Møde i forretningsudvalget den 25. januar 2022\nForside /Politik/Dagsordener, referater og møder/Møde i forretningsudvalget den 25. januar 2022\nSe beslutninger fra møde i forretningsudvalget den 25. januar 2022\n• Dagsorden for formandsmeddelelser: Gå til dagsorden for formandsmeddelelser\nGodkendelse af forretningsorden for forretningsudvalget\nTidsplan for budget 2023-26\nStatus for overholdelse af udredningsret og målopfyldelse af forløbstider i kræftpakker\nStatus for udskudt aktivitet efter COVID-19 og strejke\nStyrkelse af Akuttelefonen 1813\nOpfølgning på Regional Udviklings samarbejde med Jiangsu-provinsen i Kina og fremadrettet indsats\nHans Toft: Deltog (Fraværende ved sag 10, 13, 15 og 18)\nLine Ervolder: Deltog (Fraværende ved sag 10, 13, 15 og 18)\nPeter Westermann: Deltog (Fraværende ved sag 10, 13, 15 og 18)\nMartin Geertsen: Deltog (Fraværende ved sag 8 - 18)\nRandi Mondorf: Deltog (Fraværende ved sag 10 og 13 - 18)\nTormod Olsen: Deltog (Fraværende ved sag 10 og 12 - 18)\n2. Godkendelse af forretningsorden for forretningsudvalget\nat godkende forslag til forretningsorden for forretningsudvalget, som fremgår af bilag 1.\nGodkendt, idet forretningsudvalget beder om revidering af følgende paragraffer:\n§12, stk. 1 – følgende sætning tilføjes i forlængelse af første sætning ”(…), herunder politikformulerende sager”.\n§12, stk. 4 – følgende sætning bevares: ”Medarbejdere i Region Hovedstaden har ikke adgang til foretræde, for så vidt det angår arbejdsrelaterede emner.”\nAdministrationen har udarbejdet vedlagte forslag til forretningsorden (bilag 1). Der er taget udgangspunkt i de forretningsordener, som var gældende for henholdsvis forretningsudvalget og de stående udvalg i den foregående valgperiode. Der er i forhold til den tidligere version sket nogle få præciseringer og tilføjelser i overensstemmelse med styrelsesloven. Herved samler forretningsordenen nu de parlamentariske værktøjer, et udvalgsmedlem har i forbindelse med den politiske behandling af sager.\nFor så vidt angår forretningsordenens bestemmelser om foretræde - som ikke er en rettighed i henhold til styrelsesloven, men en ordning, forretningsudvalget og de stående udvalg har indført med henblik på at være mest mulig borgerinddragende - har der vist sig behov for at få simplificeret og ensrettet retningslinjerne for foretræde i de forskellige udvalg. Samtidig er formålet med foretræde - at udvalgets medlemmer kan få belyst borgeres (enkeltpersoner eller grupper mv.) synspunkter eller få supplerende faktuelle oplysninger i forhold til en sag - præciseret, således at det nu tydeligt fremgår, at der skal være tale om en sag, der er optaget på udvalgets dagsorden.\nFor at sikre ensartede arbejdsvilkår i alle udvalg, lægges der op til, at udvalgene har den samme forretningsorden. Vedrørende protokolbemærkninger er det derfor tilføjet, at der kun kan gives protokolbemærkning i den situation, hvor man stemmer imod et forslag/indstilling, og ikke når man undlader at stemme.\nSom bilag vedlægges udkast til forretningsorden (bilag 1) samt en version, hvor rettelserne i forhold til eksisterende forretningsorden fremgår (bilag 2). Endelig vedlægges ny webtekst til hjemmesiden vedrørende foretræde (bilag 3).\nSåfremt forretningsudvalget tiltræder indstillingen, er forretningsordenen for forretningsudvalget vedtaget.\nSåfremt forretningsudvalget tiltræder indstillingen, vil udvalgets forretningsorden og webtekst om foretræde blive lagt offentligt tilgængeligt på regionens hjemmeside.\nSagen forelægges forretningsudvalget den 25. januar 2022.\nBilag 1: Udkast til forretningsorden for forretningsudvalget\nBilag 2: Udkast til forretningsorden for forretningsudvalget - med synlige rettelser\nBilag 3: Web-tekst om foretræde\nBilag 1: Forslag til Mødeplan 2022 for FU og RR inkl. udvalgsmøder - revideret 21. januar 2022\nBilag 3: Udkast til mødeplan for udvalg 2022 - revideret 24.01.2022\n4. Tidsplan for budget 2023-26\nat forslag til den overordnede tidsplan for udarbejdelse af budgetforslag 2023-26 godkendes, og\nat forretningsudvalget anmoder de stående udvalg om bidrag til budgetprocessen senest d. 8. juni 2022.\nMed denne sag forelægges forslag til den overordnede proces for budgetlægningen 2023-26 under hensyn til tidsfrister og krav i regionsloven. Formålet er bl.a. at beskrive det forberedende arbejde på de politiske og administrative niveauer frem til forelæggelsen af budgetforslaget i august 2022.\nAf lovgivningen fremgår det, at forretningsudvalget senest d. 15. august 2022 skal fremlægge forslag til budget 2023-26. Forslag til budget skal behandles to gange i regionsrådet og skal førstebehandles senest d. 24. august 2022. Andenbehandling af budget skal ske minimum tre uger efter førstebehandlingen og senest d. 1. oktober 2022.\nØkonomidirektør Jens Buch Nielsen og chefkonsulent Pia Paarup Krebs deltager under punktet.\nMed budgettet for 2020 blev det besluttet at indføre en ny model for styring af regionens hospitaler, som afløser for takststyringen: værdibaseret sundhed. Styringsmodellen sætter rammerne for økonomistyringen af og på hospitalerne. Modellens pejlemærker er det fundament, som medarbejderne selv skal bygge videre på for at skabe et værdibaseret sundhedsvæsen. Det skal ske ved fokus på:\nModellen baserer sig på rammestyring samt tillid og klare forventninger til ledelse og medarbejdere.\nFor tredje år i træk var der i forbindelse med budget 2022 ikke behov for at gennemføre generelle besparelser for at skabe balance i den regionale økonomi.\nDet er af høj prioritet at undgå besparelser på det regionale niveau. Ikke mindst i den aktuelle situation, hvor sundhedsvæsenet nu i snart to år har været præget af covid-19 pandemien, og det må forventes at fortsætte i 2022, både direkte og indirekte som følge af efterslæb i behandlingen af patienter.\nSamtidig står sundhedsvæsenet over for de samme udfordringer som før pandemien; en aldrende befolkning og nye behandlingsmuligheder, udfordringer med rekruttering og fastholdelse af medarbejdere, indflytning i de nye hospitalsbyggerier og håndteringen af de medfølgende effektiviseringskrav mv. Dertil kommer, at der i stigende grad er pres på anlægsrammen bl.a. som følge af behovet for ny- og reinvesteringer i apparatur til at understøtte driften og sikre god ressourceudnyttelse.\nPå det regionale udviklingsområde er der særligt udgiftspres vedr. den kollektive trafik, som nødvendiggør en stram styring og prioritering på området. Dertil kommer udfordringer ift. det lave passagerantal på baggrund af perioden med covid-19 og hjemmearbejde.\nPå det sociale område er der fra kommunal side fokus på, at regionen leverer omkostningseffektive ydelser, og at taksterne holdes i ro.\nErfaringer fra tidligere års budgetproces\nI de senere år er der i starten af året blevet afholdt et særskilt møde mellem udvalgsformænd og repræsentanter fra partier uden udvalgsformandspost. Formålet har været drøftelse af den nærmere tilrettelæggelse af budgetarbejdet i de stående udvalg og forretningsudvalget. Dette er bl.a. sket på baggrund af erfaringer med budgetprocessen de foregående år.\nDertil vil der, i lighed med de senere år, være et tæt samarbejde med det regionale MED-udvalg, RMU, igennem budgetprocessen, bl.a. ved RMU's deltagelse på årets to budgetseminarer.\nPå dette møde (d. 25. januar) drøftes tidsplan og den overordnede tilrettelæggelse af budgetprocessen.\nPå mødet i april forelægges vurderingen af de økonomiske rammer for det kommende budgetår (2023). Vurderingen baseres på regnskabet for 2021 samt den første økonomirapport for 2022. På den baggrund afholdes også regionsrådets budgetseminar. På budgetseminaret vil der være mulighed for at drøfte en række politiske temaer i relation til budgetlægningen.\nI juni, når økonomiaftalen foreligger, fastlægges den økonomiske udfordring for regionen. I den forbindelse vil forretningsudvalget skulle tage stilling til, hvordan der kan opnås balance i den regionale økonomi i 2023. Herunder skal der tages stilling til, i hvilket omfang der er behov for at iværksætte udarbejdelse af forslag til effektiviseringer for hospitaler og virksomheder, ud over de fastlagte administrative effektiviseringer på 7,5 mio. kr.\nDe stående udvalg inddrages i budgetprocessen på de områder, de har ansvaret for. Hensigten er at sikre udvalgenes inddragelse i prioriteringen og at sikre forankringen af nye forslag. Processen i udvalgene skal lede frem til, at udvalgene fremsender forslag til budgetinitiativer. Det er de stående udvalgs opgave at formulere forslag til den politik, som regionen skal føre på deres ansvarsområder. Udvalgene har ikke budgetansvar for deres ansvarsområder men kan efter anmodning fra forretningsudvalget bidrage til budgetarbejdet ved fx at komme med forslag til initiativer inden for udvalgets område.\nForretningsudvalget kan påtage sig at udarbejde forslag på udvalgenes ressortområder, fx hvis der er tale om særligt væsentlige eller strategiske områder.\nDer afholdes møde i februar mellem udvalgenes formandskaber samt repræsentanter for partier uden formands-/næstformandspost. Formålet er tilrettelæggelse af budgetprocessen i udvalgene. På baggrund af drøftelserne på mødet forelægges en sag på forretningsudvalgets møde i marts med beskrivelse af rammerne for de stående udvalgs arbejde. I løbet af foråret vil der være mulighed for drøftelser i udvalgene i marts, april og maj måned med henblik på at aflevere bidrag til budgetlægningen senest d. 8. juni 2022. Bidragene vil indgå i materialet til de politiske forhandlinger i august og september.\nEfter indgåelse af aftale om regionernes økonomi i juni måned mellem regeringen og Danske Regioner orienteres regionsrådet om resultatet. Budgetprocessen kan evt. justeres på den baggrund.\nBudgetforslaget fremlægges til førstebehandling i august. Forslaget præsenteres for regionsrådet på et budgetseminar, hvor der også vil være mulighed for at drøfte de stående udvalgs forslag nærmere. RMU deltager også på dette seminar.\nBudgetforslaget fremsendes herefter til direktionerne og det regionale MED-udvalg, RMU.\nRegionsrådet har mulighed for at stille uddybende spørgsmål vedr. budgetlægningen til administrationen. Spørgsmål og administrationens svar udsendes til alle regionsrådets medlemmer og offentliggøres.\nEfter førstebehandlingen indkalder regionsrådsformanden til forhandlinger. Forhandlingerne skal være afsluttet senest d. 12. september 2022 med henblik på udsendelse af dagsorden til forretningsudvalgets møde d. 20. september 2022.\nRegionsrådet andenbehandler budgettet på mødet d. 27. september 2022.\nDen 16. august 2022 - førstebehandling af budgetforslaget i forretningsudvalget,\nDen 23. august 2022 - førstebehandling af budgetforslaget i regionsrådet,\nUltimo august, primo september - budgetforhandlinger,\nDen 20. september 2022 - andenbehandling i forretningsudvalget,\nAdministrationen vil fortsætte forberedelserne af budget 2023-26, jf. den præsenterede overordnede tidsplan.\nJens Buch Nielsen/Jette Sylow Rasmussen\n5. Status på håndteringen af COVID-19\nForretningsudvalget følger løbende COVID-19-pandemiens udvikling og hospitalernes håndtering af den, og hvert kvartal følges op på merudgifter som følge af pandemien. Herudover følger udvalget på hvert møde op på opfyldelsen af patientrettigheder og indhentningen af operationer og behandlinger, som måtte udskydes grundet COVID-19, strejke og manglende kapacitet efter strejkens ophør.\nRegionsrådet får ugentlige skriftlige orienteringer, der samler op på Region Hovedstadens arbejde med at håndtere pandemien i samarbejde med stat og kommuner.\nPå indeværende møde vil koncerndirektionen give en kort mundtlig status på den aktuelle smitteudvikling og Region Hovedstadens arbejde med at håndtere COVID-19.\nDanmark er nu mere end halvandet år inde i COVID-19 pandemien. Der er etablereret en robust testindsats, som kan op- og nedskaleres i takt med pandemiens udvikling. Derudover har de danske sundhedsmyndigheder siden december 2020 udrullet et vaccinationsprogram, som betyder, at alle danskere i målgruppen, som vaccinerne er godkendt til, kan blive vaccineret imod COVID-19, hvis de ønsker det. I efteråret 2021 blev der sat et stort arbejde i gang med at tilbyde revaccination, og der er fortsat også fokus på at få vaccineret dem, som endnu ikke er vaccineret.\nPå indeværende møde vil koncerndirektionen give en kort overordnet status på COVID-19-situationen, herunder også situationen på hospitalerne i forhold til indlagte. Orienteringen supplerer dagsordenens efterfølgende sager om udskudt aktivitet og patientrettigheder.\n6. Status for overholdelse af udredningsret og målopfyldelse af forløbstider i kræftpakker\nat drøfte status for hospitalernes overholdelse af udredningsret og målopfyldelse af forløbstider i kræftpakker med afsæt i sagen og datapakken.\nForretningsudvalget præsenteres løbende for en status for regionens overholdelse af udredningsretten og målopfyldelse af de anbefalede forløbstider i kræftpakkerne. Ved sagen vedlægges uddybende data for begge områder (se bilag 1 og 2 for data). Sagen indeholder en generel status for begge områder, hvor nøgletal fra de seneste måneder præsenteres. Dertil har administrationen mulighed for at uddybe særlige områder ved behov, ligesom forretningsudvalget også har mulighed for at sætte fokus på konkrete områder. Sagen forelægges forretningsudvalget hver måned som en standardsag.\nMålsætninger for overholdelse af udredningsretten og andel af kræftpakkeforløb, som holder sig inden for de anbefalede standardforløbstider, udgør to overordnede regionale udviklingsmål, som er besluttet i forlængelse af regionsrådets arbejde med værdibaseret sundhed.\nStatus for overholdelse af udredningsret og målopfyldelse af forløbstider i kræftpakker pr. 11. januar 2022:\nForretningsudvalget vedtog den 9. juni 2020 et delmål om, at 70 % af patienterne skal være udredt inden for 30 dage fra januar 2021. Derudover skal udredningsretten være overholdt for 95 % af patienterne.\nData for december 2021 viser, at udredningsretten er overholdt for 85 % af afsluttede udredningsforløb i somatikken, og at 65 % blev udredt inden for 30 dage. Antallet af udredningsforløb er lavere i november og december 2021 sammenlignet med niveauet i de tilsvarende måneder i 2019 og 2020 (graf 1, bilag 1) men på niveau med de foregående måneder.\nFor børne- og ungdomspsykiatrien ses, at overholdelsen af udredningsretten er 75 % af afsluttede udredningsforløb i december 2021, og andelen af patienter, der blev færdigudredt inden for 30 dage, er 71 %. Specifikt for børne- og ungdomspsykiatrien er der kapacitetsudfordringer som følge af en stigning i antallet af henvisninger i 2021. Der er igangsat en række tiltag, der skal bidrage til at løfte overholdelsen af udredningsretten på området.\nData for december 2021 viser endelig, at overholdelsen af udredningsretten er 96 % i voksenpsykiatrien, og at 91 % blev udredt inden for 30 dage.\nForretningsudvalget besluttede på møde den 10. november 2020 at fastholde en målsætning om, at 85 % af patienterne skal behandles inden for standardforløbstiderne i kræftpakkerne. Den samlede målopfyldelse af standardforløbstiderne i kræftpakkerne var i oktober 75 %, i november 71 % og 75 % i december 2021. Data ses i bilag 1. Målopfyldelsen er først retvisende, når måneden er afsluttet. Der gives derfor endnu ikke en status for målopfyldelse for januar 2022.\nNedenstående tabel viser data vedr. overholdelse af udredningsret og målopfyldelse for forløbstider i kræftpakker opgjort pr. 11. januar 2022.\nBemærkninger vedr. overholdelse af udredningsret\nUdredningsretten giver patienter ret til at blive færdigudredt inden for 30 dage fra deres henvisning, hvis det er fagligt muligt. Den omfatter planlagte (elektive) patienter. Hvis udredningen ikke kan tilbydes på regionens hospitaler inden for 30 dage, har regionen pligt til at undersøge andre muligheder, herunder andre offentlige hospitaler eller private hospitaler. En patient er udredningspatient, hvis det skal undersøges om patienten skal behandles, og hvilken behandling der er behov for. Hvis patienten af faglige årsager ikke kan udredes inden for 30 dage, eller hvis patienten selv ønsker udredning senere, er udredningsretten overholdt.\nForretningsudvalget har løbende fulgt overholdelsen af udredningsretten i både somatikken og psykiatrien.\nMidlertidig suspendering af patientrettigheder\nPå baggrund af Epidemikommissionens anbefaling besluttede Folketingets epidemiudvalg den 20. december 2021 at give regionerne mulighed for at suspendere visse patientrettigheder. Forretningsudvalget vedtog på møde d. 23. december at bemyndige administrationen til at suspendere visse patientrettigheder og indgå tilknytningsaftaler med privathospitaler. Bekendtgørelsen om begrænsning af rettigheder i forbindelse med håndtering af COVID-19 trådte i kraft d. 3. januar 2022. Sundhedsministeriet har nu meldt ud, at udrednings- og behandlingsrettighederne indføres igen fra fredag d. 21. januar 2022.\nDen midlertidige bekendtgørelse har givet regionerne mulighed for at suspendere følgende patientrettigheder for somatiske patienter:\nDet frie sygehusvalg (retten til at vælge et andet offentligt hospital), psykiatrien og reglerne om maksimale ventetider (kræft og hjerter) er ikke omfattet af den midlertidige suspenderingen.\nPå trods af suspenderingen af patientrettighederne, så har hospitalerne hele tiden forsøgt at få flest mulige patienter udredt og behandlet hurtigst muligt – under hensyntagen til, hvad der er muligt i den givne situation i lyset af mangel på personale og COVID-19-epidemien. Patienter tilbydes så vidt muligt udredning/behandling privat i vanligt omfang - også under den midlertidige suspenderingen.\nIntroduktion til kræftpakkerne, standardforløbstider og de maksimale ventetider\nKræftpakkeforløbene blev indført i 2007 for en række kræftsygdomme for at sikre, at alle patienter modtager behandling af ensartet høj kvalitet, uanset hvor i landet de bor. Kræftpakkeforløbene revideres løbende.\nEt kræftpakkeforløb indebærer et samlet tilrettelagt forløb af undersøgelser, behandling og opfølgning. Kræftpakkeforløb indeholder faglige rettesnore for anbefalede standardforløb, og er således ikke lovbestemte. Formålet med kræftpakkeforløbene er at øge og sikre kvaliteten af patientforløb, herunder at patienterne får hurtig vished om diagnosen og undgår unødig ventetid. Se eksempel på et kræftpakkeforløb for brystkræft i bilag 3. Der foretages også kræftbehandling uden for kræftpakkerne ved patientforløb, hvor det ikke giver fagligt mening at følge et standardiseret forløb.\nRegionen følger kræftområdet tæt for at sikre, at patienter i Region Hovedstaden sikres hurtig udredning og behandling, som for flest muligt holder sig inden for standardforløbstiderne i kræftpakkerne. Det gøres bl.a. ved at følge den såkaldte målopfyldelse, der viser andelen af patienter i kræftpakkeforløbene, som behandles inden for standardforløbstiderne i kræftpakkerne. Der er i Region Hovedstaden fastsat et politisk mål, om at 85 % af patienterne skal behandles inden for standardforløbstiderne. Forretningsudvalget besluttede på møde den 10. november 2020 at fastholde denne målsætning.\nMålsætningen om en målopfyldelse på 85 % er et ambitiøst mål, som kræver fokuseret og systematisk arbejde på tværs af specialer, afdelinger og hospitaler. Det er ikke realistisk for regionen at arbejde hen imod en målopfyldelse på 100 %, da der kan være forskellige faglige eller patientrelaterede årsager til, at standardforløbstiderne ikke overholdes. Det kan f.eks. skyldes, at patienten har samtidige sygdomme, der kræver udredning eller behandling, inden kræftpakkeforløbet kan fortsætte, eller at patienten vælger at holde en pause i sit forløb f.eks. på grund af ferie eller andre personlige grunde. Disse årsager fratrækkes ikke i opgørelsen af målopfyldelsen, og der vil derfor altid være forløb, som ikke følger standardforløbstiden.\nDer er en særlig patientrettighed knyttet til udredning og behandling af kræft, som beskrives i bekendtgørelsen om maksimale ventetider ved behandling af kræft og visse tilstande ved iskæmiske hjertesygdomme. Patientrettigheden beskriver lovbestemte tidsfrister i udredning og behandling for kræft. Patientrettigheden skal sikre hurtige forløb på samme måde som kræftpakkerne – men her er der tale om en lovbestemt rettighed fremfor en anbefalet forløbstid. Regionen monitorerer derfor på overholdelsen af bekendtgørelsen og indberetter månedligt eventuelle overskridelser af bekendtgørelsen til Sundhedsstyrelsen. Regionen indberetter generelt få overskridelser af bekendtgørelsen månedligt, og overskridelserne er ofte af få dages varighed. Der har det seneste halve år været hhv. 2 overskridelser af brystkræftforløb, 3 overskridelser af prostatakræftforløb og 3 overskridelser af lungekræftforløb.\nBemærkninger angående forløbstider i kræftpakker\nForretningsudvalget har mulighed for at sætte fokus på udvalgte kræftområder, for eksempel på områder, hvor der er særlige udfordringer eller opmærksomhed. Der har derfor tidligere været fokus på bl.a. brystkræft, lungekræft og prostatakræft, som også følges i regionens sundhedsudvalg. Der vil for denne sag derfor ligeledes gives en status på disse områder.\nMålopfyldelsen for brystkræft var i oktober måned 45 % (opgjort på 80 forløb), i november måned 67 % (opgjort på 76 forløb), mens målopfyldelsen for december måned er 53 % (opgjort på 91 forløb). Data ses i bilag 2.\nBrystkræftområdet har i flere år haft mangel på personale, herunder på de læger, som udfører screeninger i brystkræftscreeningsprogrammet og udredende undersøgelser ved mistanke for brystkræft, også kaldet klinisk mammografi. Målopfyldelsen for brystkræft har i 2021 været faldende fra foråret til og med august, hvorefter målopfyldelsen igen har været stigende - i december måned dog igen faldende. Målopfyldelsen afspejler en række udfordringer, som særligt har præget brystkræftområdet i det seneste år.\nI foråret 2021 oplevede regionen en stigning i antallet af kvinder, som blev henvist til udredning for mistanke om brystkræft. Stigningen i antallet af henvisninger og den generelle mangel på personale betød, at regionen i en lang periode ikke kunne overholde patientrettighederne i forbindelse med udredning for brystkræft. Igennem en længere periode fik størstedelen af kvinderne derfor tider til klinisk mammografi, som lå ud over de lovbestemte maksimale ventetider på 14 dage. Regionen kunne igen i november 2021 tilbyde tider til klinisk mammografi, som lå inden for de maksimale ventetider på 14 dage. Regionen har dog kortvarigt over jul haft udfordringer med at tilbyde klinisk mammografi inden for 14 dage grundet ferielukning over jul hos private leverandører.\nRegionen har siden foråret 2021 arbejdet målrettet for at nedbringe ventetiderne til klinisk mammografi og har iværksat en række ekstraordinære indsatser på området. Disse indsatser indebar bl.a., at invitationsraten i screeningsprogrammet for brystkræft efter sommerferien blev reduceret i tre måneder, for at frigøre personaleressourcer fra screeningsprogrammet til at udføre udredende undersøgelser for kvinder henvist med mistanke om kræft (klinisk mammografi). Regionen har derudover gjort brug af aftaler om merarbejde, afdækket muligheder for aftaler i udlandet og dagligt afsøgt al privat og offentlig kapacitet i Danmark.\nRegionen har ligeledes bl.a. indgået en supplerende aftale med en privat leverandør til regionens i forvejen to aftaler på området. Region Hovedstaden viderehenviser omkring halvdelen af alle nyhenviste kvinder, som skal have udført udredende undersøgelser, til private samarbejdspartnere. For en status vedr. forbruget på privathospitaler henvises til sagen vedr. udskudt aktivitet til forretningsudvalget den 25. januar.\nSom følge af beslutningen om i efteråret at reducere invitationsraten i brystkræftscreeningsprogrammet jf. ovenstående, er screeningsintervallet for nuværende på 2 år og 6 måneder. Der arbejdes på en plan for igen at komme under de 2 år og 3 måneder. Som tidligere udmeldt vurderes det som vanskeligt at kunne indfri dette mål i indeværende screeningsrunde (det tidsrum, det tager, at invitere alle kvinder i målgruppen til screening), da der fortsat er udfordringer med mangel på personale.\nDer er i regi af Danske Regioner nedsat et fællesregionalt kapacitetsforum for brystkræft, som bl.a. skal komme med langsigtede løsninger på kapacitetsudfordringerne på brystkræftområdet, samt skabe et tværregionalt dataoverblik over kapacitet til kliniske mammografier på tværs af regionerne. Dorthe Crüger er formand for forummet, som mødes første gang den 20. januar\nMålopfyldelsen for lungekræft var i oktober måned 81 % (opgjort på 74 forløb), i november måned 63 % (opgjort på 106 forløb), mens målopfyldelsen for december måned er 70 % (opgjort på 102 forløb). Data ses i bilag 2.\nMålopfyldelsen for lungekræft har i 2021 været ustabil og har ligget mellem 61 % og 83 % opgjort på månedsbasis. Lungekræftområdet er særligt udfordret ved, at patienterne ofte har samtidige sygdomme, som kræver udredning og behandling, samt at der ofte er behov for at foretage flere undersøgelser i udredningen. Der er desuden udfordringer med ventetid til enkelte undersøgelser, hvilket også kan medføre forsinkelser i kræftpakkeforløbet.\nHospitalerne drøfter de aktuelle udfordringer og løsningsforslag i en tværgående lungekræftgruppe med henblik på at sikre hurtige forløb og et godt samarbejde på tværs af afdelinger og hospitaler.\nMålopfyldelsen for prostatakræft var i oktober måned 63 % (opgjort på 24 forløb), i november måned 65 % (opgjort på 31 forløb), mens målopfyldelsen for december måned er 62 % (opgjort på 26 forløb). Data ses i bilag 2.\nMålopfyldelsen for prostatakræft har i 2021 været ustabil og har ligget mellem 41 % til 86 % opgjort på månedsbasis. Grundet den lave målopfyldelse blev der i 2021 sat ekstra fokus på området. Udfordringerne på området skyldes bl.a. mangel på kapacitet på enkelte undersøgelser, hvilket medfører forsinkelser i forløbene. Derudover er området præget af personalemæssige udfordringer, herunder mangel på anæstesi- og operationssygeplejersker og speciallæger.\nDer har været iværksat initiativer i forhold til at løse ovenstående udfordringer med mangel på personale. Der har bl.a. været et øget fokus på rekruttering, nedbringelse af sygefravær, anvendelse af andre faggrupper og optimeret læring. Initiativerne har medført flere nyansættelser og mulighed for planlægning af dage med aftenambulatorier samt udvidet operationskapacitet til kl. 18.\nHospitalerne fortsætter arbejdet med overholdelse af mål på udredningsområdet. Der er også fortsat fokus på målopfyldelsen af standardforløbstiderne i kræftpakkerne, herunder er der fortsat fokus på brystkræft, lungekræft og prostatakræft.\nSagen forelægges forretningsudvalget den 25. januar 2021.\nCharlotte Hosbond / Laura Glavind\nBilag 1: Datapakke_FU_KRÆFT_UDRED_tom_090122_opdateret_110122\nBilag 2: Data for brystkræft, lungekræft og prostatakræft 12.01.2022\nBilag 3: Pakkeforløb for brystkræft oversigt\n7. Status for udskudt aktivitet efter COVID-19 og strejke\nat drøfte omfang og planlægning af afvikling af udskudt aktivitet.\nForretningsudvalget har siden efteråret 2020 løbende drøftet status for afvikling af udskudt aktivitet grundet COVID-19. De løbende sager til forretningsudvalget vedr. udskudt aktivitet er baseret på indmeldinger fra hospitalerne.\nSygeplejestrejken henover sommeren 2021 gav anledning til, at der blev udskudt yderligere aktivitet på hospitalerne, ligesom der efter sygeplejestrejken har været udfordringer med at opretholde normalt aktivitetsniveau på grund af vakante stillinger, forsinket ferieafvikling og mindre villighed til at tage ekstravagter.\nPå seneste møde d. 7. december 2021 blev forretningsudvalget præsenteret for en samlet opgørelse af udskudt aktivitet grundet COVID-19, sygeplejestrejken og manglende kapacitet efter strejkens ophør.\nMed denne sag præsenteres forretningsudvalget for en opdateret opgørelse af udskudt aktivitet samlet set. Opgørelsen er opdateret pr. 6. januar 2022 og afspejler den seneste udvikling, hvor hospitalerne i december 2021 og januar 2022 har været nødt til at udskyde yderligere aktivitet grundet mange indlagte COVID-patienter.\nNæste mødesag til forretningsudvalget i marts 2022 vil indeholde en plan for afvikling af udskudt aktivitet.\nOpgørelse af udskudt aktivitet til afvikling\nHospitalerne har opgjort, at der pr. 6. januar 2022 samlet set mangler at blive afviklet 16.819 ambulante besøg og 21.013 kirurgiske indgreb grundet COVID-19, strejke og manglende kapacitet efter strejkens ophør. Det svarer til en stigning på ca. 3% for antallet af ambulante besøg og en stigning på ca. 12 % for kirurgiske indgreb sammenlignet med den forrige opgørelse til forretningsudvalget pr. 18. november 2021.\nTil sammenligning blev der i 2020 gennemført omkring 4,5 mio. planlagte ambulante besøg og omkring 153.000 planlagte kirurgiske indgreb i Region Hovedstaden.\nUdviklingen afspejler, at der har været begrænset mulighed for at afvikle ambulant aktivitet, og at den kirurgiske kapacitet fortsat er nedsat.\nDer er tale om et øjebliksbillede af situationen, og data er delvist baseret på skøn. Der kan løbende blive behov for at op- og nedjustere tallene for de enkelte hospitaler. Fx kan der i takt med, at patienterne tilses ambulant, vise sig at være flere patienter, som har behov for kirurgisk behandling.\nFor den kirurgiske aktivitet tegner øjenområdet (6.797), mavetarmområdet (4.942) og led- og knoglekirurgien (3.830) sig for den største del. Der er også en del udskudt kirurgisk aktivitet inden for øre-næse-hals (1.083), og kvindesygdomme (869).\nFor de ambulante besøg ses en mere jævn spredning ud over flere specialer. De områder, der i antal har flest udskudte ambulante besøg, er hormon- og stofskiftesygdomme (2.203), øre-næse-hals (2.145), kæbekirurgi (1.200) og børnekirurgi (1.120).\nUdskudt aktivitet grundet COVID-19, strejke, og manglende kapacitet efter strejkens ophør\nUdskudte ambulante kontakter pr. 18. november 2021 Udskudte ambulante kontakter pr. 6. januar 2022 Udskudte kirurgiske indgreb pr. 18. november 2021 Udskudt kirurgiske indgreb pr. 6. januar 2022\nBornholms Hospital 19 289 0 192\nTotal 16.357 16.819 18.794 21.013\nMuligheder for opretholdelse af planlagt aktivitet\nDe somatiske hospitaler har på flere områder ikke den nødvendige bemanding til at opretholde det normale aktivitetsniveau. Det kan i hovedtræk tilskrives flere vakante sygeplejerskestillinger særligt blandt anæstesi- og operationssygeplejersker og sygeplejersker på sengeafdelinger, sygdom, og mindre villighed blandt sygeplejerskerne til at påtage sig ekstra arbejde, fx ved sygdom blandt kolleger eller ubesatte stillinger.\nSiden december 2021 har stigningen i indlagte COVID-patienter også påvirket hospitalernes mulighed for at opretholde øvrig aktivitet. Ikke mindst har en øgning af regionens intensivkapacitet betydet, at anæstesipersonale har måtte bistå på intensivafsnittene fremfor at bistå ved kirurgiske indgreb. Hertil kommer at sygefraværet blandt personalet aktuelt er højt på grund af den høje smitteforekomst i samfundet.\nPå de somatiske hospitaler er det særligt det kirurgiske område, som er ramt, og hospitalerne er på grund af manglende personale nødt til at planlægge med nedsat kapacitet til planlagte operationer. Hospitalernes planlagte operationslejer er aktuelt reduceret med op mod 50 pct. På nogle områder har hospitalerne været nødt til at lukke ambulatoriespor, hvilket primært skyldes, at plejepersonalet prioriteres til sengeafsnit på hospitalerne. Derudover har flere hospitaler midlertidigt lukket senge.\nPr. d. 6. januar 2022 er der i alt lukket ca. 290 senge på grund af personalemangel på de somatiske hospitaler i Region Hovedstaden. Til sammenligning var der lukket 263 senge ved opgørelsen pr. 18. november 2021. Hovedparten af sengene er lukket grundet vakante stillinger. De resterende senge er primært lukket grundet sygemeldinger blandt personalet, og der kan derfor ses udsving i antallet af lukkede senge fra dag til dag.\nDer må samlet set forventes øgede ventelister frem mod den næste opgørelse af udskudt aktivitet. Opgørelserne er pr. 6. januar 2022, hvor der fortsat er mange COVID-indlagte og mange sygemeldinger blandt personalet grundet stor samfundsmitte. Herudover er hospitalerne, uagtet COVID, aktuelt udfordret af vakante stillinger og mindre fleksibilitet blandt personalet. De fleste sygeplejersker, som fik udskudt deres sommerferie under sygeplejestrejken, har dog fået afviklet deres ferie, hvilket har forbedret personalesituationen ved indgangen til 2022.\nAfvikling af udskudt aktivitet\nAdministrationen og hospitalerne vil frem mod næste møde i forretningsudvalget den 8. marts 2022 lægge en plan for, hvordan og hvornår den udskudte aktivitet kan afvikles. Aktuelt er det ikke muligt at fastsætte en realistisk tidshorisont herfor.\nDer må som anført forventes yderligere tilgang til ventelisterne i den kommende tid, og mulighederne for øget aktivitet i den kommende tid er forbundet med usikkerhed. På nogle områder vil afviklingen af udskudt aktivitet formentlig strække sig ind i 2023. Den ambulante aktivitet forventes generelt afviklet hurtigere end den kirurgiske aktivitet.\nHospitalerne har fokus på at opretholde mest mulig aktivitet inden for de aktuelle rammer, hvor der som anført særligt mangler anæstesisygeplejersker til at bistå ved kirurgiske indgreb og sygeplejersker til at passe indlagte patienter på sengeafsnittene. Derfor er der blandt fokus på, at læger varetager ambulante udredninger, når de ikke kan operere, og patienterne opereres i lokalbedøvelse og uden efterfølgende indlæggelser, når det er muligt. Der er også områder, hvor der aktuelt afvikles udskudt aktivitet, fx ved at personalet gennem frivilligt ekstraarbejde bemander aftenambulatorier og ekstra operationslejer.\nPå nuværende tidspunkt er der ikke mulighed for, at hospitalerne hjælper hinanden med afviklingen af udskudt aktivitet. Alle hospitaler oplever mangel på kapacitet.\nDer sker en løbende lægefaglig vurdering af patienterne. Patienterne prioriteres ud fra, hvem der har behov for at komme til først, herunder ud fra hvor længe de allerede har ventet. Der er et særligt hensyn i forhold til, at udredningspatienter får afklaring af deres videre forløb.\nPå baggrund af Epidemikommissionens anbefaling besluttede Folketingets epidemiudvalg den 20. december 2021 at give regionerne mulighed for at suspendere visse patientrettigheder. Forretningsudvalget vedtog på møde d. 23. december 2021 at bemyndige administrationen til at suspendere visse patientrettigheder og indgå tilknytningsaftaler med privathospitaler. Det frie sygehusvalg (retten til at vælge et andet offentligt hospital), psykiatrien og reglerne om maksimale ventetider (kræft og hjerter) er ikke påvirket af suspenderingen.\nBekendtgørelsen om begrænsning af rettigheder i forbindelse med håndtering af COVID-19 trådte i kraft d. 3. januar 2022 og Sundhedsministeriet har meldt ud, at udrednings- og behandlingsrettighederne indføres igen fra fredag d. 21. januar 2022. På trods af den midlertidige suspenderingen af patientrettighederne, forsøger hospitalerne at sikre flest mulige patienter fortsat udredt og behandlet på hospitalerne hurtigst muligt, ligesom patienter så vidt muligt tilbydes udredning og behandling privat regi i vanligt omfang.\nUdredning og behandling på privathospital kan ske efter samarbejdsaftaler, som Region Hovedstaden har indgået med udvalgte private leverandører på baggrund af et udbud, eller ud fra en af de aftaler Danske Regioner har indgået med private leverandører. På de områder, hvor regionen har samarbejdsaftaler, henvises patienten direkte til privat udredning eller behandling, hvis regionen mangler kapacitet. Hvis regionen ikke har mulighed for udredning eller behandling inden for 30 dage på egne hospitaler eller private samarbejdshospitaler, undersøger afdelingen, om Danske Regioner har indgået aftale med en privat leverandør, som patienten kan tilbydes omvisitering til.\nDer er i 2021 omvisiteret 75.238 patienter til privathospitaler sammenlignet med 64.166 patienter i 2019 og 56.149 patienter i 2020. Det lavere niveau i 2020 afspejler, at der under samfundsnedlukningen i foråret 2020 også var lukket ned for aktivitet i privat regi.\nDer ses en øgning i antal henvisninger til privathospitaler inden for flere specialer sammenlignet med tidligere år, men særligt inden for mave-tarmsygdomme, led- og knoglekirurgi, øjenområdet, bedøvelse og operation, og øre-næse-hals ses stigninger.\nAntal henvisninger fra Region Hovedstaden til privathospitaler 2021\nLed- og knoglekirurgi 11.422\nHjerne- og nerveundersøgelser 3.908\nBedøvelse og operation 1.223\nHud- og kønssygdomme 616\nKvindesygdomme og graviditet, fødsel og barsel 460\nI alt 75.238\nHospitalerne får løbende opgørelser over, hvor mange patienter, der tager imod tilbud i privat regi for at sikre, at relevante patienter får et privat tilbud. Mange patienter vælger trods ventetid at beholde deres tid på det regionale hospital.\nPå grund af suspensionen af visse patientrettigheder fra d. 3. januar 2022 har regionen indgået midlertidige tilknytningsaftaler med de privathospitaler, som normalt benyttes under Danske Regioners aftaler. De regionale udbudsaftaler er ikke berørt af suspensionen. Dermed er mulighederne for at benytte privathospital under suspensionen de samme som normalt. Ift. slutningen af 2021, hvor ekstraordinært mange patienter henvendte sig for at få undersøgt mulighed for at få hurtigere udredning eller behandling privat, opleves nu et mere normalt niveau for antal henvendelser.\nDer arbejdes aktuelt på at gennemføre nye regionale udbud på gastroområdet og urinvejssygdomme, som er nogle af de områder, hvor hospitalerne melder om kapacitetspres. Der er opstartet nyt udbud på øjenområdet 1. januar 2022, og der er for nylig offentliggjort en ny udbudsaftale inden for ortopædkirurgien, som træder i kraft d. 1. marts 2022. Hospitalerne oplever, at der på nogle områder er et stigende antal ansatte, der søger mod det private. Det er et opmærksomhedspunkt i forhold til at indgå yderligere aftaler.\nFra årsskiftet er der i regionen indført decentralt budgetansvar for udredning og behandling af patienter på privathospitaler. Det betyder, at den økonomi til privathospitaler, der før har været administreret centralt i regionen, nu tilføres hospitalerne. Decentralt budgetansvar er dermed også en del af den rammestyring, der i forvejen er på hospitalerne, og hvor hospitalerne har ansvaret for, at ressourcerne inden for de økonomiske rammer bliver prioriteret, så henviste patienter får udredning og behandling til tiden.\nDe fleste patienter henvises til praktiserende speciallæger via almen praksis, men speciallægeoverenskomsten indeholder også muligheder for at anvende speciallægepraksis ved behov for aflastning af hospitalerne i forhold til behandling af patienter på hovedfunktionsniveau.\nI 2020 og 2021 er der viderehenvist henholdsvis 4.114 og 5.704 patienter fra regionens hospitaler til praktiserende speciallæger. Der er primært blevet visiteret til speciallægepraksis via en midlertidig ”udlægningsaftale”, der som følge af COVID-19 pandemien blev indgået mellem Danske Regioner og Foreningen af Praktiserende Speciallæger for at aflaste hospitalerne.\nDanske Regioner og Foreningen af Praktiserende Speciallæger har i forbindelse med den nye overenskomst for speciallægepraksis besluttet at gøre udlægningsaftalen permanent. Det betyder, at regionerne ved behov fortsat kan gøre brug af speciallægepraksis til aflastning af hospitalerne efter den 1. januar 2022. Patienter, som visiteres via aftalen, beholder deres patientrettigheder efter sundhedsloven, det vil sige ret til hurtig udredning og behandling, frit og udvidet frit sygehusvalg, befordring m.v. Hospitalerne har før jul meldt ind med områder, hvor de ønsker hjælp fra speciallægepraksis, og der er nu dialog med speciallægepraksis om muligheden for dette.\nAf tabellen nedenfor fremgår antal henviste patienter fra hospital til speciallægepraksis i 2020 og 2021 på udlægningsaftalen og på regionens lokalaftaler.\nSpeciale- udlægningsaftalen (start ca. 1. juni 2020):\nIntern medicin (mave- tarmsygdomme- skopier) og kirurgi (skopier) 1.441 1.574\nIntern medicin (hjertesygdomme) 0 458\nIntern medicin (lungemedicin) 422 665\nLed- og knoglekirurgi 145 585\nØre-næse-halshjælp (søvnapnøudredning) 520 661\nPlastikkirurgi 220 280\nSpeciale - lokalaftaler §66 og §64 om viderehenvisning (start før 2020):\nIntern medicin (mave- tarmsygdomme- skopier) og kirurgi (skopier) 840 963*\nPsykiatri 526 518*\nI alt henviste patienter fra hospital til praktiserende speciallæger 4.114 5.704\n* Tal for 2021: jan. til og med nov.\nData for planlagt og akut aktivitet\nData for hospitalernes aktivitetsniveau (planlagt og akut aktivitet) til og med uge 1 2022 fremgår af bilag 1.\nData viser en nedgang i planlagt aktivitet (planlagte operationer, ambulante besøg og indlæggelser) i uge 52 i forbindelse med juleferien. Der ses dog en stigning igen i uge 1 2022. Aktivitetsniveauet for planlagt aktivitet har de seneste måneder været lavere sammenlignet med 2020 og 2019, mest udtalt for operationer og planlagte indlæggelser. Antallet af ambulante kontakter er tættere på tidligere års niveau. Aktivitetsniveauet for akutte ambulante kontakter, operationer og indlæggelser er på niveau med 2019.\nHospitalerne fortsætter deres arbejde med at planlægge og afvikle den udskudte aktivitet hurtigst muligt.\nI det omfang det er muligt, vil afvikling af udskudt aktivitet ske inden for hospitalernes eksisterende driftsøkonomi.\nDer er ikke i Region Hovedstadens budget 2022 afsat midler til afvikling af udskudt aktivitet efter COVID-19 og sygeplejerskestrejken. Finansministeriet har i brev af 10. november 2021 til Danske Regioner tilkendegivet, at regionerne også i 2022 vil kunne blive kompenseret for pukkelafvikling m.v.\nSagen forelægges forretningsudvalget den 25. januar 2022. Næste mødesag til forretningsudvalget i marts 2022 vil indeholde en plan for afvikling af udskudt aktivitet. Forretningsudvalget vil løbende få status for afvikling af udskudt aktivitet.\nJens Gordon Clausen / Charlotte Hosbond\nBilag 1: Datapakke_FU_AKTIVITET_tom_090122_opdateret_110122\n8. Styrkelse af Akuttelefonen 1813\nat drøfte ambitioner og mulige indsatser for at forbedre svartider og arbejdsmiljø ved Akuttelefonen 1813 med udgangspunkt i konstitueringsaftalen for 2022-2025, herunder at der udarbejdes en konkret plan for en markant nedbringelse af ventetider på Akuttelefonen 1813.\n”Forretningsudvalget nedsætter en task force med ophæng i koncerndirektionen, som tager ansvar for at udarbejde en konkret plan, der skal nedbringe svartider markant og robustgøre Akuttelefonen 1813. Arbejdet skal hurtigt i gang, og derfor beder forretningsudvalget koncerndirektionen om at fremlægge et forslag til kommissorium for regionsrådets formandskab inden 10. februar. Kommissoriet skal bl.a. beskrive indsatser til fastholdelse, rekruttering og arbejdsmiljø, hvordan borgeres opkald kan håndteres ud fra hastegrad, hvordan teknologi og data kan bruges og hvordan Akuttelefonen arbejder med at løfte kvalitet og service for borgerne. Taskforcen skal inddrage ekstern ekspertise fx viden om kø-håndtering, data-analyse eller teknologiske løsninger. Ligeledes skal erfaringer med svartider i andre regioner inddrages samt ses på hvilke forventninger borgerne reelt har til svartider på 1813. Første afrapportering på task forcens arbejde gives på forretningsudvalgsmødet i marts 2022”\nAf konstitueringsaftalen for den nye valgperiode fremgår, at:\n"Akutområdet er et vigtigt område for alle i Region Hovedstaden. Uanset hvad man fejler, og uanset hvad tid på døgnet man bliver syg, så skal akuttelefonen 1813 og 112 sikre hurtig hjælp. Partierne bag aftalen er enige om, at såvel akuttelefonen 1813 som 112 skal styrkes organisatorisk, ledelsesmæssigt og personalemæssigt, således at svartider nedbringes markant, og et godt arbejdsmiljø på akutberedskabet understøttes. Aftalepartierne ønsker, at der sker en markant nedbringelse af svartiderne så hurtigt som muligt, og der skal derfor udarbejdes en konkret plan for nedbringelse af ventetider på 1813."\nMed denne sag lægges der på denne baggrund op til en drøftelse af det videre arbejde med styrkelse af Akuttelefonen 1813, herunder udarbejdelse af en plan for nedbringelse af svartiderne. Derudover beskrives det igangværende arbejde med styrkelse af 1-1-2 Vagtcentralen med henblik på nedbringelse af køopkald og en forbedring af arbejdsmiljøet. Dette da 1-1-2- og 1813-funktionen er en del af Akutberedskabets samlede Vagtcentral i Ballerup, og igangsatte indsatser på hver af de to funktioner, derfor påvirker hinanden indbyrdes.\nAkuttelefonen 1813 er fysisk placeret på regionens vagtcentral i Akutberedskabets lokaler i Ballerup. I samme lokaler er regionens 1-1-2 Vagtcentral placeret, som håndterer opkald i forbindelse med livs- og førlighedstruende situationer. Sundhedsudvalget har løbende fulgt udviklingen i svartider på Akuttelefonen 1813. Der er udarbejdet afrapporteringer til udvalget med status på svartiderne og beskrivelser af de mange forskellige indsatser, som Akutberedskabet har arbejdet med.\nI efteråret 2021 var der stort fokus på udfordringer med køopkald (opkald, som ikke umiddelbart kan viderestilles fra alamcentralerne) og arbejdsmiljøet på 1-1-2 Vagtcentralen, som blev afdækket først i pressen og efterfølgende i den eksterne undersøgelse udarbejdet af Mads Koch Hansen. Den eksterne undersøgelse resulterede i 17 konkrete anbefalinger til, hvordan udfordringerne kan imødekommes, og forretningsudvalget får på førstkommende møde i marts 2022 en status på det opfølgende arbejde hermed. Der er i forlængelse af redegørelsen sket flere ledelsesmæssige ændringer, blandt andet er vicedirektøren for Akutberedskabet og enhedschefen for den samlede vagtcentral (1813 og 1-1-2) fratrådt ved årsskiftet. Derudover pågår en omfattende organisationsanalyse af Akutberedskabet, som der afventes endelige resultater fra. Der er således allerede igangsat flere indsatser, der skal sikre et forbedret arbejdsmiljø for medarbejderne på hele vagtcentralen og bedre service for borgerne.\nSvartider og aktivitetsniveau på 1813\nAkuttelefonen 1813 har siden etableringen af det enstrengede og visiterede akutsystem i 2014 haft udfordringer med vedvarende at overholde de politiske servicemål om, at 90% af opkaldene skal tages inden for 3 minutter og 100% inden for 10 minuttter. Data for antal opkald og svartider ved Akuttelefonen 1813 er i figur 1 og 2 opgjort på årsbasis for perioden 2014 til og med 2021. Det ses, at servicemålene på årsbasis endnu ikke har været indfriet. Svartiderne var bedst i årene frem mod corona-epidemiens begyndelse. Særligt fra foråret 2021 og frem ses en negativ udvikling med et betydeligt fald i andelen af opkald, som besvares indenfor hhv. 3 og 10 minutter.\nAntallet af opkald til Akuttelefonen 1813 (håndterede opkald) har overordnet set været stigende fra 2015 til 2020. Udviklingen fremgår af figur 1 nedenfor, hvor der dog ses et fald i 2021. Det bemærkes, at aktiviteten i 2020 og 2021 har været påvirket af COVID-pandemien.\nFigur 1: Årligt antal opkald til Akuttelefonen 1813*\n* Opkald til rådgivningsfunktionnen og Corona Hotline indgår i opgørelsen. Fra 18. januar 2021 fik regionens corona hotline et selvstændigt telefonnummer og er derefter ikke længere en del af Akutberedskabets 1813. Corona hotline tæller med i antal opkald for 2021 i perioden 1.-18. januar, og det drejer sig derfor kun om et mindre antal opkald for 2021 (ca. 2.000 opkald).\nFigur 2: Andel opkald til 1813 besvaret indenfor 3 og 10 minutter fra 2014 til og med 2021*\n* Rådgivningsopkald indgår ikke i opgørelsen af svartider.\nDen primære årsag til de aktuelle udfordringer med lange svartider er rekrutteringsudfordringer - særligt ift. sygeplejersker. Dertil oplever Akutberedskabet, at sygeplejersker og læger i mindre grad end tidligere tager ekstravagter. Det er en udfordring, der også opleves generelt i sundhedsvæsnet. Udfordringerne med lange svartider har været særligt udtalte siden sommeren 2021, hvor samfundet genåbnede efter en længere nedlukning grundet COVID-19. Også i forbindelse med jul og nytår 2021 ses der generelt udfordringer med lange svartider, hvilket tilsvarende er set i tidligere år ifm. højtider. Regionsrådet modtog en orientering om dette den 5. januar 2022. Udfordringerne med lange svartider ses også i de øvrige regioner. Her har der siden sommeren 2021 været udfordringer med lange svartider til lægevagten. Derudover kan det nævnes, at blandt andet Region Sjælland aktuelt arbejder på en ny organisering af lægevagten.\nBorgerne skal ringe til Akuttelefonen 1813 mellem kl.16 og 08 på hverdage og hele døgnet i weekender og på helligdage, hvor de praktiserende læger har lukket. Akuttelefonen er dog åben hele døgnet, da de bl.a. også visiterer til regionens akutmodtagelser ifm. skader i dagtiden. Der ses dog et stigende antal opkald i dagtiden ved akut sygdom, som kunne være håndteret af borgernes praktiserende læge. Der er defor sket en væsentlig forøgning af bemandingen på 1813 i dagtiden for at undgå, at der opbygges en lang kø og dermed lange svartider. Det vil være relevant at undersøge denne udvikling nærmere og i forlængelse heraf gå i dialog med PLO-Hovedstaden mhp. at finde gode løsninger i fællesskab.\nAkuttelefonen har løbende henover årene arbejdet på flere områder med at forbedre tilbuddet for borgerne og nedbringe svartiderne. Indsatsområderne beskrives kort i det følgende. Der henvises til bilag 1 for en mere udførlig beskrivelse af indsatsområderne. Som nævnt er den primære udfordring ift. at nedbringe svartiderne, at der mangler personale. Derfor arbejdes der fortsat aktivt med rekrutteringskampagner og tiltag, der skal sikre større grad af fastholdelse af medarbejderne og et forbedret arbejdsmiljø. Et arbejde som også indgår i opfølgningen på udfordringerne på 1-1-2, jf. ovenstående. Akuttelefonen 1813 arbejder også på at differentiere opkald efter hastegrad, så borgere med de største behov kommer til hurtigst. Det sker bl.a. ved, at der er oprettet en rådgivningskø for de borgere, som ikke vurderer, at deres henvendelse haster, men som ønsker sundhedsfaglig rådgivning. Data og anvendelse af nye teknologier er ligeledes et område, der er fokus på mhp. at sikre et bedre og mere brugervenligt tilbud for borgerne og samtidig bidrage til kortere svartider.\nAkuttelefonen 1813 følger løbende med i patienttilfredshedsmålinger, og at der arbejdes med en systematisk tilgang til håndtering af klager og utilsigtede hændelser samt involvering af samarbejdspartnere i kvalitetsarbejdet.\nMed afsæt i udvalgets drøftelse vil administrationen gå videre med arbejdet med en plan for at nedbringe svartiderne på Akuttlefonen 1813.\nAfhængig af udvalgets drøftelser om det videre arbejde med en plan for nedbringelse af svartider på Akuttelefonen 1813 vil udvalget blive forelagt en sag herom på et kommende møde.\nForretningsudvalget forelægges en afrapportering for de 17 anbefalinger samt dataoverblik vedr. 1-1-2 på mødet i marts 2022.\nDorthe Crüger/Charlotte Hosbond.\nBilag 1: Bilag 1 - Indsatsområder\n10. Den aktuelle situation på fødeområdet\nat drøfte den aktuelle situation på fødeområdet\nat tage den mundtlige orientering fra Regionsrådsformanden og koncerndirektør Dorthe Crüger til efterretning\nat tage hospitalernes indmeldinger om anvendelse af tildelte budgetmidler til efterretning\nForretningsudvalget har ønsket en status på fødeområdet samt overblik over anvendelsen af de tilførte budgetmidler. Derudover skitseres processen for den kommende fødeplan og 3-års plan for fødeområdet.\nSagsfremstillingen suppleres af en mundtlig præsentation fra Regionsrådsformanden samt koncerndirektør Dorthe Crüger på forretningsudvalgets møde.\nSituationen på regionens fødeafdelinger har været svær de sidste år. Der har på denne baggrund været stort fokus på området fra både politikere, koncerndirektion, hospitalsdirektioner og afdelingsledelserne, og der er arbejdet – og arbejdes stadig – intenst på at ændre situationen.\nDer er fortsat et betydeligt antal ledige jordemoderstillinger på regionens fødeafdelinger. De ledige stillinger betyder, at de fastansatte jordemødre har ydet en ekstraordinær indsats, ligesom der er opnormeret med andre faggrupper på fødeafdelingerne. Endelig gør flere af fødestederne brug af eksterne vikarer for at dække vagterne.\nDer har blandt andet været uro omkring de nyuddannede jordemødres interesse for at tage ansættelse på regionens hospitaler efter endt uddannelse. Jordemødrene finder det ikke attraktivt at arbejde i Region Hovedstaden på grund af bl.a. løn, vagtbelastningen, travlhed, kompetenceudviklingsmuligheder og store afdelinger.\nDer ses dog forsigtige positive tegn, og per 1. februar er der adskillige nyansatte jordemødre heraf en del nyuddannede. Der er fortsat en del ledige stillinger.\nPersonalet gør alt, hvad de kan, for at det fortsat skal være trygt og sikkert at føde på regionens hospitaler. Den nuværende situation betyder, at der midlertidigt er skåret på serviceniveauet ved fx midlertidigt at justere i hjemmefødselsordningen, midlertidigt omlægge fødselsforberedelse og individuel vurdering af den gravides behov for jordemoderkonsultationer.\nDer har gennem længere tid været stort fokus på at vende situationen bl.a. med ekstra midler til området samt en række tiltag for at forbedre arbejdsmiljøet både lokalt på det enkelte hospital og på regionalt niveau.\nRegionalt er der blandt andet besluttet et midlertidigt belastningstillæg til jordemødre, der lanceres et to-årigt graduale-program for nyuddannede jordemødre (se selvstændigt punkt på dagsorden) ligesom der foreslås ombygning af de fysiske rammer på fødeafdelingerne på Hvidovre og Herlev Hospital for bl.a. at etablere mindre enheder og klinikker (se selvstændigt punkt på dagsorden).\nPå mødet vil koncerndirektør, Dorthe Crüger, redegøre nærmere for de regionale tiltag.\nFokus fra regionsrådsformanden og hospitalsdirektionerne\nRegionsrådsformanden har i efteråret 2021 og januar 2022 holdt bilaterale møder med en række interessenter. Alle møderne har haft til formål at drøfte, hvordan vi i fællesskab kan komme med løsninger, der reelt kan mærkes både hos gravide, fødende og ansatte. Møderne har også haft til formål at drøfte mulige rekrutteringstiltag, både ift. nyuddannede jordemødre men også for de jordemødre, som har søgt væk fra regionen. Gennemgående for møderne har været en god og konstruktiv dialog.\nPå mødet vil Regionsrådsformanden uddybe dialogen med interessenterne.\nProces for 3-års plan for fødeområdet og fødeplan\nRegionsrådet har besluttet, at der skal udarbejdes en 3-års plan for fødeområdet samt en ny fødeplan.\n3-års planen er igangsat på baggrund af regionens konstitueringsaftale for 2022-2025. Administrationen betragter 3-års planen for fødeområdet som en visions- og investeringsplan, som vil indeholde pejlemærker for, hvor regionen ønsker at være om tre år, hvilke indsatsområder der er fokus på for at nå dertil samt en investeringsplan. Planen forventes behandlet i Sundhedsudvalget i marts/april 2022 og efterfølgende i Forretningsudvalg og Regionsrådet.\nHerudover skal der udarbejdes et ny fødeplan for regionen. Fødeplanen er en del af regionens samlede sundhedsplan og skal tage udgangspunkt i Sundhedsstyrelsens anbefalinger og udstikke rammer og retning for drift og udvikling af svangre omsorgen og organisering af fødeområdet i regionen. Fødeplanen vil bygge videre på samt konkretisere arbejdet med pejlemærkerne/indsatsområderne i visions- og investeringsplanen. Der sikres bred involvering af bl.a. borgere, politikere, fagpersoner og samarbejdspartnere. Fødeplanen forventes godkendt i Regionsrådet i december 2022.\nSammen med de igangværende udviklingstiltag er det forventningen, at regionen med de to planer samlet set kan styrke området og tiltrække jordemødre til regionens fødeafdelinger.\nAfdelingernes brug af de tildelte budgetmidler\nAf bilag 1 fremgår hospitalernes planer for brug af de tildelte budgetmidler på føde- og børneområdet.\nDet forudsættes, at der inden for de midler, som er udmøntet politisk til fødeområdet i 2022, prioriteres midler til udvikling og gennemførsel af kursusaktiviteter for graduateprogrammet samt til at frikøbe de nyuddannede jordemødre for den tid, hvor de deltager i uddannelsesaktiviteter og supervisions- og mentorordninger i graduateprogrammet, i det omfang frikøb er relevant grundet den ekstraordinære situation pt. med mangel på jordemødre.\nDen indmeldte anvendelse af midlerne skal derfor ses i lyset af dette.\nDet skal endvidere bemærkes, at der i foråret 2021 i forbindelse med 1. økonomirapport blev indgået aftale om et løft af svangreområdet med 18 mio. kr. i 2021 voksende til 24 mio. kr. årligt i 2022. Disse midler gik primært til opnormering af jordemødre. Det har dog endnu ikke været muligt for hospitalerne at besætte alle stillingerne.\nHvis indstillingerne tiltrædes, vil arbejdet med at styrke jordemoderfastholdelse fortsætte, som redegjort for på mødet.\nDer er afgørende at styrke rekruttering og fastholdelse af jordemødre for at regionen kan tilbyde gode og trygge forløb for gravide, fødende og deres familier.\nSagen forelægges forretningsudvalget den 25. januar 2022. Sundhedsudvalget vil have en temadrøftelse om fødeområdet i marts/april 2022.\nCharlotte Hosbond og Kirstine Vestergård Nielsen / Laura Glavind og Anne-Mette Termansen\nBilag 1: Hospitalernes anvendelse af budgetmidler til fødeområdet\n11. Styrkelse af de fysiske rammer for fødeafdelingerne på Herlev Gentofte Hospital og Amager Hvidovre Hospital\nAdministrationen indstiller, at forretningsudvalget anbefaler over for regionsrådet:\n12. Graduateprogram for nyuddannede jordemødre\n13. Kritik af arbejdsforholdene for chauffører i flextrafik\n14. Renovering af Centralkomplekset, Rigshospitalet\nAdministrationen indstiller, at forretningsudvalget over for regionsrådet anbefaler at godkende\n16. Indberetning af optagekapacitet på gymnasiale uddannelser i 2022/23\nAdministrationen indstiller, at forretningsudvalget anbefaler overfor regionsrådet,\n17. Valg af medlemmer til Fremtidens Kompetenceråd\nAdministrationen indstiller, at forretningsudvalget anbefaler overfor regionsrådet:\n(2 medlemmer) Følger efter konstituring internt i KKR d. 25. januar 2022 Følger efter konstituering internt i KKR d. 25. januar 2022\nBilag 2: Samlede overblik over Fremtidens Kompetenceråd\n18. Opfølgning på Regional Udviklings samarbejde med Jiangsu-provinsen i Kina og fremadrettet indsats\nat Region Hovedstadens samarbejdsaftale med Jiangsu-provinsen i Kina fra 2015 opsiges, da der ikke længere er en aktiv indsats som følge af bl.a. erhvervsfremmereformen.\nDen 19. juni 2012 godkendte regionsrådet igangsættelse af et samarbejde med Jiangsu-provinsen i Kina. Indsatsens formål var at skabe konkrete erhvervsmuligheder inden for bl.a. jord/grundvand og sundhed/health-tech.\nSom følge af regionrådsbeslutning d. 17. april 2018 sag nr. 29 ”Fremtidig Kina Indsats i Region Hovedstaden” skal regionsrådet i 2021 på ny evaluere Region Hovedstadens samarbejde med Jiangsu-provinsen i Kina og tage stilling til den fremadrettede indsats.\nRegion Hovedstadens samarbejde med Jiangsu-provinsen er formaliseret i to hovedaftaler. Den ene af aftalerne er fra 2013 ”Memorandum of Understanding” og var grundlaget for, at Jiangsu-provinsen og regionen etablerede relationer til hinanden. Den brede aftale blev bekræftet politisk ved en tilsvarende aftale d. 13. januar 2015 "Agreement of Establishing Twinning Relation" og er fortsat gældende (bilag 1). Samarbejdsaftalen blev godkendt på regionsrådsmødet d. 16. december 2014 (bilag 2).\nAdministrationen har gennemgået sagshistorikken ift. Region Hovedstadens samarbejde med Kina/Jiangsu-provinsen. Det er administrationens samlede vurdering, at regionens samarbejde med Kina/Jiangsu-provinsen havde et erhvervsmæssigt og forretningsorienteret perspektiv med tilhørende konkrete aktiviteter. Efter erhvervsfremmereformen i maj 2018 er samarbejdet ikke længere aktivt. Administrationen anbefaler derfor, at samarbejdsaftalen fra 2015 formelt opsiges, da de erhvervsmæssige forudsætninger, som dannede et væsentligt grundlag for regionens engagement i Kina/Jiangsu-provinsen, ikke længere er til stede.\nRegionsrådet behandlede d. 17. april 2018 to sager vedr. Kina/Jiangsu-samarbejdet sag. nr. 29 ”Fremtidig Kina Indsats i Region Hovedstaden” og sag nr. 30 ”Evaluering af Kina indsats i Region Hovedstaden”. Konklusionen på evalueringen af indsatsen var, at regionens ressourceforbrug ikke stod mål med det forventede udbytte i form af kommercielle kontrakter/markedsmuligheder. I forlængelse heraf besluttede regionsrådet at gå ”Fra proaktivt til reaktivt Kina-engagement”, hvor administrationen kunne vurdere fra sag til sag, om der var et erhvervsmæssigt potentiale.\nKort efter sagens behandling blev den reaktive tilgang yderligere bestyrket af erhvervsfremmereformen i maj 2018, og regionen mistede sin lovhjemmel til at skabe kontakt mellem danske virksomheder og det kinesiske marked.\nEfter erhvervsfremmereformen overgik fokus for de kinesiske samarbejdsindsatser fra erhvervsfremme til ’myndighed-til-myndighed’ initiativer. Denne type samarbejder blev yderligere nedprioriteret grundet besparelser i det regionale udviklingsbudget. Som konsekvens er der ikke længere et aktivt samarbejde. Administrationen anbefaler, at den politiske samarbejdsaftale fra 13. januar 2015 formelt opsiges.\nVed tiltrædelse af indstilling vil administrationen udarbejde udkast til et opsigelsesbrev til det politiske niveau i Jiangsu-provinsen, som forelægges til godkendelse via regionsrådsformanden.\nSagen forelægges forretningsudvalget den 25. januar og regionsrådet den 1. februar 2022.\nBilag 1: Underskrevet Twinning Relations Nanjing 13 jan 2015\nBilag 2: RR 16122014 - Sag 26 - Erhvervsfremstød i Jiangsu-provinsen, Kina, januar 2015\nModtagelse af det nye regionsråd\nMeddelelse - Likviditetsopgørelse for 4. kvartal 2021\nMeddelelse - Status Letbane, oktober 2021\nMeddelelse - Grøn omstilling - genbrug af møbler i Region Hovedstaden\nUdbedring af facaden på Psykiatrisk Center Nordsjælland, Helsingør\n1. Meddelelse - Danske Regioners generalforsamling - invitation til regionerne\nDanske Regioner afholder generalforsamling torsdag den 24. marts 2022.\nDen konstituerende generalforsamling afholdes på Centralværkstedet, Værkmestergade 9, 8000 Aarhus C.\nGeneralforsamlingens formelle dagsorden indeholder bl.a. godkendelse af regnskab, fastlæggelse af kontingent og politisk debat (bilag 1).\nForslag til behandling på dagsordenen skal ifølge Danske Regioners vedtægters § 6, stk. 3, være Danske Regioners bestyrelse i hænde senest torsdag den 10. februar 2022 – forslag bedes fremsendt til regioner@regioner.dk.\nMødemateriale, herunder den endelige dagsorden til generalforsamlingen, sendes direkte til alle regionsrådsmedlemmer senest den 24. februar 2022.\nKonference eksklusivt for regionsrådsmedlemmer\nDer afholdes konference for regionsrådsmedlemmer onsdag den 23. marts 2022. Konferencen foregår på Comwell Hotel Aarhus (bilag 1).\nDer fremsendes særskilt mail til regionsrådets medlemmer om deltagelse til hhv. generalforsamling og konference.\nBilag 1: Invitation til Danske Regioners generalforsamling\n2. Modtagelse af det nye regionsråd\nModtagelsen af regionsrådet er udarbejdet pba. drøftelser i den tidligere gruppeformandskreds, møder med regionsrådspolitikere og workshops på tværs af centrenes sekretariateter. Der er lagt vægt på ikke at overbebyrde politikerne i starten af valgperioden, men derimod give klare og synlige indgange til administrationen ifm. bistand eller spørgsmål samt et overblik over regionens ansvarsområder og organisering.\nModtagelsen er sammensat, så de individuelle velkomstmøder, velkomstarrangement for regionsrådet og tematurene kommer til at fokusere på overblikket og det generelle virke for Region Hovedstaden, hvor udvalgene i deres opstart kommer til at dykke længere ned i fagområderne, i kraft af de konrekte sager, inspirationsoplæg, workshops og studieture på de respektive områder. Denne modtagelse er derfor med fokus på 'basisintroduktionen' til det nye råd, hvor der følges op med en større 'fagintroduktion' i udvalgssporet.\nVelkomstmøder - I december efter valget blev der gennemført velkomstmøder med de nye regionsrådsmedlemmer. Møderne var individuelle og indeholdte en introduktion til det praktiske i at være regionsrådsmedlem, udlevering af IT-udstyr, samt møder med nøglepersoner i Politiker- og Pressebetjening, så der fra begyndelsen blev etableret en klar indgang til administrationen.\nPolitikersite - Herudover blev siden www.regionh.dk/nytraad også oprettet. Her kan alle regionsrådsmedlemmer selv fremsøge viden om Region Hovedstaden og orientere sig i udgivelser og tidligere politisk arbejde.\nVelkomstarrangement for hele regionsrådet – der var planlagt et fysisk velkomstarrangement for det nye regionsråd med deltagelse og indlæg fra centrene. Mødet blev udskudt til februar grundet corona. I stedet blev der d. 11/1 afholdt et virtuelt velkomstarrangement med deltagelse af koncerndirektionen og direktør for Center for Politik og Kommunikation. Her blev der givet et oplæg om Region Hovedstadens som organisation og orienteret om den aktuelle coronasituation.\nTemature – Når coronasituationen tillader det, planlægges der for nuværende to temature for hele regionsrådet, som skal give et generelt overblik over regionens fagområder. Tematurene suppleres af studieture på hvert udvalgsområde. Der planlægges for nuværende med en tematur på hospitals/sundhedsområdet og en på det regionale udviklingsområde, som i løbet af valgperioden suppleres af studieture i de enkelte udvalg og politikernes mulighed for i hele valgperioden at komme i praktik på hospitaler og i regionens virksomheder.\nDanske Regioner – Ud over modtagelsen i Region Hovedstaden, kører der også en sideløbende modtagelse i Danske Regioner. Møder og tiltag kan findes i ”Kalender for introduktion” og ”Arbejdet i Danske Regioner” på siden regionh.dk/nytraad og er også blevet omsendt til regionsrådsmedlemmerne pr. mail.\nDer er vedlagt et kalenderoverblik (Bilag 1) som også findes på siden regionh.dk/nytraad sammen med andre centrale dokumenter og henvisninger til regionsrådet.\nBilag 1: Bilag 1 - Opdateret kalender for oversigt over introduktion af nyt regionsråd_Q12022\n3. Meddelelse - Likviditetsopgørelse for 4. kvartal 2021\nRegion Hovedstaden har med udgangen af 4. kvartal 2021 efterlevet kassekreditreglen. Det vil sige, at den gennemsnitlige kassebeholdning har været positiv over de sidste 12 måneder.\nI budgetloven forudsættes det, at den gennemsnitlige likviditet mindst skal være på 1.000 kr. pr. indbygger. Dette svarer til, at regionens gennemsnitlige likviditet skal udgøre 1.866 mio. kr. Denne forudsætning er også opfyldt.\nDen gennemsnitlige kassebeholdning efter kassekreditreglen blev efter 4. kvartal 2021 på 3.048 mio. kr. mod forudsat 3.479 mio. kr. i det vedtagne budget 2021. Den faktisk likviditetsudvikling for 2021 er i overensstemmelse med forudsætningerne i 4. økonomirapport 2021. I forhold til den seneste opgørelse over kassekreditreglen er der en afvigelse på 21 mio. kr.\nHåndtering af likviditetsudlæg vedr. COVID-19 foranstaltninger\nDen aktuelle situation vedrørende COVID-19 har påvirket regionens likviditet i 2021.\nRegion Hovedstaden varetager – som led i den nationale indsats – nationale indkøb vedr. testudstyr, værnemidler og andet kritisk udstyr samt drift af Testcenter Danmark. Hertil kommer en række fællesregionale udgifter vedr. COVID-test m.v.\nRegionen har afholdt udgifter på 761 mio. kr. ultimo december 2021 vedrørende testudstyr, værnemidler og vacinationsindsatsen, som regionen ikke har fået refusion for. Vi forventer at få pengene på linje med regeringens tidligere tilkendegivelser.\nDen første vurdering for 2022 foretages i forbindelse med 1. økonomirapport 2022 samt i forbindelse med opgørelse af likviditeten for 1. kvartal 2022, der forelægges i april måned 2022.\nRegionens likviditet er fortsat tilstrækkelig i 2022 under forudsætning af:\nLøbende månedsvis finansieringsmæssig dækning af udlæg vedr. nationale COVID-19 udgifter i 2022 (NOST)\nUdgiftsloftet til sundhedsområdet holdes svarende til en ramme på 39,010 mia. kr. excl. regionale COVID-19 udgifter\nNettoanlægsudgifter til sundhedsområdet holdes indenfor 1,087 mia. kr. svarende til vedtaget anlægsbudget 2022.\nBilag 1: Kassekreditreglen 4.kvt 2021\n4. Meddelelse - Status Letbane, oktober 2021\nForretningsudvalget modtager kvartalsvis en statusrapport for Letbanen. Vedlagte rapport dækker perioden fra august frem til ultimo oktober 2021. Ved en fejl blev statusrapport for letbanen vedrørende 2. kvartal 2021 ikke fremlagt for forretningsudvalget på mødet i december. Da den seneste statusrapport indeholder de nyeste forventninger til økonomi og risikovurdering, er det denne, der opsummeres i nedenstående. Statusrapport vedrørende 2. kvartal (Status Letbane, juli 2021) er dog også vedlagt denne meddelelse.\nBudgettet for både anlægsomkostninger og de driftsrelaterede anlægsinvesteringer til og med oktober 2021 forløber med mindre afvigelser. De budgetterede anlægsudgifter frem til slut oktober 2021 er 2.718 mio. kr. De afholdte udgifter frem til og med september 2021 samt estimerede udgifter for oktober 2021 er 2.305 mio. kr. svarende til en afvigelse på 413 mio. kr. Afvigelsen skyldes hovedsageligt forsinkelser i ledningsomlægningsarbejdet, hvilket påvirker fremdriften på strækningen. Derudover har enkelte myndighedsgodkendelser været længe om at opnås, hvilket påvirker entreprenørens fremdrift.\nRisikobilledet rapporteres for både anlægsprojektet og de driftsrelaterede anlægsinvesteringer, og risiciene opgøres i både tid og økonomi. Den samlede økonomiske risiko for projektet er opgjort til 635 mio. kr., hvilket kan holdes indenfor de samlede reserver på 961 mio. kr. Dette er en samlet opjustering på ca. 25 mio. kr. siden 3. kvartal 2021. Ændringen af risikoniveauet skyldes primært, at Hovedstadens Letbane har måtte overtage en række opgaver fra entreprenøren, hvormed selskabet også overtager de risici, som tidligere lå hos entreprenøren. Disse opgaver inkluderer bl.a. overtagelse af koordinering og styring ift. ledningsejere.\nGenerelt er projektet udfordret af det høje aktivitetsniveau indenfor anlægssektoren med stor efterspørgsel/mangel på arbejdskraft til følge.\nDer har i perioden august 2021 til og med oktober 2021 været fire ulykker, som har resulteret i sygefravær for arbejdet på Letbanen.\nBilag 1: Status Letbane, oktober 2021\nBilag 2: Status Letbane Juli 2021\n5. Meddelelse - Grøn omstilling - genbrug af møbler i Region Hovedstaden\nDeleplatform for møbler\nRegionen bruger omkring 20-25 mio. kr. på indkøb af nye møbler hvert år. Dette foruden udgifterne til indretning af de mange store nybyggerier og andet anlæg. Tilsvarende kasserer vi ca. 17. ton møbler årligt. Heraf er det langtfra alle møbler, der ikke længere er funktionsdygtige, men fordi der ikke er plads til at opbevare de mange møbler lokalt på hospitalerne, er den eneste mulighed at kassere dem.\nI et bredt samarbejde mellem Region Midtjylland, CEJ, CØK og de ansvarlige medarbejdere for møbelbortskaffelse på hospitalerne er der derfor udviklet en platform, hvor et nyt online møbelkatalog/deleplatform skal sikre, at vi udnytter det potentiale, der lige nu går tabt, når vi hver dag smider væk og køber nyt. Platformen bygger videre på det lager, som Genbrug og Donation (CEJ) allerede har, men som tidligere kun i et meget begrænset omfang har taget imod møbler til intern genbrug.\nDeleplatformen for genbrugsmøbler lanceres i en 1-årig forsøgsordning med henblik på at flere møbler genbruges. Forsøgsordningen finansieres indenfor CEJ’s budget i år 2022 og evalueres ultimo prøveåret.\nDeleplatformen er et vigtig skridt imod at tænke og agere grønt og i overensstemmelse med vores visioner på bæredygtighedsområdet. Hertil har flere drøftelser blandt politikerne i Miljø- og Klimaudvalget afspejlet et ønske om mere genanvendelse på hospitalerne, herunder af møbler. Der kan ved øget genbrug af møbler spares årligt 75 tons CO2. Initiativet og samarbejdet indgår ligeledes som en del af handleplanen for regionens miljøledelsessystem Grøn2030.\nSådan kommer den nye deleplatform til at virke\nOnlinekataloget vil blive lanceret som en deleplatform under navnet Genbrug og Donation, som baserer sig på de logikker og gevinster, der er ved deleøkonomi og second hand/genanvendelse. Platformen gør det let både at komme af med de møbler, som hospitaler og virksomheder ikke længere har brug for, samt at anskaffe sig nye brugte møbler, der er tilgængelige via platformen. Platformen skal skabe grundlag for, at endnu flere aflagte møbler og inventar bliver genanvendt i fremtiden. I dag kasseres f.eks. mange dyre hæve-sænke-borde, fordi de er blevet ridset og overfladen er slidt. Dette kan løses ved at give skrivebordene et nyt folie. Med denne simple reparation spares flere tusinde kroner, selv når tid og materialer trækkes fra.\nPlatformen skal løfte det potentiale, der er for at genanvende flere møbler på hospitalerne og i virksomhederne, så genanvendelse ikke kun indtænkes i få unikke projekter, som f.eks. indretningen af CEJ-huset, men i højere grad blive en fast del af den måde, vi tænker og indkøber på.\nNår indkøbere logger ind i SAP, vil der findes et direkte link til Genbrug og Donation-kataloget, hvor genbrugsmøblerne kan bestilles fra. Møblerne vil være gratis. Af online-kataloget vil der fremgå billeder samt mål og andre relevante oplysninger om det specifikke møbel. CEJ sørger for at registrere og transportere de bestilte møbler ud til matriklerne og leverer møblerne på afdelingerne samt ved behov koordinere med den lokale FM-ansvarlige. Når en indkøber f.eks. søger på kontorstole i SAP vil linket til platformen fremgå før udvalget af kontorstole hos vores leverandører vises, og dermed minde indkøberen om, at der er kontorstole tilgængelige via Genbrug og Donation.\nAfhentning af brugte møbler bestilles, som det gøres i dag hos de lokale FM-enheder. FM-enheden kontakter herefter CEJ, der afhenter møblerne, og kører dem til Genbrug og Donationslageret, reparerer møblerne og registrerer dem, så de er tilgængelige i deleplatformen. Det forventes, at der med tiden vil komme mere tydelige beskrivelser og forretningsgange for genbrug af møbler desto mere erfaring regionen får hermed.\nKommunikation om platformen\nSå snart det er muligt at foretage bestillinger via Genbrug og Donation, vil der blive kommunikeret bredt om platformen via forskellige kanaler. Dertil etableres en særlig gruppe af ambassadører fordelt på matriklerne, der kan hjælpe yderligere med at udbrede kendskabet og brugen af platformen.\nMiljø- og Klimaudvalget vil ligeledes blive orienteret om sagen.\n6. Udbedring af facaden på Psykiatrisk Center Nordsjælland, Helsingør\nDen 20. april 2021 godkendte regionsrådet en udskydelse af ni projekter af hensyn til økonomiske udfordringer i igangværende anlægsprojekter. Et af disse projekter er udbedring af facaden på Psykiatrisk Center Nordsjælland, Helsingør, der på det tidspunkt var opgjort til 10 mio. kr.\nProjektet har fokus på udbedring af facaden for Psykiatrisk Center Nordsjælland, Helsingør på grund af problemer med vandindtrængning i blandt andet kælderen.\nAdministrationen orienterer nu om, at der siden er arbejdet med optimering af projektet og gennemført udbud af samme. Det vurderes derfor nu, at projektet kan gennemføres i 2022 for under 9 mio. kr. Projektet igangsættes uden yderligere fremlæggelse for regionsrådet, idet tærkselværdien for godkendelse af bevillingssager er 10 mio. kr.\n14.01.2022 - Ugentlig status på corona-situationen per 14. januar 2022\n13.01.2022 - Offentliggørelse af fagligt oplæg til 10 års plan for psykiatrien\n13.01.2022 - Orientering vedr. ankeloperationer på Bispebjerg og Frederiksberg Hospital\n12.01.2022 - Orientering vedrørende påbud fra Datatilsynet (vedr. tidligere fejl i Fælles Medicinkort (FMK))\n07.01.2022 - Ugentlig status på coronasituationen per 7.januar 2022\n05.01.2022 - Orientering vedr. 1813, 1-1-2 og ambulancekørsler ifm. jul og nytår\n04.01.2022 - Orientering om status på covid-19-situationen den 4. januar 2022\n23.12.2021 - Opfølgende orientering om fejl i Sundhedsplatformen ved risikovurdering forud for hjertekirurgi\n22.12.2021 - Orientering om covid-19-situationen per 22. december 2021\n19.12.2021 - Orientering om ventetider på 1813 og håndtering af situationen\n17.12.2021 - Aftale om Vinterpakke II med faglige organisationer\n17.12.2021 - Orientering om indflytning i "Udsigten" på Psykiatrisk Center Sct. Hans\n17.12.2021 - Orientering om status på covid-19-situationen den 17. december\n10.12.2021 - Orientering om offentliggørelse af den nationale monitorering af udredningsret samt for ventetid til behandling\n10.12.2021 - Orientering om status på covid-19-situationen den 10. dec\n09.12.2021 - Aktuel orientering om lukning af den mobile behandlerplads på Rådhuspladsen pga. nye coronarestriktioner i nattelivet\n03.12.2021 - Orientering om Helikopterudbud\n03.12.2021 - Orientering om status på covid-19-situationen\nTorsdag den 27. januar 2022 kl. 10.00 – fredag den 28. januar 2022 kl. 12.00 : Seminar for nyvalgte regionsrådsmedlemmer (Danske Regioner), på Scandic CPH Strandpark, Amager Strandvej 4001, 2770 Kastrup.\nOnsdag den 23. marts 2022: Politisk Konferencen for regionsrådsmedlemmer (via Danske Regioner), Comwell Hotel Aarhus.\nTorsdag den 24. marts 2022: Danske Regioners generalforsamling 2022, på Centralværkstedet, Værkmestergade 9, 8000 Aarhus C.\nPubliceringsdato: 26-01-2022 14:26


En facers dagbog – del 1 |\n← De Ældstes Råd – uge 16\nCrotch to Crotch: Inter-Lazio →\napril 20, 2011 · 9:28 pm\nEn facers dagbog – del 1\nDommens Bog præsenterer hermed den første i en forhåbentlig lang række af gæstebloggere. Det er den unge Barcelona-fan Hjalte, der deler sine tanker om fodboldspillet, menneskeheden og så selvfølgelig hans elskede Barça. Indlægget er skrevet inden Copa del Rey finalen her til aften.\nVågner ved ni-tiden. Hovedet er tungt fra i går. Alligevel mærker jeg adrenalinen boble op i mig, så snart jeg står ud af sengen. Den er umulig at holde tilbage. På trods af tirsdags-tømmermændene er min krop som én stor elektrisk ladning, ventende på at eksplodere. I dag er det kampdag. I dag skal slaget stå. Det endelige opgør, de gode mod de onde. Kampen om kongens pokal. La Copa del Rey.\nDer er dog en dag, der skal overstås, før heltene kan folde sig ud i fuldt flor i aften. Stavrer ud på badeværelset. Checker mit skæg. Pjusket, uden at virke for splejset. Det har den perfekte boheme-agtige kvalitet. Håret: rodet, men ikke for rodet. Jeg tager mig selv i at hviske ”du er en campeón, Hjalte!” til mit eget spejlbillede.\nJeg trækker i den aubergine-farvede velour-buks, som ganske vist stadig har pletter af økologisk cognac og Ginger Ale fra Ørbæk Bryggeri på sig efter jazzjam-aftenen på FairBar i går. Tager min forvaskede Mano Negra-trøje på. Ærgrer mig igen over, at jeg faldt over den havestol til reunion-festen på Testrup Højskole. Der kom en ordentlig revne under det ene ærme. Men omvendt er der også en æstetisk kvalitet over tøj, der er slidt gennem et aktivt liv ude i den store verden. En kvalitet, jeg som akademiker forstår at værdsætte. Mens jeg stikker det ene ærme i Amnesty International-windbreakeren sender jeg en kort tanke til den eksamensopgave i Intermedial Analyse, som jeg burde skrive netop nu. Det må vente. Nu skal der arbejdes.\nPå vej ned til Strøget tænker jeg tilbage på dengang, Barcelonas og mine veje først mødtes. Det var i 2004, hvor min værelseskammerat på Unge Hjems Efterskole viste mig et klip med Ronaldinho. Min verden blev aldrig den samme. Indtil da havde jeg kun holdt med Danmark til VM, og egentlig ikke interesseret mig for fodbold. Men at opleve Barcelona spille fodbold var som et smukt stykke kunst. En smidig ballet, men samtidig en slagsang mod magthaverne. En ikke-voldelig revolution, der folder sig ud. En revolution gennem den kunst, som Barcelonas boldspil i virkeligheden var. Det besad en æstetisk kvalitet, jeg som akademiker forstod at værdsætte. Det var dengang, Barcelona kun var på vej til et blive et rigtigt storhold. Det var før Pep, før Messi, før Unicef. Følelsen af at lære at holde af noget før alle andre kender til det, er en af de bedste følelser i verden.\nNede på Strøget er Lea allerede mødt op. Jeg genkender hende på lang afstand. Den karakteristiske hornbrille, partisan-tørklædet. Den iver, hvormed hun opsøger og konfronterer alle, der går forbi. Amnesty skal være glade for at have hende. Selv verden skal være glad for, at hun eksisterer. Hvordan ville vort globale samfund se ud i dag, hvis ikke der var folk som Lea til at minde hr. og fru hakkebøf om, hvad der er godt og rigtigt?\nLea fortæller mig, at det har været en sløj formiddag. Mange har bare ignoreret hende. Enkelte er endda blevet sure, når hun har spurgt, om de var ligeglade med børnesoldaterne i Congo. Det er ikke alle, der som jeg kan værdsætte de kvaliteter, Lea besidder.\nLea har taget te med. Vi drikker en kop, mens vi lægger en slagplan. Vi ender med at beslutte os for at gå ned på RisRas. Der kan man få lov at ryge vandpibe. Glæden bobler allerede inde i mig ved tanken om en eftermiddag med Lea og vandpibe. Det er den perfekte opvarmning til i aften. At ryge vandpibe besidder, ligesom Barcelona, en æstetisk kvalitet, jeg som akademiker forstår at værdsætte.\nStem på dette indlæg: http://www.bold.dk/blog/1562/12/En-facers-dagbog–del-1\nTagged as Barcelona, En facers dagbog


Regningen sendes til de unge og klimaet. | Enhedslisten\nRegningen sendes til de unge og klimaet.\nFinansordfører for Enhedslisten, Frank Aaen udtaler om dagens finanslovsudspil:\n- Staten har masser og penge og giver store skattelettelser, men mener alligevel, der skal spares. Regningen sendes til uddannelserne og forskningen, i alt mere end ½ miliard kr. skal der spares her. På miljøet spares direkte 120 millioner kr. Desuden skal DSB og Banedanmark af med 700 millioner kr - også til skade for miljøet.\n- Det er således de unge og klimaet, der kommer til at betale den største del af prisen for regeringens økonomiske politik. Dertil kommer en regning til de arbejdsløse, 700 millioner kr. ved at skære i retten til supplerende dagpenge.\n- Dermed er det klart for alle, at regeringen i valgkampen førte befolkningen bag lyset når den påstod, der var råd til det hele og den påstod, at den ville mere uddannelse, forskning og miljø. Og regeringen er tilbage på det gamle spor, hvor miljøet og uddannelserne gennem årene har båret store besparelser.\nTirsdag, 5. februar 2008 - 16:10


Curbside - Stockholm centrum, Stockholm | Bookatable\nAmerikansk, Grillet, Syd Amerikansk\nDette tilbud er tilgængeligt fra 13. november, 2019 indtil den 30. december, 2020, hvis der er ledige borde, som vises i booking interfasen. Tilbuddet udelukker service og inkluderer moms.\nHovedret: 140 SEK\nLudwig S 10. marts 2020\nGæsteanmeldelser af Curbside\nAf Ludwig S fra Stockholm\nAf Githa D fra Stockholm\nAf Carin B fra Solna\nAf Sofia S fra Stockholm\nAf Ulrika R fra Solna\nAf Andréa S fra Stockholm


FEJAN Stol, ude, hvid kan klappes sammen hvid - IKEA\nFEJAN Stol, ude\nDenne klapstol er genial som en ekstra stol til uventede gæster eller til at tage med til den næste havefest. Det slanke design og den lave vægt gør, at den også er perfekt at tage med på picnic.\nPerfekt på altanen eller andre små områder, for stolen er nem at klappe sammen.Stolen er fremstillet af pulverlakeret stål og plast og er holdbar og nem at vedligeholde.Stolen er testet til brug i private hjem og opfylder de krav, der stilles til holdbarhed og stabilitet, i følgende standarder: EN 581.Designer\nStel:Zinkbelagt stål, Polyesterpulverbelægning\nBredde: 44 cmHøjde: 7 cmLængde: 94 cmVægt: 2.70 kgPakker: 1\nØvrige dokumenterFEJAN Stol, ude102.553.07FEJAN Stol, ude102.553.07\nDer ligger ingen udfordring i at udvikle et produkt uden at tage hensyn til prisen. Det er straks sværere at begynde med prisen og derefter gå videre til materiale og design. Det kræver, at man tænker ud af boksen, og det er præcis, hvad udviklingsteamet bag FEJAN gjorde, da de designede et lille bord til udendørsområder og prisbevidste kunder.\n“Vi vil altid gerne skabe løsninger til overkommelige priser, men der ligger en særlig udfordring i at begynde med prisen, når du skal udvikle et produkt. Det kræver en masse af hele teamet, og da vi arbejdede med FEJAN, var vi tæt på at give op,” siger produktudvikler Anders Adler.\nLav pris, ikke lav kvalitet\nDet lyder måske ikke ret kompliceret at designe et lille og funktionelt bord til udendørs brug. Det kræver vel bare en bordplade og fire ben, ikke? “Ja, men uanset hvor lav en pris vi stiler efter, må vi aldrig gå på kompromis med kvaliteten. Vi skulle stadigvæk designe et stabilt og holdbart bord.” Anders og teamet besluttede sig for at bruge plademetal og beregnede, hvor meget de kunne bruge, uden at prisen blev højere. Derefter skulle de færdiggøre designet, og det var her, vanskelighederne viste sig. “Vi troede, vi havde den perfekte løsning med x-formede ben,” siger han. De er solide og omkostningseffektive, men de gjorde emballagen for stor, og det giver høje transportomkostninger. “Det var en skuffelse, og derfor satte vi projektet på pause for at få ny energi. Men så fik ingeniøren i vores team en smart idé.”\nHalve ben reducerer de samlede omkostninger\nSommetider er en pause helt perfekt. Det gav Anders og teamet en chance for at bryde problemet op i mindre dele. Og da de gjorde det, fandt de en løsning. “Vi fandt ud af, at vi kunne dele benene, og så kan kunderne skrue dem sammen, når de monterer bordet.” Det gør emballagen mindre og reducerer de samlede omkostninger, fordi vi kan transportere mere på hver eneste palle. “Jeg er stolt over, at FEJAN har en pris, der matcher den lille pakke – det er bordet til alle, der vil indrette en hyggelig og komfortabel altan eller terrasse uden at bruge hele budgettet på møbler.”


→ Bedste Hundebur Til Bilen i Aluminium | Ferplast Atlas Lodret Åbning — PetDreams.dk\nForside Chevron down ikon Ferplast Atlas hundebur i aluminium + madras - xs\nXS - 1.799,00 kr\nSikkert hundebur til bilen med vertikal åbning – gør adgang nem, også i biler med høj kant\nFerplast Atlas er et af de absolut bedste hundebure til bilen. Rejs uden bekymringer og i absolut sikkerhed med et Atlas Car Aluminium bur! Disse hundebure er meget robuste og sikre, da de er lavet af aluminium i høj kvalitet. Hvis du ønsker at fastgøre buret til bilen, kan der tilkøbes stropper til dette formål her på siden.\nFerplast Atlas’s patenterede åbningssystem giver nem adgang, også i biler med høj kant, hvor døren til buret i nogle tilfælde ellers kan være svær at åbne. Døren har bekvemme automatiske stempler med 2 sikkerhedslåse i bunden, og kan bruges med hængelås (hængelås ikke inkluderet). Model large med 2 døre leveres med fire sikkerhedslåse.\nDette hundebur i aluminium kan nemt anbringes i bilen og fås i fire forskellige størrelser. Den største model kan bruges med det praktiske indvendige skillerum (købes separat som tilbehør), som kan bruges til at huse to hunde på samme tid og adskille buret i 2 separate rum.\nBunden af alle Ferplast Atlas bure er foret med en behagelig vandtæt madras, der dækker hele bunden og sørger for, at buret forbliver tørt på alle tidspunkter. Madrassen kan fjernes til rengøring.\nSolidt robust hundebur i aluminium til bilen\nPerfekt til biler med høj kant ved bagagerummet\nDesignet til at sikre komfort og sikkerhed under rejsen\nNem adgang takket være det patenterede lodrette åbningssystem\nDør med to sikkerhedslåse (4 i den store model)\nLeveres med vandtæt madras\nBurenes mål i bredde x bunddybde x højde + topdybde:\nX-SMALL 50 x 55 x 55 cm 10 Kg\nSMALL (UDGÅET) 55 x 75 x 61.5 + 47 cm 20 Kg\nMEDIUM (UDGÅET) 65 x 82 x 65 + 51 cm 40 Kg\nLARGE (UDGÅET) 92 x 81 x 66 + 51 cm 60 Kg\nHej Hvornår, tror du at small bur komme igen.\nDesværre udgår denne vare fra sortiment, vi får dog et lignende produkt snart. Ellers har vi få af denne tilbage i XS.\nKan man komme ud og prøve bure i bilen ?\nDet skal du være meget velkommen til. Dog vær opmærksom på at det pt. er udsolgt i str. Small.\nHej med jer. Ved i om M kan være i en VW t-roc. Jef har en labradorhvalp og tænker at M vil passe til voksen hund. Vh.\nVi ved desværre ikke hvilke biltyper buret passer i. Så det bedste er nok at I selv prøver at måle efter de mål vi har angivet på hjemmesiden :)\nHvornår får i størrelse S tilbage på lager? 😊\nVi forventer at have buret på lager igen i uge 26.\nhar en kleiner munsterland er lidt i tvivl om jeg kan nøjes med en small eller det skal være large\nVi har kun XS og M tilbage på lager, men en medium vil også passe fint til en Kleiner Munsterlænder, det har en kapacitet op til ca 40 kg.\nJa, her kan du finde en ny gasdæmper til Ferplast alu transportburene.


Lorenzen, Vilhelm: Jens Bangs Stenhus (1947).\nPetersen, Viggo: Jens Bangs Stenhus – og om at bygge og bo i Aalborg på Christian 4.s tid (1988).\nPoulsen, Holger Hassing: Aalborgs apotekere (1976).\nØrnbjerg, Jakob: Jens Bang – en købmand i 1600-tallets Aalborg (2005).\n1600-tallet boligforhold borgerskabet byer byudvikling handel Jakob Ørnbjerg Kernestof renæssancen