Sõja nägemuse jaoks oli see peaaegu elegantne. Munitsiooni suitsu ja lõhnav ja kurnav lõhe asendatakse nähtamatud valgustatud teradega. Laserrelvadega varustatud muudetud 747 reaktiivid hävitaksid ballistilisi raketid, kui nad olid ikka veel sadu miili kaugusel meie mulda. "Directed-energy" suured kahurid suletavad sissetulevaid raketid valguse kiirusega, soojendaksid lõhkeaineid ja tekitaksid seeläbi laiali.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 75\nVeebiklubi jututuba, mis hiljuti tormiga Internetti kasutas, on loonud uue jututuba, mille eesmärk on kaitsta noori teiste kasutajate sobimatute käitumiste eest. Kuid eksperdid muretsevad, et ettevaatusabinõud ei ole piisavad. Chatroulette kasutajad saavad nüüd klõpsata linki "Teata sobimatust videost", et teavitada saidi looja, 17-aastane Andrei Ternovskiy Moskvast, Venemaalt, vastuvastava sisuga.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 124\nDna Crime Lab Analüüs: Tv Vs. Reaalsus\nNad kogunevad läikivas laboris. Nad vahetavad kummitusi. Nad liiguvad paar katseklaasi. Nad suruvad nupud arvutisse ja-bingo-teisele juhtumile on lahendatud. Jah, see on suurepärane DNA-maailm, mida kasutatakse tänapäevaste politseijõudude poolt toime pandud kuritegude lahendamiseks - vähemalt see on see, mida näete teleris. Reaalsus on palju vähem fotogeenne.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 125\nSynthehol on teaduslik väljaanne alkoholitarbijale, mis ilmub Star Trek: Next Generation telesarjad. See võimaldab joomajatel kogeda kõiki meeldivate kõrvalmõjude nagu vihmaveekogusid sisaldavaid alkoholi mõnusaid ja joobesid. Suurbritannia Bristoli Ülikooli psühhofarmakoloog Professor David Nutt usub, et teaduslikku põhjust ei saa seda luua.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 126\nNanotech Now: Väike Tehnoloogia Kõigile Teie Ümber\nNanotehnoloogiatööstuses töötavad teadlased on juba pikka aega lubanud paremaid tooteid põhitehnoloogiate ja inimeste tervise valdkonnas. Kuigi paljud rakendused pole veel laborist lahkunud, on nanotehnoloogia kõikjal teie ümber. Alates päikesekaitsetest kuni pesapalli nahkhiiredeni ja köögi värvimisse on rohkem kui 200 igapäevast esemet uut nanotehnoloogia tarbekaupade nimekirja.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 127\nNagu teie randmepaelad või elektriliinid, võib valgus keerata sõlmedesse. Nüüd on teadlased kasutanud arvutijuhtimisega hologrammi ja teoreetilist füüsikat, et muuta valguskiirus kristallide kujuliseks. Pööratud feat mitte ainult ei viinud mõned üsna lahedad pildid, kuid tulemused mõjutavad tulevasi laserseadmeid, ütlevad teadlased.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 128\nSex-For-Hire Robotid, Mis On Prognoositud 2050. Aastaks\nKas see on luksus bakalaureuse ja bachelorette poolte tulevik? Võib-olla on see midagi, mida saaksid oma lapselapse saada. Uue teadusliku ettekande kohaselt pakub Bordellos 2050. aastaks seksuaalrobotitele haigus- ja süütule rõõmu. Magazine Futures avaldatud ajakirjanduses avaldatud uurimus asub järjekindlalt uute ruumilise planeerimise meetodeid ja linnade laienemist käsitlevate pealkirjade seas.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 178\n4D Trükkimine Võib Tugevdada Usa Armee Arsenalit\n3D-trükiversioon ei näita mingeid märke üürile andmisest ja on nüüd jõudnud järgmisele mõõtmele. USA armee uurimisbüroo on kolmele ülikoolile eraldanud 855 000 dollarit, et edendada 4D printimist, milleks on võime 3D-printida objekte, mis võivad muutuda oma kuju või ilme aja jooksul (neljas mõõde) või vastuseks mõnele tingimusele.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 248\nKasutades uut tehnikat, mida nimetatakse 4D printimiseks, saavad teadlased välja printida dünaamilisi 3D-struktuure, mis aja jooksul suudavad kujundeid muuta. Teadlased lisasid, et selliseid 4D-trükiseid saab ühel päeval kasutada kõigist meditsiinilistest implantaatidest kodutehnika juurde. Tänapäeva 3D-trükkimine loob mitmesuguseid materjale (plastik, keraamika, klaas, metall, ja veelgi ebatavalisi koostisosi, nagu šokolaad ja elusrakud).\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 249\nKeskkooli õpilased peaksid teadma teaduslikke meetodeid ja protsesse ning mõistma põhiteaduslikke põhimõtteid. Teie keskkooliõpetuse õpetaja määrab teaduse ausad projektid, mille eesmärk on aidata teil arendada oskust rakendada teaduslikke protsesse, et midagi uut õppida.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 250\nMinty? Lemony? Inimesed Võivad Lõhnata 10 Lõhnatüüpi\nUurijad ütlevad, et alates puuviljalt kuni küpsemiseni kuni popcorn-y'st on kõik lõhnad 10 erinevat tüüpi lõhna. Maitset, nägemist ja kuulmist saab mõõta, kuid lõhna süstemaatiline kirjeldus on endiselt ebakindel. Nüüd on teadlased kasutanud matemaatikat, et kirjeldada lõhnu süstemaatiliselt ja lihtsustada neid 10 kategooriasse: lõhnav, puitunud / vaikne, puuviljane (mitte tsitruseline), kemikaal, minty / piparmünt, magus, poppuru, sidrun, terav ja lagunev.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 251\nMonkey Avatars: Primates Liigutavad Virtuaalseid Relvi Nende Meelest\nSci-fi autorid võtavad teadmiseks: ahvid on õppinud vahetama oma aju kaudu virtuaalsete relvade paari. See järeldus, mis pärineb samast rühmast, mis hiljuti kahe roti aju seostas, on viimane näide jõupingutustest aju signaalide salvestamiseks ja nende kasutamine arvutite või proteeside jäsemete käitamiseks.\nJuly 21,2019 •Avaldatud: Tech •Vaatamisi: 252\nMaailma Suurim Hailupaik Avaneb\nPrügikast Põlevad Laserid Võiksid Aidata Puhastada Kosmose Rünnakuid, Väidab Hiina\nKas Quantum Brain Effects Võib Selgitada Teadlikkust?\nÄkiline Agressioon Koertel On Sageli Valu Märg\nMis On Pehme Lugu Seismiline Moderniseerimine?\nGoogle'I Iseseisev Autosõidu Kukkumisjuhtumi Korral\nIncredible Tech: Kuidas Kuvada 2-Tonnine Dinosaurus\nKuidas First Töötab?\nÜmberkujundatud Katused Taluvad Tornaadod Ja Orkaanid


Tallink pukseeris indeksi tõusule - Äripäev\n19. veebruar 2008, 14:33\nKodumaised aktsiad jätkasid madalal tõusulainel – indeks kosus 0,51%, peamiseks turuveduriks oli juba mitu päeva head minekut näidanud Tallinki aktsia. Viimane kallines 3,53% ning maksis päeva lõppedes 13,77 krooni.\nHiljutised Tallinki siseringi aktsiaostud, koos esimese kvartali tulemustega maalitud pilt ilusamatest tulevikukasumitest ning raamatupidamisväärtusel kauplev väärtpaber on investorite jaoks meeldiv kombinatsioon. Laevakontserni aktsia on hiljutisest põhjast kosunud juba 16%. Oma sügavaimast august on aga veelgi kõrgemale hüpanud Arco Vara aktsia (29%), mis lõpetas börsipäeva 3,6% kallimana kui eile. Sellise kasvu algpõhjust tuleks otsida investorite psühholoogiast – koledad jutud kinnisvaraturust ning üldine negatiivne sentiment tekitasid paanilise ülemüügi, mille järgselt otsitakse nüüd tasakaaluhinda.\nKinnisvaraarendaja on sel aastal teatanud ka oma tegevuse laiendamisest Bulgaarias ja Rumeenias. Märkimisväärse osa börsi kogukäibest andsid aga Baltika aktsiaga tehtud tehingud, mille tulemusena liikus väärtpaberi hind kaks protsenti kõrgemale.Neljanda kvartali majandustulemused avaldanud Harju Elekter suutis kasvatada küll käivet, kuid valmistas turule pettumuse puhaskasumi osas. Päeva suurimaks kaotajaks osutunud aktsia müüdi seetõttu väikese käibega 1,89% võrra alla. Sel nädalal tulemused avaldav Olympic Entertainment Groupi aktsia andis üle mitme päeva veidi tagasi ja langes 0,95%.\n19. February 2008, 15:06


Sudaani uus sõjaline juht on avalikkusele mõistatus - Maailm - Postimees.ee\nSudaani uus sõjaline juht on avalikkusele mõistatus\n13. aprill 2019, 16:25\nKindral Abdel Fattah al-Burhan 12. aprillil ametivannet andmas.\nKindral Abdel Fattah al-Burhan, kellest sai reedel Sudaani juhtiva sõjalise nõukogu juht, on veteransõdur, keda väljapool sõjaväge väga ei tunta.\nBurhanist sai president Omar al-Bashiri neljapäeval kukutanud sõjalise nõukogu juht pärast seda, kui nõukogu ööpäeva jagu juhtinud kindral Awad Ibn Ouf tagasi astus.\nMeeleavaldajad, kes nõuavad Bashiri raudse rusika all kestnud kolme aastakümne pikkuse võimuaja lõpu järel tsiviilvalitsust, pidasid Ibn Oufi vana režiimi liikmeks ning kukutatud juhi lähedaseks nõunikuks.\nIbn Oufi lahkumine tõstis Burhani varjudest riigi de facto juhiks.\n«Burhan on relvajõududes kõrge auastmega ohvitser, kuid sisuliselt on ta veteransõdur,» ütles üks sõjaväe ohvitser, kes palus anonüümsust.\n«Ta pole kunagi olnud rambivalguses nagu Ibn Ouf või kindral Kamal Abdelmarouf,» lisas ohvitser viitega sõjaväe endisele staabiülemale.\nReedel, tunde enne kui temast sai Sudaani uus sõjaline juht, nähti teda vestlemas meeleavaldajatega, kes pole sõjaväe peakorteri eest 6. aprillist saati ära läinud.\n1960. aastal pealinnast Hartumist põhjas Gandatu külas sündinud Burhan õppis Sudaani sõjaväekolledžis ning hiljem Egiptuses ja Jordaanias.\nTa on abielus ning tal on kolm last.\nBurhan juhtis riigi maavägesid enne, kui Bashir tegi temast veebruaris sõjaväe peainspektori. Burhan on teeninud ka Sudaani kaitseatašeena Pekingis.\nSudaani meedia ja analüütikute sõnul koordineeris Burhan Sudaani sõdurite saatmist Jeemenisse osana Saudi Araabia juhitud koalitsioonist, mis sõdib Jeemenis huthi mässuliste vastu.\nWillow Berridge, kirjanik ja ajaloolektor Newcastle'i ülikoolis ütles, et Jeemeni portfelli tõttu töötas Burhan tihedalt koos Sudaani paramilitaarsete Kiirtoetusüksustega (RSF).\nNäib, et selle grupi toetusel ta võimule saigi, lausus Berridge.\nRSF-i samm teeb paljud ettevaatlikuks, sest paljud peavad teda Darfuris sõjakoledusi toime pannud omakaitseväe Janjaweed järeltulijaks, rõhutas Berridge.\nTa lisas, et eriti ettevaatlikud on mitmed Darfuris tegutsevad mässulised rühmitused, kellest mitmed on seotud opositsioonikoalitsiooniga.\nKonflikt Darfuris puhkes 2003. aastal, kui etnilised mustanahalised mässulised haarasid relvad Hartumi araablaste enamusega valitsuse vastu. Mässulised süüdistasid valitsust piirkonna majanduslikus ja poliitilises hülgamises.\nÜRO sõnul on konfliktis surma saanud umbes 300 000 inimest ning oma kodust on pidanud põgenema miljonid.\nBashir saatis Sudaani sõdurid Jeemenisse 2015. aastal osana suurest välispoliitilisest kannapöördest, millega Hartum katkestas aastakümnete pikkused sidemed šiiitliku Iraaniga tema rivaali Saudi Araabia kasuks.\nSudaani sõdurid ja ohvitserid sõdivad Jeemenis ning on kandnud märkimisväärseid kaotusi.\nKuigi pole päris selge, kui palju Sudaani sõdureid Jeemenis on, siis sotsiaalmeedias levivad pildid tapetud või haavatud sõduritest on korduvalt tekitanud üleskutsed nad sealt ära tuua.\n«Burhan ei kaldu ühegi poliitilise jõu suunas. Ta on professionaalne sõdur,» lausus anonüümsust palunud ohvitser nüüd riigi kõiki poliitjõude haldama pidava mehe kohta.


Unibet HexaPro kampaania - tee €10 spordiennustus ning saa iga päev tasuta €1 HexaPro pokkeri pilet • Eesti Online Kasiino\nAvaleht » Kampaaniad » Unibet HexaPro kampaania – tee €10 spordiennustus ning saa iga päev tasuta €1 HexaPro pokkeri pilet\nAjavahemikul 24.03.2020 – 05.04.2020 korraldab Unibet HexaPro kampaania, kus tehes €10 spordiennustuse, saad iga päev tasuta ühe €1 HexaPro pokkeri pileti.\nOsalemiseks avada Unibet’i veebileht ja tee vähemalt €10 spordipanus (min koefitsient 1.40). €1 HexaPro pileti kantakse su kontole pärast panuse väljaarvestamist. Iga päev on võimalik teenida üks €1 HexaPro pilet.\nPakkumine põhineb CEST ajatsoonil.\nMängijad peavad tegema vähemalt 10€ spordiennustuse min 1.40 koefiga.\nIga mängija saab päevas võita maksimaalselt ühe pokkeripileti\nPiletid kehtivad pärast panuse tegemist 7 päeva.\nPokkeripileti leiad pokkeritarkvaras “Profile” sektsioonist.\nPiletit saab kasutada ainult 1€ sisseostuga HexaPro mängimiseks.\nPakkumise tingimusi on viimati muudetud 24. märtsil Eesti aja järgi kell 16.50


EHG - Teenused\nKoduleht Teenused Ehitus- ja tehniline järelevalve\nOmanikujärelevalve teenus sisaldub\n(Vastavalt: „Omanikujärelevalve tegemise kord", MKM määrus 25.01.2011 nr 7):\n- Ehitusprojekti nõuetele vastavuse kontroll.\n- Ehituse vastavuse kontroll ehitusprojektile.\n- Ehitusel kasutatavate materjalide ja toodete nõuetele vastavuse kontroll.\n- Ehituse tehniliste dokumentide olemasolu kontroll.\n- Ehituse tehniliste dokumentide nõuetele vastavuse kontroll.\n- Ehitustööde kvaliteedi kontroll.\n- Ehitustööde ohutuse, ehitise, ehitusplatsi ja maaüksuse korrashoiu ning keskkonna saaste vältimise kontroll.\n- Lepingu täitmise kontroll.\nMetallkonstruktsioonide ja keevitustööde kvaliteedi kontroll.\n- Metallkonstruktsioonidele ja nende elementidele kohaldatud põhinõuetele vastavuse kontroll EN ISO standardi järgi.\n- Valmistoodete või sõlmedel keevisühenduse kvaliteedi kontroll.\n- Keevitustööde dokumentatsiooni kontroll.\n- Valmistoodetel ja sõlmedes keevisliidete välisdefektide tuvastamine.\nTehnilised järelevalve teenused (sõltumatu kontroll) väljastpoolt ehitusplatsi sisaldavad kontrolli üle:\n-\tHoonete või rajatiste hulka kuuluvate osade kvaliteet ja nende kogus (seinad, fermid, sambad, katuse ja fassaadi elemendid, aknad, uksed jne.).\n-\tInsener- tehniliste seadmete kvaliteet ja nende kogus (seadmed, või seadmete osad, mis kasutatakse küte- , ventilatsiooni- ja kliima- süsteemis, hoone\nvee- ja kanalisatsiooni süsteemid, valgustus).\nToodete ja seadmete sõltumatu ja objektiivne kontroll, mis teostatakse valmistamise-, laadimise või mahalaadimise- ja tarnimise kohtades aitab tagada nende paigaldamisstandardile vastavust igal etapil.\nMilleks on vaja omaniku ehitusjärelvalvet?\nUue maja ehitamisel või vana renoveerimisel tavaliselt ei teata, millised raskused ootavad ees. Isikliku maja ehitamisele kulub palju raha, seega tahame saada moodsat, mugavat ja kvaliteetset elamist, mis vastaks meie nõudmistele ja soovidele.\nMaja ehitamine ja renoveerimine maksab palju raha. Valides odavaid materjale ja ehitajaid ei saa kvaliteeteset tööd odavamalt, pigem tõusevad kulud hilisemate puuduste ja praakide likvideerimisel. Tavaliselt Omanik ei tea ehitusnorme, ei oma kogemusi ja samuti ei suuda ise teostada kontrolli ehituse üle, järelvalvet ja ehitustööde organiseerimist. Samas on ehitusturul palju teenuse pakkujaid ning seetõttu on raske valida, kellega leping sõlmida. Sel juhul tuleb pöörduda professionaalse ehituskonsultandi poole, kes aitab lahendada organiseerimise küsimused ja teostab järelvalvet teie ehituse üle .\nPõhiliseks omaniku ehitusjärelvalve ülesandeks on projekti järgimine, tehnilise dokumentatsiooni koostamine ja ehitustööde kvaliteedi kontroll.


ELIL | Tegevusprogramm\nI. SISSEJUHATUS 1989. aastal loodud ELIL - Eesti Liikumispuudega Inimeste Liit - on 26 liikmes- ühinguga üle-eestiline üle 3500 üksikliikmega liit. Liidu tegevuse eesmärgiks on EV liikumispuudega inimeste ühishuvide eest seismine. Käesolev arengukava on koostatud liikumispuudega inimeste endi kogemuste põhjal ja sisaldab meetmeid, mis tagaksid liikumispuudega inimestele võrdseid võimalusi - ühiskonda kõigile. Arengukava püüab katta kõiki elu valdkondi.\nArengukava määrab ELIL tegevuse suunad ning annab kindlustunde tegutsemiseks. Käesolev arengukava tugineb EV Põhiseadusele, EV Hoolekandeseadusele, EV Valitsuses heaks kiidetud Invakontseptsioonile ja teistele Eesti Vabariigis kehtivatele seadustele ja määrustele. II. EESMÄRK\nLiikumispuudega inimestele võrdsete võimaluste loomine Avaliku arvamuse kujundamine, üldsuse teavitamine liikumispuudega inimeste olukorrast, nende tegevusest. Osalemine seadusloomes (puudega inimeste aspekt). III. TEGEVUSVALDKONNAD Oma eesmärkide saavutamiseks on ELIL jaotanud oma töö tegevusvaldkondadeks, mis on juhatuse tegevuse aluseks.\n2.2.2 Transport - Invataksoteenus\n- Ühistransport - Isiklik transport (kättesaadavus, kohandamine) 2.3 Abivahendid\n2.6. Rehabilitatsioon 2.6.1 Meditsiinilisele lisaks sotsiaalpsühholoogilise rehabilitatsiooni vajalikkuse selgitamine 2.6.2 Kättesaadavus igale vajajale\nArengukava aluseks on liikumispuudega inimeste inimõigused, inimväärikus, teistsuguse aktsepteerimine. ETTEPANEKUD JUHATUSE TÖÖ KORRALDAMISEKS Liidu juhatusel tuleb oma töö korraldamisel erilist tähelepanu pöörata alljärgnevale:\nVälja töötada Liidu kui terviku lähiaastate (2-5 aasta) arengukava. Määrata vajalik tegevjuhatuse koosseis (tegevjuht, nõunikud, välisreferent jt), leida vajalikud rahalised vahendid ja töötajad. Välja töötada ja käivitada liikmesühingute aktiivide koolitus- ja jätkukoolituste programmid, alustada liikmesühingute esimeeste juhikoolitust leides selleks vajalikud finantseerimisallikad. Hasartmängu nõukogult taotleda Liidu ja tema liikmete tegevusprogrammide kui lahutamatu terviku iga-aastast finantseerimist. Aktiivselt lülituda Eesti invapoliitika kujundamisse. Sellega tegelda liikumispuudega inimeste olude-vajaduste uuringutega, seadusandluse ja seadusprojektide analüüsimisega nende parandamise ja täiendamise eesmärgil, ilmutada seadusandlikku initsiatiivi, moodustada vastavad töögrupid. Nõuda olemasolevate seaduste täitmist. Intensiivselt arendada välissuhteid leides selleks rahalised vahendid. IV TEGEVUS PÕHILISTES VALDKONDADES\n2. Transport Tähelepanu tuleb pöörata kolmele transpordiliigile: ühistransport (marsruudid, ligipääsetavus), spetsiaaltransport (invatakso, -transport) ja individuaaltransport koos parkimisvõimalustega. On loomulik, et kõik kolm areneksid üheaegselt ning igale transporti vajavale liikumispuudega inimesele oleks vähemalt üks nendest transpordiliikidest vajadusel tagatud.\n3. Avaliku arvamuse kujundamine. Pidev koostöö kirjutava, kõneleva ja näitava meediaga. Vaja on avameelselt ja objektiivselt tutvustada liikumispuudega inimesi, rääkida nende probleemidest, saavutustest ja ebaõnnestumistest. Rõhutada, et nad on samasugused võimekad (vähemvõimekad) inimesed nagu iga teinegi ühiskonnas, nad vaid tegutsevad individuaalsete funktsionaalsete piirangutega, mida tihti leevendab kompensatsioonivõime. Väsimatult on vaja selgitada erisust ühiskonnas, kuidas "stampmõtlemine" mõjutab inimeste arusaamu ja asendeid, suhtumisi, kuidas nendest üle saada.\n4. Rehabilitatsioon ja nõustamine Rehabilitatsioon ja nõustamine on igale liikumispuudega inimesele esmatähtsad, need on määravad parima psüühilise, füüsilise ja sotsiaalse seisundi saavutamiseks ja säilitamiseks - sellest algab ja sõltub kõik.\n7. Teenused, k.a. isikliku abistaja teenus. Teenused peavad lähtuma liikumispuudega inimeste tegelikest vajadustest, mitte nende majanduslikust seisundist või mõne ametniku suvast. Kedagi ei tohi määrata isoleeritusse, kuna tal puuduvad vahendid vajaliku teenuse ostmiseks.\nArengukava on kinnitatud ELILi juhatuse koosolekul 17.03.2004\nLisa dokumendid ELILi tegevusprogramm 2013\nELILi tegevusprogramm 2012\nELILi tegevusprogramm 2011\nELILi tegevusprogramm 2010\nELILi tegevusprogramm 2009\nELILi tegevusprogramm 2008\nELILi tegevusprogramm 2007\nELILi tegevusprogramm 2006\nELILi tegevusprogramm 2005\nELILi tegevusprogramm 2004\nSa oled 18431900. külaline


Vabariigi Valitsuse 8. juuli 2004. a määruse nr 242 “Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks” muutmine – Riigi Teataja\nVabariigi Valitsuse 8. juuli 2004. a määruse nr 242 “Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks” muutmine\nRT I 2008, 45, 252\nVastu võetud 09.10.2008 nr 150\nVabariigi Valitsuse 8. juuli 2004. a määruses nr 242 «Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks» (RT I 2004, 55, 397; 2008, 4, 25) tehakse järgmised muudatused:\n«Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise ja ettepanekute menetlemise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks ning kinnisasja väärtuse määramise kord ja alused»;\n«Määrus kehtestab kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise ja ettepanekute menetlemise korra ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks, samuti kinnisasja väärtuse määramise korra ja alused.»;\n« (1) Määrusega sätestatud korras omandab riik kaitstava loodusobjekti kaitse korraldamise eesmärgil kokkuleppel kinnisasja omanikuga kinnisasja, mille sihtotstarbelist kasutamist ala kaitsekord oluliselt piirab ning mis asub kogu ulatuses kaitsealal, hoiualal või püsielupaigas või sisaldab kaitstavat looduse üksikobjekti.\n(3) Kogu kinnisasja võib riik kokkuleppel kinnisasja omanikuga omandada juhul, kui kinnisasja kaitsealale või hoiualale ulatuv osa on suurem kui kaks kolmandikku kinnisasja kogupindalast või kinnisasja hõlmab osaliselt I kaitsekategooria liigi püsielupaik või kaitstava looduse üksikobjekti piiranguvöönd.»;\n4) paragrahvi 6 lõike 1 punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:\n« 4) avaldaja soovi korral hinnaettepanek;»;\n« § 61. Kinnisasja omandamiseks tehtud ettepanekute menetlemise kord\n3) kinnisasja asukoha maakond ja vald.»;\n6) määrust täiendatakse §-dega 71 ja 72 järgmises sõnastuses:\n« § 71. Kinnisasja väärtuse määramine\n(13) Riigimetsa Majandamise Keskus esitab vastava taotluse saamisel riigi esindajale käesoleva paragrahvi lõike 4 punktides 1 ja 2 nimetatud andmed.»;\n7) paragrahvi 8 lõiked 3 ja 4 sõnastatakse järgmiselt:\n« (3) Kinnisasja omanikul on õigus määrata omandajale läbirääkimiste käigus tehtud ettepanekutega nõustumiseks või vastuväidete esitamiseks tähtaegu. Kui kokkulepet ei saavutata kuue kuu jooksul, arvates omandaja poolt nõustumise või vastuväite esitamisest, võib keskkonnaminister lõpetada omandamise menetluse.\n(4) Kui kinnisasja omaniku ja riigi vahel ei saavutata kinnisasja omandamises kokkulepet, võib riik teha ettepaneku algatada kinnisasja sundvõõrandamine vastavalt «Kinnisasja sundvõõrandamise seaduse» § 3 lõike 1 punktis 9 sätestatule.»;\n8) paragrahvi 11 täiendatakse pärast sõna «keskkonnaministrile» sõnadega «, kes otsustab kinnisasja omandamise või keeldub sellest.»;\n« § 111. Lepingu sõlmimine\nKinnisasja omandamise otsuses märgitud kinnisasja omandamise lepingut riigi nimel sõlmima volitatud isik sõlmib omandamise otsuses märgitud tingimustel kinnisasja omandamise lepingu.»;\n10) paragrahvi 12 pealkiri sõnastatakse järgmiselt:\n« § 12. Rakendussätted»;\n11) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n« (3) Kinnisasja vahetamiseks enne 1. augustit 2008. a esitatud avaldusi, mis «Looduskaitseseaduse» § 91 lõike 10 alusel loetakse kinnisasja omandamise ettepanekuteks, menetletakse kinnisasja omandamise ettepanekutega ühises järjekorras ning ettepaneku tegemise ajaks loetakse kinnisasja vahetamise avalduse laekumise kuupäev.»;\n12) määrust täiendatakse lisadega 1–7 (lisatud).\nMääruse lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lõige 2 ja riigisekretäri 10.10.2008. a resolutsioon nr 17-1/08-06350.\nVabariigi Valitsuse 8. juuli 2004. a määruse nr 242 “Kaitstavat loodusobjekti sisaldava kinnisasja riigi poolt omandamise ja ettepanekute menetlemise kord ning kriteeriumid, mille alusel loetakse ala kaitsekord kinnisasja sihtotstarbelist kasutamist oluliselt piiravaks ning kinnisasja väärtuse määramise kord ja alused”\n(Vabariigi Valitsuse 9. oktoobri 2008. a määruse nr 150 sõnastuses)\nMETSA VÄÄRTUSE ARVUTAMISE KÄIK\n1. Kui metsa inventeerimisest on möödunud rohkem kui üks vegetatsiooniperiood, kasvatatakse metsa andmed käesolevasse aastasse. Selleks kasutatakse lisas 2 toodud algoritmi, mis kasvatab metsa andmeid ühe aasta kaupa ning mida tuleb kasutada seni, kuni on saavutatud käesolev aasta.\n2. Kontrollitakse, kas mets on küps. Selleks võrreldakse enamuspuuliigi vanust küpsusnormatiivides toodud vanusega. Kui mets on küps, teostatakse arvestuslik lageraie. Selleks antakse muutujale Rok väärtuseks 1 (Rok = 1) ning suundutakse punkti 5 juurde. Vastasel korral suundutakse punkti 3 juurde.\n3. Kontrollitakse, kas mets vajab harvendusraiet. Selleks kasutatakse lisas 3 toodud algoritme. Kui mets ei vaja harvendusraiet, siis suundutakse punkti 4 juurde. Vastasel korral on lisas 3 arvutatud abisuurus Rok, mida kasutatakse raiemahtude hindamisel. Suundutakse punkti 5 juurde. Harvendusraiet ei teostata, kui küpsusvanuseni on jäänud 10 või vähem aastat ja puistu boniteet on 5, 5A.\n4. Kasvatatakse metsade andmeid ühe aasta võrra. Selleks kasutatakse lisas 2 toodud algoritmi. Pärast kasvatamist suundutakse uuesti punkti 2 juurde.\n5. Leitakse raiest saadavad sortimendid. Sortimentide leidmiseks kasutatakse lisa 4, mis omakorda kasutab sama määruse lisa 5. Leitakse raietulud, korrutades sortimentide kogused sortimentide ühikuhindadega. Suundutakse järgmise punkti juurde.\n6. Lisa 6 põhjal arvutatakse raiekulud. Suundutakse järgmise punkti juurde.\n7. Leitakse tulude ja kulude nüüdisväärtus. Selleks korrutatakse raietest saadavad tulud ja kulud diskonteerimisteguriga.\n8. Diskonteerimistegur leitakse järgmise valemiga:\nDK = 1/(1+INTR/100)^AEG,\n– intressimäär = EURIBOR+1 (%)\n– aeg käesolevast aastast kuni teoreetilise raieaastani, aastates\n9. Kui oli tegemist harvendusraiega, siis jätkatakse arvutusi, suundudes tagasi punkti 2 juurde. Lageraie korral suundutakse punkti 10 juurde.\n10. Leitakse metsa uuendamiskulude nüüdisväärtus. Selleks korrutatakse diskonteerimistegur metsa uuendamise kuluga. Metsa uuendamise kulude määramisel lähtutakse Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt kinnisasja omandamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul vastavas regioonis teostatud metsauuendustööde statistilisest keskmisest kulust hektari kohta. Metsa uuendamise kulud määratakse kõikidele kasvukohatüüpidele, välja arvatud sinika, karusambla, siirdesoo, madalsoo, raba, lubikaloo, osja, tarna, sõnajala, angervaksa ja lodu kasvukohatüüpide puistute raiesmikel ja hukkunud metsaosades. Metsa uuendamise kulud arvestatakse ka siis, kui inventeerimise hetkel on tegemist lageda alaga (lageraielangiga).\n11. Metsa väärtuse leidmiseks liidetakse kõikidest raietest saadud tulude nüüdisväärtused (mis on arvutatud käesolevas lisas toodud punktide alusel) ja lahutatakse kultiveerimiskulude ning raiekulude nüüdisväärtused. Saadud tulemusest lahutatakse maamaksu diskonteeritud väärtus kuni lageraieni. Selleks leitakse diskonteerimistegurite summa ning see korrutatakse metsakõlviku eraldiste metsakasvukohatüüpidele vastava maahinna ja maa maksustamismääraga.\nDiskonteerimistegurite summa leidmise valem:\nPunkti 11 täitmisega lõpeb eraldisel kasvava metsa väärtuse arvutamine.\nMETSA KASVATAMISE ALGORITMID\n1. Leitakse moodhõredus.\n1.1. Leitakse igale I rinde puuliigile:\nLmood_PL = a + b×D×D/H,\n– puistuelemendi moodhõredus, cm;\n– puistuelemendi keskmine diameeter, cm;\n– puistuelemendi keskmine kõrgus, m;\n- – moodhõreduse valemi parameetrid olenevalt puuliigist (tabelist 2.1)\nTabel 2.1. Metsa kasvatamise valemite kasutamiseks vajalikud parameetrid\nMA, LH, SD\nKU, NU, TS, TO\n1.2. Leitakse parameetri ari tagavaraga kaalutud keskmine väärtus alapunktis 1.1 valitud rinde elementidele:\nari = sum(KF×a)/100,\n– moodhõreduse valemi parameeter a rindele\n– puistuelemendi koosseisukoefitsient, %\n– moodhõreduse valemi parameeter olenevalt puuliigist (tabelist 2.1)\n1.3. Leitakse kaalutud keskmine moodhõredus:\n– puistu moodhõredus, cm\n– puistuelemendi moodhõredus, cm (vt punkti 1.1)\n1.4. Leitakse alapunktis 1.1 valitud rindele keskmine H ja D (HM ja DM):\nHM = sum(H×KF)/100;\nDM = (sum(D×D×KF)/100)^0,5,\n– rinde kaalutud keskmine kõrgus, m\n– rinde keskmine diameeter, cm\n– rinde puistuelementide koosseisukoefitsient, %\n– rinde puistuelementide keskmine kõrgus, m\n– rinde puistuelementide keskmine diameeter, cm\n1.5. Leitakse edasiseks arvutamiseks rinde moodpuistu arvutamise valemile parameeter bri:\nbri = HM× (Lmood - ari)/DM/DM,\n– rinde moodhõreduse valemi parameeter\n– rinde keskmine kõrgus, m (vt punkti 1.4)\n– rinde keskmine diameeter, cm (vt punkti 1.4)\n– rinde moodhõreduse valemi parameeter (vt punkti 1.2)\n– puistu moodhõredus, cm (vt punkti 1.3)\n2. Leitakse piirhõredus:\nLpiir = Lmood/1,34,\n– piirhõredus, cm\n– rinde moodhõredus, cm (vt punkti 1.3)\n3. Leitakse alapunktis 1.1 valitud rindele tegelik hõredus:\n3.1. Leitakse puude arv rindes (Nsum). Selleks liidetakse rinde kõikide elementide puude arvud ha-l\n3.2. Leitakse rinde hõredus:\nL = 10 000/Nsum^0,5,\n– puistu hõredus, cm\n– puude arv rindes, tk/ha\n4. Leitakse diameetri juurdekasvu koefitsient (KD):\n4.1. Esmalt leitakse abimuutuja abi:\nabi = (Lmood/L)6,\n– puistu hõredus, cm (vt punkti 3.2)\n4.2. Leitakse diameetri juurdekasvu koefitsient (KD):\nKD = 2–2×abi/(abi+1),\n– diameetri juurdekasvu koefitsient\n– abimuutuja (vt punkti 4.1)\n5. Kasvatatakse kõikide puistuelementide diameetrit ja kõrgust, kasutades järgmisi A. Kiviste moodpuistute mudeleid. Diameetri ja kõrguse juurdekasvu arvutamiseks kasutatakse 8 erinevat valemit alltoodud järjekorras. Kuue esimese valemiga arvutatakse abimuutujaid ning kahe viimasega saadakse tulemuseks diameetri ja kõrguse juurdekasv (vastavalt zH ja zD):\nbetH = c4 – 493×Log(OHOR+1)+1355×k×kP\nbetD = c5 – 306×Log(OHOR+1)\ndH = betH/50^c1\ndD = betD/50^c2\nrH = SQRT((H – dH)^2+4×betH×H/A^c1)\nrD = SQRT((D – dD)^2+4×betD×D/A^c2)\nzH = (H+dH+rH)/(2+4×betH×(A+1)^(– c1)/(H – dH+rH)) – H\nzD = KD× ((D+dD+rD)/(2+4×betD×(A+1)^(– c2)/(D – dD+rD))) – D,\nkus betH, betD, dH, dD, rH, rD\nc1, c2, c4, c5, kP\n– tabelis 2.1 toodud valemi parameetrid\n– kõduhorisondi tüsedus, cm\n– kui kultuur, siis 1, muul juhul 0\n– puistuelemendi vanus, a\n– puistuelemendi kõrgus, m\n– puistuelemendi diameeter, cm\n– diameetri juurdekasvu koefitsient (vt punkti 4.2)\n– kõrguse ja diameetri juurdekasvud, vastavalt m ja cm\n6. Leitakse alapunktis 1.1 valitud rindele kasvatatud keskmine kõrgus ja diameeter (HMuus ja DMuus):\nHMuus = sum((H+zH) × KF)/100;\nDMuus = (sum((D+zD) × (D+zD) × KF)/100)^0,5,\n– rinde kasvatatud keskmine kõrgus, m\n– rinde kasvatatud keskmine diameeter, cm\n– rinde puistuelemendi koosseisukoefitsient, %\n– rinde puistuelemendi keskmine kõrgus, m\n– rinde puistuelemendi keskmine diameeter, cm\n– rinde puistuelemendi kõrguse juurdekasv, m (vt punkti 5)\n– rinde puistuelemendi diameetri juurdekasv, cm (vt punkti 5)\n7. Leitakse alapunktis 1.1 valitud rindele kasvatatud puude arv, arvestades loomulikku väljalangevust. Kasutatakse 6 erinevat valemit alltoodud järjekorras:\nabi = iif(L – Lpiir < 0; 0; L – Lpiir)\nabi = (1–(80 × (abi)/Lpiir/30)^0,5) × bri/1,34\nLuus = L + iif(abi<0,02; 0,02; abi) × (DMuus × DMuus/HMuus – DM × DM/HM)\nLpiir uus = (ari + bri × DMuus × DMuus/HMuus)/1,34\nLuus = iif(Luus < Lpiir uus; Lpiir uus; Luus)\nNuus = 100 000 000/Luus/Luus\nKN = Nuus/Nsum,\n– piirhõredus, cm (vt punkti 2)\n– rinde moodhõreduse valemi parameeter (vt punkti 1.5)\n– rinde kasvatatud keskmine kõrgus, m (vt punkti 6)\n– rinde kasvatatud keskmine diameeter, cm (vt punkti 6)\n– rinde keskmine kõrgus enne kasvatamist, m (vt punkti 1.4)\n– rinde keskmine diameeter enne kasvatamist, cm (vt punkti 1.4)\n– kasvatatud metsa piirhõredus, cm\n– kasvatatud metsa hõredus, cm\n– kasvatatud metsa puude arv, cm\n– puude arvu muutumise koefitsient\n8. Arvutatakse uued kõrgused (H), diameetrid (D) ja puude arvud (N) igale elemendile:\nH = H + zH\nD = D + zD\nN = N×KN\n– puistuelemendi keskmine kõrgus, m\n– puistuelemendi keskmine diameeter, cm\n– puistuelemendi puude arv, tk/ha\n– kõrguse aastane juurdekasv, m (vt punkti 5)\n– diameetri aastane juurdekasv, m (vt punkti 5)\n– puude arvu muutumise koefitsient (vt punkti 7)\nHARVENDUSRAIE MÄÄRAMINE JA TEOSTAMINE\n1. Leitakse metsa raie-eelne (Lre) ja raiejärgne (Lrj) hõredus järgmiste valemitega:\nLre = (re1 + re2×d – re3×h100) ×0,95\nLrj = rj1 + rj2×d – rj3×h100,\n– raie-eelne hõredus, cm\n– raiejärgne hõredus, cm\n– enamuspuuliigi keskmine diameeter, cm\nre1, re2, re3, rj1, rj2, rj3\n– tabelis 3.1 toodud valemi parameetrid\nTabel 3.1. Harvendusraie normatiivide valemi parameetrid\n2. Leitakse puistu hõredus:\n2.1. Leitakse puude arv I rindes (kui I rinnet ei ole, siis kas II rindes või üksikpuude rindes) kokku (Nsum), st liidetakse rinde kõikide puuliikide arvud hektari kohta. Kui puude arvu andmetes ei ole, siis vaata käesoleva lisa punkti 3\n2.2. Leitakse tegelik hõredus: L = 10 000/Nsum^0,5\n3. Leitakse puude arv:\n3.1. Arvutatakse ühe keskmise puu tüvemaht, kasutades R. Ozolinši puu tüvemoodustaja mudelit. Keskmise puu tüvemahu arvutamisel on sortimendi alguseks 0 ja lõpuks puu kõrgus. Tulemiks on tüvemaht v\n3.2. Leitakse puude arv (n – puude arv (tk); M – tagavara (m3); v – tüvemaht (m3)):\nn = M/v\n4. Kui punktis 2 leitud hõredus L on väiksem või võrdne raie-eelse hõredusega Lre, siis teostatakse harvendusraie:\n4.1. Raiutavate puude arv hektari kohta:\nNr = Nsum – 100000000/Lrj/Lrj,\n– raiutavate puude arv, tk/ha\n– puude arv, tk/ha\n4.2. Leitakse raiutavate puude osakaal:\nRok = Nr/Nsum,\n– raiutavate puude osakaal\n1. Arvestuslik sortimenteerimine teostatakse puistuelementide lõikes. Arvestusliku sortimenteerimise lõpptulemusena liidetakse kõikide puistuelementide sortimenteerimisel saadud tulemused. Puistuelemendi arvestuslikul sortimenteerimisel kasutatakse takseertunnuseid: kõduhorisondi tüsedus – OHOR (cm), puuliik, vanus – a (a), diameeter – d (cm), kõrgus – h (m), tagavara – M (m3), kahjustatud puude osakaal – k (%).\nKui mulla organogeense horisondi tüsedus (OHOR) ei ole takseerandmetes kirjeldatud, võetakse see näitaja kasvukoha tüübist lähtuvalt tabelist 4.1.\nTabel 4.1. Kasvukohatüübile vastav organogeense horisondi tüsedus\nKL, ND, SL, LP, SP, MP, SP\nSM, PH, JP, JK\nSN, OS, TR, KR\nRB, SS, MD, LD, MO, JO, TP\n2. Puud jagatakse diameetriklassidesse. Diameetriklassidesse jagamine on toodud tabelis 4.2. Ülemisel real on toodud diameetriklassi suhtelised suurused võrrelduna keskmise diameetriga ning alumisel real puude arv vastavas diameetriklassis. Jaotus on toodud 1000 puu kohta.\nTabel 4.2. Puude jagamine suhtelistesse diameetriklassidesse\n3. Leitakse kõrgusekõvera parameeter kh:\nkh = h'/(1,3+c1×(d'/(d'+c2))^c3),\n– kõrgusekõvera parameeter\n– kasvatatud kõrgus, m\n– kasvatatud diameeter, cm\n– tabelis 2.3 toodud kõrgusekõvera parameetrid\nTabel 4.3. Kõrgusekõvera parameetrid\nLM, HB, PP, TL\nTA, SA, JA, VA, KP\nKS, LV, PN, RE, PA, muud\n4. Leitakse diameetriklassides olevate puude sortimendid. Arvutus on vaja teha kõikide tabelis 4.2 toodud diameetriklasside kohta. Alljärgnevalt on kirjeldatud arvutust ühe diameetriklassi kohta (kõikide diameetriklasside puhul toimub arvutamine analoogselt):\n4.1. Leitakse diameetriklassi suurus D (ds – suhteline diameeter tabelist 4.2, d' – kasvatatud diameeter):\n4.2. Leitakse diameetriklassile vastav kõrgus H (kh – punktis 3 leitud parameeter; c1, c2 ja c3 – tabelis 4.3 toodud valemi parameetrid):\nH = kh×(1,3+c1×(D/(D+c2))^c3)\n4.3. Arvutatakse diameetriklassi ühe puu sortimendid. Sisenditeks on puuliik, D ja H. Tabelis 4.4 on toodud peenema otsa miinimumdiameetrid jämepalkidele (djp), peenpalkidele (dpp), paberipuudele (dpa) ja küttepuudele (dky).\nTabel 4.4. Sortimentide minimaalsed peenema otsa diameetrid (cm)\nLV, RE, PA, SP, PI, AS, TM, muud\n4.3.1. Esmalt saavad jämepalkide, peenpalkide, paberipuude ja küttepuude mahud väärtuseks 0.\n4.3.2. Kui puu on väike – diameetriga alla 8 cm või kõrgusega alla 5 m, siis arvutatakse vaid terve puu maht mpu ja sortimentide kogused on 0. Puu maht arvutatakse järgmise valemiga:\nmpu = 0,000019+0,00001142×(D+2)^2,61614×H^0,76489\n4.3.3. Muudel juhtudel sortimenteeritakse puu järgmiselt:\n4.3.3.1. Arvutatakse terve puu maht (vastavalt lisas 3 toodud mudelile, kusjuures sortimendi alguseks on 0 ja lõpuks puu kõrgus);\n4.3.3.2. Leitakse koore osamaht KOOR (a1, a2 ja a3 on valemis kasutatavad parameetrid, mis on toodud tabelis 4.5):\nKOOR = (a1×(D+a2)/(D+a2+1))^a3/100\nTabel 4.5. Koore suhtelise mahu arvutamise valemi parameetrid\n4.3.3.3. Arvutatakse kännu kõrgus koos saetee paksustega. Kui D≤30 cm, siis kännu kõrgus on HS = 0,1+H/300. Kui D>30, siis kännu kõrgus on HS = D/300+H/300.\n4.3.3.4. Leitakse puu diameeter kõrgusel HS = HS+3,1. Diameetri leidmisel on lähtetunnusteks puuliik, puu kõrgus – H (m), puu diameeter – D (cm) ja soovitud diameetri kõrgus – HS (m). Diameetri leidmiseks kasutatakse järgmisi valemeid, mis annavad diameetri DS (cm):\nabi1 = 1,3/H\nabi2 = (((((a6×abi1+a5)×abi1+a4)×abi1+a3)×abi1+a2)×abi1+a1)×abi1+a0\nabi4 = (((((a6×abi3+a5)×abi3+a4)×abi3+a3)×abi3+a2)×abi3+a1)×abi3+a0\nabi5 = p×(H – h0)+q×(D–d0)\nDS = D×(1+(abi3×abi3– 0,01)×abi5)×abi4/((1+(abi1×abi1– 0,01)×abi5)×abi1),\n– leitud diameeter kõrgusel HS, cm\nabi1, abi2, abi3, abi4, abi5\na0, a1, a2, a3, a4, a5, a6, p, q, h0, d0\n– tabelis 3.1 (lisas 3) olevad valemi parameetrid.\nKoore paksusega korrigeerides saadakse:\nDS = DS/(1+KOOR)^0,5\n4.3.3.5. Võrreldakse saadud diameetrit DS sortimentide diameetritega djp, dpp, dpa ja dky.\na. Kui diameeter on suurem või võrdne jämepalgi diameetriga djp, siis leitakse sortimendi maht ja liidetakse jämepalgi mahuga mjp. Mahu leidmiseks kasutatakse lisas 3 toodud mudelit, kusjuures sortimendi alguseks (alg) on HS – 3,1 ja sortimendi lõpuks HS.\nb. Kui diameeter on väiksem kui jämepalgi diameeter djp, kuid suurem või võrdne diameetriga dpp, siis leitakse sortimendi maht ja liidetakse peenpalgi mahuga mpp. Mahu leidmiseks kasutatakse lisas 3 toodud mudelit, kusjuures sortimendi alguseks (alg) on HS – 3,1 ja sortimendi lõpuks HS.\nc. Kui diameeter on väiksem kui peenpalgi diameeter dpp, kuid suurem või võrdne diameetriga dpa, siis leitakse sortimendi maht ja liidetakse paberipuu mahuga mpa. Mahu leidmiseks kasutatakse lisas 3 toodud mudelit, kusjuures sortimendi alguseks (alg) on HS – 3,1 ja sortimendi lõpuks HS = HS – 0,1.\nd. Kui diameeter on väiksem kui paberipuu diameeter dpa, kuid suurem või võrdne diameetriga dky, siis leitakse sortimendi maht ja liidetakse küttepuu mahuga mky. Mahu leidmiseks kasutatakse lisas 3 toodud mudelit, kusjuures sortimendi alguseks (alg) on HS – 3,1 ja sortimendi lõpuks HS = HS – 0,1.\n4.3.3.6. Kontrollitakse, kas puu kõrgus H on väiksem kui HS+3,1. Kui on, siis korratakse punktides 4.3.3.4 – 4.3.3.6 kirjeldatud toiminguid. Kui aga H on suurem või võrdne suurusega HS+3,1, siis kasutatakse punktis 4.3.3.7 toodud valemeid.\n4.3.3.7. Leitud jämepalkide, peenpalkide, paberipuude ja küttepuude mahud mjp, mpp, mpa ja mky on siiani koos koorega mahud. Kuna arvestus käib ilma kooreta mahtudega, siis on vaja enne sortimenteerimise lõpetamist arvutada vastavatele sortimentidele ilma kooreta mahud:\nmjp = mjp×(1 – KOOR)\nmpp = mpp×(1 – KOOR)\nmpa = mpa×(1 – KOOR)\nmky = mky×(1 – KOOR)\n4.4. Korrutatakse saadud suurused mjp, mpp, mpa, mky ja mpu puude arvuga diameetriklassis (n" tabelis 4.2).\n6. Leitakse kahjustatud puude osakaal. Soovitatav on võtta kahjustatud puude osakaal takseerandmetest. Kui seda takseerandmetes ei ole, tuleb kasutada vanusega seotud kahjustatud puude osakaalu mudelit. Kahjustatud puude osakaalu leidmiseks on valem:\n– kahjustatud puude osakaal, %\n– vanus a+aj, (a)\n– parameetrid tabelist 4.6\nTabel 4.6. Kahjustatud puude osakaalu leidmise valemi parameetrid\n7. Korrigeeritakse sortimentide koguseid kõveruse ja punktis 6 arvutatud kahjustustega:\n7.1. Kõverusest tingitud paberipuudesse minevate palkide osakaal on toodud tabelis 4.7.\n7.2. Kahjustatud puudest saadavast tarbepuidu dimensioonidega sortimentidest küttesse mineva puidu osakaal võetakse tabelist 4.7, kui see näitaja ei ole toodud metsa inventeerimise andmetes.\n7.3. Kahjustatud puudest saadava tarbepuidu palgi fraktsioonist paberipuudesse mineva puidu osakaal on toodud tabelis 4.7.\nTabel 4.7. Mitmesugused sortimenteerimiseks vajalikud näitajad\nKõverusest tingitud paberipuudesse minevate palkide osakaal, %\nKahjustatud puude tarbepuidu jämedusega sortimentidest küttepuudesse mineva puidu osakaal, %\nKahjustatud puudest saadava tarbepuidu palgi fraktsioonist paberipuudesse mineva puidu osakaal, %\nR. OZOLINŠI TÜVEMOODUSTAJA MUDEL JA SELLE KASUTAMINE\n1. Arvutamiseks on vaja lähtetunnuseid: puuliik, sortimendi algus (kaugus juurekaelast) – alg (m), sortimendi lõpp (kaugus juurekaelast) – lop (m), puu kõrgus – h (m), puu diameeter – d (cm).\n2. Mudelis kasutatakse tabelis 5.1 toodud parameetreid. Tabelis 5.1 on toodud 9 erinevat puuliiki, kuid on ka teisi puuliike. Puuduva puuliigi puhul kasutatakse tabelit 5.2, kust selgub, millise puuliigi valemit kasutada.\nTabel 5.1. R. Ozolinši tüvemoodustaja valemi parameetrid\nTabel 5.2. Puuliikide asendatavus\nPuuliik R. Ozolinši valemis\nSamade parameetritega puuliigid\n3. Arvutamise käik\n3.1. Kui puu on väike – diameeter alla 8 cm või kõrgus alla 5 m – siis arvutatakse vaid terve puu maht mpu ja likviidsete sortimentide kogus on 0. Puu maht arvutatakse järgmise valemiga:\n3.2. Sortimendi mahu arvutamiseks on alljärgnevalt toodud 33 valemit, mis järjestikku kasutades annavad sortimendi mahu – m (m3). Kuna eespool olevate valemitega arvutatakse muutujad, mida kasutatakse järgmistes valemites, on valemite kasutamise järjekord oluline:\nabi3 = p×(h – h0)+q×(d–d0)\nc3 = (abi4×a2+abi3×a0)/(h^2)\nc4 = (abi4×a3+abi3×a1)/(h^3)\nc5 = (abi4×a4+abi3×a2)/(h^4)\nc6 = (abi4×a5+abi3×a3)/(h^5)\nc7 = (abi4×a6+abi3×a4)/(h^6)\nd3 = (c2×c2+2×c1×c3)/3\nd4 = (c1×c4+c2×c3)/2\nd5 = (c3×c3+2×c2×c4+2×c1×c5)/5\nd6 = (c1×c6+c2×c5+c3×c4)/3\nd7 = (c4×c4+2×c3×c5+2×c2×c6+2×c1×c7)/7\nd8 = (c1×c8+c2×c7+c3×c6+c4×c5)/4\nd9 = (c5×c5+2×c4×c6+2×c3×c7+2×c2×c8+2×c1×c9)/9\nd10 = (c2×c9+c3×c8+c4×c7+c5×c6)/5\nd11 = (c6×c6+2×c5×c7+2×c4×c8+2×c3×c9)/11\nd12 = (c4×c9+c5×c8+c6×c7)/6\nd13 = (c7×c7+2×c6×c8+2×c5×c9)/13\nd14 = (c6×c9+c7×c8)/7\nd15 = (c8×c8+2×c7×c9)/15\nabi5 = ((((((((((((((((d17×alg+d16)×alg+d15)×alg+d14)×alg+d13)×alg++d12)×alg+d11)×\nabi6 = ((((((((((((((((d17×lop+d16)×lop+d15)×lop+d14)×lop+d13)×lop+d12)×lop+d11)×\nv = (abi6 – abi5)×d×d×π/(((1+(abi1×abi1 – 0,01)×abi3)×abi2)^2)/40000,\n– sortimendi maht, m3\nabi1, abi2, abi3, abi4, abi5, abi6, c1, c2, c3, c4, c5, c6, c7, c8, c9, d1, d2, d3, d4, d5, d6, d7, d8, d9, d10, d11, d12, d13, d14, d15, d16, d17\n– tabelis 5.1 olevad valemi parameetrid\n– puu kõrgus, m\n– puu diameeter, cm\n– sortimendi algus (kaugus juurekaelast), m\n– sortimendi lõpp (kaugus juurekaelast), m\nLIKVIIDSE METSAMATERJALI ÜLESTÖÖTAMISE KULUDE ARVUTAMINE\n1. Raiekulu arvutamise valem\nLikviidset metsamaterjali andvate metsaraiete raiekulu arvutatakse järgmise valemiga:\n– raiekulu kr/m3\n– keskmine raiutav tüvemaht, m3\n– keskmine kokkuveokaugus, m\nraiekulu arvutusvalemi kulukonstandid:\n– minimaalne ülestöötamiskulu;\n– 1 m3 materjali keskmine veokulu meetri kohta\n– harvendusraie kulukonstant\n– talvise raie kulukonstant\na1 = 120 kr/m3\na2 = 0,06 kr/m\n2. Kogu likviidse metsamaterjali ülestöötamise kulu arvutamine\nKogu likviidse metsamaterjali ülestöötamise kulu leitakse raiekulu (kr/m3) ja lisas 2 kirjeldatud viisil sooritatud arvestusliku sortimenteerimise tulemusena leitud likviidsete sortimentide mahtude summeerimisel saadud kogumahu korrutisena.\n3. Kulude arvutamiseks vajalike muutujate leidmine:\nKeskmine raiutav tüvemaht (v) määratakse lisade 2–4 parameetritele ja valemitele tuginedes. Kulukonstant TRk määratakse lisa 7 põhjal vastavalt kasvukohatüübile.\nLähima võimaliku esmase vahelaoplatsi asukoha andmed määratakse metsa inventeerimisel, paikvaatlusega või kaardimaterjali alusel ja näidatakse punktina inventeerimisandmetes sisalduval digitaalsel metsakaardil. Kokkuveokaugus (KVK) määratakse meetrites kinnistu tsentroidist lähima võimaliku esmase laoplatsi asukoha punktini.\nMETSAKÕLVIKU ERALDISTE KAUPA MÄÄRATAVAD METSA KASVUKOHATÜÜBILE VASTAVAD MAA HINNAD


20:35 29.10.2018 (Uuendatud 19:10 29.10.2018)\nTALLINN, 29. oktoober — Sputnik. "Kui seame sihiks teha seda 2019. aastal nagu komisjon soovitas, ei toeta seda enamik liikmesriike," ütles Austria transpordiminister Norbert Hofer mitteametlikul kohtumisel Grazis, vahendab ERR.\nEuroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker teatas augustis, et soovitab liikmesmaadel kellakeeramise lõpetada.\nÖöl vastu pühapäeva läheb Eesti üle talveajale >>\nHofer ütles esmaspäeval, et kuigi enamik liikmesriike on sellega põhimõtteliselt nõus ning Austria sooviks seda teha "niipea kui võimalik", on 2019. aasta liiga ambitsioonikas.\n"Teatud valdkondades on vajalikud tehnilised ettevalmistused, näiteks lennundusest on öeldud, et neil kulub ettevalmistusteks vähemalt 18 kuud," ütles Hofer.\nMajandus- ja taristuminister Kadri Simson osaleb 29.-30. oktoobril Austrias Euroopa Liidu transpordiministrite kohtumisel, kus ministrid arutavad kestlike transpordilahenduste, liiklusohutuse ja kella keeramise teemadel, teatas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.\n"Eesti on teinud põhimõttelise otsuse, et mõistlik on kella keeramine tulevikus lõpetada. Aga see otsus oli protsessi lihtsam osa," ütles Kadri Simson.\n"Nii Eestil kui paljudel teistel Euroopa Liidu riikidel on vaja koostöös naabritega selgusele jõuda, kas mõistlik oleks valida oma vööndiaeg või sellest tund varasem suveaeg," lisas minister.\nPühapäeval, 28. oktoobril kell 4 tuli taas kellaosutid nihutada ühe tunni võrra tagasi, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\ntalveaeg, suveaeg, ühiskond, kellakeeramine, Euroopa Komisjon, Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, EL, Jean-Claude Juncker, Kadri Simson, Norbert Hofer, Austria, Eesti\nKellakeeramise saatus selgub augustis


Aastaga ligi 20% enam maksuvõlgu\nAnne Oja • 9. november 2008 kell 22:00\nPraegu ei ole veel kokkuvõtet oktoobri lõpu seisust, aga võrreldes septembrit aastataguse ajaga, on maksu- ja tolliameti teatel võlgade kogusumma kasvanud 18 protsenti.\n"Meie andmetel on kõige enam raskusi kinnisvarasektoris ning jae- ja hulgikaubandusega tegelevatel äriühingutel, seda arvuliselt, mitte summaliselt," vastas amet.\n"Ostja seadis meie kasuks hüpoteegi ja otsis finantseerijaid, kuid pole leidnud. Ta andis tähtaegade suhtes mitmeid lubadusi, kuid praegu arvan, et asi on lootusetu," rääkis Geenius Grupi endine juhatuse liige Jüri Lamesoo murtud häälel maksuvõla tekkimisest ja tulevikuväljavaadetest.\nKinnisvaratehingust tekkis 20,6 miljoni kroonine käibemaksuvõlg ka Tiit Laja ettevõttele Hermes Projektijuhtimine. Laja põhjendas ehitusuudised.net-ile, et müüs Hiiu pansionaadi kinnistu järelmaksuga ja ostja pole siiani kogu summat maksnud.\nBuumi aegu kahel aastal järjest üle 60 miljoni kroonist aastakäivet näidanud kinnisvaravahendaja Baltic Real Estate viskus majanduse jahenedes laenukontorite rüppe, kui midagi head sellest ei tulnud. Suvest saadik müüvad ligi 140 miljoni kroonise bilansimahuga Baltic Real Estate'i kinnistuid eri kohtutäiturid, firma võlgneb oktoobri lõpu seisuga 6,7 miljonit krooni makse.\nBaltic Real Estate on üks neist paljudest kinnisvaravahendajatest, kelle müügikuulutused City24 haldaja Kinnisvaraportaali AS võlgnevuste tõttu välja viskas. Maksehäireregister näitab, et Baltic Real Estate võlgneb Kinnisvaraportaali ASile kuni 5000 krooni.\nBaltic Real Estate, mille kinnisvaraga tegelenud tütarettevõtte NordCorpi pankrot kuulutati välja tänavu aprillis, kuulub Natalja Romanovale.\n"Maksuvõlg on tekkinud kinnisvaratehingust ja refinantseerimisest, millele lisandus käibemaks. Võla täpne ajatamine selgub järgmisel nädalal," kommenteeris Askembla partner Kristjan Sild oma investeerimisettevõtte ASi Stepford Finance 7,2 miljoni krooni suurust käibemaksuvõlga.\n"Pikemat graafikut me ei tee, loodame kiiresti ära maksta," täpsustas Sild.


Lae alla massikommunikatsiooni_ja_eesti_ajakirjanduse_ajalugu.doc\nKellegi poolt ülesehitatud käsitlusviis?\nKes tellib "muusika" ja kes maksab?\nMis tingib kogemise aluse kas on olemas objektiivset kogemust?\nMida periodiseerimisel aluseks võtta?\nMis olukorras oli aga Jannsen kui ajalehetoimetaja?\nMis siis maal muutus?\nKust tol ajal ajalehti telliti?\nMida tellijaile pakuti?\nMiks nad tekkisid?\nKuidas eesti ajakirjandus politiseerus?\nKust ta viidi Venemaale ?\nMiks Tõnisson üksi jätkas?\nMis on tsensuur?\nMilline oli ajakirjaniku sotsiaalne staatus erinevatel ajajärkudel?\nMis sai Eesti ajakirjandusest nõukogude pöörde järel?\nMis sai EAL-ist?\nMis sai Eesti Ajakirjanike Liidust?\nMida annab ajakirjanike uurimisel biograafiline meetod?\nMiks ajakirjanik ei püsi oma ametis kuigi kaua?\nMillised olid lähtekohad mis iseloomustavad seda süsteemi?\nMida peaks printsiibi puhul silmas pidama?\nMis see tähendas ajakirjandussüsteemi seisukohalt?\nKui palju oli sellel lugejaid?\nKuivõrd ajakirjandust kasutati rahvaga manipuleerimiseks?


DELFI PARIISIS: Ratase kohtumine võimu tipus oleva Macroniga tuleb mitmetahuline - DELFI\nDELFI PARIISIS: Ratase kohtumine võimu tipus oleva Macroniga tuleb mitmetahuline\nJüri Ratas, Emmanuel MacronFoto: Raimo Poom\nPeaminister Jüri Ratas jõudis Berliinist otse Pariisi, kus kõnelused on Merkeliga võrreldes huvitavamadki.\nRatas teeb Pariisis omamoodi ajalugu. Seni on Prantsusmaa soovinud kahepoolse visiidi puhul ikka võõrustada Eestist riigipead, kuid uue presidendi Emmanuel Macroni ajal paistab olevat arusaamine muutunud.\nTõesti, protokolli tõttu peaks Prantsusmaa presidendi puhul ikka Eesti riigipea juhtivaks partneriks olema, kuid Euroopas on asjad aina enam muutunud. Kuna Eestist käib Euroopa Ülemkogul ja NATO tippkohtumistel ikkagi valitsusvastutust kandev peaminister, siis on loogiline, et neis asjus kohtub Prantsusmaa presidendiga ka Pariisis ikka valitsusjuht.\nJa Macroniga tulevad jutuks mõlemad: julgeolekuküsimused ning EL-i eesistumise asjad.\nRatas kiitis prantsuse ettevõtjate ees digiriiki ja e-valimisi (67) 16.06.2017\nFOTOD | Angela Merkel Eesti Päevalehele: Nord Stream 2 on äriprojekt ja Euroopal pole vaja Venemaaga läbi rääkida (139) 15.06.2017\nNATO ja julgeoleku teemad on tähtsad, sest Prantsusmaa on osaks Eestisse paigutatud ja Suurbritannia juhitud NATO liitlaste pataljonist. See oli Prantsusmaa poolt väga julge ning otsustav samm ning on teinud Pariisi-Tallinna suhtluse varasemaga võrreldes lausa erakordselt lähedasemaks. Mõistagi tõuseb üles küsimus kaitsekoostööst EL-is.\nKuid mõistagi on peamine rõhk Euroopa Liidul ja siin on Ratasel oodata tunduvalt mitmenäolisemat kohtumist, kui pea täies üksmeeles möödunud jutuajamise puhul Merkeliga.\nMacron on äsja võimule saanud ja andnud mitmeid lubadusi Euroopaga seoses valimiskampaania jooksul. Mõned neist on Prantsusmaal poliitiliselt märgilased. Näiteks soovib Macron väga ühtlustada töötajate kohtlemist Euroopas. Eriti puudutab see nn lähetatud töötajate küsimust.\nTäna saab näiteks Eesti ettevõte „lähetada“ oma palgalised Prantsusmaale tööle, kellele kehtivad Eesti palga ja tagatiste süsteemis. Macron tahaks selle ära muuta, et tingimused oleks võrdsed. Paraku ei taha mitmed idapoolsed EL-i riigid sellest kuulda, sest see võtaks ettevõtetelt ja töötajatelt konkurentsieelise.\nMuide ka Eesti ettevõtted ja inimesed töötavad nö lähetuse korras Prantsusmaal, muuhulgas laevaehituse sektoris. Seega puudutaks see Eestitki.\nRatas peab vaatama ning hindama, kas Macroni soovile on võimalik kuidagi eesistumise ajal vastu tulla, leida kompromisse, mis oleks ta teistele aktsepteeritav.\nLisaks on Macron lubanud reformida eurotsooni jms. Ratas peab püüdma kõigest sellest aru saada ning vaadata, kas Eestil on pakkuda lahendusi tervele EL-ile.\nPeaminister Berliinis ja Pariisis\nJa ongi kohtumine läbi!https://twitter.com/RaimoPoom/status/875675797104807936\nKuulasin huviga ka Macroni avaldust peale kohtumist Ruttega. Selles oli palju asju, mis arvatavasti saavad osaks ka Jüri Ratasega peetavast vestlusest.Näiteks rääkis Macron, et nii temal kui Ruttel on selja taga keeruline valimiskampaania, kus tuli silmitsi seista populistidega. Selle õppetund on, et Euroopa on muutunud inimeste jaoks liiga bürokraatlikuks ega paku kodanikele enam korda minevaid hüvesid. Seetõttu kinnitas Macton, et tema jaoks on tähtis küsimus, kuidas lõpetada nn sotsiaalne dumping. Ehk siis muuhulgas kogu lähetatud töötajate teema, millest on juttu ülalpool. Macron kinnitas Ruttele, et tahab selles osas leida kompromisslahenduse Ida-Euroopa EL-i liikmesriikidega. Aga samuti tõi Macron eraldi välja, et peab väga oluliseks Hollandi osalemist Prantsusmaale tähtsal missioonil Malis, mis näitab, et Pariisis läheb selline julgeolekukoostöö väga korda.\nRatas jõudis just Prantsuse presidendi juurde:https://twitter.com/RaimoPoom/status/875651514655621121\nHetkel on veel Macroni juures Hollandi peminister Mark Rutte. Ratase kohtumine on kohe järgmine.\nUmbes poole tunni pärast peaks siia saabuma Ratas oma kohtumiseks Macroniga.https://twitter.com/RaimoPoom/status/875638741112545280\nAga enne seda osales Ratas Eesti ja Prantsusmaa ettevõtete äriseminaril, mille peamine rõhk oli Eesti digieduloo tutvustamisel. Sellest saab lugeda siit:http://arileht.delfi.ee/news/uudised/ratas-kiitis-prantsuse-ettevotjate-ees-digiriiki-ja-e-valimisi?id=78581355\nTere tulemast tagasi! Peaminister Ratas on täna Pariisis, kus päeva tähtsamaks sündmuseks on kohtumine Prantsusmaa uue riigipeaga. https://twitter.com/ratasjuri/status/875610923523743746\nMida Merkel täna peale Ratsega kohtumist rääkis saab lugeda siit:http://epl.delfi.ee/news/eesti/angela-merkel-eesti-paevalehele-nord-stream-2-on-ariprojekt-ja-euroopal-pole-vaja-venemaaga-labi-raakida?id=78577045\nMerkelil oli palju kiidusõnu Eesti ettevamlistuste kohta EL-i eesistumise perioodiks ja ta lubas Saksamaa igakülgset toetust erinevate EL-i ees seisvate probleemide lahendamisel.\nVahepeal tuli kiiresti delegatsiooniga pressikeskusest lahkuda, et jõuda järgmistesse sihtkohtadesse. Kuid oluline on see, et Merkel näis pärast Ratasega kohtumist äärmiselt rõõmsameelne ja võiks öelda isegi joviaalne, mis näitas, et kohtumine läks hästi.\nPressikonverents käis kähku, kohe üritan ka esimesed kokkuvõtted kirja panna.https://twitter.com/RaimoPoom/status/875322430956478465\nLoo juures nüüd ka video tseremooniast, millega Angela Merkel peaminister Ratast tervitas. http://www.delfi.ee/a/78573967\nMõnekümne minuti pärast peaks algama pressikonverents. Seda saab vaadata ka otse, kui kasutada allolevas säutsus olevat linki: Ratase ja Merkeli pressikonverents toimub saksa ja inglise keeles.https://twitter.com/StenbockiMaja/status/875294258722373632\nRatase ja Merkeli kohtumine toimub töölõuna vormis ja kestab kava kohaselt natuke üle tunni aja.\nRatas saabus Merkeliga kohtuma:https://g2.nh.ee/dgs/loader.php#id=197600\nPeaminister Ratas jõudis liidukantsleri tööhoonesse, kus teda tervitati auvahtkonnaga. Äärmiselt terav päike pani silmi kissitama, kuid sooja ilma tõttu kogunes mitusada inimest Merkeli kantselei väravate taha Eesti valitsusjuhi saabumise tseremooniat vaatama.\nAuvahtkond rivistati üles. Nüüd jääb oodata ametlikku saabumist.\nPraegu kogunevad ajakirjanikud kantsleri hoone ette, kus punastelt vaipadelt viimased tolmukübemed ära koristatakse.\nUmbes poole tunni pärast peaks Saksamaa kantsler Angela Merkel Jüri Ratast auvahtkonnaga liidukantsleri tööhoone ees tervitama. https://twitter.com/RaimoPoom/status/875280652559683584\nVarahommikul teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo Ratase saabumisest Berliini ja eesootavatest kohtumistest: http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/peaminister-ratas-kohtub-angela-merkeli-ja-emmanuel-macroniga?id=78568829\nFOTOD | Peaminister Ratas Merkelile: turvaline ja edukas Euroopa on meie ühine huvi\nDELFI VIDEO ja FOTOD | Peaminister Jüri Ratas saabus Angela Merkeli juurde\nMacron: Prantsusmaa sõdurite kohalolekule Tapal saa b edaspidigi loota


Kas QR-koodid hakkavad mobiilsidevõrku jõudma? | Tehnoloogia - 2019\nAvaldatud: Tehnoloogia • Vaatamisi: 7094\nHiljutise soetamisega näeb google, et qr-koodi tehnoloogia suunatakse miljoneid mobiiltelefone.\nPooled nutitelefonide omanikest kasutavad QR-koode. Mis tõmbab kandjat kallutuspunkti üle? Märtsis avaldas turundusagentuur MGH QR-koodide uuringu tulemused, mis näitasid, et 49% nutitelefonikasutajatest on kasutanud QR-koodi, 48% ei ole.\nMe võime saada selle kallutuspunkti, kui Google saab oma uusima omandamise, Mountain View, Calif-põhise Punchdi abil kiiruse. Ettevõte kasutab iPhone'i ja Androidi QR-koode klientide lojaalsusprogrammide haldamiseks ja asendamaks need ärritavad paber- või plastkaardid, mida paljud meist kannavad.\nPaljud inimesed arvasid, et Google loobus QR-koodidest, kui ta lõpetas mõne kuu eest kohalike toodete tegevuse toetamise. Otsingu hiiglane tegi mobiilse rahakoti pakkumise abil suure mänguga mobiilimaksed. Vahepeal on aga teised ettevõtted astunud sisse mobiilimaksete QR-koodipõhiste meetoditega, millest paljud on rakendatavad kiiremini ja odavamalt kui muud võimalused.\nNiisiis, mis on Google siin? See võib lihtsalt olla oma panuste maandamine. Või võib see keskenduda väikeettevõtete kasutajatele, kes vajavad kiiret, odavat ja lihtsat lahendust. QR-koodid võivad pakkuda selliseid asju nagu mobiilsed rahakotid ja kliendi- lojaalsusprogrammid.\nGoogle võtab Punchdi omaksvõtmiseks aega ja näitab täpselt, mida ta on planeerinud. Aga ma loodan, et see juhtub üsna kiiresti.\nGoogle'i QR-koodide omaksvõtmine võib kiirendada tehnoloogia kasutuselevõttu. Praegu on QR-koodid ikka kõige populaarsemad varajaste kasutajate tüüpide seas, kuigi nad hakkavad peavoolu alla sattuma. Üks takistus on asjaolu, et QR-koodi lugemine nõuab nutitelefoni või vähemalt kõrgekvaliteedilist telefoni. Teine teetõke on see, et kasutaja peab QR-koodide töötamiseks alla laadima tarkvara.\nKui Google integreerib QR-koodi tarkvara oma mobiilse sviitiga, on praktiliselt iga nutitelefoni kasutaja, sealhulgas iPhone, Android, BlackBerry ja muud nutitelefonid, eelnevalt installitud vajaliku tarkvaraga. See võib oluliselt suurendada mobiilikasutajate paigaldatud baasi, mis on võimeline kasutama QR-koode.\nKui see juhtub, saavad kasutajad skannida oma telefonides QR-koode ja saada kasu lojaalsusprogrammidest, allalaaditavast teabest reklaamidest ja muudest märgistustest ning palju muid tegevusi. Kasutaja ei pea isegi mõtlema sellele, kas QR-kood töötab või isegi aru, mida QR-kood on.\nIntegreeritum QR-koodi tarkvara on rakenduses, mis on sama levinud kui Google Mobile, seda suurem on võimalus, et andmekandja areneks. Ja Google'i kaasamine tähendab, et teie väikeettevõttel on hea teada QR-koodi tehnoloogia ja selle toimimise kohta.\nVeebi pahavara eemaldamine\nWindows Mobile 5 nutitelefoni kasutajate - brauseri valikud\nUnustage Petabytes, Exabytes Võib olla uus Buzz Word


Matemaatika tööraamat gümnaasiumi lõpetajale 2017 -- Raamatukoi raamatupood\nMatemaatika tööraamat gümnaasiumi lõpetajale\nTööraamatud on mõeldud õpiku abil täitmiseks kogu gümnaasiumi jooksul. I osa on ette nähtud 10. klassi õpilastele ning II osa 11. ja 12. klassi õpilasele. Gümnaasiumi lõpuklassis, kui õpilasel pole enam kasutada 10. ega 11. klassi õpikuid, saab eksamiks korrata just nende eelnevalt täidetud tööraamatute abil. Tööraamatus on iga teema alguses välja toodud vajalikud valemid ning hulgaliselt erinevaid näiteülesannete lahendusi.\nRaamatus on juttu nõuetest ülesannete lahenduse vormistamisele, taskuarvuti mõistlikust kasutamisest ning ka sellest, kuidas ülesannete lahendusi personaalarvuti abil kontrollida. Raamatuid saavad kasutada ka need õpilased, kes õpivad matemaatikat kitsa kursuse järgi. Tööraamatu esimese osa parandatud ja täiendatud trüki lõpus on gümnaasiumi lõpueksami näidisvariandid koos vastustega.