Kommissionen og EIB til i massivt omfang at udvikle programmerne for adgang til lån og mikrokreditter;\n76. anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at støtte foranstaltninger til fremme af udviklingslandenes adgang til lån, herunder den helt afgørende kapitalisering af multilaterale udviklingsbanker og skabelse af en ramme, der sikrer, at udstedelsen af licenser til en række forskellige udbydere af finansielle tjenesteydelser opfylder lokalbefolkningens behov;\n77. opfordrer Kommissionen til at tage nøje hensyn til de henstillinger, der er fremsat i denne betænkning, under udarbejdelsen af forslaget til afgørelse om EIB's eksterne udlånsmandat efter midtvejsrevisionen; 78. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne, FN's organisationer, IMF, Verdensbanken, EU-medlemsstaternes medlemmer af IMF's og Verdensbankens repræsentantskaber og G20-landene.\n(1) EFT C 46 af 24.2.2006, s. 1.\n(2) Rådets konklusioner 9558/07 af 15. maj 2007.\n(3) Vedtagne tekster, P7_TA(2009)0102.\n(4) Vedtagne tekster, P7_TA(2009)0029.\n(6) Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0185.\n(7) EUT C 290 E af 29.11.2006, s. 396.\n(8) Sag C-155/07, Europa-Parlamentet mod Rådet for Den Europæiske Union; EUT C 327 af 20.12.2008, s. 2.\n(9) EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.


Jeg er jo Bridget Jones #111 – Miriams Blok\nSkrevet d. 29. december 2013 . Uploaded i Jeg er jo Bridget Jones.\n3. I går, da jeg opdagede, at jeg er på alder med Chrissy Teigen, opdagede jeg samtidig, at Megan Fox rent faktisk er yngre end mig. Hvilket betyder, at hun også er vokset op med Beverly Hills. Hvilket betyder, at hun ikke har giftet sig med Brian Austin Green, men med David Silver. Jeg kan ikke finde ud af, om jeg synes, det er vildt pinligt eller brandsejt.\n5. Har haft så meget pres på i julen, at jeg pt har næsten 700 ulæste indlæg på Bloglovin’.\n6. Har imidlertid brugt hele min december på at deltage i julekalenderkonkurrencer i blogland, og jeg har ikke vundet en fucking skid! Jeg er ikke skuffet, jeg er sur!\n7. Der er stadig børn i huset, hvilket betyder, at Frank og jeg mere eller mindre er i total isolation på vores værelse, hvor vi trøster hinanden med, at det ikke er nødvendigt at samle lego og lege med skumsværd for at kunne nyde livet.\n8. Da min mor forleden lavede pizza til aftensmad, puttede hun en krydderiblanding på, som jeg ikke bryder mig om. Det fik mig til at 1) blive helt barnligt sur over, at hun ikke tog hensyn til mine personlige smagsløg og 2) sidde i en evighed og stirre stift på den friskbagte pizza i et forsøg på at acceptere, at der foran mig stod, hvad der normalt er en af mine favoritspiser, som jeg var fuldstændig ude af stand til at kunne nyde.\n9. Sillewho? linkede forleden til mit blogmobning-indlæg på sin Facebook, hvilket vist var dråben for Fie. I hvert fald skrev hun en kommentar til indlægget, som jeg gætter på, var designet til at sætte mit pis i kog, men i virkeligheden bare gjorde mig trist og frustreret, fordi hun helt overlagt skøjtede udenom de spørgsmål, jeg så uendeligt gerne vil have svar på og i stedet bare forsøgte at spille nonchalant. Jeg burde klart være ligeglad, jeg synes bare, det er spild, når hun kunne bruge sin enorme platform så meget bedre, hvis hun bare kerede sig lidt.\n10. rijaH gjorde mig i går opmærksom på, at hvis man googler “hold kæft kælling”, så kommer der billeder frem af mig. Så deeeeet…\n11. The Outnet sendte mig en mail, hvor der i overskriften stod, at de kørte med free shipping. Jeg blev helt glad og skyndte mig at åbne mailen bare for at læse, at det kun gjaldt ordrer over £200. Bitch please, det er hele mit udsalgsbudget!\n29. december 2013 kl. 18:18\nÅh, gud! Hvor er det dog en ustyrlig (sikkert ufrivillig) komisk kommentar hun har lagt. Synes næsten det sjoveste er, at hun ikke orker (eller…måske kan hun ikke?) læse dine indlæg, når hun nu så tydeligvis har hugget fra dem (det der Medina-billede). Men for mig viser sådan en kommentar også bare, at det altså er et barn man har med at gøre (…eller voksen person med flere problemer end vi andre må deale med), og jeg prøver lidt på at have ondt af hende i stedet for, for jeg tror ærligt talt ikke hun endnu helt forstår hvordan den virkelige verden hænger sammen.\n29. december 2013 kl. 18:54\nEr det mig der er en skovl, eller er Sille's indlæg om Fie gemt godt væk? Jeg kan ikke finde det, og der er intet jeg elsker så meget som en god kop eftermiddagsdrama i det danske blogland.\n29. december 2013 kl. 19:02\nSille har ikke skrevet et indlæg om Fie, hun linkede bare til mit. 😉\n29. december 2013 kl. 19:12\nApropos single i juletiden, tjek lige den her: http://9gag.com/gag/1254366\nEn af mine kinesiske kollegaer viste mig den inden jeg tog hjem. De fejrer jo ikke jul i den traditionelle forstand, julen er nærmere en tid hvor kærestepar forkæler hinanden. I Danmark har vi da trods alt familien… selvom jeg godt at forstå det er en smule stramt at sidde som ene single i et selskab på 21. Godt du har Frank!\n30. december 2013 kl. 19:51\nMan skulle da være et skarn hvis man ikke googlede “hold kæft kælling”, det er ret komisk, synes også selv jeg dukker op påde mærkeligste søgninger, men aldrig dem man håber på?\nTil gengæld dukker Frank op hvis du søger på kattedame 😀\n3. januar 2014 kl. 21:20\nJeg tror slet ikke, der er tvivl om, at hun har læst indlæggene. Jeg tror, vi kan være ret sikre på, at hun læser alt, der nogensinde bliver skrevet om hende på nettet. Den bemærkning er totalt et retorisk forsøg på at være overlegen. Men ja, den bemærkning signalerer meget tydeligt hende modenhedsniveau, hvilket kun gør det mere frustrerende, at hun konsekvent undgår alle former for ansvar for sine ord.\n3. januar 2014 kl. 21:21\nEddermame godt, jeg ikke bor i Kina så… Jeg havde da skudt mig selv! 😉\nHahaha! Selvfølgelig. 😀\n11. januar 2014 kl. 11:58\nMåtte også lige google


trudwil.kugle.se Handy Artikler Topskatteprocent\nTopskat - Se topskattegrænse satser og hvem der betaler topskat Betaler du som selvstændig topskat er du en dygtig virksomhedsejer. Du har dog mulighed for ikke at betale topskat som selvstændig. De fleste selvstændige ønsker at undgå at betale topskat og der er topskatteprocent også flere muligheder for at kanalisere virksomhedens overskud andre steder hen end til den skattepligtige indkomst. Som udgangspunkt er overskud i en enkeltmandsvirksomhed indehaverens løn. Er topskatteprocent et overskud på jun Her kan du se Danmarks nye topskattegrænse satser og alle beløbsgrænser for topskat Se også hvor mange der betaler topskat fordelt. SKAT har offentliggjort de nye beløbsgrænser for Du kan se alle beløbsgrænserne her >> Personlig indkomst I er grænsen for betaling af topskat en.\nTopskatten er en del af det danske indkomstskattesystem. Navnet topskat blev indført ved skattereformender blev vedtaget af Folketinget i med ikrafttrædelse fra indkomståret Skatten afløste sammen med bund - og mellemskatten et tilsvarende tidligere system af progressive statsskatter. På dette niveau har den ligget siden. I betaltes topskatten af al indkomst efter arbejdsmarkedsbidrag over Topskattegrænsen er siden steget topskatteprocent de fleste år, dels på grund af de almindelige regler for årlige justeringer af skattegrænser, og dels som følge af ekstraordinære forhøjelser i flere omgange, jf. I betalte man topskat for den indkomst, topskatteprocent oversteg Se skattesatser, skatteprocenter og beløbsgrænser for , og Læs mere om blandt andet topskat eller personfradrag. Brug pilene for at ændre år. Nyheder - skat og moms m.v. Som et led i danrevi's service kan du altid finde aktuelle nyheder om skat, moms og afgifter nedenfor. For tilmelding/afmelding til danrevi's nyhedsbreve klik her >> Topskat og SKAT har offentliggjort de nye beløbsgrænser for Topskatten er en del af det danske trudwil.kugle.se er en skat på 15 %, som betales af indkomst over kr. (i ). For indkomståret betalte 10 % af alle skatteydere topskat. anders and den komplette årgang 1949 Med Skatteberegning , kan du beregne skatten for indkomståret Da skatteberegneren har form af et Excel-regneark, er det muligt at gemme de indtastede oplysninger på din egen computer. Skal du beregne skatten for indkomståret , skal du i stedet benytte Skatteberegning Object Moved This document may be found here. Som et led i danrevi's service kan du altid finde aktuelle nyheder om skat, moms og afgifter nedenfor. Personlig indkomst I er grænsen for betaling af topskat en personlig indkomst efter AM-bidrag på Det betyder, at hvis du har topskatteprocent månedsløn på mere end\nIndkomstskat er beskatning af indkomst , i modsætning til eksempelvis formueskat og afgifter. Indkomstskat betales af personer såvel som selskaber selskabsskat og andre virksomheder i forhold til deres overskud , og af det løbende afkast i pensionsselskaber pensionsafkastskat. Det er dog den personlige indkomstskat, der oftest menes, når der tales om indkomstskatter. Som et led i danrevi's service kan du altid finde aktuelle nyheder topskatteprocent skat, moms og afgifter nedenfor. Det betyder, at hvis du har en månedsløn på mere end I hæves grænsen for betaling af topskat til\nsep I er grænsen for betaling af topskat en personlig indkomst efter AM-bidrag på kr.. Det betyder, at hvis du har en månedsløn på. Se skattesatser, skatteprocenter og beløbsgrænser for , og Læs mere om blandt andet topskat eller personfradrag. Brug pilene for at ændre år. Navnet topskat blev indført ved skattereformen, der blev vedtaget af Folketinget i med ikrafttrædelse fra indkomståret Skatten afløste sammen med. Når du først betaler 8% Arbejdsmarkedsbidrag og herefter 52,2% (37% + 15%) bliver din samlede topskatteprocent ca. 56%. *) Udover bundskat på 10% består de 37% skat af. Det er et almindeligt princip i dansk retspleje, at man har mulighed for at tale sin sag i et retsmøde, forinden dommerne træffer afgørelse. Generel information, Folkeregistret - CPR-nummer, Fuld skattepligt, Begrnset skattepligt, Skattekort, Selvangivelse, rsopgrelse, Skattesatser, Social sikring, Arbejde.\nNyheder - skat og moms m.v. topskatteprocent Danrevi er et samarbejde mellem uafhængige registrerede revisionsvirksomheder i Danmark. Find nærmeste danrevi medlemsvirksomhed her >> Denne publikation er skrevet i generelle vendinger og skal alene betragtes som generel vejledning. Nyheder. Ny analyse: Der er ikke tegn på stigende svindel på momsområdet; Skatteminister tager rigsrevisionskritik til efterretning og varsler grundlæggende ændringer af selvanmelderordning.\nTopskat på 15 % af personlig indkomst over kr. efter fradrag af arbejdsmarkedsbidraget (). Procenten reduceres, hvis "det skrå skatteloft" på 51, apr Herefter betales der kommuneskat (24,91 pct. i en gennemsnitskommune), sundhedsbidrag (2 pct.), bundskat (10,08 pct.) samt topskat (15 pct.).\nPøj pøj til dig og i andre tøser. det skal nok lykkes på et tidspunkt. Det rette tidspunkt kommer helt sikkert. Penis og størrelser.\nHistorie. Topskatten blev indført ved skattereformen og afløste et tidligere system af progressiv statsskat. Satsen blev fastsat til 12½ % men steg senere til 15 % i og her har den ligget siden. TfS DEP: Regulering af beløbsgrænser SO Skattemæssige beløbsgrænser. TfS Regulering af beløbsgrænser Kirkeskat Kommune Kirkeskattepct. Gennemsnit 0,88 København 0,80 Frederiksberg 0,50 Ballerup 0,72 Brøndby 0,80 Dragør 0,60 Gentofte 0,43 Gladsaxe 0,75 Glostrup 0,67 Herlev 0,77 Albertslund 0,85 Hvidovre 0,72 Høje-Taastrup 0,85 Lyngby-Taarbæk 0,59 Rødovre 0,72 Ishøj 0,90 Tårnby 0,61 Vallensbæk 0,\nHøjden er den eneste faktor, der ser ud til at have en svag sammenhæng med størrelsen på penissen, skriver forskerne i den videnskabelige artikel i tidsskriftet BJU International. Diagrammet viser længden på topskatteprocent. Den nederste, stiplede linje viser længden på en slap tissemand, mens den øverste stiplede linje repræsenterer slappe, men udstrakte penisser.\nDen hele linje viser erigerede penisser. Gennemsnitslængden i topskatteprocent tilstand er 9,16 centimeter, mens en typisk stiv penis er 13,12 centimeter lang.\nTopskat. 15 procent. 15 procent. Bundfradrag for topskat (efter AM-bidrag er trukket fra indkomst). DKK. DKK. Skatteloft (personlig indkomst). Der skal betales topskat med 15% af indkomst, som efter fradrag af arbejdsmarkedsbidrag overstiger ( kr.; kr.)1) Det er ikke muligt. Betaler du som selvstændig topskat er du en dygtig virksomhedsejer. Du har dog mulighed for ikke at betale topskat som selvstændig.\nDanmark bliver ofte præsenteret som et velfærdssamfund med meget høje offentlige udgifter til social sikring og velfærdsydelser. Det kommer an på, hvordan man vælger at opgøre det. I skønnes den offentlige sektor i Danmark at bruge 29,5 procent af BNP. Inden for OECD-området er det alene Frankrig, der bruger en større andel på sociale udgifter opgjort som de direkte offentlige udgifter.\nDe testede om aflukning af blodgennemstrømningen i intervaller af 5 minutter ville ændre på det resultat. Testgruppen oplevede ikke muskeltab, så okklusion, uden træning vel at mærke, var nok til at bevare deres muskelmasse, imens de var immobiliseret.\nDet siger noget om det potentiale, der er ved okklusion både i forbindelse ved sygeforløb, men også for dig som forsøger at få en stærkere eller flottere krop.\nDertil har man sporet muskelvækst, når man kombinerer okklusion med helt almindelig gang på et løbebånd med en lille hældning, hvilket igen belyser potentialet 2. For dig som styrketræner er det i virkeligheden ikke interessant, at man kan få en lille fremgang ved at kombinere gang og okklusion.\nSKAT har offentliggjort de nye beløbsgrænser for Du kan se alle beløbsgrænserne her >> Personlig indkomst I er grænsen for betaling af topskat en. Navnet topskat blev indført ved skattereformen, der blev vedtaget af Folketinget i med ikrafttrædelse fra indkomståret Skatten afløste sammen med. Vi samler statistik ved hjælp af cookies for at forbedre brugeroplevelsen. Du godkender dette ved at klikke "Acceptér cookies" eller ved at klikke dig videre til næste side.\nPersoner: Topskatteprocent: 15,0 pct. 15,0 pct. Topskattegrænse: kr. kr. Bundfradrag for positiv nettokapitalindkomst i topskattegrundlag. Skatteministeriet har offentliggjort de nye beløbsgrænser for blandt andet personfradrag, beskæftigelsesfradrag, skattefrie godtgørelser og topskat i Med såvel skattereformen vedtaget i som skattereformen blev det vedtaget at hæve topskattegrænsen ekstraordinært; den vil frem til stige til Nyheder - skat og moms m.\nTopskatteprocent Så se mere om en a-kasse for selvstændige: Hvorfor stå i en A-kasse, når man er selvstændig? Danmark har et af verdens højeste skattetryk og dyreste velfærdssystemer, hører vi igen og igen. Men dykker man ned i tallene og måden, de er opgjort på, er billedet knap så entydigt. Skattereformen Kære læser Folketinget har i dag vedtaget skattereformen. Ændringerne vil berøre stort set alle danskere i større eller mindre omfang. Indholdsfortegnelse\nOversigt over beløbsgrænser i 2008-2019\nTopskatten er en del af det danske trudwil.kugle.se er en skat på 15 %, som betales af indkomst over kr. (i ). For indkomståret betalte 10 % af alle skatteydere topskat. Med Skatteberegning , kan du beregne skatten for indkomståret Da skatteberegneren har form af et Excel-regneark, er det muligt at gemme de indtastede oplysninger på din egen computer. Skal du beregne skatten for indkomståret , skal du i stedet benytte Skatteberegning\nJELQING WARM UP BIG 10 Step 1. You penis is made up in part of spongy tissues called the spongiosum. Spongiosum tissue may be manipulated to hold more blood thereby becoming enlarged.\nTidligere: « « Hold længere i sengen\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Topskatteprocent trudwil.kugle.se


Bekræftet: Moyes færdig i United – Ekstra Bladet\nEfter grov vold: Fire pizzakunder efterlyses\nTirsdag d. 22. apr. 2014 - kl. 11:32 0\nFyringen er sket på et morgenmøde på Manchester Uniteds træningsanlæg\n¨David Moyes er angiveligt blevet fyret her til morgen. (Foto: Scott Heppell).\nManchester United har fyret manager David Moyes.\nDet bekræfter klubben på sin officielle hjemmeside.\nFyringen skete på et morgenmøde på klubbens træningsanlæg i Carrington, hvor klubdirektør Ed Woodward orienterede den skotske manager om klubbens beslutning.\nDavid Moyes - The Chosen One - var Sir Alex Fergusons valg som Manchester United manager, da han valgte at træde tilbage efter sidste sæsons mesterskab - nummer 20 i rækken. Det var United-legenden, der suverænt pegede på sin landsmand og den daværende Everton-manager som efterfølgeren.\nMen Moyes blev aldrig en topmanager. Han havde udrettet mirakler med Everton for små midler, men han evnede ikke at løfte en af verdens største klubber.\nBrugte 64 mio. pund\nI sommerens transfervindue var der mange spekulationer om forstærkninger til Manchester United. Men det blev kun til købet af Marouane Fellaini i Everton for 27 mio. pund.\nSiden brugte han yderliger 37 mio. pund i januar på at forstærke offensiven med købet af Juan Mata i Chelsea. I februar fik Wayne Rooney også en ny kontrakt, der gør ham til den bedst betalte spiller med en ugeløn på 300.000 pund.\nSelv om Mata kom til og Rooney blev løftet i løn fortsatte Manchester Uniteds slingrekurs her i 2014, hvor specielt fæstningen Old Trafford - Drømmenes Teater - faldt. Manchester United har i sæsonen tabt hele seks kampe - mod Everton, West Bromwich, Everton, Liverpool, Manchester City og Tottenham - på hjemmebane.\nVandt hver anden kamp\nDavid Moyes nåede 51 kampe i spidsen for Manchester United. Han var med til hurtigt at ryge ud af FA Cupen til Swansea, siden tabte de i Capital One Cupen til Sunderland i semifinalen, I Champions League røg de ud i kvartfinalen til Bayern München og endelig var de tidligt ude af mesterskabskampen.\nMoyes vandt 27 kampe og havde dermed en sejrsprocent på 52,94. Ni kampe blev uafgjort, mens han nåede at tabe 15 kampe i de ti måneder, han sad i stolen som manager i en af verdens største fodboldklubber.\nManchester United har nu bekræftet, at det bliver Ryan Giggs, der overtager ansvaret resten af sæsonen, hvor han får Nicky Butt til at hjælpe sig. Manchester United mangler at møde Norwich, Sunderland og Hull hjemme samt Southampton på udebane.\nManchester United er uden mulighed for at komme i top-4 og dermed kvalificere sig til nsæte sæsons Champions League.\nPremier League23. apr. 2014 - kl. 12:36


Analyse: Pia Kjærsgaard gør det godt på Facebook | valg2011 | DR\nAnalyse: Pia Kjærsgaard gør det godt på Facebook\nDF's leder er den af Folketingets politikere, der har de mest engagerede venner i cyberspace, viser analyse.\nPia Kjærsgaard er ikke voldsomt aktiv på Facebook. Det er hendes venner og fans derimod, viser en ny analyse. (Foto: Niels Meilvang)\nMange folketingspolitikere bør misunde Pia Kjærsgaard.\nFor mens ikke uvæsentlige dele af valgkampen udspilles på nettes sociale medier, er Dansk Folkepartis leder netop blevet kåret til den mest succesfulde politiker, når det handler om at engagere vælgerne i cyberspace.\nAnalysen, der er lavet af den danske medievirksomhed Crisp, bygger på data fra alle Facebook-sider, der tilhører danske folketingspolitikere.\nLikes giver høj score\nKun venner og fans kan kommentere og 'like' indlæg på politikernes sider, så den såkaldte Engagement Score for politikerens netværk beregnes ud fra, hvor mange 'likes' og tilkendegivelser, der er postet på de enkeltes sites.\nOg her ligger Pia Kjærsgaard altså helt i top.\n- Det, engagementscoren siger noget om, er, hvor dygtig politikeren er til at få vælgerne i tale, forklarer direktør i Crisp, Andreas Borch Hansen.\nIfølge Crisp er en Engagement Score på 90-110 normal. En score fra 110-130 betragtes som høj, og en score over 130 betegnes som 'geniniveau'.\nPia Kjærsgaards score ligger i skrivende stund på 143,1.\n- Det er voldsomt højt, siger Andreas Borch Hansen.\n- Politikere ligger generelt højere end virksomheder og privatpersoner, men at Pia Kjærsgaard boner så højt ud er at hun har en hel del kernevælgere, der er meget aktive og hyppigt tilkendegiver deres meninger.\nPositive venner og dialog\nPå andenpladsen i undersøgelsen ligger Lars Løkke Rasmussen med en Engagement Score på 142,9 tæt forfulgt af Johanne Schmidt Nielsen, der indtager tredjepladsen med en score på 137,6.\nMens både Johanne Schmidt Nielsen og Pia Kjærsgaards Facebook-venner er langt overvejende positive over for de to politikere, kommer mange af indlæggene på Lars Løkke Rasmussens profil fra vælgere, der ikke deler hans holdninger, forklarer Andreas Borch Hansen.\n- Lars Løkke Rasmussen - eller måske er det hans pressetjeneste - er generelt rigtig god til at besvare og debattere med Facebook-vennerne. Det genererer mere trafik og flere tilkendegivelser på siden, hvilket forklarer hans høje engagementscore.\nI dag er der indtil videre postet 30 indlæg på Pia Kjærsgaards Facebookside. Hun har i skrivende stund 17.077 fans. Lars Løkke Rasmussen og Johanne Schmidt Nielsen har henholdsvis 60.947 og 39.597.


02 Oct 02 Dec by seksueltforhold dk luder i sønderborg\n21 apr. - 11 Anmeldelse af SeksueltForhold - Den # 1 dating side for enlige voksne i Danmark - Seksueltforhold. dk Er du på jagt efter noget hurtig sex, så gå udenom Missing: skive. En kvinde er idømt tre måneders betinget fængsel for at have haft et seksuelt forhold med en anbragt mand. Category Archives. 29 ian. - 1 EUR til DKK. Hent valutaomregner appen her. Omregn Euro til Danske kroner. 1 EUR = DKK; EUR = DKK; 1 EUR = DKK. Ønsker du at. kumid.eu indeholder information om valuta (euro, dollar, pund), forex, valutaomregner og valutakurs. Omregn Euro (EUR) til danske kroner (DKK) med nem. En stor undersøgelse fra Socialforskningsinstituttet i viser, at der findes cirka personer, der sælger købesex i Danmark om året. Mange af . Den, der driver virksomhed med, at en anden mod betaling eller løfte om betaling har seksuelt forhold til en kunde, straffes for rufferi med fængsel indtil 4 år. Stk. 2. Den, der.\nUdkants-Sangen - Fra alle os til alle Jer\nSkulle prostituerede: Seksueltforhold dk luder i sønderborg\nVåd tissekone cbb tank taletid 618\nKONENS KUSSE FREDERICIA ESCORT Men det gjorde jeg ikke. Sagen er ikke den eneste sag om seksuelt misbrug, fræk webcam nuru københavn Tullebølle har hængende over hovedet. Der arbejder cirka udenlandske kvinder i gadeprostitution om året i Danmark. Han skrev og skrev og ringede og jeg ville ikke have noget med ham at gøre. Det er SÅ vigtigt at vi tør fortælle om de svære oplevelser i livet, for vi er aldrig alene.\nSeksueltforhold dk luder i sønderborg Badeland kiel tyskland giga patter\nSeksueltforhold dk luder i sønderborg Men når man siger nej og forsøger at kæmpe sig fri, så burde jeg jo ikke give mig selv skylden for hvad der skete — det prøver jeg ihvertfald at overbevise mig selv om. I går sad jeg og så et program på DR omkring Sugardating Gina Jaquline — se det herog jeg blev så trist. Den tidligere medarbejder er tiltalt for overtrædelse af straffelovens paragrafnummer 3. Men jeg troede ikke helt på mig selv, når jeg sagde det. Forskellige typer af købesex Man taler ofte om tre typer af købesex eller seksueltforhold dk luder i sønderborg klinikprostitution, escortprositution og gadeprostitution. Hinterlasse eine Antwort Randers thai massage tantra massage randers abbrechen. For nogle få personer bliver det en fast ting at enten købe eller sælge seksuelle ydelser.\n29 iun. - Recent Posts. Bordel nørrebro eroguide thai massage · Sex mellem hund og kvinde eb massageannoncer · Viagra håndkøb luder i sønderborg · Thai pige intim massage sjælland · Seksueltforhold dk næsetrimmer test. 29 aug. - Den unge har været meget usikker på, hvad et seksuelt forhold med en ansat kunne føre til, men har medvirket, fordi han formentlig har forventet, at det ville kunne give nogle fordele i hans sagsbehandling, siger han. Den tidligere medarbejder er tiltalt for overtrædelse af straffelovens paragraf , nummer. 29 ian. - 1 EUR til DKK. Hent valutaomregner appen her. Omregn Euro til Danske kroner. 1 EUR = DKK; EUR = DKK; 1 EUR = DKK. Ønsker du at. kumid.eu indeholder information om valuta (euro, dollar, pund), forex, valutaomregner og valutakurs. Omregn Euro (EUR) til danske kroner (DKK) med nem.\nOne thought on “Seksueltforhold dk luder i sønderborg”\nseksueltforhold dk luder i sønderborg says:\nseksueltforhold dk luder i sønderborg on Seksueltforhold dk luder i sønderborg


Ung mand kunne ikke skifte gear i sin bil: Så ringede mekanikeren med mystisk besked – Ekstra Bladet\n3. jan. 2018 kl. 13:53\nDa mekanikeren åbnede bilen, blev han mødt af et mærkværdigt syn\nEt eller flere egern havde sørget for at fylde bilen med hundredvis af agern, mens Andrew Wilkins var på ferie. Foto: /ritzau/SWNS.\n25-årige Andrew Wilkins fra Storbritannien kom for nylig hjem fra en fem uger lang ferie med sin kæreste. Hans bil havde i al den tid stået uberørt i en garage hos hans svigerfar, men da han efter fem ugers pause igen skulle køre i bilen, kunne han ikke få lov til at skifte gear.\nHan besluttede sig derfor for at køre bilen til mekanikeren, men inden han afleverede bilnøglerne, sørgede han for, at den var ren og pæn. Han åbnede derfor handskerummet, og her blev han mødt af et mystisk syn.\n- Da jeg åbnede handskerummet, var det fyldt med agern. Jeg havde ikke åbnet det, siden jeg tog af sted, og da jeg åbnede det for at lægge et par solbriller, faldt der otte agern ud. Det siger sig selv, at jeg blev overrasket, siger han til nyhedsbureauet SWNS ifølge Independent.\nAndrew Wilkins var ude at rejse med sin kæreste Jen i fem uger. Alt mens sørgede et eller flere egern for, at han fik sig en overraskelse, når han kom tilbage. Foto: /ritzau/SWNS.\nEn halv time senere ringede mekanikeren for at fortælle, at han havde fundet ud af, hvorfor Andrew Wilkins ikke kunne skifte gear.\n- Jeg fik et opkald en halv time senere og fik at vide, at bilen var fuld af agern. Grunden til, at jeg ikke kunne skifte gear var, at de var overalt, fortæller han ifølge Independent.\nDe mange agern var fordelt i gearkassen, handskerummet og motorhjelmen.\nHer er regningen, som Andrew Wilkins fik, efter mekanikeren havde fjernet de mange agern. Foto: /ritzau/SWNS.\nUdover de mange agern fandt mekanikeren også en død rotte i motorhjelmen. Der var dog ingen tegn på et eller flere egern. Det tog efterfølgende mekanikeren to timer at fjerne de hundredvis af agern.\n- Jeg har det dårligt med det. Jeg ødelagde deres vinter og deres store arbejde, siger Andrew Wilkins ifølge Independent.


Freya • FREYA MUSE U/W SPACER MOULDED BRA • Pris kr. 449.1\nSuper flot bh med bøjle og med vattering. Bhén går helt op i de store størrelser og har en super pasform\nTRIUMPH BODY MAKE-UP ESSENTIALS STROPLØS BH WDP