Läti alkoholipoodide hindades on kohati arvestatavaid erinevusi - kommentaare 1-20\nJärsku oli selveris 0,5l ja Lätis 1l\nKellel tasub Lätti viina järgi sõita, peaks tõsiselt muretsema enda alkoholitarbimise üle. Aga paljud õnneks võtavad seda Lätis käiku kui meelelahutust ja las ta olla.\nei viitsi aga kõige muu eluks vajaliku järgi küll.\nSuurtes Top!-poodides on hea valik ja paremad hinnad, rohkem ka Läti enda tooteid, mida eripiiripoodidest ei saagi.\nPunapõskne Kallas Kaja\nvälgutab oma ripsmeid küll Brüsseli alkopoes, mitte Lätis. Seal ju veel odavam ja palk ka suurem.\nPole aega isegi parteile appi tulla, muidu jääks raske papp saamata.\nAbsolut vodka Alko 1000 1liiter 13 euri, Prismas 30...\nTäiesti haiged tiidud!\nKui sa lollakas oleks oma ehitusmaterjalid tellinud, oleks sulle nad sama raha eest ka siin kohale toodud!\nAga tainapea kulutab Läti ehituspoodides kuu aega töllerdamist ära ja siis kiitleb, et sai odavalt?\nNii loll, on loll olla...\nKas siis tõesti mõnel eesti alkoholiärimehel on õnnestunud luua Läti piiri äärde hinnaparadiis, mis on isegi tavaliste lätlaste jaoks odav? Mis selle lõppeesmärgiks on, seda mina ei suuda küll välja mõtelda.\nAga sõida bussiga kui vaene oled\nMinister juba teeb tasuta bussisõite - see oleks geniaalne idee panna tasuta Tallinn - Ikla piiripunkti buss käima. Pooled istekohad tuleks kõrvaldada ja bussi vedrusi tugevdada.\nMuidugi on piirikaupmeestel pragu käpp kullas. Seitsme poe käes on pool terve Eesti õlleturust, pluss mingi arvesatav osa muu alkoholi turust. Kulutused poodide pidamiseks on minimaalsed, ei mingit riiulitele sättimist, kaubaalusega saali ja läheb. Muidugi saavad nad Eesti tootjate juures olulise hinnaalanduse, neil on millega ähvardada. Näiteks müüki üldse mitte võtmisega. Küll klientuur ka Läti õlle ära ostaks kui Eesti oma pole. Õlletootjad ei saa neile mittemüümist endale lihtsalt lubada. Eks nad kompenseerivad seda siis Eesti sisse müües kõrgema hinna küsimisega. Lollpatrioodid on nagunii nõus mistahes hinda maksma.\nÕnneks omal pole sõltuvust ega ka sinna asja\nDiagnoosisin internetisõltuvuse, hakka parem jooma ja kohe\nSul on neid isegi kaks neti ja alkoholi oma\n"Õnneks omal pole sõltuvust ega ka sinna asja "\nKõik on suhteline. Näiteks kui inimene elab Valgas ja tarbib aasta peale kokku liitri konjakit, siis on juba targem korra aastas Valka kõndida.\nIkka see, et kui halb on naabritel. Teeks kõigepealt kodus asjad korda ja siin nimetaks Läti linna Valkat ``vägijoogipealinnaks``. Kas häbi pole, Õhtuleht?\ntra, ära ei väsi juba?\nkiibitseb nii hirmsasti või ei oska millestki muust kirjutada.\nOkse tuleb meie maksupoliitikast. Peab Tesla ostma\nOsta ratastool nagu invaliidile kohane.\nMiks te karjute, 06:53?\nolekski ime olnud kui üks päev oleks alkoholiteemata mööda läinud.\nRauda tuleb seni taguda\nkuni see kuum on! Kes ütleb, et see nende tainapeade eesmärgiks polnudki, kes aktsiisid nii kõrgele viisid, et alko oleks eesti arutelude peateema!\nNo ongi, on keegi alkokisa taustal enam rail baltikast rääkinud? On keegi pagulaste sisseveost kisanud? Tõsised pribleemid on kadunud, ainult alkoholikute kiun\nAga - mis see MEIE asi on???\nMis lätlased ISE teevad? Kui Lätlane sõidab Ikla piirile, jätab ta oma maksuraha Läti riigile, samuti kui ostaks ta sixpäki õllet jas Jelgava või Sigulda veikals - is! Meie maksurahad aga kühveldatakse lauslolluseni tänaseni Lätti. See on kuritegu!\nMitu miljardit on soomlased alko ostudega meie riigikassase toonud?Miks seda ei taheta tunnistada.Kokkuvõtteks on soomlased meile rohkem raha toonud kui suudame lätlastele viia.Ajakirjanikud võiks veidi matemaatikat õppida,tundub et koolis nad seda ei viitsinud õppida.\nJuku jutule lisaks, kui soome valitsus hädaldas ja soovis, et eesti aktsiise tõstaks siis saadeti soomlased pikalt. Nüüd nutab eesti lätlastele samamoodi.\nIgal hommikul on jälle Läti alkoholiteemaline ``uudis`` ! No kaua võib ühte ja sama jama kedrata! Lõpetage ometi see alkoholi promomine!\nLiikuma ei pane mitte mingi valitsuse "arrogants" vaid kohalike kaupmeeste ahnus ja tarbijate lollus.\nLiikuma paneb valitsuse lauslollus, mitte arrogants. Valitsus peab looma inimestele normaalsed tingimused oma hallatavas alas, ent see käib praegusele Stenbocki majale selgelt üle jõu. Ei saa süüdistada kaupmeest selles, et ta tahab kasumlikumalt müüa. See on tema amet. Ei saa süüdistada inimest selles, et ta tahab odavamalt osta, sest see on igati mõistlik.\nLätlane pole ka loll! See kes piirile lähemal saab ka suuremat kasu kui kaup meist ikka odavam on..\nJärgmisena peaks ette võtma tibinad, kes Stocki kruiisi odavpiletiga H&M-i ning Stockmanni kammimas käivad. Seal ju hulga odavam ja..maksud jäävad Rootsi!\nEi mind küll Läti asjad pöördesse vea. Tehku enne siinsed sehvtid selgeks.\nSa teureetik ei saa kodust arvuti tagant väljagi...\nJällegi tekkis isu\nLätti meelelahutusreisile minemiseks. Võtan sealt ka naabrimehele natuke nodi. Ta viskab alati paar kümpa peale, kui märjukest toon...\nVägijoogipealinnaS Valkas, mitte pealinn Valkas. Õppige ükskord normaalselt kirjutama!\nhaige värk, kaua võib alko teemal jahuda, siiber juba\nEks see Läti viinapood on rohkem Lôuna Eesti kõridele\nAlles see oli ,kui Soomes oli muru rohelisem ja päike soojem.Nüüd on õnn Lätti kolinud.Üks pidev vingumine käib.Vingumine tundub osade eestlaste ainuke oskus olevat.\nAitäh info eest nüüd lähen valmieerasse hindu uurima ,seal pidi küte ka odavam olema kui valkas\nMhm sõida sõida paari euro pärast 120 km valkast edasi tagasi. Tee mää ka samal ajal\nno juhani kommentaari lugedes\nkohati tundub küll, et terve mõistus on enamuse Lätti reisijatest maha jätnud.\nTark ostab alkot ainult Lätist,on juba aeg:)!!!\nTark käib reisil, tark korrastab oma maja, tark investeerib haridusse, loll ostab alkoholi, lätist või eestist.


Electric Balance Scooter, et pakkuda rohkem tegelikku hinnatõusu - C-STAR INDUSTRIAL LIMITED TEGEVUS - Uudised - C-STAR Industrial Limited\nElectric Balance Scooter, et pakkuda rohkem tegelikku hinda\nElectric Balance Scooter on parim viis elus, et paremini täita mõnda erikaitset, kuid praeguse elu puhul on ka Electric Balance Scooteri hind parim tulemus, nii et paljud inimesed valiku Time ajal hoiavad paremat teenust, nagu igaühe hooldusviis, samuti võimalus kasutada tervislikku ostmist, mis suudab säilitada eesmärkide kasutamise ühiseid edusamme.\nElectric Balance Scooter hinnad on üldiselt palju, tavaliselt ei mõista seda toodet, kui inimesed ostavad, otsustavad nad otsida Internetis, seejärel soovitavad, et ajapikendusel peame leidma korrapärase veebisaidi või brändi ametlik veebisaidi, kus soovite kasutada mõnda seotud toodet, et paremini tagada kõigi usalduslikkus, kõige põhilisemate nõuete täitmiseks.\nSeega, kui soovite osta, peame kõigepealt vaatama hinna enne või mõned põhiprobleemid, mis on seotud mõne asjakohase tingimusega, et saaksime neid nõudeid igal ajal täita, et näidata mõnda erilist tähtsust.\nEfektiivsuse seisukohalt on Electric Balance Scooter ja kuna reklaamil on sama hea, kuid see on tõesti ebamugav kasutada, vaata skaalal, mis on piisavalt väike, et olla lifti ja ruumi sisenemisel ja kasutamisel vaba, kuid lifti puudumisel hoone kaalub umbes 100 naela ja kaalub üles ja alla trepid. Teiseks, jalgratas on rohkem kui 100 aastat ajalugu, oli linn, keda ka pikka aega veeti, maanteelt erineva sõidurajaga, ja kuigi osa rattaretkidest nägi väga palju liialdatud, kuid vähemalt harjutus Aga Electric Balance Scooter on laisk viis asjad. Ma näitan, et iga kord, kui pedaali tasakaalus auto, keegi naerab ta laisk ja rasv.\nNii et Electric Balance Scooter oma tarbekaupade vaatepunktist on täielik katkestamine, pole mitte ainult hind ikkagi väga kallis, vaid ka maa torni, nii kaua kui suured kaubanduskeskused, laod, lennujaamad või vaesed inimesed sobivas, nagu ma ütlesin, tema oskused on hämmastavad, ainult rahvusvaheline ei ole valmis saabuma.\nPaari:HK Fair of C-Star oktoobris 2017 Järgmise:2017. aasta sügisese elektroonilise messi avamine


Kaitseliidu Valga linna maleva rinnamärgist\nSõjaeelne KL Valga linna maleva rinnamärk võeti taaskasutusele 1995. aastal kui Kaitseliidu Valgamaa maleva Valga malevkonna teenetemärk mõõtmetelt ja kujult 1:1 varasemaga. Nähti ette annetada vähemalt aastase eeskujuliku teenistuse eest KL Valgamaa maleva Valga malevkonnas. Graveerijaks oli 90ndate märgil Viktor Kuik ja valmistajaks OÜ Vesme. Ajavahemikus 1995-2004 anti välja 68 märki.\nMärk sümboliseerib Valga malevlaste (ristile asetatud Valga maleva vähendatud kuldne trafarett) alalist valmisolekut julgeks ja vapraks kaitseks (risti taga püstloodis paiknev Põhjamaa rahvaste mõõk), et kodu võiks rahus areneda ja edeneda ning võiks igavesti paista vabaduse päike (risti harude vahelt välja ulatuvad kuldsed päikesekiired). Valmistaja Roman Tavast.\nKaitseliidu Valgamaa maleva teenetemärgist\n2001. aastal kasutusele võetud KL Valgamaa maleva teenetemärk oli kujundatud juba Malta ristina. Väidetavalt oli olnud see tollal maleva juhatuse valik. Teenetemärgil on I ja II klass. Kinnitati Kaitseliidu keskjuhatuse poolt 8. mail 2001. Kujundaja oli Jaan-August Viirand. Graveerija Olavi Saaremägi ning valmistaja AS Herald. Statuudi kohaselt I klass kuulus andmisele 12- aastase eeskujuliku teenistuse eest ja II klass vähemalt 7-aastase eeskujuliku teenistuse eest.\nTeenetemärgi I klass Teenetemärgi II klass\nValga linna malevkonna rinnamärgi\nI Rinnamärgi otstarve.\n§ 1. Rinnamärk asutatakse: Valga linna malevkonna kaitseliitlaste teenete äramärkimiseks, nende ühistunde süvendamiseks, nende ühisesse perre kuuluvuse väliseks tunnuseks ja malevkonnalt taotlevate sihtide embleemiks.\n§ 2. See rinnamärk tuletab kandjale meele tema alatist valmisolekut ja kohustab kandjat alati ning kõikjal kõrgel hoidma malevkonna head nime.\nII Rinnamärgi kirjeldus ja sümboolne tähendus.\n§ 3. Valga linna malevkonna rinnamärk kujutab nelja harulist musta risti, mida ümbritseb 0,5 mm kullane raam. Risti läbimõõt 40 mm. Iga risti haru välimises otsas on 140ŗ nurk sisselõige, mille kumbagi kaateti pikkus on 12 mm. Risti esiküljele on asetatud Valga maleva vähendatud kulla värvi trafarett. Risti taga püstloodis on põhjamaa rahvaste mõõk kulla värvi. Mõõga pikkus 60 mm, laius alt 7 mm kõige laiemast kohast. Risti harude vahelt ulatuvad välja kulla värvi päikese kiired.\n§ 4. Rinnamärk kujutab: alatist valmisolekut julgeks ja vapraks kodukaitseks, et võiks rahus edeneda ja areneda meie kodu ning igavesti paistma jääda vabaduse päike.\nIII Rinnamärgi kandmise reeglid.\n§ 5. Vormi juures rinnamärki kantakse vasakpoolsel rinnataskul. Ühe rinnamärgi kandmisel asub see rinna tasku keskkohal, kuna mitme märgi kandmisel kannavad malevkonna liikmed oma rinnamärki teistest kõrgemal (esikohal v.a. kaitseliidu üldrinnamärk). Erariiete juures kantakse rinnamärki kuuel vasakpoolsel rabatil. Erariiete juures on lubatud kanda ka vähendatud rinnamärki.\n§ 6. Malevkonna rinnamärgiga võib ilustada malevkonna poolt antavaid auhindu ja kingitusi.\nIV Rinnamärgi kandmise õigus ja selle omandamise kord.\n§ 7. Malevkonna rinnamärki annetatakse:\na) märgi asutamisel - kaitseliitlastele, kes malevkonna asutamisest alates on olnud selle liikmeks ja kaitseliidu tegevuse ala nende peale pandud kohuseid täitnud alati korralikult.\nb) edaspidi neile kaitseliitlastele, kes vähemalt viis aastat malevkonna liikmeiks olnud ja kogu aeg malevkonna tegevusest innuga osavõtnud, alati kõrges hoidnud malevkonna head nime ja esinenud eeskujuliku kaitseliitlasena.\nMärkus: Viie aasta hulgas võib malevkonna juhatuse otsusel arvestada ka teistes malevkondades liikmeks oleku aega, sealt ületulnute suhtes.\nc) malevkonna toetajaile liikmeile, kes viis aastat seisnud malevkonna nimekirjas ja alati oma kohused malevkonna vastu korralikult täitnud, ning kõigiti kaasaaidanud malevkonna elu-olu parandamiseks.\nd) malevkonna otseseile ülemaile ja auliikemeile.\ne) malevkonna liikmeile, kes malevkonnale osutanud erilisi teeneid, vaatamata malevkonnas liikmeks olnud aja peale.\n§ 8. Rinnamärke võib malevkonna juhatus annetada ka väljaspool malevkonda nii Eesti kui välisriikide kodanikkudele, eriliste malevkonnale osutatud teenete eest.\n§ 9. Rinnamärkide saamiseks esitavad kompaniide-k.dode ja neile vastavad päälikud oma esitised malevkonna päälikule, kes omakord need malevkonna juhatusele otsustamiseks esitab. Juhatuse otsused on salajased ja avaldamisele ei kuulu.\n§ 10. Rinnamärgi saajale annab malevkonna päälik välja tunnistuse rinnamärgi omamise ja kandmise õiguse kohta. Märgi kandmine enne tunnistuse saamist on keelatud.\nVäljaantud tunnistuse registrit peab malevkond. Registrisse kantakse tunnistuse saaja kohta:\n- auaste, amet\n- ees-, isa- ja perekonnanime\n- malevkonda astumise aeg\n- märgi annetamise aeg\n- malevkonnast lahkumise või märgikandmise õiguse kaotamise aeg\nV Rinnamärgi hankimise ja väljaandmise kord.\n§ 11. Rinnamärgi valmistamise kulud tasub märgi saaja, kuid malevkonna juhatusel jääb õigus erilistel juhustel rinnamärki väljaandja ka malevkonna kulul. Vähendatud rinnamärki võivad omada ainult need, kellel rinnamärgi kandmise õigus.\n§ 12. Rinnamärgid tellitakse malevkonna kaudu.\n§ 13. Rinnamärkide või nende tunnistuste väljaandmine malevkonna liikmeile sünnib harilikult malevkonna aastapäeval - malevkonna juhatuse poolt määratud pidulikkusega. Erakorralistel juhtudel sünnib väljaandmine malevkonna juhatuse poolt määratud ajal ja korras.\nVI Rinnamärgi kandmise õiguse kaotamine.\n§ 14. Malevkonna juhatusel on õigus rinnamärgi kandmist ära keelata kas ajutiselt või jäädavalt neile rinnamärgi omajaile, kes\na) kaitseliidu tegevusest loiult osa võtavad\nb) lahkuvad kaitseliidust\nc) käitlevad rinnamärki ebakohaselt\nd) riivavad kaitseliidu, malevkonna head nime.\n§ 15. Rinnamärgi kandmise õiguse kaotavad ilma malevkonna juhatuse sellekohase otsuseta:\n- isikud, kes jäänud ilma hääleõigusest Riigikogu valimise, rahvahääletamise ja rahvaalgatamise seaduse põhjal.\n- isikud, kes jäädavalt kaitseliidust välja heidetud.\n§ 16. Valga linna malevkonna lõpulikul likvideerimisel lõpeb ka rinnamärgi kandmise lubade väljaandmine ja kõik rinnamärkidesse puutuv kirjavahetus antakse üle maleva arhiivi koos malevkonna kirjavaraga.\nValga linna malevkonna organisatsiooni ümberkujundamisel või nimetuse muutmisel antakse üle kõik rinnamarkidesse puutuv kirjavahetus malevkonna järglastele.


Koostaja: Peeter Paal\nJuhendaja: Jaanika Meigas\nAsend ja piir 5\nGeoloogiline ehitus ja maavarad 6\nLäti asukoht 12\nLäti haldusjaotus 13\nLäti kliima 14\nReferaat on koostatud informaatika tunnis referaadi koostamise õppimiseks.\nLäti asub Põhja-Euroopas Läänemere idarannikul. Riik asetseb Eestist lõunas, Leedust põhjas. Idas on maapiir Venemaaga ja kagus Valgevenega. Läänes piirab riiki Läänemeri ja loodes Riia laht. Lätile ei kuulu saari ega asumaid. Pindala on 64 589 km². Lätil on kahevärviline lipp (Vt. joonis1) ja lõvidega vapp (Vt. joonis2).\nJoonis1. Läti lipp\nJoonis2. Läti vapp\nLäti asub Põhja-Euroopas, Ida-Euroopa lauskmaa lääneosal, Läänemere idarannikul. Maapiir oma Balti naabritega on Lätil Eestiga põhjas (340 km) ja Leeduga lõunas (570 km). Idapiir Venemaa Pihkva oblastiga on 283 km. Kagus on maismapiir Valgevenega (163 km).\nLätil on ka merepiir, mille pikkuseks on 531 km. Olenemata pikast ja laugest merepiirist ei ole Läti territooriumil mitte ühtegi saart. 1920. aastal taotlesid lätlased Eesti territoorimile kuuluvat Ruhnu saart Läti omandiks.\nLätis asub kolm suuremat kõrgustikku. Lääne-Lätis, Kurzeme südames asub Kurzeme kõrgustik, mis ulatub üle 180 m merepinnast. Kirde-Lätis asub Vidzeme kõrgustik, millel on mituüle 300 m ulatuvat tippe, sealhulgas Läti kõrgeim tipp Gaiziņkals (312 m). Kirde-Lätis, Eesti piiril asub ka Alūksne kõrgustik, mis ühineb Eestis asuva Haanja kõrgustikuga. Alūksne kõrgustik on madalam kui Vidzeme kõrgustik, kuid suuremate kõrgusvahedega. Kagu-Lätis asub Latgale kõrgustik.\nEnamik läti aluspõhjakivimitest on pärit vanaaegkonna lõpust, Devoni ajastu]]st. Riigi edelaosa aluspõhjakivimid on aga pärit keskaegkonnast.\nLäti on jõgederikas riik. Jõgesid ja ojasid on kokku umbes 12 000 ning nende kogupikkus on umbes 37 500km. Enamik jõgedest on siiski lühikesed. Vaid 17 jõge on pikemad kui 100km. Pikimad jõed on Daugava, Lielupe, Gauja, Venta ja Salaca jõgi. Praegune jõgedevõrk on kujunenud välja 10-12 tuhande aasta jooksul. Kõik jõed kuuluvad Läänemere vesikonda. Suurem osa neist suubub Liivi lahte; väiksem osa otse Läänemerre ja Velikaja lisajõed suubuvad ka Soome lahte.\nLätis valitseb mandrilise ja merelise kliima vaheline üleminekuline paraskliima. Läti on samal laiusel Labradori poolsaarega. Võrreldes Labradori poolsaare mandrilise kliimaga, on Läti kliima küllaltki pehmem. Selle põhjustab Atlandi ookeani ja Golfi hoovuse mõju Läti rannikule. Külmatemperatuurid talvel on küllaltki tagasihoidlikud. Jaanuari keskmine temperatuur läänekaldal Liepajas on -2,8°C ja Kagu-Läti linnas Daugavpilsis on -6,6°C. Juuli temperatuurid samades linnades on vastavalt 16,7°C ja 17,6°C.\nSademed saabuvad Läti territooriumile Põhja-Atlandilt. Sademete hulk on suurim suve teisel lõpus ja sügis. Ka talvel sajab tihti, kuid sademete hulk on väike. Kõige vähem sademeid on kevadel. Aastas sajab rannikul ja madalikel 550-600 mm, kõrgutsikel 700-800 mm sademeid.\nLäti riigipeaks on president, kes on ühtlasi ka Läti kaitseväe ülemjuhataja. Läti presidendi valib Saeima salajase hääletusega nelja-aasta pikkuseks ametiajaks.\nLäti presidendil on õigus saata laiali Saeima ning kuulutada välja varajased valimised. Selle protseduuriga kaasneb ka poliitiline risk presidendile. Valimiste ebaõnnestumisel peab president lahkuma ametist. Mitte ükski president seni ei ole Saeimat laiali saatnud.\nAlates 1. juulist 2009 on Läti jaotunud üheksaks vabariikliku keskalluvusega linnaks ja 109 piirkonnaks. Piirkondadest ja vabariikliku keskalluvusega linnadest on saanud 1. järgu haldusüksused Lätis. Omavalitsuste kohapealseid riigiesindusi, nagu endistes rajoonides, ei eksisteeri.\nReferaat on koostatud nii nagu oskasin.\nhttp://et.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4ti (viimati vaadatud 20.11.2009)\nhttp://europa.eu/abc/european_countries/eu_members/latvia/index_et.htm (viimati vaadatud 20.11.2009)


Kulbi, laulu ja tantsuga läbi elu - Maal elamise päev\nKulbi, laulu ja tantsuga läbi elu\nAve Holm on sündinud Tapa linnas, aga peab ennast ikka maatüdrukuks.\n„Koolitee algas Tapa 1. Keskkoolis, kus alates 5. klassist käisin spordiklassis. Kuna Tapa koolis on au sees käsipall, siis sattusin sinna keerisesse minagi, lisaks tulid mu ellu veel laulukoor ja rahvatants. Laulmine ja sport saadavad mind senini.\nKõik vaheajad ja nädalavahetused möödusid maal. Sõpradega koos sõitsime jalgratastega, ujusime, ehitasime onne ja tegime heina. Suved möödusid linnutiivul maaõhku hingates. Keskkooli lõpetanud noorena ei olnud mul veel erilisi mõtteid, mis mind tõeliselt köitnud oleks. Siiski teadsin ma, et oskus süüa teha ei jookse kunagi mööda külgi alla. Nii viis tee mind Tallinna koka- ja kondiitrikunste õppima. Väikesest linnast tulnuna ei hakanud suurlinna tuled mind liiga palju köitma. Kui kool sai läbi, alustasin tööd Tapa linnas kondiitrina. See amet on väga magusalõhnaline ja vajab varast ärkamist, mis kindlasti kõigile ei sobi. Ometigi tegin kondiitritööd nii Tapal kui ka Aseris alustavas saiaäris, kus sai palju küpsiseid, kooke ja torte tehtud. Eriliselt on meelde jäänud Tapal tehtud võiroosid, mis on tuntust kogunud ka väljaspool linnapiire.\nKoka tööga tegin rohkem tutvust Kohala mõisas. Mõisakoka amet on üsna mitmepalgeline – seal kehtib ütlemine, et ise teeme, ise sööme, ise nõud kõik ära toome! Mulle väga meeldis, sest tundub, et olengi nagu kriimsilm, kellel on 9 ametit.\nSõmeru koolis hakkasin hoopis teistsugustes nõudes toimetama. Väikesed potid ja pannid jäid sinnapaika ja asemele tulid suured. Jätkuvalt lastele süüa tehes panustan toidu värskusele ja tervislikkusele. Sügisel alustame kohalike tädide käest köögiviljade ostmisega, et hooajalisust ja lühikest toiduteed kindlasti ära kasutada. Möödunud õppeaastast paneme koolis rohkem rõhku mahetoodete kasutamisele ja Eestimaa talunike toetamisele.\nPeale toidu valmistamise on oluline roll minu elus kogukonna liikumisel ja vabatahtliku tööl. Osalen aktiivselt MTÜ Uus Uhtna tegevustes, kus MTÜ eestvedamisel toimub erinevaid üritusi, mis toetavad nii füüsilist kui vaimset tervist. Üks minu lemmiktegevustest on looduses liikumine ja uute ning põnevate kohtade pildile talletamine.\nMeie peres saab pesamunast tütar laulda: „Vennad on mul suured mehed, mina sõsar väikene“. Nii on poisid juba kodust välja lennanud, et endale elus koht leida, mis pakuks rahuldust ja tooks sära silma. Tütar on veel emmele- issile silmarõõmuks. Abikaasa armastab nii kala püüda kui ka veoautoga võõraid maid mõõta. Mais tõsteti mind ka ämma staatusesse, mille üle saab ainult rõõmu ja uhkust tunda!\n“Loodus on inimesele elurõõmu allikaks” – J. Käis – Ja kus siis veel rõõmu tunda ja loodust nautida, kui mitte maal elades!”\nPildil on vasakult Annabel, Ave ja minija Liisi; tagareas Raimo, Raivo ja Risto.\nTekst: Ave Holm


SÜDA: aju ja lihastega päästegrupp - Trendid\nKoeraaeg tervitab Spokane’i HEART (Humane Evacuation Animal Rescue Team).\nHEART loodi 2003. aastal mittetulundusühinguna, mis töötab koos riigi ja maakonna loomade ametitega, et pakkuda abi katastroofide ajal, nagu tulekahjud, tuuletormid, orkaanid ja / või äärmuslikud hädaolukorrad. Meie vabatahtlike rühm moodustab nii kohaliku kui riikliku hädaolukordade lahendamise meeskonna.\nSüdame eesmärk on koordineerida jõupingutusi, et reageerida kiiresti inimeste ja loomade tervist, ohutust ja heaolu mõjutavatele sündmustele. Tegevused hõlmavad (kuid ei piirdu) väikeste ja suurte loomade hooldamist, rajatiste kasutamist ning kaaslaste loomade, kariloomade, metsloomade ja eksootiliste loomade massilist hooldust ja peavarju pärast suurt hädaolukorda või katastroofi.\nLooduskatastroofide, kogumiskohtade ja kutsikaveskite arestimise kaudu.\nNeed dokumenteeritakse sissevõtmisel, hinnatakse meditsiinilisi vajadusi, antakse värsket toitu ja vett ning puhast puuri või kennel lõõgastuda. Seejärel hoolitsevad meie väljaõppinud reageerijad nende eest ööpäevaringselt armastavalt. Kuni selle ajani algatab varjuoperatsiooni demobiliseerimise intsidentide ülem. Omaniku tuvastatud loomad tagastatakse nende õnnelikele ja tänulikele omanikele ning neile, kellel seda pole identifitseerimine või teadaolev ajalugu kantakse hooldekodudesse, päästegruppidesse ja varjupaikadesse edasiseks hoolduseks.\nPaljud meie meeskonnaliikmed olid paigutatud teise osariiki ja olid abiks üle 275 koera varjupaigas ja hooldamisel. kutsikad kes oli päästetud kutsikaveskist. Need vaesed koerad olid tõsiselt hooletusse jäetud ja elasid räpastes, haisuga täidetud puurides ja aedikutes. Nad olid meie juurde tulnud hirmunult ja määrdunult, karusnaha väljaheidete ja uriiniga mattunud. Paljudel neist oli raske ravimata silmahaigused ja paar oli hooletuse puudumisest pime. Enamus olid väikesed tõud ja neid pisikesi ingleid polnud kunagi inimkäed hoidnud ega kaisutanud. Töötasime palju pikki päevi nende puhastamiseks, lohutamiseks ja armastava kindluse tagamiseks.\nÜks meie pisikestest laengutest oli kohev Pekingi suurte kurbade silmadega kutsikas, kes oli varjupaika saabunud üksi, teadaolevate õdede-vendade ja emakoerata. Meie operatsioonide juhendaja nimetas teda hellitavalt Elviseks ja temast sai kiiresti ajutise varjupaiga meeskonna kallis. Tööülesande viimasel päeval, kui lõpetasime koerte transpordivahenditesse laadimise, kõlasid nende teel paremasse ja lahkemasse ellu vile ning me kõik lõpetasime oma tegemised ja vaatasime hetkega otsa. Meie juhendaja oli just jälginud viimast esimest ASPCA veoautosse laaditud koerte rühma ja teatas suure rõõmuga: 'Daamid ja härrad, ELVIS on hoonest lahkunud!' Me kõik naersime ja plaksutasime ning meie süda tundis end sees nii hästi, et teadsime, et oleme olnud selle väärtusliku kutsika rännaku oluline osa uue alguse ja armastava kodu poole!\nFotod USA -Mehhiko piirile saabuvatest sisserändajatest\nMusta tantsu loojad protestivad TikTokis\nLadina vabariiklaste peamised vaidlevad vastu kodakondsusele\nNeed vapustavad fotod tõestavad, et Maasai olümpiamängud on kõigi aegade silmapaistvamad mängud\nSiin on põhjus, miks peaksite mustal reedel koju jääma\nKollase koera projekti eesmärk on anda koertele ruumi\nMa ei saa lõpetada mõtlemist sellele, mis Jeremy Renneriga toimub\nKuidas sai Eve tapmisest nende metsikute aegade jaoks täiuslik saade\nmilline viies harmoonia liige ma olen\nmis juhtus cee lo -ga\non khloe endiselt tristaniga


Ülevaade COVID-19 olukorrast Saaremaal (7. mai) - Teated ja uudised - Saaremaa vald\nÜlevaade COVID-19 olukorrast Saaremaal (7. mai)\n07.05.2021 159 Vaadatud\nReedel, 7. mail lisandus Terviseameti andmetel Saare maakonda 4 positiivset koroonatesti tulemust ja need kõik Saaremaa valda (sh 1 Kuressaare linna). Kokku tehti 85 testi. Neljapäeval, 6. mail oli maakonnas 3 uut nakatunut (teste kokku 44), kellest 2 viibivad Saaremaal. Eestis oli 7. mail esmaseid positiivseid teste kokku 383. Viimase 7 päeva nakatumuskordaja 100 000 elaniku kohta on Eestis 176 ja Saare maakonnas 51.\nKuressaare Haiglas oli 7. mai hommiku seisuga ravil 2 COVID-19 positiivset patsienti.\nSaare maakonnas oli tänahommikuse seisuga COVID-19 vastu vaktsineerimisi tehtud kokku 11881 inimesele, kellest 6850 on saanud mõlemad doosid. Maakonnas on vähemalt üks kord vaktsineeritud 75,5% 80-aastastest ja vanematest inimestest. 70–79-aastaste hulgas on vaktsineerimisega hõlmatus 77,7% ja 60–69 aastaste seas 73,4%. Vaktsineerimisandmeid maakonna ja omavalitsuse ning vanusegruppide lõikes näeb Terviseameti kodulehel. Vaktsineerimisega seotud infot leiab veebilehelt vaktsineeri.ee.\nEile, 6. mail pikendas Vabariigi Valitsus avalikele üritustele, meelelahutusele, toitlustusettevõtetes viibimisele, sportimisele ja treenimisele ning muudele tegevustele ja tegevusaladele kehtivaid piiranguid kuni 16. maini. Info Vabariigi Valitsuse kehtestatud riiklike piirangute kohta on leitav lehelt kriis.ee.\nRiigi põhisõnumid koroonaviiruse leviku tõkestamiseks:\nOlukord on paranenud, kuid haigestumise tase püsib kõrge. Koroonaviirusega nakatunute ja haiglaravi vajavate koroonapatsientide arv on viimastel nädalatel küll vähenenud, kuid viiruse leviku riskitase on siiski kõrge. Seega võib nakatuda kõikjal, kus on teiste inimestega kokkupuuteid.\nÄrme kaotame valvsust ka piirangute leevenedes. Järgime viiruse leviku vähendamiseks kehtestatud reegleid ja liigume rohkem õues, kuid hoiame ka seal teiste inimestega turvalist vahemaad. Hoidume reisimisest ning tähistame nii emadepäeva kui ka teisi tähtpäevi ohutult, vältides suuri kogunemisi ja pidusid. Iga inimese vastutustundlik käitumine aitab kaasa, et saaksime naasta järk-järgult tavapärase elukorralduse juurde.\nVaktsineeri esimesel võimalusel, et kaitsta end raske haigestumise eest. Vaktsineerimine päästab elusid, vähendab haiglaravi koormust ning võimaldab piiranguid samm-sammult leevendada. Sellest nädalast oodatakse vaktsineerima tänavu 50-aastaseks saavaid ja vanemaid inimesi. Rohkem infot leiad leheküljelt vaktsineeri.ee.\nKuulame ja märkame laste muresid. Lapsed lähevad tagasi kooli, kuid mitmed neist tulevad sinna muremõtete ja raske pagasiga nagu pereliikmete haigestumine, surm või perevägivald. Kõik koolis, sotsiaalvaldkonnas, tervishoiusüsteemis ja lasteasutustes töötavad inimesed, küsige lastelt, kuidas neil läheb ning märgake muutusi nende meeleolus. Nõuandeid saab lasteabitelefonilt 116 111.\nSaaremaa kriisistaap regulaarseid koosolekuid enam ei pea. Küll aga jälgitakse pidevalt olukorda ja koosolek kutsutakse kokku vastavalt vajadusele. Samuti arutavad koroonaviirusega seotud teemasid vallavalitsuse liikmed iganädalastel nõupidamistel. Ülevaated COVID-19 olukorrast Saaremaal on avaldatud valla veebilehel saaremaavald.ee/koroonaviirus.


Emajõe vaade, Paul Sepp E-kunstisalongis\nEmajõe vaade, Paul Sepp Paul Sepp õppis kunsti 1897-1906 Peterburi kunstiakadeemia kõrgemas kunstikoolis. Pöördus 1917 Eestisse, kus töötas kunstiõpetajana. Kuulus mitmetesse kunstnikeorganisatsioonidesse, 1922 Eesti Kujutavate Kunstnike Keskühingu esimene esimees ja akadeemilise Eesti Kunstnike Liidu asutaja 1923. aastal. Tema loomingut on liigitatud toonasesse alalhoidlikumasse leeri kuuluvaks. "Emajõe vaade" on pretensioonitu maaliline maastikumotiiv, mis köidab rahuliku emotsionaalsusega. Kergelt läbi uduvine nähtud vaade meenutab suviseid nostalgilisi varahommikuid. aastal Emajõe vaade, Paul Sepp E-kunstisalongis Sepp Paul\nAvaleht > Oksjonid > 9. Baltisaksa meistritest tänapäeva kunstini > Emajõe vaade\n1943 Õli, lõuend. Signeeritud. 49,6 x 64,6\nAlghind: 16 000/ € 1 023\nPaul Sepp õppis kunsti 1897-1906 Peterburi kunstiakadeemia kõrgemas kunstikoolis. Pöördus 1917 Eestisse, kus töötas kunstiõpetajana. Kuulus mitmetesse kunstnikeorganisatsioonidesse, 1922 Eesti Kujutavate Kunstnike Keskühingu esimene esimees ja akadeemilise Eesti Kunstnike Liidu asutaja 1923. aastal. Tema loomingut on liigitatud toonasesse alalhoidlikumasse leeri kuuluvaks. "Emajõe vaade" on pretensioonitu maaliline maastikumotiiv, mis köidab rahuliku emotsionaalsusega. Kergelt läbi uduvine nähtud vaade meenutab suviseid nostalgilisi varahommikuid.\nMaalikunstnik Paul Sepp sündis 27.04.1874 Tartumaal Saadjärve vallas talusulase perekonnas. Suri 03.09.1953 Tartus.\nÕppis 1889-1895 Riia vaimulikus seminaris, kust sai ka kunstialased algoskused. Seejärel õppis ta 1897-1906 aastatel Peterburi kunstiakadeemia kõrgemas kunstikoolis, lõpetas samas ka pedagoogikakursused.\nPöördus 1917 Eestisse, kus töötas kunstiõpetajana. Kuulus mitmetesse kunstnikeorganisatsioonidesse, 1922 Eesti Kujutavate Kunstnike Keskühingu esimene esimees ja akadeemilise Eesti Kunstnike Liidu asutaja 1923. aastal.\nEmajõe vaade, Paul Sepp\nPaul Sepp Emajõe vaade 1943 Õli, lõuend Signeeritud Paul Sepp õppis kunsti 1897-1906 Peterburi kunstiakadeemia kõrgemas kunstikoolis. Pöördus 1917 Eestisse, kus töötas kunstiõpetajana. Kuulus mitmetesse kunstnikeorganisatsioonidesse, 1922 Eesti Kujutavate Kunstnike Keskühingu esimene esimees ja akadeemilise Eesti Kunstnike Liidu asutaja 1923. aastal. Tema loomingut on liigitatud toonasesse alalhoidlikumasse leeri kuuluvaks. "Emajõe vaade" on pretensioonitu maaliline maastikumotiiv, mis köidab rahuliku emotsionaalsusega. Kergelt läbi uduvine nähtud vaade meenutab suviseid nostalgilisi varahommikuid.


VIDAXL VIDAXLI TUHAIMUR 1200 W 20 L MUST, müük, kuulutus 82036694 - Kuldne Börs\nVIDAXL VIDAXLI TUHAIMUR 1200 W 20 L MUST\nID: 82036694, muudetud 11:17 02.02.2019\nVõimas tuhaimur on ideaalne valik pliitide, ahjude, grillide, kaminate jms kiireks ja efektiivseks tuhast puhastamiseks. Tuhaimuril on võimas 1200 W mootor ja 20 l tuhamahuti. Tugeva metallist painduva vooliku ja alumiiniumist otsaku abil saab puhastada isegi raskestiligipääsetavaid kohti. Tuhaimuril on HEPA-filter, mis püüab kinni kõige väiksemad tuhaosakesed. Käepidemega tuhaimurit on lihtne transportida.


Vabaduse väljaku populaarne kohvik vandus üürisurvele alla ja pani uksed jäädavalt kinni - Uudised - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n26. oktoober 2019, 15:55\nVabaduse väljaku populaarne kohvik vandus üürisurvele alla ja pani uksed jäädavalt kinni\nTallinna ühes kõige magusamas kohas tegutsev kohvik Wabadus riputas oma Facebooki seinale uue nädala lõunamenüü, kuid seda uut nädalat ei tulnudki. Vabaduse väljaku ääres asuva kohviku aknad on pimedad ja omanik kinnitab, et nende jaoks ongi kõik läbi.\nWabaduse kohvikut pidava Vabaduskohvik OÜ juhatuse liige Birgit Tapner kinnitas Elu24-le, et kohvik sulges uksed, sest üürileping ruumide rentimiseks saab oktoobri lõpus läbi ja uut ei sõlmita.\n«See tähendab, et linnale tuleb lepingu lõppemisel, mis on juba järgmisel nädalal, üle anda vabad ja korras ruumid,» ütles ta.\nSamas levisid alles hiljuti kuuldused, et kohvik ikkagi pikendas linnaga üürilepingut ning seda lausa seitsme aasta võrra.\nKui septembris toimus Tallinna linna enampakkumine uue üürilepingu sõlmimiseks, siis tegi oma pakkumise ka Vabaduskohvik OÜ. Kusjuures, nad olid ka ainsad pakkujad, kuid lepinguni ei jõutud.\nTapner selgitas, et nad tegid lisaanalüüse ja leidsid, et konkursil pakutud uus üüriihind ja neile kohustuseks pandud muud tingimused (näiteks kulutused remondile) oleksid pinna rentimise senisest palju kallimaks teinud ja nad loobusid.\nUuest üürisummast Tapner ei rääkinud. «Tuleb arvestada, et kogu üüripind on 575,5 m2 suur, millest umbes pool asub eraldi sissepääsuta keldrikorrusel, mida on väga keeruline tulu toovalt majandada,» märkis ta.\nTapner ei soostunud varasemat lepingujärgset üürisummat avaldama, kuid Tallinna linna kodulehelt selgub, et uue üürilepingu järgi oleks Vabaduskohvikul tulnud igakuiselt linnale maksta kokku 9062 eurot.\nSellest 7430 eurot I ja II korruse kohviku ja restorani ruumide eest ning ülejäänud 1632eurot kasutuseta keldri eest.\nTallinna linnavalitsuse pressiesindaja Toomas Pirn ütles, et lähiajal kuulutatakse välja uus konkurss.\nSeni üüris Pirni kinnitusel linnalt kõnealuseid ruume AS Impala.\nMis sai Wabaduse kohviku töötajatest?\n«Töötajate osas lähtume töölepingu seadusest ning teeme koostööd töötukassaga, et töölepingute lõpetamise protsess oleks igati seaduslik ja valutu,» kommenteeris Tapner.\nKohvikus oli kokku 21 töötajat.\nMeedias levis kuuldus nagu oleks eelmise nädala reedel kohviku töötajatele peetud lõpupidu. Tapner lükkas aga selle kuulduse ümber.\n«Sellist pidu ei ole toimunud ja seda ei ole ka plaanis, kuna tegemist ei ole tähistamist vääriva sündmusega. Soovin siiski tänada kogu kollektiivi suure pühendumise eest!»\nViimasel hetkel enne sulgemist tekis ettevõttel riigi ees 2337 eurone maksuvõlg. Tapneri sõnul on see plaanis tasuda esimesel võimalusel. «Hetkel toimub revisjon, et täpsustada kõik ettevõtte varad ja kohustused ning kohelda kõiki huvitatud osapooli õiglaselt ja vastavalt seaduse nõuetele,» sõnas ta.\nKohvik Moskva aastal 2005, kui ruume jagati kasiinoga.\nWabaduse kohviku ajalugu ja kultuslikud eelkäijad\nEsimene kohvik avati Vabaduse väljaku äärses endise majaomanike Panga maja ruumides juba 1937. aasta 2. veebruaril.\nKohviku asutas Nikolai Kultas, kes pani sellele nimeks Kultas. Kohvikust kujunes Eesti kohvikukultuuri musternäidis.\nKohvikus valmistati 70 sorti torte ja erinevat kohvi oli lausa 12 liiki. Klientide käsutuses olid Euroopa riikide tähtsamad lehed ning võimalik oli kirja ja telegrammi saata.\nToonases kohvikus sai isegi oma ülikonda pressida ja ise kohviku poolt antavas hommikumantlis hõrgutisi nautida. Ainus, mida kohvikus ei pakutud oli alkohol.\nKultase kohvik elas läbi mitmeid segaseid aegu. Kohvik tegutses edasi ka pärast natsionaliseerimist ja Saksa okupatsiooni.\nIsegi Tallinna pommitamise eelõhtul oli kohvik avatud, orkester mängimas.\n1951. aastal avati Kultase ruumides Moskva kohvik. Väga paljude külastajate jaoks ilmestas Moskva kohviku meeleolu salongimuusikaansambel.\nMoskva kohviku ajal musitseerisid salongimuusikakvintetis viiuldajad Boris Kuhlman, Ilmar Põder, Vladimir Sapožnin, Erik Aavik, Mihkel Kranig, tšellistid Kaarel Vallimäe, Paul Purga, kontrabassid Robert Ots, August Marrand, pianisten Valter Roots, Endel Annus, Peeter Kardna, Hans Hindpere jpt.\nMoskva kohvikus, nii nagu mitmel pool mujalgi, käis palju veidrikke.\nOma luuletusi käis kohvikus ette lugemas Mauri Raus.\n1996. aastal avati kohviku ruumides Metropoli restoran ja Kuldtassi kohvik.\nUute kohtade avamine kutsus toona ajakirjanduses esile sõimuvalingu. Arvati nimelt, et Kultas pööraks hauas ümber, kui ta teaks, et pidulik kohviku trepp likvideeriti.\n2009. aasta juunist kuni 2010. aasta septembrini tegutses ruumides Kultuse nime kandnud kohvik.\nSeejärel avati seal Wabaduse kohvik, mis on ka nüüd kinni.\nAllikas: Kultuur ja Elu


🟢 K&R CONDITIONING OÜ (11732456) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nK&R CONDITIONING OÜ\nK&R CONDITIONING OÜ: Tegevuslugu 28.08.2021\nK&R CONDITIONING OÜ alustas peaaegu 12 aastat tagasi, mil juhatuse liige H. R. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 10 aastat. K&R CONDITIONING OÜ valdkond on mujal liigitamata sporditegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 93199) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 297 tükki, kes annavad tööd kokku 571-le inimesele ja kogu...\nK&R CONDITIONING OÜ: Palgarallilugu 01.03.2021\n2020 aasta IV kvartalis kuulus K&R CONDITIONING OÜ meeskonda 1 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 650 EUR/kuus. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes III kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud ja töötasu tõsteti summas keskmiselt 130 EUR töötaja kohta (20%). Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja ühes kuus keskmiselt palka 500 EUR ja teeb...\nK&R CONDITIONING OÜ on asutatud 11 aastat tagasi.\nDeklareeriti - riiklikult tasutud maksud 1 941 €, tööjõumaksud 776 € ja maksustatav käive 0 €.\nEndine nimi PROJEKTILABOR OÜ, PROJEKTILABOR UÜ\nKäive (2021) 30 954 €\nBilansimaht (2021) 31 860 €\nJuriidiline aadress Harjumaa, Viimsi vald, Tülli tee 13, 74016\nMobiiltelefon (+372) 5038721\nLogi sisse Juhatuse liige (+372) 5038721\n2021 II 0 € 1 941 € 776 € 2 365 €\n2021 I 0 € 658 € 739 € 2 365 €\n2020 III 0 € 477 € 536 € 1 520 €\n2020 II 0 € 329 € 371 € 1 365 €\n2020 I 0 € 447 € 501 € 1 465 €\n2018 I 0 € 3 665 € 4 053 € 1 2335 €\n2017 IV 0 € 4 245 € 4 664 € 2 1465 €\n2017 III 0 € 3 754 € 4 140 € 2 1315 €\n2017 I 0 € 591 € 648 € 1 520 €\n2016 IV 3 050 € 572 € 629 € 1 465 €\n2016 III 3 050 € 572 € 629 € 1 465 €\n2016 II 3 050 € 822 € 629 € 1 465 €\n2016 I 3 509 € 655 € 724 € 1 585 €\n2015 IV 2 543 € 347 € 381 € 1 310 €\n2015 III 3 815 € 519 € 571 € 1 465 €\n2015 II 3 815 € 519 € 571 € 1 465 €\n2015 I 2 969 € 1 154 € 444 € 1 365 €


Petitsioon sõnavabaduse kaitseks - Rahvaalgatus\nPetitsioon sõnavabaduse kaitseks\nIsamaa Noorteühendus ResPublica, Karl Sander Kase, 25.02.2021\nAlgatus on Riigikogus. Vaata menetlust.\nKäesolevaga teevad allakirjutanud ettepaneku kaitsta Eesti inimeste sõnavabadust ning tagasi lükata katsed vihakõne täiendavaks kriminaliseerimiseks.\nJustiitsminister on lubanud algatada seadusemuudatuse, millega piirataks Eesti inimeste sõnavabadust. Pakutud vihakõne seadusega tekiks võimalus karistada inimest väidetavalt sobimatute sõnavõttude eest kriminaalkorras ja 1-3 aastase vangistusega. \nSõnavabadus on demokraatliku ühiskonna üks suurimaid alusväärtusi. Välja pakutud vihakõne täiendava kriminaliseerimise puhul tekiks Eestis aga tsensuur, mis seda alusväärtust oluliselt piiraks. Mis hetkest saab kriitikast või solvangust viha? Mida võib või ei või inimene öelda, et sellest saaks kriminaalkuritegu? Viha on subjektiivne emotsioon. Sama subjektiivne on otsus, kas see väärib karistust või mitte.\nSee kuidas me ennast väljendame põhineb ennekõike tavadel ja kultuurinormidel. Ebameeldivaid või mittesobivaid arvamusi ei saa ühiskonnast kaotada vanglakaristuste abil. Ebameeldivate asjade keelustamine loob lämmatava kultuuri ja ühiskonna kus ei austata erinevaid arvamusi.\nIsamaa Noorteühendus ResPublica ja allakirjutanud leiavad, et Eesti Vabariigis peab olema tagatud sõnavabadus ning seetõttu kutsume kõiki inimesi tagasi lükkama plaanitavat vihakõne seadust.\n Reformierakonna algatatud eelnõu „Karistusseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seadus (vihakuritegude vastu võitlemine)“ [276SE] 2020. aasta oktoobris: „Tegevuse eest, millega avalikult on kutsutud üles vaenule või vägivallale isiku või isikute rühma vastu seoses tegeliku või arvatava kodakondsuse, rahvuse, rassi, kehalise tunnuse, terviseseisundi, puude, vanuse, soo, keele, päritolu, etnilise kuuluvuse, usutunnistuse, veendumuste, seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi või varalise või sotsiaalse seisundiga, kui sellega on põhjustatud oht avalikule korrale – karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega.\n2) grupi poolt või\n3) ametiseisundit kasutades, –\nkaristatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.“\nAlgatus on Riigikogu Õiguskomisjon-is.\nAlgatuse jälgijaid on 40 ja kõiki algatusi korraga jälgib 245.\nKollektiivses pöördumises väljatoodud mõtted esindavad üksnes pöördumise autorite seisukohti ning need ei pea ühtima osalusportaali Rahvaalgatus.ee haldava organisatsiooni Eesti Koostöö Kogu seisukohtadega.\nAlgatus on edastatud menetlemiseks Õiguskomisjon-ile.\nPeaprokurör Parmas: olen vihakõne kriminaliseerimisele vastu\nKarl Sander Kase, 26.02.2021 14:08\nPeaprokurör Andres Parmas ütles usutluses Eesti Päevalehele, et on uue koalitsiooniga uuesti päevakorda tõusnud vihakõne kriminaliseerimisele vastu. [https://www.err.ee/1608112654/peaprokuror-parmas-olen-vihakone-kriminaliseerimisele-vastu] "Olen alati sellele vastu seisnud ja seisan ka praegu. Minu arvates on see halb mõte," rääkis Parmas ajalehele. Parmas selgitas, et vihakõne on Eestis tegelikult praegugi kriminaliseeritud, kui sellega kaasnevad reaalsed ohud või tagajärjed. "Kriminaliseerimise laiendamisega tuleks olla äärmiselt ettevaatlik. Sõnavabadus on ühiskonna jaoks väga oluline väärtus ja selle kergekäeline piiramine on tegelikult iseendale jalga tulistamine," lisas Parmas. "Prokuratuuri juhina ei saa jätta ütlemata, et selline seadusemuudatus tähendab nii prokuratuurile kui ka politseile ja kohtule lisatöökoormust. Selle ressursi peab prokuratuur võtma lihtsalt teiste kuritegude menetlemise arvelt," sõnas Parmas.\nJaburalt Orwelllikuks kisub juba see "demokraatia" Brüsseli moodi.\nAutor peidetud, 26.02.2021 19:25\nÜhest liidust teise, kuid sõnavabadust tahetakse puua hullemini, kui seda N. Liidus tehti. Järgmiseks tuleb Brüsselist sotside, pervertide, orjasmugeldajate ja soroste lobistamise peale käsk luua ka mõttepolitsei ning meie roosalilla viletsus viskab kulpi ja loobki??? Ilmselt peavad paljud ise mõelda tahtvad ja -suutvad euroopiidid uut kodumaad otsima hakkama, kus tegijad on heteroseksuaalsed mehed ja naised, mitte mingi sooneutraalne, mongolikurruline kuid ebamäärast karva, ajupestud, poegade ja tütarde asemel mingeid sootuid "sõbrakesi" kasvatav amorfne mass, mida seda luua üritavad Brüsseli "võrdsemad" mingil põhjusel "eurooplasteks" nimetada tahavad. Teine variant on algatada korraga võimalikult palju ...exiteid ja seejuures ei mingit trahvide jms. maksmist. PS. Näib, et ka Putini bande, kelle gaasiluti otsas suuremjagu Euroopa nn. demokraatiaid ludistab, just midagi sellist ootabki.\nJorma Rebane, 28.02.2021 01:41\nTegemist on läänest sisseimbuva monokultuurilise nähtusega, mis defineerib enda seiskohad "kaitstuks" ja teisitimõtlevad seisukohad "vihakõneks". Sellist seadust ei tohi mitte mingil juhul läbi lubada, sest see rajab teekonna tagasi totalitaarse ühiskonna poole. Välismaailmast on lugematu arv näiteid sellest, kuidas "hate speech" seadusi kasutatakse omakasu eesmärgil poliitiliste opponentide vaigistamiseks. See on tõeliselt jube seadus kui inimesi hakatakse näiteks valitsust kritiseerivate sõnavõttude pärast 1-3a vangi panema. See poleks enam vaba maailm!\nIivo Purgas, 5.03.2021 12:13\nEi saa lasta hävitada vaba inimest sel Euroliidul!


Kaitseliit – mehiste meeste väärt organisatsioon | Kambja Valla Sõnumid\nKool Kaitseliit – mehiste meeste väärt organisatsioon\nKaitseliit – mehiste meeste väärt organisatsioon\nEesti rahvuspüha eelsel päeval oli Kambja koolipere külaliseks vilistlane Indrek Roos, kes koos venna Jaanusega kuulus tänavuse „Utria dessandi“ võidukasse meeskonda.\nKaitseliitlastest vendade Indrek ja Jaanus Roosi edulugu sõjalissportlikul võistlusel „Utria dessant“ andis idee kutsuda rahvuspüha eel kooli Kaitseliidu Tartu maleva esindajad, et õpilased saaksid aimu nii Kaitseliidu ajaloost kui tänapäevast, nii organisatsiooni tegevuse põhimõtetest kui sellega liitumise eeldustest.\nKoolipere nägikuulis Kaitseliitu tutvustavat esitlust Tartu maleva staabiülema kohusetäitja leitnant Tanel Meieli vahendusel.\nKoolisaali kooripoodiumile kuhjatud relvi ja muud sõjavarustust tutvustasid instruktor Aarne Salo ja reamees Indrek Roos, kes lubasid huvilistel kõike ka lähemalt uudistadauurida.\nKaitseliidu ajakirja Kaitse Kodu! numbrid ja muud trükised, milles rohkelt temaatilisi fotosid, kujunesid laste seas sedavõrd popiks, et Indrek Roos pidi tulema hiljem uue portsuga, et neid raamatukogule kinkida.\nKaitseväelasest sai kaitseliitlane\nKaitseliitlaseks saamise vastu hakkas Indrek Roos huvi tundma kohe pärast väeteenistust Kuperjanovi pataljonis, kuid 1990. aastate lõpuks oli Kaitseliidu aktiivsus Kambjas hääbunud.\nTõsiselt tegutsesid kodukandis vaid üksikud kaitseliitlased, näiteks Vello Tollimägi ja Igor Paal – nemad on eeskujuandvalt rivis tänaseni.\nOli aasta 2002, kui Kammeris elavast Indrek Roosist sai Eesti mehiste meeste liidu liige Elva üksikkompaniis. Samas tegutseb kaitseliitlasena tema vend Jaanus. Noorkotkaste organisatsiooniga on liitunud tänavu põhikooli lõpetav vend Toomas.\nIndrek Roos on seda meelt, et Kaitseliidul, väga arendava, mitmekülgse ja distsiplineeriva tegevusega organisatsioonil, võiks olla Kambja vallas rohkem liikmeid. Tal on olnud jutuajamisi mitme nooremapoolse mehega, kes on jaganud tema muret. See annab põhjust eeldada, et siinse Kaitseliidu tulevik võib kujuneda olevikust helgemaks.\nRohkem kui ööpäev võitlust\nSelle aasta jaanuari algul osalesid Indrek ja Jaanus Roos Tartu malevkonna teise võistkonna koosseisus raskel „Utria dessandil“ ja saavutasid esikoha.\nRohkem kui ööpäeva jooksul pidi võistkond läbima Scoutspataljoni vastutegevuses 12 kontrollpunkti, kus tuli ületada takistusriba, hävitada linnalahingus kuulipildujapesa, visata granaati ning luurel avastada ja kaardistada vaenlane.\nVõistlusel oli vaja anda ka esmaabi, visata nuga ja kirvest ning paigaldada miine.\nEelmineTore peoõhtu neile, kel aastaid üle kolmekümne\nJärgmineRahvuspüha virgutas Pangodis isamaalist vaimu


algus aprilli Teekäijas\nErinevate õiguskordade omavahelisi suhteid ilmestab alljärgnev skeem.\nJumala poolt ilmutatud õiguskorra aluseks on Jumala püha tahe. Põhiliselt jääb Jumala tahe inimese tunnetushorisondi taha. Jumala tahet võib tunda ilmutuse alusel, aga selle kohta võib teha järeldusi ka religioossete kogemuste põhjal. Piiblis väljendatu alusel võib Jumala tahtes eristada üldist õiguskorda inimestele, esimest ja teist lepingut. Oma ajastu kontekstis on need mõistetavad kui adamiitlik seadus, Siinai leping ja Kolgata leping.\nSelles Jumala ilmutuses võib eristada üldist seadust inimestele ja kaht suurt lepingut.\nAdamiitlik seadus on kõigi inimeste jaoks. Siinai leping on leping Iisraelile, seda kirjeldab Toora ja uurib Vana Testamendi teoloogia. Kolgata leping on mõeldud kõigile; lepingut kirjeldab Evangeelium ja seda uurib Uue Testamendi teoloogia.\nNimetatud õiguskorraldustes kajastuvad nii elu üldised kui ka religioossed suhted. See, kuidas inimene neid õiguskordi mõistab ja kirjeldab, ei kata nende kogu olemust ja sisu.\nNad vajavad jätkuvat lahtimõtestamist. Sellega tegelemine on teoloogia üks oluline ülesanne. Õiguskorralduse mõistmine ja sõnastamine toimub ajaloolises kontekstis, seetõttu on sõnastuste sarnasus ja sõnastuse vähemalt osaline ülevõtmine ümbritsevast elust (nt kodukorrad) täiesti mõistetav. Seejuures tuleks kindlasti eristada lepingust tulenevaid õigussätteid ühiskonna tavadest, inimeste pärimustest või nende muudest otsustest tulenevatest otsustest. Neil on erinev õiguslik tähendus. Kuna nii adamiitlik seadus kui ka mõlemad lepingud väljendavad Jumala tahet, on loomulik, et neis on omavahelist kattuvust. Kuid see ei tähenda vastava õiguskorra ülevõtmist. Adamiitliku seaduse ja esimese lepingu ajutine iseloom ei tähenda, et Jumal neid mingil ajal tühistaks (vt Jeesuse ütlust Mt 5:17j), vaid et need kehtivad ainult kuni inimese surmani.\nPiiblist on näha, et Jumala kaugem eesmärk oli teine leping, st et nii adamiitlik seadus kui ka esimene leping olid antud, silmas pidades teist lepingut, mis haarab endasse kogu inimkonna ja mille kehtivus ületab surma piirid. Piibli olulised prohveteeringud suunduvad sellesse. „Vaata, päevad tulevad, ütleb Issand, mil ma teen Iisraeli sooga ja Juuda sooga uue lepingu“ (Jr 31:31jj). Seda toetab Jumala tõotus Aabramile (1Ms 12:1–3). Sellele viitab ka Paulus (Gl 3:17j). Ta ütleb lausa: „Milleks siis Seadus? See on üleastumiste pärast juurde lisatud, kuni tuleb sugu, kelle kohta oli antud tõotus, ja see on seatud inglite kaudu vahendaja käe läbi“ (Gl 3:19).\nNagu öeldud, toob ka uus leping endaga kaasa korrastatud suhted ja õiguskorra. Kuna see haarab endasse kõikide aegade kõik rahvad oma erinevate kultuuride ja olukordadega, on mõistetav, et paljude konkreetsete sätete asemel – nagu see oli Siiani lepingu puhul – esitab evangeelium üksnes üldised printsiibid. Ühtlasi võib öelda, et evangeelium on jumaliku autoriteediga sõnum uuest ehk Kolgata lepingust ja lepingu osaks olevast seadusandlusest.


Kuidas emadust omaks võtta ka siis, kui see on jõhker 09 aprill 2020\nKuidas emadust omaks võtta ka siis, kui see on jõhker\nEmaks olemise mitte nii hea osa.\nHiljuti andis üks mu sõber oma Instagrami lehel emaks olemise konto.\nTa kirjutas: "Emadus võib olla jõhker."\nTema pealdise lugemine mõjus mu psüühikale vabastavalt.\nMul oli emaduse kohta alati head öelda. Mulle avaldas mulle suurt muljet ema, kes võttis oma rolli väga tõsiselt. Ta oli emana üles kasvanud ja jooksnud ning oli minu esimese kasvatamisel tohutult toeks.\nPärast kümne pikaaastast vaheaega sain emadusse veel ühe võimaluse. Olin selle eest rohkem kui tänulik. Olin põnevil võimalusest oma perekond lõpule viia ja oma vanemale õde-venda saada. Ma nägin oma palveid kuulda pärast lakkamatuid kohtuprotsesse ja peaaegu surma lähedal saadud kogemust emakavälise rasedusega.\nKuid miks pani mu sõbra rea lugemine mind sedasi tundma?\nMa ütlen sulle, miks.\nSee pani mind mõistma, et olen oma tütart juba neli aastat emal. Mul pole olnud aega mõelda, kui kare kõik need aastad on olnud - järeleandmatuid ja lõppematuid imetamise, röhitsemise, mähkmevahetuse ja untsüklite ümarate voorude tunde. Progressioon ei paistnud kunagi hääbuvat.\nAjaloosse kinni jäämine\nSain aru oma sõbra seisukohast olla kaheaastase lapse ema. Tema enda sõnul olid asjad vahetus keskkonnas liikunud tigu tempos.\nMu sõber, silmapaistev lugeja, kurvastas, et vabal ajal on aega lugeda.\nMäletan, et mul polnud aega oma lemmiklaule kuulata ja polnud uutest aimugi. Raamatu lugemine oli kaugelt toodud tõelisus. Toidu söömine või õigel ajal vannitamine muutus luksuseks.\nKodune ema on see palju raskemaks tehtud. Olin koduga seotud ja majahoidjaks olemine sai minu peamiseks tööalaseks kvalifikatsiooniks.\nMa ihaldasin inimeste suhtlemist rohkem kui kunagi varem, välja arvatud jahedad helid, hüüded, röhitsused ja hällilaulud.\nLapse kasvatamine võtab tõepoolest küla\nMul oli esimene tütar Indias ja pere mõlemad pooled pakkusid meelsasti abi. Tugistruktuur tegi minu ülemineku emadusrütmi palju lihtsamaks.\nTeisel korral ei olnud asjad samad. Me olime kolinud osariikidesse.\nTeise raseduse avastamisel mõtlesin kohe helistada Indiast pärit oma inimestele. Minu plaanid ei realiseerunud aga nii, nagu ma arvasin.\nMinu seadused ei suutnud seda oma halva tervise tõttu teha ja mu ema sai sellest vabaks vaid mõned kuud.\nSel teisel korral olin väga omaette.\nAinult rekordiks on see, et mu kaks tütart on kümme aastat lahus. Jah! See on põlvkondade lõhe.\nKui mu vanem valmistus robootikavõistluseks, tegeles mu noorem mähkmete ja mähkmevahetustega.\nOlukorrad olid võrreldamatud.\nOli aegu, kui ma ootasin vagunirajal ja mu noorem ei lakanud nutmast. Sellistel hetkedel ei suuda ükski elukunst ega meditatsioonitehnika teile lohutust tuua. Kõik, mida vajate, on abikäsi.\nEmadus - füüsiline, emotsionaalne ja vaimne nihe\nJah, emadus on jõhker. See on jõhker teie une, puhkuse, karjääri, seltsielu, tervise ja hormoonide, teie suhete suhtes. Ennekõike muudab see teie suhet iseendaga igaveseks. See on teie olemisviisi täielik nihe. Lõpetate enda kui indiviidi mõtlemise ja hakkate mõtlema nagu ema.\nInimese siia maailma toomine ja tema eest hoolitsemine ei ole nõrkade jaoks. Teadvustamisele jõuate alles siis, kui saate ise emaks.\nEmadus - täiskohaga ülesanne ja sellega toimetulek Reali jaoks\nVõtke üks päev korraga.\nVajadusel pöörduge abi saamiseks või võtke abi, kui seda pakutakse. Te tunnete end palju paremini, kui teete.\nMagama, kui beebi magab.\nSöö parem, kuid kohtle ennast aeg-ajalt.\nPidage regulaarselt ja õigel ajal arsti juures visiite, kuna see aitab hoida sünnijärgse depressiooni ja hormonaalsete muutuste teekonnal õigel teel.\nPuhka ja lõdvestu. Ma kasutasin imetamise ajal palju Netflixit. Nautisin oma lemmiksaadete vaatamist, kui lapsel piima oli.\nKui teil on piisavalt aega, minge välja ja vaadake ise filmi. Te vajate oma üksi aega rohkem kui kunagi varem.\nTuginege oma partnerile. Pidage meeles, et olete selles koos.\nSuhtuge emmedesse ja jagage neid teiste emmedega. See muudab teid teekonnal vähem üksildaseks.\nVõtke see oma määrdunud pesu, köögi või räpase maja juurde. Elu kasvatamine on palju kriitilisem ülesanne kui miski muu.\nSünnitamine ja seejärel inimese kasvatamine on kahtlemata enneolematu julguse, kannatlikkuse ja tundmatuseni navigeerimise tegu. See on ka pidevalt muutuv maastik. Kui üks verstapost on läbi, olete kohe uue väljakutse ees. See nõuab jõudu ja energiat ka siis, kui teil seda pole. Emadus on valik, mille teete iga päev, et asetada kellegi teise õnn ja heaolu teie enda ette.\nKokkuvõtlikult võib öelda, et emadus on armastus oma kõige puhtamal kujul.\nHead emadust !!\nKuidas saaksime parandada programmeerimise õpetamist? kuidas loetleda lõpetamata doktori kraadi jätkamineMilline on parim viis esialgu veebisaidile liikluse saamiseks? Kuidas teha iOS-i rakendust nullist? Kuidas saate aidata 6-aastasel lapsel lugemist õppida? kuidas tasulisi rakendusi Play poest tasuta alla laadidaKuidas teada saada, mitu linki minu veebisaidil on? kuidas ilma rahata raha teenida\nKuidas kasvatada habe paksude juustega, kasutades looduslikke abinõusid?KUIDAS LÕPETADA TEADUSTPimedate autode veeretaja häkkimine kuidas häkkida tasuta plokkidega autosid internetis tukkleja at petmine pimedaid autosid ...Sysdig: mis see on ja kuidas seda kasutadaKuidas vaadata märtsikuu hullu InternetisMiks peaksite veebis saama tarkvara testimise kursuse - kuidas seda valida?Kuidas integreerida hüppavat animatsiooni Unity'gaSiit saate teada, kuidas ameeriklastele sularaha saada - kiiresti ja õiglaselt


President Ilves ÜRO kliimatippkohtumisel: riigid peavad viivitamatult üheskoos ja globaalselt tegutsema\nEesti riigipea nentis oma sõnavõtus, et inimeste poolt esile kutsutud kliimamuutuste mõju ulatub juba miljonite kaaskodanikeni - oleme aastakümneid jahtinud majanduskasvu, tekitades tarbimise ja keskkonnakaitse vahel ohtliku pinge.\n"Nende vahel tasakaalu leidmine on raske ülesanne, nagu ka kokkuleppeni jõudmine küsimuses, kuidas seda saavutada. Aeg töötab meie kahjuks. Varsti ei ole me enam võimelised tasakaalu taastama. Seepärast peame tegutsema – ja kohe," märkis president Ilves.\n"Meie arvates ei peaks majanduskasv tulema keskkonna arvelt. Eesti on need kaks eesmärki edukalt ühendanud. Oleme teinud alates 1990. aastast tähelepanuväärseid edusamme: meie SKP on kasvanud kuus korda, kuid meie süsinikdioksiidi heitkogus on sama ajaga poole võrra vähenenud," sõnas riigipea.\nViimasel paaril aastal on Eesti investeerinud kliimamuutuste mõju vähendamise projektidesse 400 miljonit eurot. See on üle 2% Eesti aastasest SKPst. Taastuvenergia kasutamisel ja energiatõhususe suurendamisel oleme graafikus või isegi edestame seda. Eesti on pööranud juba pilgu uutele huvipakkuvatele valdkondadele, nagu transpordi keskkonnasõbralikkus ja ressursside efektiivsem kasutamine tööstuses.\n"Meie kliimapoliitikal on olnud mitmeid positiivseid kõrvalmõjusid. WHO andmetel on Eestis tänapäeval puhtaim õhk maailmas. Tänu hoonete renoveerimisele oleme vähendanud CO2 heitkogust keskmiselt 30% ning ka inimeste küttearved on tunduvalt vähenenud," loetles president Ilves.\n"Kui piiratud ressurssidega väikeriik seda suudab, peaks see olema võimalik ka suuremate ja rikkamate riikide jaoks," lisas ta.\nÜRO peasekretär Ban Ki-moon kutsus tänaseks kokku liidrid üle maailma nii avalikust, era- kui ka kolmandast sektorist, et arutada kliimamuutuste ja nendega kaasnevate probleemide üle.\nTänane tippkohtumine annab sisendi 2015. aastal Pariisis kliimakonverentsil sõlmitavale globaalsele kliimateemalisele kokkuleppele.\nEestit esindavad kliimamuutuste tippkohtumisel president Toomas Hendrik Ilves ja keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannus.\nLisainfo kliimamuutuste tippkohtumisest (inglise keeles): http://www.un.org/climatechange/summit/


Danilov: "Haigekassale on vaja kas raha juurde või head värviprinterit raha trükkimiseks!" - Eesti Ekspress\nDanilov: "Haigekassale on vaja kas raha juurde või head värviprinterit raha trükkimiseks!"\nHaigekassa juhi kohalt lahkunud Hannes Danilovi sõnul tuleb juba sel sügisel otsustada, kas erameditsiin hakkab haigekassast senisest rohkem raha saama.\nHannes Danilov (Arno Mikkor)\n„Valitigi ära,“ ütleb Hannes Danilov tere asemel.\nUudis sellest, et Tanel Ross töötab järgmised viis aastat haigekassa juhatuse esimehena, on vaid mõned minutid vana (meie jutuajamine leidis aset nädal tagasi). Haigekassa uut juhti valiti kolm kuud ning tehti kaks vangerdust: kõigepealt leevendas haigekassa nõukogu kandidaadile esitatavaid nõudmisi ja seejärel vahetasid tööandjad välja kolm nõukogu liiget, et Ross ikka valitud saaks.\nRahandusministeeriumi asekantsler Tanel Rossi peeti ka rahandusminister Jürgen Ligi soosikuks. Endise juhi Hannes Danilovi seljataga olid aga arstid ja haiglad.\nKümneaastane periood on nüüd ühel pool.\n(rahulolevalt) Tundub nii.\nTeile oli peamine etteheide, et olete liiga kaua ametis olnud?\nJah, see oli etteheide.\nKui te oleksite teadnud, et staaž saab takistuseks, kas oleksite kandideerinud?\nVõib-olla oleks siis teisi otsuseid teinud.\nKui Ross on Jürgen Ligi mees, siis pole ka tema eesmärk raha loopida?\nPigem vastupidi. Ligi on alati olnud nõukogus kõige konservatiivsem. Ma ei usu, et ta oma suhtumist muudab.\nKas nii pikalt sobiva kandidaadi otsimine tähendab haigekassa senise poliitika muutmist?\nVõib olla tahetakse muuta. (heatujuliselt) Üldiselt ma sellele enam ei mõtle.\nKuidas meid mõjutab, et 2013 algab Euroopa Liidus meditsiiniteenuste vaba liikumine.\nEuroopa Liidu direktiiv annab kaks valikut ning poliitilist otsust nende vahel on vaja juba sel sügisel. Esimene võimalus on, et kõigil tegevusloaga raviasutustel on automaatselt ka haigekassaga leping ehk inimesed saavad haigekassa raha eest käia kõigis kliinikutes. Sellisel juhul on aga raske kulusid kontrollida. Keegi peab ka paha poiss olema ja ütlema, et rohkem teenust pole vaja või ei suudeta osta. Praegu on selleks haigekassa. Siis peaks terviseamet, kes tegevuslubasid annab, ütlema, et meil pole seda teenust rohkem vaja, meil on näiteks günekolooge küll ja küll.\nTeine võimalus on, et jääb nii nagu praegu. Ka direktiiv lubab, et vaba liikumine käib ainult sotsiaalkindlustuse võrgustikus. Ma ei tea, kumb otsus tehakse.\nKas survet esimese variandi poolt oli tunda ka haigekassa juhi valimistel?\nEks muidugi. Raadios ja ajalehes küsitakse, miks haigekassa nuumab suuri haiglaid. Kui vahendid on piiratud, siis on vajalik keerulised ja kallid teenused koguda keskustesse. Vähem keeruline võib olla mujal. Kui turul on liiga palju keerulise teenuse pakkujaid, killustub ka arstide ressurss ja meil on rohkem spetsialiste vaja. Jaak Aaviksoo teeb hariduses praegu sama, mis tervishoius tehti 12 aastat tagasi ära, nii et keegi ei saanud arugi.\nKas nii ei saa öelda, et teie esindasite direktiivi mõttes valikut number üks ja vastaskandidaat valikut number kaks?\nEi. Minu käest küsiti nõukogus seisukohta direktiivi asjus ja ma ütlesin, et see on otsustamise koht. Otsustakse siis üht- või teistpidi, tehniliselt on kõik võimalik.\nKui rohkem eraettevõtteid pakuks meditsiiniteenust, kas see muudaks senist ravikindlustuse solidaarsuse põhimõtet?\nEi muudaks, ainult raha peab olema rohkem. Kulude kontroll saab olema tohutu probleem. Teine võimalus on, et kõik saavad natuke vähem. Supp läheb lahjemaks, sest anum on suurem ja vett rohkem.\nVõimalus on ka tekitada juurde tasulisi teenuseid…\n…nagu hambaravi praegu, vot siis väheneb solidaarsus.\nKas selline variant on ka praegu laual?\nMa ei mäleta, et keegi oleks arutanud. Mõned aastad tagasi oli see teemaks. Silmaravi on maailmas tihti tasuline, ja ka günekoloogia. Tasulised on alad, kus inimene saab enam-vähem aru, mida temaga tehakse. Pimesooleoperatsioon ei saa olla tasuline, sest patsiendil puudub võimalus kvaliteeti kontrollida. Samuti jääb küsimus, kas vähemjõukatele inimestele on tasulised teenused kättesaadavad. Kui riigi eesmärk on elanikkonna pikem eluiga, siis tuleb enam panustada just vähemkindlustatule, sest nemad elavad ebatervislikumalt.\nKust siis raha juurde võtta? Sotsiaalmaksu tõsta?\nSeda arutati kaks või kolm aastat tagasi. Sotsiaalmaksu tõstmine on kahe teraga mõõk – tööjõud läheb kallimaks ja see võib pärssida ettevõtlust. Variante on teisigi: kanda mingi osa käibemaksust haigekassasse, Prantsusmaal on maksubaasi laiendamiseks luksusmaks, ungarlased maksustasid soola.\nKuhu poole meie liigume? Viie aasta perspektiivis oleks see küsimus teie lauale tulnud niikuinii?\nMa arvan oleks küll, aga õnneks nüüd enam ei tule. (Danilov on silmnähtavalt lõbus, justkui oleks vastaskandidaat valinud kingipaki, millel on oodatust kehvem sisu) Väljamängimine, nagu bridžis öeldakse, läheb igal aastal raskemaks. Me saame oma raha eest isegi palju. Eestis on meditsiiniraha 1040 eurot inimese kohta aastas. Soomes on 2640 dollarit. President ütles õigesti viimases kõnes, et pole mõtet rääkida eeskujuna Soomest ja Šveitsist. Seal tore on käia, aga me peame end võrdlema nendega, kellega saab võrrelda.\nTööandjate keskliidu esimees Tarmo Kriis ütles, et haigekassa raha peaks rohkem ulatuma erasektorisse.\nTegelikult juba ulatubki. Eelmises Eesti Ekspressis oli artikkel, et erakliinikud on rikkad, aga kõigil neil on haigekassaga leping. Kui lepingut poleks, siis need kliinikud ei töötaks, sest puusaproteesi, veresoontekirurgiat või sünnitust inimesed ise kinni ei maksa. Ma olen kümne aasta jooksul elanud üle üsna palju selliseid loosungeid, et andke mulle rohkem raha.\nPraegu on surve suuremaks läinud.\nSellepärast, et toimub juhi vahetus, aga uus juht põrkub samade probleemidega.\nUuel juhil pole kusagilt rohkem raha võtta…\n…kui ta ei osta just head värviprinterit.\nÜks variant oleks, kui tekiks erakindlustus.\nKindlustuse seisukohast on teatud vanusest alates risk sajaprotsendiline. Pärast 50 eluaastat peab hakkama käima hambaarsti juures, midagi teha ei ole. Hambaravi aga ei kindlustata. Miks? Kindlustus tahab, et risk oleks võrdlemisi madal. Noored tuleks kindlustada, ja nende rahast anda natuke ka vanadele.\nKui me annaksime silma- ja hambaravi ning günekoloogia patsiendi omavastutuse peale, siis ehk tuleks kindlustusteenuse pakkumine, aga arvestatavat rahavoogu sellest Eestis ei teki – see on ikkagi nišš. (Danilovi telefon heliseb). Ma helistan sulle tagasi Eiki!\nEiki Nestor, jah?\nJah, ma ju Nestoriga koos alustasin seda tsirkust. See oli huvitav aeg – haiglavõrgu arengukava koostamine, ma olin kõikide töögruppide esimees.\nMis seisus haiglavõrk praegu on?\nPäris heas seisus, kui vaatame naabreid lätlasi ja leedulasi. Nemad kasutasid kriisi selleks, et panna haiglaid kinni. Meil räägitakse, et väikesi haiglaid on liiga palju. Ma arvan, et neid on mõistlikul hulgal. Väiksemates haiglates piisab songa ja pimesoolte lõikustest, aga südame- ja neurokirurgiat pole neile vaja.\nPatsient on juba praegu jalgadega otsustanud ja läinud lõikustele suurtesse keskustesse?\nHaigekassa pole pidanud väga käsi väänama?\nMe oleme päevakirurgia ja ambulatoorse poole arengut soodustanud, aga pole mõtet ähvardada, et paneme midagi kinni.\nKõrvalt paistab, et haiglad võiderelvastuvad.\nKakskümmend aastat tagasi otsustati peatada võidurelvastumine ja ei ostetud igasse haiglasse kogu tehnikat. Tehti Diagnostikakeskus, aga see ei hakanud tööle. Võrdlus on umbes sama, et kui kortermajas on neli korterit, siis võiksid kõik käia televiisorit vaatamas ühes korteris. Meie aga ostame igaüks endale televiisori, sest meil läheb seda igal õhtul vaja. Sama on ultraheliaparaadi või kompuutertomograafiga – haiglatel läheb neid iga päev vaja. Ma arvan, et meil on haiglad tehnoloogiaga päris hästi varustatud, aga ülerelvastatud pole.\nKui teie teha oleks, kas te paneksite Tallinna haiglad kokku?\nEi paneks. Miks seda vaja oleks? Öeldakse, et saaks raha kokku hoida ja oleks vähem dubleerimist. Juhtimise pealt küll kokku ei hoita ja haigekassa poolelt ma ka võitu ei näe.\nKui te oleksite praegu haigekassa juht ja tahaksite meedikute palkasid tõsta, kas te saaksite selle raha riigieelarve koosseisu läinud haigekassa reservidest kätte?\nNõukogu otsusel saab raha reservidest kätte. Kevadel me tulime nõukogus välja sooviga saada reservist palkadeks raha. Kuna majandusprognoos oli ebaselge, nagu see on praegugi, siis nõukogu otsustas, et otsus tehakse septembri alguses.\nHannes Danilovi kaks kõige raskemat otsust haigekassa juhina\n2004 - diagnoosipõhine teenuste rahastamine haiglates. Kuigi asja sisust said vähesed aru, oli sõda isegi karmim kui hiljem digireptseptiga.\n2009 - digiretsepti kasutuselevõtmine. Hoolimata survest see projekt pärast ebaõnnestunud starti kõrvale heita jätkas haigekassa siiski digiretsepti projekti elluviimist.


* Tehumardi mõõgahaav | Hetked ajaloo lähistel\nFiled under: * Tehumardi mõõgahaav, Kõik artiklid\nKuuskümmend aastat tagasi valasid Sõrve sääre kiduratel randadel ühesugust inimverd nii Saksa kui ka Nõukogude Eesti laskurkorpuse sõdurid. Ekspressi sissevaade kirjeldab toonaseid sündmusi esmakordselt kõigi osapoolte silmade läbi.\nLugu ilmus 2004. aasta 3. oktoobril ajalehes Eesti Ekspress.\nKokapoiss Adolf on vaieldamatult kõige naljakam kuju. Õhtuti, kui väeosa on toidu kätte saanud, koorib ta end paljaks, ronib suurde välikatlasse ja küürib selle seestpoolt puhtaks. Seejärel teeb ta katla alla tule, ajab vee soojaks ning vannitab iseennast.\nKuressaare lähedal Kaarma vallas Kirikukülas elavale 13aastasele Luule Piiburile meeldib seda veidrat vaatepilti jälgida. Tema ja tema 70aastase vanaema talusse on asutatud Saksa väliköök ning kõik selle mehed on omamoodi toredad. Pikk ja tumedat verd nägus kokk Bayerist, kes mõtleb alatihti oma paljulapselisele perele. Väliköögi ülemus, väike kiilaspäine allohvitser, kellel jäi Hamburgi maha kummeeritud vihmamantleid valmistav firma ning kes hoolitseb väga oma välimuse eest, kandes kaasas tervet kohvritäit meeste kosmeetikat. Sõbralik autojuht Alois, kes hoiab teistest eraldi.\nPimeduse saabudes ei julge kokatoimkond majast väga kaugele minna ning nii ilutsevad hommikuti maja ümber Saksa sõjaväe roosa tualettpaberi “lilled”. Poolpime ja poolkurt vanaema toriseb: “Kas oleks võinud seda arvata, et mina, endine mõisamoonakas, saan vanas eas veel sakslase sitta harida!”. Aga selle ebameeldivuse heastavad sakslased rohke ja lausa peene toidukraamiga. Luule saab sakslastelt hambapastat ning vanaema saab napse, mille ta kohe “mustadeks päevadeks” ära peidab.\nHoopis teisest puust mehed on need Saksa vormis venelased, kes on väliköögis abiks kartuleid koorimas. Nad on kurjad ning sünged, kaklevad päeval ja purjutavad öösel. Nad löövad kuuri uksele ajalehest välja lõigatud Stalini pildi ning karglevad rõõmust, kui üle juhtub lendama mõni viisnurkadega lennuk. 1941. aastal küüditasid teistsuguses vormis venelased Luule isa.\nÜks õhtu jääb viimaseks. Idapoolne taevarand punetab ja kõmiseb kahuritulest. Sakslased, kes sel õhtul köögilaua ümber kaarte mängivad ja suitsetavad, näevad korraga välja vanad ja räsitud.


Milliseid oskusi nõuab lasteaed teie sõime minevalt lapselt? - Perekooli Foorum\nEsileht › Väikelaps › Milliseid oskusi nõuab lasteaed teie sõime minevalt lapselt?\nTeema: Milliseid oskusi nõuab lasteaed teie sõime minevalt lapselt?\nMinu laps läheb sügisel 1a 6k vanuselt sõime ja lasteaiast öeldi, et suurt midagi ta ei pea oskama, sest nad õpetavad kõike ise. Kuidas teil nõudmised on (olnud)?\nIse läksin pea 30a tagasi samas vanuses sõime ja ema sõnul olin mähkmevaba, mis tundub praegu täitsa ulme, kuidas ta selle saavutas.\nAga sa proovi võtta kasutusele selleaegsed marlimähkmed ja pese neid tolleagsete masinatega. Väga ruttu saad aru, miks viitsiti lapsi potile õpetada.\nJa loomulikult ei õpetata seal, lapsed istuvadki sama mähkmega päev otsa. Nii nagu sinul on mähkmega mugav, on seda ka kasvatajal.\nMeile öeldi ka, et ei pea midagi oskama. Öeldi, et lapsel lihtsam kui harjunud sama päevakavaga, lauas sööma ja oma voodis magama mitte vanema kaisus jms. Potil käimine polnud oluline, kõik istuvad kambakesi potil mitu korda päevas ja mähkmeid vahetatakse ikka vastavalt vajadusele.\nMeie lasteaias mingeid nõudmisi pole olnud. Esialgu lapsed harjuvad kõikide muutustega, mis lasteaed endaga kaasa toob – vanematest eemal, palju lapsi, lasteaia päevaplaan jne.\nKodus saate juba harjutada potil käimist, iseseisvalt söömist ja iseseisvalt riidesse panemist. Kõiki neid oskusi õpivad nad esimesel aastal lasteaias ning mida kiiremini nad need oskused selgeks saavad, seda rohkem jääb neil aega teisteks tegevusteks.\nHea oleks, kui laps oskaks uinuda voodis. Neil, kes on õppinud magama jääma ainult eritingimustes (nt sõitev vanker, süles kiigutades või pallil hüpates), võib lasteaias voodis lõunaunele jäämine esialgu keeruline olla.\nLaps läks hoidu 1a8k. Midagi ei nõutud. 🙂\nSee oleneb palju ka lasteaiast ja õpetajast.\nMeil pidi oskama ise süüa (kasvatajal pole aega 14 last toita) ja potil käia (ei tähendanud, et peab mähkuvaba olema, vaid et tunneb poti, mitte ei röögi kui seda näidatakse).\nOma riideid võiks tunda, aga igaks juhuks kõigile nimed sisse. Samuti võiks harjutada ise riide panema.\nPäevakava võiks olla lasteaiaga sama, mitte, et laps tahab juba 10 voodi, kui lapsed alles õue lähevad, kuna laps harjunud veel 2unega päevas, mitte ühega nagu lasteaias.\nMeil ei pidanud ka midagi oskama. Õpetajad panid ka mähkmelapsi kollektiivselt potile ja aitasid süüa neil, kes ise veel hästi ei osanud.\nSamas tean aedu, kus sõimerühma mähkmetes ei võeta.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 15.07 08:56; 15.07 15:38;\nMida see sõimelaps sul sinu arvates siis oskama peaks?\nLapsed arenevad erinevas tempos, mõni on sel ajal mähkmevaba, mõni mitte. Ja see ei ole niisugune asi, mida saab kõigile võrdses tempos selgeks õpetada. Sõimelastest paljud on sellised, et ärkveloleku ajal ei kanna mähkut, aga une ajaks pannakse. Sõimes võivad mähkud kaasas olla, kindlasti peab seal olema tagavarariideid ja ka kilekotte, kuhu pannakse näiteks pissised püksid, kui peaks juhtuma.\nSõimelastel on oluline just pigem see nimekiri, mis neil seal sõimekorvis kaasas peaks olema, mitte see, et juba moodustaks lauseid ja ei teeks püksi/mähkusse.\nLutt ei olnud meil sõimarühmas lubatud. Aga seda peamiselt seepärast hügieeni mõttes. Et kui üks on lutiga uinuja ja teine just võõrutatud siis võidakse teise lutt endale võtta.\nNo reaalselt see tähendab siis ikkagi, et õpetajal ja abil peab olema haruldane kannatus riideid vahetada ning põrandaid, linu, mööblit ja mänguasju pesta ja vahetada. Sest ega reaalselt last vastu võtmast keelduda nad ju ei saa.\nTegelikult, kui ma järele mõtlen, siis mu noorema lapse rühmas ka oli algul jutt, et lasteaeda tulevad kõik ilma mähkmeta, ka magamiseks ega õueminekuks mähkmeid ei panda jne. Lapsed olid 1 a 10 k kuni 2 a 10 k, minu oma konkreetselt 2 a 3 k. Teades, et minu laps veel magades kindlalt pissis alla ja õues olles ümber maja ringi teisele korrusele minnes ka väga suure tõenäosusega oma häda ära kannatada ei jõuaks, panin ikkagi esimesel päeval mähkmed (koos paljude paaride varuriietega) kotti ja ütlesin õpetajale, et loomulikult tehku nii, nagu õigeks peavad, aga laps suudab seda ja seda, aga ei suuda veel toda ja toda, ning kui liiga keerukaks peaks minema, siis lihtsam lahendus mähkmete kujul on kapis ka olemas. Kohe esimestel päevadel läksid mähkmed käiku. 🙂 Muidugi mitte kogu lasteaiaajaks (kodus oli mul laps ka päeval edukalt mähkmeta), aga algul pandi mähe voodisse, ja kui pärast paari päeva oli näha olnud, et õuest tuppa pissile minu lapsega paraku tõesti veel ei jõudnud ja sirtsutas ta jätkuvalt iga 20 minuti tagant, hakati ka õue viima mähkmega. Toas käis ta seejuures potil täiesti ise, mingit abi ei vajanud algusest peale.\nMina olevat ka 1,5-aastasena täiesti mähkmevaba olnud. Samas jääb ka mulle selle saavutamine üsna müstikaks. Sest oma lapsi hakkasin ma potile harjutama kohe, kui nad ise istuma hakkasid, ja 1 a sünnipäevaks oli mõlemale selge, mida potti teha tuleb, kui sinna pannakse, ja oskasid ka ise urineerimist esile kutsuda. Aga vat tee või tina, kuigi ma olin vägagi järjekindel ja sage potilesuunaja, siis seda, et nad ise potile küsima/minema oleksid hakanud, ei suutnud ma kummagi lapsega enne 2 a saavutada (v.a see, et kakale hakkas üks lastest küsima 1 a 3 k vanusena ja sealt peale tulid kõik kakad potti, aga pissile ta küll omal algatusel minema ei hakanud). Ei häirinud neid ka märjad püksid.\nJust nii see ongi. Harjutama muidugi peab, aga laps hakkab põit kontrollima siiski alles siis, kui ta on selleks ise valmis.\nNo eks potil käimist, iseseisvat söömist ja riietumist ning uinumist tasuks igaljuhul ju praegu juba harjutada. On nii lapsel kui ka õpetajatel kergem.\nSee “vanasti aastaselt potil käimine” tähendaski seda, et lapsi pandi piisavalt sageli potile, nad ei pidanudki alati ise küsima. Ka mind viidi aasta ja paari kuuselt sõime, enne seda olin ühe tädi hoida veidike, ja tädi potitas mind vägagi edukalt, nii et sõimes mingeid mähkmeid ei vajatud. Praegu on ju sama põhimõte: kindlatel aegadel pannakse kogu rühm potile käima. Ja kui sedasi harjutakse ära, pole lapsel sageli vajadustki küsida potile, sest piisavalt tihti lähevad niikuinii. Jah, kui laps veel iga 20 min tagant sirtsutab, siis pole parata, tuleb mähkmed appi võtta, aga seda on tänapäeval küll väga lihtne teha, võrreldes nõukaaegsete marlimähkmetega.\nPeavad oskama ise süüa. Sõimes on 16 last – ei ole mõeldav, et õpetaja/õpetajaabi neid kõiki ära sööta jõuavad.\nPotilkäimine tuleb muidugi ka kasuks, aga kes potil ei käi, sellele pannakse püksmähkmed jalga.\nMinu laps läheb sügisest (1a9k) sõime ja meil rühmas oli ikka väga palju nõudeid.\n1.laps peab ise sööma\n2.mähkme ja luti vaba\n3.peab suutma ise riidesse panna.\n4.peab suutma ise magama jâäda.\n5.laps peab suutma istuma ja rahulikult raamatuid vaatama.\n6.peab oskama end väljendada.\nVõinalik,et miskit veel.\nHetkel räägib laps vähe ja ma pole kindel kas kasvatajad temast täiesti aru saavad. Samamoodi ei oska ta iseseisvalt riidesse panna-aitab küll kaasa, aga ise pükse jne jalga ei saa. Samuti on mul väga aktiivne laps ja ei kujuta ette, kuidas ta 20 minti min koha peal istub ja raamatut loeb.\nNo see on küll suht võimatu loend. Paljud lapsed ei ole veel selles vanuses mähkmevabad, samuti ei kõnele veel (aru peaks kõnest saama).\nEks nõuda ju võib, aga teha pole midagi, kui lapsed seda kõike ei oska. Ise süüa osata võiks jah, sest meie lasteaias toideti neid lapsi kõiki ühe lusikaga, kes süüa ei osanud, sest ülearu palju aega sellele ei soovitud kulutada. Ega poleks võimalik muidugi olnudki. Ja kui mõni liiga kaua mökutas, siis jäi ka söögist ilma. No eks lapsed muidugi kohanevad kõigega. Lutitamist ka seal väga ette ei kujuta, sest siis hakkavad teised ka neid lutte tahtma ja endale suhu toppima, eriti kui endal alles lutivõõrutus värske.


Vahemeremaitselised täidisega tomatid kiviooga\nNeed täidisega tomatid on kahe hiljutise einestamise kogemus. Kuigi Boulderi piirkonnas meeldis minu sõber Kirstenile ja mulle ka tapas ja õnnelik tunnis The Medis (kui te olete kunagi Boulderis, siis nõuan, et teete sama!). Me tellisime suupistete magustoidu ja läksime eriti ühele, mis oli lihtsalt küpsetatud tomati, feta, artišoki ja kalamata oliivide ramekin. See levik muutub oma varajaseks postituseks, kuid koostisosade kombinatsioon inspireeris selle ilusa roogi.\nMõni nädal hiljem kogesin oma esimest täidisega tomati ema sünnipäeva õhtusöögi ajal. Pärast oma tellimuse saamist märkis mu isa, et mu vanaema Mimi kasutas täidisega tomatite valmistamist, mis piitsutas minu huvi. Ma lõigatud pesto ja juust täidisega tomati ja õli plahvatuse minu plaat – mitte kõige isuäratav mõju. See oli hea, aga ma teadsin, et see võib olla parem.\nKui ma hakkasin oma täidisega tomatite valmistama, otsustasin kasutada Medi tapasegude koostisosi, kuid muutsin tomati konteinerisse. Lisasin kinoaa, et muuta see veidi olulisemaks, läks oliiviõli jaoks hõlpsasti ja kasutas fetat, mis on rasvavaba kui enamik juustu, nii et see ei muutuks rasvaks. Ma sõin õhtusöögiks kaks täidisega tomatit, kuid paar tundi hiljem leidsin end näljaseisu pärast, nii et ma arvan, et need oleksid paremad külgedena või vähemalt kaasas südamlik roheline salat. Need võluvad väikesed küljed oleksid suurepärased tulevastele kohtumistele!\nVahemeremaade inspireeritud küpsetatud tomatid, mis on täidetud kinoaa, feta, artišokkide ja kalamata oliividega, teevad ilusa ja tervisliku toiduga.\n1 tass keedetud punane või must kinoaa\n8 keskmist veini tomati\n1/3 kroovitud artišokk (umbes 4 untsi või ½ tassi), tükeldatud\n½ tassi täisrasva feta, pluss veel mõni supilusikatäis supilusikatäit\n15 kalamata oliivid, viilutatud õhuke (ma eelistan Vahemere orgaanilist brändi)\n2 küüslaugu värsket küüslauku (hakitud või kasutage küüslaugupressi)\nmaapinnast meresool, maitse järgi\nKüpsetage oma kinoa: mõõdetakse ⅓ tassi kinoaani, valatakse silma kanalisse ja loputatakse kinoaa jooksva vee all mõneks minutiks. Vala loputatud kinoaa väikesesse potisse ja lisage ⅔ tassi vett (kinoa ja vee suhe 1: 2). Keeda keema, seejärel katke ja keedetakse 15 kuni 18 minutit. Eemaldage kuumusest, laske mõni minut istuda ja kahvliga kohev. ⅓ paar kuumtöötlemata kinoaali peaks saama natuke üle ühe tassi keedetud kinoaast. Ma kasutan seda kogu täidis.\nKuumuta ahju temperatuurini 375 kraadi Fahrenheiti\nKoorige tomatid peal ½ tolli iga tomati peal. Käivitage väike noa vertikaalselt südamiku ümber. Olge ettevaatlik, et alt välja ei lõigata. Kasutage oma sõrme, et õrnalt välja tõmmata südamik ja kasutage noa, et puhastada ükskõik millist liigset vasest sees.\nKeskmises kausis segage täidis (keedetud kinoa, feta, artišokid, oliivid, oliiviõli ja küüslauk).\nVõtke maitse ja lisage vajadusel soola (feta ja oliivid on alustamiseks soolad, nii et te ei pruugi seda vaja minna).\nPihusta oma nõusse toiduõli ja pintsliga tomati topsi pintsliga oliiviõliga.\nKasutage lusikatäit, et asetada tomatid quinoa segu.\nÜles iga tomatiga ekstra feta.\nKüpsetage 15-20 minutit, kuni feta hakkab kuldseks muutuma.\nLõpeta iga tomati väikese basiiliku lehiga.\nToodetud juhiste järgi täidisega tomatite retseptilt American Test Kitcheni tervisliku pere kokaraamatul.


Eesti naiskond lõpetas EMi kuuenda kohaga, koondise liider jäi MK-sarja kokkuvõttes esimesena pjedestaalilt välja - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n15. märts 2020, 22:10\nEpp Paalberg andmas teatevahetust Doris Kudrele.\nVenemaal Hantõ-Mansiiskis lõppesid suusaorienteerumise Euroopa meistrivõistlused teatesõitudega, kus Eesti naiskond saavutas kuuenda koha. Ühtlasi tõmmati EMiga joon alla tänavusele MK-sarjale, mille kokkuvõttes platseerus Daisy Kudre kõrgele neljandale positsioonile.\nNaiste teatesõidu võitis üllatuslikult Rootsi (1:43:34), kui Magdalena Olsson edestas finišispurdis kahe sekundiga Venemaad, kelle viimast vahetust sõitis Marina Vjatkina. Pronksile tuli Soome (+5.38). Eesti esindus koosseisus Epp Paalberg, Doris Kudre ja Daisy Kudre sai kuuenda koha (+9.19).\nKoondise liidri Daisy Kudre (3. vahetus, +0.25) hinnangul tegi meie naiskond hea soorituse: «Võistlus oli füüsiliselt väga raske, mis ei ole meie tugevus: meile sobivad rohkem füüsiliselt kergemad, kuid tehniliselt keerulised rajad.»\nDoris Kudre (2. vahetus, +4.37): «Oma sõiduga olen rahul, konkurendid olid lihtsalt tugevamad. Hantõ-Mansiiski maastik on mulle raske olnud.»\nEpp Paalberg (1. vahetus, +4.17): «Täna oli väga raske võistlus nädala lõpetuseks. Andsime oma parima ja olen väga õnnelik, et meil on tiim, mis pidevalt koos areneb ja eesmärkide poole suundub.»\n«Korraldajad pigistasid viimase võistlusega maastikust veel viimase välja: tõusu pakuti siin toimunud distantsidest proportsionaalselt kõige rohkem, aga õnneks sai kasutada laiu suusaradasid; laskumised olid kitsad ja tehnilised. Võistlusilm oli paari soojakraadiga, lumi sula, suusad libisesid hästi,» andis koondise treener Raul Kudre ülevaate viimase võistluspäeva oludest.\nMeeste võistlus kulges Venemaa meeskonna dikteerimisel, kelle edu teisena lõpetanud Soome ees oli pea seitse minutit (+6.45). Pronks läks Rootsi (7.55). Norra võistkondi võistlema ei lubatud.\nNaiste suusaorienteerumise MK-sarja lõppseis:\nTatyana Oborina (Venemaa) 250\nMagdalena Olsson (Rootsi) 222\nMarina Võatkina (Venemaa) 209\nDaisy Kudre (Eesti) 199\nAlena Trapeznikova (Venemaa) 186\nMarjut Turunen (Soome) 177\n27. Doris Kudre (Eesti) 58\n28. Epp Paalberg (Eesti) 58\nKokku teenis MK-sarjas punkte 44 naist.\nMeeste suusaorienteerumise MK-sarja lõppseis:\nVladislav Kiselev (Venemaa) 245\nAndrei Lamov (Venemaa) 231\nSergei Gorlanov (Venemaa) 224\n13. Gion Schnyder (Šveits) 123\n15. Mattis Jaama (Eesti) 118\nKokku teenis MK-sarjas tänavu punkte 53 meest, Kevin Hallop ja Ilmar Udam nende sekka ei kuulunud.


raatuse kool - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nGalerii: Sarikapeol nägi ehitusjärgus Raatuse koolimaja\nIgavesti kaua aega suurt remonti oodanud Raatuse kooli töötajatel ja õpilastel pole nüüd enam mingit põhjust kahelda: aasta pärast tegutsevad nad Tartu ühes uhkeimas koolimajas.\nRaatuse koolimajast jäävad alles vaid seinad 1\nEhitajad alustasid läinud nädalal Raatuse kooli suures päevinäinud hoones lammutamist. Osa neljanda korruse aknaid on juba läinud kõige kaduva teed ning suurtest tühjadest aknaaukudest on Raatuse kooli hoovi rännanud tükkideks saetud laudpõrandad ja esimesed vaheseinad.\nRaatuse koolipere pakib viimaseid asju Lisatud galerii\nTartu hangib õpilastebussid\nTartu linnavalitsus kuulutab välja riigihanke, et leida bussifirma, mis sõidutab uuel õppeaastal Raatuse kooli õpilasi.\nVaadake, milline näeb pärast remonti välja Raatuse kool\nEile teatas haridus- ja teadusministeerium, et Tartu Raatuse kooli õppehoone rekonstrueerimise projekt on arvatud haridusministeeriumi investeeringute kavasse. Raatuse koolist saab 2018. aasta 1. septembriks Tartu üks nüüdisaegsemaid põhikoole.\nRaatuse kool jagab end remondi ajal kahte majja 1\nJaanipäeva paiku peab Raatuse kool oma majast välja kolima, sest põhjalik remont säilitab vanast vaid kandekonstruktsioonid. Pikalt kestnud kaalumine, kuhu remondiaastaks mahutada Raatuse kool, on lõppemas. Abilinnapea Tiia Teppan ütles, et 5.–9. klassid saavad Ploomikese lasteaia hoone selle osa, kus tegutses Waldorfi kool. Algklassidele jäävad Eerikal ruumid, mis vabanevad Kesklinna lastekeskuse valmimise järel.\nÕpilased meisterdasid lasteaiale kinke 1\nRaatuse kooli õpilased on kulutanud tervelt kaks õppeveerandit puidust lelude meisterdamisele. Eile andsid lapsed oma kätetöö üle Helliku lasteaiale.\nRaatuse kooli õpilased valmistasid Helliku lasteaiale hulgaliselt toredaid õppevahendeid\nUue nädala teisipäeval annavad Tartu Raatuse kooli õpilased ja neid juhendanud tehnoloogiaõpetaja Tiiu Laid Helliku lasteaiale üle hulgaliselt oma kätega valmistatud mänguasju, istesõidukeid, istetumbasid ja väikse liikluslinnaku.\nAastaid oma maja remonti oodanud Raatuse kooli rahvale paistab lootusekiir maja lõpuks renoveeritud saada. Seda rõõmu varjutab aga kibe küsimus, kus õppida sellel aastal, mil maja on ehitusmeeste päralt.\nKärssavad elektrijuhtmed, auklikud põrandad ja trepid, hallitavad seinad, piinlikkust tekitavad tualetid – need on Raatuse ja paljude teiste hädasti põhjalikku remonti vajavate Tartu põhikoolide mured, millest vabanemiseks on vaja 52 miljonit eurot. Sellist raha linnal pole.\nRaatuse kooli 5.–8. klassi õpilased tegid koostöös saksa kultuuri instituudiga projekti «Eesti hitid uues kuues».\nRaatuse kool tähistab 95. sünnipäeva\nSama vanaks kui rahvusülikool saab tänavu ka Tartu Raatuse kool, mis tähistab sel nädalal oma 95. tegutsemisaastat.\nEestlased visati itaaliakeelsesse vette\nSamal ajal kui itaallased siin igatsevad õigesti tehtud pastat, saavad eestlased Torinos seda pea igal söögikorral.\nKoolipoiste kätest sündis pappmööbel\nRaatuse kooli fuajeed kaunistab kevadest saadik omalaadne papist mööbel. Diivanist, lauast ja tumbadest koosneva komplekti meisterdasid kooli üheksanda klassi poisid, kes peavad oma kätetööd hindamatuks.\nMitmekesised töötoad tõstsid laste õpihuvi\nRaatuse kool sai tähtsa paberi\nSaksa keele päev möödus Raatuse koolis tavalise päevaga võrreldes hoopis erinevalt. «Virvarr,» iseloomustas pidupäeva koolis aktusel sõna võtnud Goethe Instituudi juht Anna Lind. See sõna valiti hiljuti üheks kaunimaks saksakeelseks sõnaks ning on eesti keeles sama tähendusega.\nTartu kool sai ainsana Eestis Saksa keeleõppe sertifikaadi Lisatud galerii!\nEsimese koolina Eestis anti Tartu Raatuse gümnaasiumile üle Saksa I astme keelediplomi sertifikaat.\nRaatuse kooli kokad tegid võistlustulel süüa\n«Muidu teed ju süüa küll, aga kogu see rahva ees valmistamine ja filmimine seal laua juures, eks ta ikka ole natuke võõras,» arvas Raatuse gümnaasiumi kokk Irina Piir (vasakul), kes koos kolleegi Inge Talloga (paremal) jõudis Tartust esimesena parima koolisöökla võistlusel finaali. «Kogemuse andis juurde küll ja julgust ka.»


Volvo kutsub turvavöö probleemi tõttu Eestis hooldusse tuhandeid autosid - Majandus\nVolvo kutsub turvavöö probleemi tõttu Eestis hooldusse tuhandeid autosid\n1. juuli 2020, 16:57\nTagasikutsutavate autode hulgas on ka Volvo S60.\nHiina Geelyle kuuluv Rootsi autofirma Volvo Cars teatas kolmapäeval, et kutsub ülemaailmselt tagasi hooldusse pea 2,2 miljonit autot, Eestis puudutab probleem rohkem kui 4300 autot.\nProbleem puudutab esiistmete turvavöödega ühendatud teraskaablit, mis teatud tingimustes aja jooksul kulub ja nõrgeneb, vähendades turvavöö kaitsevõimet, teatas firma.\nVolvosid Baltimaadesse toova Volvax Balti turundusdirektor Tiit Lillipuu ütles, et 2007.–2020. mudeliaasta autode esiistmete turvavööde kinnitust puudutav teenindusse kutsumine on praegu väga värskes faasis ja ettevõtteni pole kogu vajalik teave tehasest praeguseks veel jõudnud.\nVolvaxile teadaolevalt kuulub Eestis teenindusse kutsumise alla 4318 Volvot. «Arvestades aga seda, et Volvo on üks populaarsemaid imporditavaid sõiduautomarke Eestis, võib arvata, et tegelik hulk on oluliselt suurem, sest märgatav osa sissetoodud vanematest sõidukitest ei ole kunagi Volvo volitatud teenindust külastanud,» nentis Lillipuu. «Koostöös maanteametiga jõutakse loodetavasti siiski ka nende autode omanikeni. Teavitame Volvo kliente Eestis suve jooksul, et kokku leppida Volvo teeninduse külastused.»\nPraegu teadaolevalt tarnib tehas vajalikud osad, et võimalikud vigased turvavöökinnitused Volvo kulul oma esindustes välja vahetada, alates novembrikuust. Seni võivad Volvo omanikud oma sõidukeid edasi kasutada.\n«Anname Volvo ja Info-Auto kodulehtedel ja sotsiaalmeedikanalites lähipäevil teada, millele pöörata tähelepanu oma Volvo esiistmete turvavööde kasutamisel ja mida teha selleks, et olla teavitatud, kas teie sõiduk kuulub teenindusse kutsumise alla,» kinnitas Lillipuu.\nHooldusse kutsumine puudutab uudisteagentuuri AFP andmeil 2 183 701 autot üle maailma, mille vigane komponent välja vahetatakse. Tegemist on ettevõtte ajaloo suurima tagasikutsumisega. Mõjutatud sõidukite seas on mudelid Volvo S60, V60, XC60, V70, XC70 ja S80.


LUBIPAHTEL 20KG - Espak E-pood\nLUBIPAHTEL 20KG kogus\nTootekood: 216748 Kategooriad: Aluspahtlid, Pahtlid ja kuivsegud, Seinatasandussegud, ÜLDEHITUS\nLubjapõhine viimistluspahtel. Parim pahtel renoveerimiseks, vanade lubikrohvipindade remondiks. Seinte ja lagede lõppviimistluseks.\nKasutuskohad: Pahtel vanade lubikrohvipindade remondiks seinte ja lagede lõppviimistlemiseks sise-ja välistingimustes. Lauspahtelduseks ja pinnaparanduste tegemiseks. Kivinenud pahtlipind värvitav lubivärvide ja teiste veeauru läbilaskvate värvidega.\nAluspind: Aluspinnaks sobib Lubikrohvi või muu mineraalse krohviga tasandatud pind. Samuti teised mineraalsed aluspinnad. Aluspinnaga naket nõrgendavad ained nagu lahtine värv, tolm, rasv tuleb eelnevalt eemaldada. Kuivi aluspindu on soovitav niisutada enne pahteldamist.\nEttevalmistus tööks: Vajalik kogus pahtlipulbrit kallata segamisnõusse. Lisada 40-42 % puhast vett (20 kg kotile 8-8,4 l ). Segada hoolikalt kuni segu täieliku märgumiseni. Valmissegu kasutatav kuni 6 tundi.\nPahteldamine, viimistlemine: Ühe pahtlikihi paksus 1-3 mm. Paksemasse pahtlikihti võivad tekkida mikropraod. Enne järgmise pahtlikihi pealekandmist anda eelneval kuivamisaega vähemalt 24 tundi. Lubipahtel on kergelt lihvitav liivapaberiga. Pahtlipinda ei tohi värvida enne selle lõplikku kuivamist. Lõpliku kuivamise aeg sõltub pahtlikihi paksusest ja keskkonna temperatuurist (kindlasti üle 10 ööpäeva). Värvidena kasutada suure veeaurujuhtivusega värve nagu lubi, silikaat- ja silikoonvärvid. Vale värvivalik võib rikkuda kogu töö.\nPiirangud: Pahteldamisel peab olema aluspinna, pahtli ja ruumi temperatuur üle 5 0C. Värskelt pahteldatud pindu kaitsta vihma ja otsese päikesepaiste eest. Vältida värske pahtlikihi külmumist. Kasutada vaid puhast läbipaistvat seguvett. Kuivsegu sisaldab ohtralt kustutatud hüdraulilist lupja. Segu sattumisel silma või nõrgale limaskestale pesta segu koheselt maha puhta veega ja tüsistuste tekkimisel pöörduda arsti poole.\nKasutamisaeg pärast vee lisamist\nÜhe pahtlikihi paksus\nTRAATTEPINGUGA KIVIVILLAMATT PROROX WM 960 50*1000*4000MM


Retroslim kaalulangus kommentaare, Naiste Intimates < page 7 / hingemaailm.ee\nOmadused: See on lihtsalt vastu nahka ja põletada rasvu ja toon soovimatu rasva. Mõnikord tolli-või ilm probleem,see lükkub mõne päeva jooksul. Luua higi oma keha kulutab suurel hulgal rasva ja energiat ning põleb 0. Koor on tugev soojendav mõju, mis aitab eemaldada rasva ladestumist rakkudest.\nKirjutada kuskil kalorit 20 kuni 30 minuti jooksul käesoleva saun vest talje treener ja see võrdub 5 naela. Saun vest suurendab higi oma põhitegevusele kuni 3 korda rohkem kui tavaline jõusaali riideid, sobib snuggly ümber oma midsection, töötavad oma võlu oma õlgadele, alla sinu vöökohale, aitab poos tagasi ja abs kui sa trenni. See koolitus vest võib olla kulunud alla või üle oma tavalise särgid, ei näe seda vastavalt oma särgid, kui te töötate välja, palun valige üks must. Veste ei haise liiga palju pärast pikaajalist kasutamist, lihtne puhastada ja pestav, palun riputa see väljaspool õhu käes kuivada.\nSelle tulemusena teie nahk on nähtavalt paranenud, üha siledamaks, pringimaks ja suurema elastsuse. Kreem suurendab rakkude ainevahetust, suurendab energia tootmist ja parandab mikro-vereringet, mis oluliselt pehmendab, kontuurid keha ja vähendab tselluliidi. Retroslim kaalulangus kommentaare turseid ning tugevdab kapillaare.\nLIVE JAVIER ORGAZ TIME\nKreem suurendab rakkude ainevahetust, suurendab energia tootmist ja parandab mikro-vereringet, Kvaliteet:.\n[90/] Õpi kaotada kiire Kaal dieedi päeva


Nisu on pulliturul - Põllumajandusuudised\nAutor: Romet Kreek • 13. märts 2014\nNisu on pulliturul\nNisu hind jätkas tõusu spekulatsioonide tõttu, et Ukraina süvenev kriis vähendab teravilja pakkumist. Et nisu hind on põhjast tõusnud üle 20%, on see tõusva trendiga ehk pulliturul, vahendab Bloomberg.\nChicago Board of Trade'il tõusis eile nisu maikuu lepingu hind 0,9%, 6,90 dollarile buššelist. See on kõrgeim hinnatase alates 28. oktoobrist. Jaanuari madaltasemelt 5,515 dollarilt on nisu hind tõusnud 25%.\n2014. aastal on nisu hind tõusnud 14%. See on tulnud analüütikutele üllatusena. Goldman Sachs prognoosis, et mulluse 22% kukkumise järel jätkab tänavu nisu hind langust. Seevastu Vene vägede tungimine Ukrainasse pani futuuride hinnad kerkima, kuna kardetakse tarnekatkestusi.\n„Turul räägitakse Ukraina olukorrast ja vähem USA ideaalsetest saagitingimustest,“ ütles Commonwealth Bank of Australia toorainestrateeg Luke Mathews. „Eile ostsid spekulatiivsed investorid ja fondid nisu hinna üles.“\nVenemaa on maailma suuruselt viies nisu eksportöör ja Ukraina on kuuendal kohal. USA on maailma suurim eksportöör.\nUkraina sadamates on teravilja ekspordiolud tavapärased, kirjutas 11. märtsil UkrAgroConsulti analüütik Liza Maluško.


Panasonicu HC-W850 videokaamera suurendab loovust, koos Dual Filming funktsiooniga\n>Meist >Uudised >Viimased uudised >Panasonicu HC-W850 videokaamera suurendab loovust, koos Dual Filming funktsiooniga\nPanasonicu uus HC-W850 videokaamera tuleb Twin Camera funktsiooniga, mis võimaldab teil jäädvustada väärtuslikke hetki kahest vaatenurgast\nAmsterdam, 25. märts 2014 - Panasonic tutvustab oma uusimat videokaamerat, HC-W850. Täiustatud erinevate funktsioonidega, nagu Twin Camera funktsioon, 4 Drive Lens süsteem ja kodune järelvalve, pakub HC-W850 täiustatud pildistamise kogemust.\nÜks pilt, kaks erinevat vaatenurka\nHC-W850 Twin Camera funktsioon võimaldab teil jäädvustada pilt-pildis videot läbi LCD ekraani küljel asuva lisa kaamera, lubades jäädvustada kahte stseeni samal ajal. Nii saad filmida loomaaias olevaid loomi, kui ka last kes neid vaatab; või filmida maastiku, samal ajal filmida lähivaadet. Twin Camera funktsioon pakub suuremat loomingulist vabadust pildistamise ajal.\nHC-W850 videokaameral on täiesti uus objektiiv, andur ja mootor, mis oluliselt parandab pildikvaliteeti. 4 Drive Lens kasutab 4 rühma objektiivi süsteemi, mis kontrollib üksikuid mootoreid ja võimaldab kõrge resolutsiooni ja suurendusega suumi kasutamist. 6,03 megapiksline tagantvalgustuse andur suurendab tundlikkust ligi 1,3 korda, samal ajal kui uus Crystal Engine Pro+ pakub töötlemise kiirust, mis on 1,5 korda kiirem kui eelmistel mudelitel. See lubab pildistada teravamaid ja selgemaid pilte. Lisaks sellele on kasutusel uus ja täiustatud müravähenduse tehnoloogia, mis tagab terava ja kristallselge tulemuse.\nJäädvusta hetki kaugemalt\nKui ühendada kaamerale liikumisandur, tuvastab Remote Pan Tilt Cradle tarvik (müüakse eraldi) liikuvaid objekte ja automaatselt jälgib seda horisontaalse liikumise jooksul, vahemikus 180° ja vertikaalse puhul 15° ulatuses. Samuti on seda mugav kasutada peol, kus see automaatselt toimuvat jäädvustab. Kui kasutada seda koos Wi-Fi Home Monitoring funktsiooniga, saate seda kasutada järelvalve eesmärgil või jälgida koduseid lemmikloomi, ise seda eemalt jälgides. HC-W850 on ka uus Baby Monitor funktsioon, mis võimaldab teil läbi oma nutitelefoni jälgida teises toas mängivaid või magavaid lapsi. Kui funktsioon tuvastab nutu hääle, saadab süsteem teie nutitelefoni sõnumi. See funktsioon annab teile võimaluse rääkida oma lapsega ja rahustada neid, isegi kui sa oled teises toas.\nNutitelefoni ühenduvus lihtsaks jagamiseks\nHC-W850 kaameral on sisseehitatud Wi-Fi ja võimalus ühe nupuvajutusega luua ühendus läbi NFC (Near Field Communication) funktsiooni, võimaldades teil kiiresti ja hõlpsasti ühendada oma nutitelefon ja seda eemalt kontrollida. Kõikidele nutitelefonile ilma NFC funktsioonita on samuti olemas kerge ühenduse loomise funktsioon, kasutades QR koodi. Kasutada saate ka Ustream´i, et pakkuda otsepilti sündmustest ning lihtsalt jagada videosid ja fotosid samaaegselt neid salvestades.\nPanasonic Corporation on ülemaailmne liider arendamise ja elektrooniliste tehnoloogiate ja lahenduste loomise vallas, mida kasutatakse olme-, äri-, mobiil- ja isiklikes valdkondades. Alates selle loomisest aastal 1918 on firma laienenud üle kogu maailma ja praegu haldab enam kui 500 siduvat ettevõtet. Majandusaasta lõppedes 31. märts 2013 oli registreeritud konsolideeritud netokäive 7,30 triljoni jeeni (68 miljardi euro) väärtuses. Ettevõte on pühendunud loomaks uut väärtust läbi uuenduste, kõikides valdkondades, et tagada parem elu ja maailm oma klientidele. Rohkem infot ettevõtte ja Panasonic brändi kohta võid leida