Proloog – Sisalik\nSõidan praegu juba viiendat minutit läbi ahastavalt kauni lumetormijärgse Rootsi. Voolujooneline kiirrong, milles istun, kallutab ennast kurvidega sünkroonis ja minu tooli külge kinnitatud kõrvaklappides mängib kogu eelnevaga täiuslikus harmoonias kellegi surnud klassiku rahulik muusika.\nTähelepanu: see artikkel on kõigest ajaloolise väärtusega.\nKui reedel läbi Rootsi sõitsin oli maastik identne, kuid roheline ja rullus teises suunas, täna, pühapäeval on aga kõik valge. Seoses keskkonnamuutusega tundub see kõik kuidagi eepilisi mõõtmeid omandav.\nVahepeal mängukultuuriga läbipõimunud päevad on minu jaoks väga tulusad olnud ja üks mööda pead ringi keerelnud ja udusena tundunud idee hakkab päris maailma tulema. Arvan, et Rootsis toimunust jõuab veel lähikuudel erinevaid asju mõelda ja seetõttu kõnelen pigem sellest, mis kontseptsiooni siinne blogi kandma ja teenima võiks hakata.\nLetargia ja sisalik\nOma isiklikku ajaveebi pidades olen end jupp aega välja elanud, vajadus veebis oma enese ja oma eraeluga eputada, aegajalt linke postitada hakkab vaikselt oma võlu kaotama ja mul on selge soov hakata pidama üht täiesti konkreetse temaatikaga ajaveebi, mille sissekanded oleksid veidi ühtlasema stiiliga, paremad, pikemad ja võib-olla mitte nii tihedad.\nDragon.ee foorumi tähtsus hakkab vaikselt kaduma: paljud ei viitsi enam sisse logida ja sündmustega kursis püsida: ometi arvan, et paljud viitsiks lugeda näiteks blogi, mille RSS tuleb ilusasti koju kätte ja mille sisu lõviosa ei moodustu paarilauselistest lõõpimistest ja huupivisatud teemavälistest kommentaaridest. Algul mõtlesin luua täiesti eraldi foorumit, kuhu ma tõstan ainult need inimesed kes soovivad, tahavad ja viitsivad midagi arutada: samas oleks see mõnes mõttes dragon.ee torpedeerimine, mida ma samuti teha ei soovi.\nHuvitava paralleeli võin ma kohe samuti tuua. Kui kirjeldasin Rootsis meie larbi arengut, seda kuidas sündmused aset leidsid, teatasid Taanlased: See kõik on täpselt see, mis neil juhtus. Kõik huvitav algas veebilehe loomisega, kus inimesed kokku said, toimus suurtes kogustes sünergiat ja harrast arutelu, moodustusid tuumikgrupid, kes paiskusid kuskile laiali ja algne koht jäi soiku. Hiljem lõid tekkinud grupid ühise organisatsiooni ja hakkasid uuesti üksteist otsima. Samuti olid meie Jüriöö larbi kaadrid Skandinaaviale puhas 10 aasta tagune nostalgia.\nTagasi teemasse: meil on vaja kohta, mis edastaks infot kõigi tulevate mängude kohta ja kus saaks infot erinevate tegijate gruppide ja nende poolt viljelevate mängustiilide kohta.\nÜhtlasi tahaksin ma üles ärgitada need, kes näevad larbi võimalusi laiemalt kui pseudofantasy ja lahingud. Pseudofantasy ja lahingud on toredad; neil on oma koht. Samas on aga meie hobi põnev ja selle serva-ala vajab veidi diskuteerimist. Kavatsen tuua teieni rollimänguteoreetilisi materjale. Soovin rohkem häid eksperimentaalmänge ja kavatsen selle nimel nii mängujuhte kui mängijaid teistmoodi mõtlema õpetada.\nSeega tahaks, et blogi oleks rohkem nagu ajakirjandus, rohkem nagu Escapist ja selle suurem ülesanne oleks meie rollimängukvaliteeti parandada.\nErinevalt oma isiklikust blogist kavatsen siin lubada kommenteerimist, sest kahjuks olen ekslik, lühinägelik ja halb inimene, keda tuleb aegajalt maa peale tagasi ja niisama korrale kutsuda. Kommentaaridelt eeldaksime kvaliteeti: kirjutage nad ilusasti, konkreetselt ja põhjendatult. Kommenteerimine saab toimuma ebameeldiva tsensuuri tingimustes, kus teemakohatu arutelu ja rumal jutt vaikselt lihtsalt ära kaob. Arvestage.\nVõimalik, et otsin üles rollimängijaid/asjapulkasid, kuulan nad üle ja postitan vastused siia üles. Võimalik, et siia tekib ka kommentaare toimunud mängudele, kuid võimalik, et mängude ajalugu tuleb veidi eraldi.\nEelolev oli väga larbikeskne: samas saab Letargia ja Sisaliku temaatika sisaldama ka lauataguse rollimängu ja võimalik, et ka näiteks lauamängude kohta käivat infot.\nMa ei välista, et ajapikku tekib siia tegijaid juurde või et löön kogu mänguvärgile käega ja hakkan väikesaarel põllumeheks või eskimoks. Samuti ei välista ma, et kasutan antud pinda mõne oma idee või projekti häbituks promomiseks.\nLoodan, et sain oma idee selgitatud ja et Letargiast ja Sisalikust saab midagi mis enese olemasolu õigustab ja mis Eesti rollimängu arengu praegust etappi veidi paremini toetab kui Dragoni foorum.\nValge rong minu ümber jätkab kurvidele kummardamist, päev hakkab õhtusse jõudma ja lumine maastik rongi akende taga hakkab vaikselt hämarusse kaduma.\nRootsi, Kunagi ammu.\nAutor irvePostitatud 21.01.07 10.12.09 Rubriigid Sisalik\nSelle teksti kirjutasin kunagi ammu rootsis, et kohe asjad käima saada, aga kujundamine ja hoovõtt võttis sedavõrd kaua aega, et ta igasuguse relevantsuse ära kaotas. Samas ajaloo huvides ei raatsi seda ka päris ära hävitada.\nTestkommentaar muidugimõista – taaskord kujunduse testimiseks.\nmuide, see “letargia” pole ainult dr2goni(foorumile) omane, inimesed kirjutavad vähem/passivsemalt mujalgi. …ehk on tegu infoylekyllusega – iga postitus toob veelgi lisa infosaastele ja otsing on keerulisem…inimesed on hakanud rohkem valima, mida nad trykivad – sarnaselt “arukale tarbijale” (inimene, kes valib toidu koostise ja tootja asukoha järgi poekaupa) on tekkinud “arukas võrgukasutaja”.\nkvantiteet asendub kvaliteediga.\nteine asi on see, et inimesed, kes on pikalt rolle mänginud, on lihtsalt sellest tydinud, neile hakkavad asjad korduma ning pole enam pinget ja värskust. noorem põlvkond on MMO-de peal (mina alustasin, siis neid veel polnud) – peab olema eriline friik, et hakata praegu pen-and-paperiga tegelema (arvutiajastul).\nJärgmine Järgmine postitus: Fyerellal I: Uus algus


Kui sul on paaniline hirm... - Vaimne tervis - Tervis\nKui sul on paaniline hirm...\n26. juuli 2015, 14:21\nPaaniline hirm võib olla nii suur, et majast väljumine näib võimatu.\nEnamik meist on kogenud tunnet, mis valdab siis, kui suurema seltskonna ees on tarvis üles astuda. Kõhus keerab, klomp on kurgus ja rinnus justkui pigistab. Süda peksleb ja käed võivad higiseks tõmbuda. Esinemise puhul ongi tegemist ärevusttekitava olukorraga ja selline reaktsioon on paljudele üsna mõistetav.\nMida tähendab aga see, kui sarnane tunne tekib olukordades, kus justkui näiliselt mingit põhjust ei olegi, kas siis poes viibides või bussipeatuses seistes, võimalik aga ka, et kodus – seni täiesti turvaliseks peetud keskkonnas? Südamelöögid kiirenevad sellisel määral, et tekib hirm – nüüd ma suren! Tekkida võib ka teistlaadi hirm – kuna ebamugavustunne on niivõrd intensiivne ning samas on ümbrus justkui turvaline, võib tekkida paanika: «ma hakkan kohe-kohe hulluks minema».\nPaanikahooga kaasnevad füüsilised tunded on sedavõrd ebameeldivad, et tekib kõikehõlmav hirmutunne – see aga omakorda võimendab kehalisi reaktsioone veelgi. Tekkinud hirmu on raske unustada ning on loomulik, et edaspidi jälgitakse südamekloppimist, pingetunnet ja muid ärevusega kaasnevaid tunnuseid tähelepanelikult. Vähimgi märk tundub üliohtlik ja säilitab hirmu, et kohutav üleelamine kordub taas, sedakorda ehk juba traagilisemate tagajärgedega, võimendades omakorda füüsilist ebamugavustunnet. Tekib nn nõiaring. Kui paanikahood on tekkinud äsja, piisabki nendest vabanemiseks sageli nn psühhoedukatsioonist, häire kohta info ja hariduse saamisest. Pikemat aega väldanud probleemist jagusaamiseks on abi kognitiiv-käitumuslikust teraapiast, teinekord on aga vaja lisaks ka ravimite tuge.\nPaanikahoog ei põhjusta…\n- Minestamist. Minestamine on tingitud järsust vererõhu langusest. Kui oled ärev, siis Su vererõhk tõuseb – seega on paanikahoo vältel minestamine äärmiselt ebatõenäoline.\n- Kontrolli kadu. Kuigi Sul võib tekkida tunne, et oled kontrolli kaotamas, käitud siiski viisil, mis näitab, et Sul on tegelikult olukorra üle kontroll. (Näiteks liigud poes viibides väljapääsu suunas või jälgid sõiduteed ületades lähenevaid autosid)\n- Hulluks minemist. Paanikahood ei põhjusta hulluks minemist. Mitte kunagi ei ole keegi paanikahoo ajal hulluks läinud.\n- Surma. Sa ei saa infarkti. Valu rinnakus, mida võid paanikahoo ajal kogeda, tuleneb lihaspingest (mis on üks osa põgene-tardu-võitle reaktsioonist). Sa ei lämbu. Tunne, et sa ei saa piisavalt hapnikku, tuleneb pinnapealsest hingamisest. Ellujäämiseks saad sa piisavalt hapnikku!\nLoe lähemalt, kuidas toime tulla ärevuse ja paanikahäirega Peaasi.ee portaalist!


Google'i uus reisiprogramm + 4 rohkem rakendusi, et tähistada sügisel - et.inspirationclassic.com\nTarget's Marimekko Mini-Vid näitab mudelit, mida te ei soovi (kuid soovite armastavalt)\nHankige üle keskmise nädala languse meie uue tooniga. Treenimine kolmapäeviti\nMul on täiesti kinni peetud selle WTF-i juuksevärviga\nGoogle'i uus reisiprogramm + 4 rohkem rakendusi, et tähistada sügisel\nLehed hakkavad muutma värve, kui hakkate kandma jaki väljastpoolt ja App Store hakkab laadima uutesse teenustesse, et sind hooajaliste vahedega vahetada. Sellel nädalal on meie sügisel aumärgiks viis parimat rakendust, mis aitavad teil sügisel üle minna. Reisirakendusest oma isikliku finantsnõustajana aitavad need viis rakendust järgnevatel kuudel natuke vähem külmad.\n1. Google'i reisid: kui plaanite reisi, liigutate tõenäoliselt mitu rakendust edasi ja tagasi, et kõik tellimused, soovitused ja plaanid oleksid õiged. Google'i uhiuus rakendus hoiab seda kõik ühes kohas ja pakub teile isegi konkreetseid soovitusi selle kohta, mida teha, võttes arvesse praegust ilmastust. Nüüd peate ainult broneerima oma pileti välja.\n2. NerdWallet: meil kõigil on küsimusi meie rahanduse kohta. Lõpuks on olemas rakendus, mis annab meile selgeid vastuseid. NerdWallet'iga saate küsida tõelistest rahastajatest teie tegelikke küsimusi krediitkaartide, laenude ja säästude kohta. Teie pangakonto tänab teid selle eest.\n3. Momento: elu on GIF-idega lõbusam. See käepärane rakendus võtab oma lemmikmälestused teie kaamera rullilt ja muudab need GIF-ideks, valmis saatma perekonnale ja sõpradele. Ole valmis kõigile, et teie muljet avaldaksid uued iMessage'i oskused.\n4. Google Allo: see vastuoluline rakendus tekitas sel nädalal üsna suurt segunemist. Edward Snowden kritiseeris seda turvalise krüpteerimise puudumise tõttu, kuid kui otsite uut moodi oma kontaktidele märkmematerjalide saatmiseks, võite mängida seda.\nDL It: Tasuta iOS-is ja Android\n5. Kaumotion: sest kui emotikon lihtsalt ei tee, võite nüüd oma sõpradele saata tantsiva Jaapani emotikoni. Arendajate sõnul on see ainult veel mõneks päevaks vaba, nii et DL-i on nüüd vaba.\nMis rakendus oli teie lemmik sel nädalal? Anna meile teada @ BrendCo!\nParim ja halvimad suupisteid, mida süüa pärastlõunalõikamist Toit\n8 Stiilne õppetund, millest me õppisime Dianna Agroni salajasest Maroko aedast Mood\n14 Sweet and Savory Oatmeals soojendaks teie kõhtu sel sügisel Toit\nSee uus iPhone'i kuulujutt tähendaks täiesti teistsugust tulevikku. Elustiili\n21 Kuumad (Boozy) jooke külmaõhu jaoks\nKuidas kodune kodus sai uue väljapääsu\n6 Toitumisspetsialistide poolt heaks kiidetud vahetuslepingud + Tervisliku superlaami strateegiaid\n5 Näpunäiteid oma ruumi korraldamiseks nagu täiskasvanute boss\nMiks peaksite kookosõlist vahetama kookospähkliõli jaoks\nPokemon-go stakes on just selle uue joomisega veelgi kõrgem\n13 Pastel Beauty tooted, mis sobivad kevadiseks


Ülenurme lennuõnnetus 24.11.2006 « EESTI ERAPILOOTIDE LIIT\nÜlenurme lennuõnnetus 24.11.2006\nPostitatud 2.detsember 2006 | Postitaja Marika Kulmar | Rubriik MääratlemataÜlenurme lennuõnnetus 24.11.2006 kommenteerimine on välja lülitatud\nPostitaja marikak on Laupäev, Detsember 02, 2006 – 01:46 AM EET,\nAustria väikelennuk PA 46-500TP registritähisega OE-KDM kukkus alla Tartus Ülenurme lennujaama lähedal reedel, 24. novembril 2006 õhtul kell 17:30 Eesti aja järgi. Pardal viibinud 3 inimest said vigastada.Koostasin väikese ülevaate sellest õnnetusest ajakirjanduse materjalide põhjal.\nLennuk oli saabunud Rootsist, et teha vahemaandumine Tartus tankimiseks. Kuulsin, aga ei leia allikat.\nTartust kavatseti edasi lennata Dresdenisse. Start Tartust toimus kell 17:05 Eesti aja järgi. Pardal oli 3 inimest – 1 piloot ja 2 reisijat. Piloot pidi lennujuhiga raadio teel ühendust võtma 10 minutit peale oma starti. Lennujuhiga ühendust ta ei võtnud ja lennujuht kutsus teda raadio teel mitu korda, aga vastust ei saanud. Õnnetus juhtus õhtul kell 17:30.\nÜks kannatanu (piloot) oli pärast õnnetust lennukis olles helistanud Austriasse Salzburgi, kust helistati Ülenurme lennujaama juhatajale ja teatati juhtunud õnnetusest või Austriast teatati õnnetusest Eesti häirekeskusele. Eesti häirekeskus sai teate õnnetuse kohta kell 17:36. Üks lennukis viibinud isik pääses lennukist välja ja läks lennuväljale tagasi abi otsima.\nLennuk leiti kell 17:44 või 18:44 lennuraja lõpust 500 m kaugusel võsast lennuväljale tulnud inimese ja päästekoera abiga. Õnnetuskoht oli raskesti ligipääsetav ja kohale mindi jala. Õnnetuspaiga ümber levis kütuselõhn. Tulekahju ei tekkinud. Viimane kannatanu (piloot) päästeti lennukist 1 tund pärast päästjate saabumist.\nRiigiprokuratuur ja keskkriminaalpolitsei alustasid sama päeva õhtul Ülenurme lennuõnnetuse põhjuste välja selgitamiseks kriminaalmenetlust karistusseadustiku paragrahvi põhjal, mis käsitleb lendude või nende ettevalmistamise nõuete rikkumist, kui on põhjustatud raske tervisekahjustus (KarS § 442 p 2). [Eesti Päevaleht]\nJärgmisel päeval (laupäeval) viidi reisijad (sakslased) ühe lennukiga ravile Frankfurti ja piloot (austerlane) teise lennukiga ravile Austriasse.\n29. novembril tuli kokku uurimiskomisjon. [Postimees]\nPiloot austerlane, reisijad 2 sakslast. Kõik mehed.\nLennuki piloot murdis roide ja õlaluu ning sai mitmest kohast haavata. Ühel reisijal oli palju lõikehaavu, teisel aga vaagnaluumurd ja kopsuvigastus. [Eesti Päevaleht]\nOE-KDM, Piper PA-46-500TP (Malibu Meridian). Lennuk on 1 mootoriga, muudetava sammuga propelleriga, 6-kohaline (1 piloot ja 5 reisijat). Maksimaalne stardimass 2300 kg, maksimaalne lennukõrgus 30000 jalga (10 km), lennukaugus 1018 meremiili (1885 km), kestvus 4,22 tundi.\nLennuki kohta täpsem info http://www.airliners.net/info/stats.main?id=316 ja pilt http://www.myaviation.net/search/search.php?view=&regnr=OE-KDM.\nLennuki kere on deformeerunud [Postimees]. Vrakk on kinni puude vahel, murdunud on mõlemad tiivad. [Eesti Päevaleht]\nMõned huvitavamad pildid: http://www.epl.ee/pic.php?suurus=s&file=156067, http://www.sloleht.ee/fotod/2006/11/25/x-kukkus.jpg, http://www.postimees.ee/271106/esileht/siseuudised/230949_foto.php, http://www.postimees.ee/291106/esileht/siseuudised/231530_foto.php.\nARP koordinaadid ja asukoht lennuväljal – 581827N 0264126E raja keskel. Magnetiline variatsioon 8°E (2005), aastane muutus +0.1°. Lubatud liiklus IFR ja VFR. Saadaolev kütus – Jet A1, AVGAS 100LL. Rada suunaga 08/26, pikkus 1379 m, laius 35 m. Raja tuled: lähenemistuled, raja alguse ja lõpu tuled olemas, PAPI rajast vasakul (08, 26). Raadionavigatsiooni vahenditest olemas NDB majakad, raja 26 markerid.\nTäpsem info http://aip.eans.ee/index.aw?section=8506&action=genpdf&file=8506.pdf\nVõimalik sündmuste käik ja võimalikud põhjused\nMõtlesin, kas seda peatükki panna, aga panen, sest materjali, millest teha, on.\n1. Õnnetuspaiga leidmine oli keeruline ja võttis palju aega\nLennuk tegi hädamaandumise vahetult pärast õhkutõusmist ja Lõuna-Eesti päästemeeskonnad leidsid õhusõiduki kell 17.44 või 18:44 lennuraja lõpust 500 meetri kauguselt. Õige leidmise aeg on 18:44.\nLennujuht kahtlustas õnnetust, kui 10 minutit peale starti ei saanud piloodiga raadio teel sidet. Teade õnnetusest saabus telefoni teel Austriast Salzburgist häirekeskusele või Ülenurme lennujaama juhatajale. Üks kannatanu tuli lennukist välja ja läks jala lennujaama tagasi abi kutsuma.\nRadar aidanuks hädas lennukit kiiremini leida [Postimees]\n“Lennuki satelliitidega ühenduses olev hädapoi” andis valed koordinaadid, 5 km lennuväljast eemal. [Postimees] Võimalik, et lennuki avariimajaka signaali asukoha määrasid GPS satelliidid suure veaga.\nÕnnetuspaik oli raskesti ligipääsetavas kohas.\nPiloot väidab, et pidi abi ootama 2 tundi. [Postimees], [Eesti Päevaleht]. Piloot päästeti lennukist viimasena. Mitte hiljem kui kell 19:23 olid kõik kannatanud haiglasse viidud. [Äripäev] See 2 tundi on aeg õnnetusest kuni haiglasse jõudmiseni.\n2. Piloot kahtlustab tehnilist riket\n“Enne õnnetust aktiveerus propelleri nurka muutev seademehhanism nii, et enam veojõudu ei olnud. Mehhanism muudab automaatselt propelleri nurka vastavalt kiirusele ja lennutingimustele.” [Postimees] Võimalik, et see on pöörete regulaator lennuki propelleri laba seadenurga automaatseks muutmiseks sõltuvalt lennuki lennukiirusest.\n3. kas on põhjus kütuses – ei, sest kütuseproovid olid korras ja teised sama kütust kasutanud lennukid lendasid õnnetusteta. [Postimees]\nTartu lähedal tegi väikelennuk hädamaandumise, Postimees, 24.11.2006 18:17, Peeter Kuimet, PM online, http://www.postimees.ee/241106/esileht/siseuudised/230723.php\nTartumaal tegi sakslaste väikelennuk hädamaandumise, Eesti Päevaleht, 24. november 2006 kl 18:34 Täiendatud kell 22:23, Autor: Aivar Pau, Kerttu Rannamäe, Mirko Ojakivi, http://www.epl.ee/artikkel/364076\nLennuõnnetuses vigastada saanud 3 meest on elus, Äripäev, Annika Matson, 24.11.2006 18:48, Täiendatud 24.11.2006 19:23 http://www.ap3.ee/Default2.aspx?ArticleID=618c3fa5-8001-41ce-a64c-b9baeb139f32\nVäikelennuk tegi Ülenurmel hädamaandumise, www.DELFI.ee, 24. november 2006 19:06, http://www.delfi.ee/news/paevauudised/110_112/article.php?id=14408672\nHädamaandunud väikelennukis sai kolm inimest vigastada, ETV24, 24.11.2006 19:51, UUENDATUD 22:22, http://www.etv24.ee/index.php?0567739\nSaksa väikelennuk tegi Tartumaal hädamaandumise, Eesti Päevaleht, 25. november 2006, Autor: Aivar Pau, Kerttu Rannamäe, Mirko Ojakivi, http://www.epl.ee/artikkel/364086\nTartu lähedal kukkus pärast starti alla Austria väikelennuk, SL Õhtuleht, Eve Heinla, Martti Kass, http://www.sloleht.ee/index.aspx?id=211427\nAlla kukkunud lennuki reisijad jäid ellu, Postimees, 25.11.2006 00:01, Vahur Koorits, reporter, Peeter Kuimet, PM online, http://www.postimees.ee/291106/esileht/siseuudised/230763.php\nVäikelennukiõnnetuses viga saanud tahavad kodumaale, Eesti Päevaleht, 25. november 2006 kl 11:37 14.17, Tuuli Aug, http://www.epl.ee/artikkel/364152\nLennuõnnetusse sattunud sõidavad täna Saksamaale, Postimees, 25.11.2006 12:21, Alo Raun, PM online, http://www.postimees.ee/291106/esileht/siseuudised/230831.php\nTartus lennuõnnetusse sattunud sõidavad Saksamaale, ETV24, 25.11.2006 13:01, http://www.etv24.ee/index.php?0567758\nPolitsei uurib võimalikku lennuõnnetuse taga peituvat seaduserikkumist, Postimees, 25.11.2006 14:04, http://www.postimees.ee/271106/esileht/krimi/230835.php\nLennuõnnetuse põhjuste uurimiseks alustati kriminaalmenetlus, ETV24, 25.11.2006 14:36, UUENDATUD 20:41, http://www.etv24.ee/index.php?0567761\nLennuõnnetuses kannatanud viidi ravile Saksamaale, Eesti Päevaleht, 27. november 2006, Autor: Mirko Ojakivi, http://www.epl.ee/artikkel/364213\nRadar aidanuks hädas lennukit kiiremini leida, Postimees, 27.11.2006 00:01, Priit Rajalo, http://www.postimees.ee/291106/esileht/siseuudised/230949.php\nLennujaam välistab oma süü õnnetuses, Postimees, 27.11.2006 00:01, Martin Pau, Tartu Postimees, http://www.postimees.ee/291106/tartu_postimees/230913.php\nRadar aidanuks hädas lennukit kiiremini leida, Eesti Päevaleht, 27. november 2006 kl 07:49, Askur Alas, http://www.epl.ee/artikkel/364280\nÜlenurme lennuõnnetuse võis põhjustada propellerimehhanism, Postimees, 27.11.2006 13:36, http://www.postimees.ee/271106/esileht/siseuudised/231047.php\nPiloot viitas õnnetuse põhjusena propelleriveale, Postimees, 28.11.2006 00:01, Aivar Õepa, Lääne Elu, Priit Rajalo, juhataja, http://www.postimees.ee/291106/esileht/siseuudised/231148.php\nKomisjon alustas Ülenurme lennuõnnetuse uurimist, Postimees, 29.11.2006 16:29, http://www.postimees.ee/291106/esileht/siseuudised/231530.php\nRe: Ülenurme lennuõnnetus 24.11.2006 (Skoor: 0)\nKülastaja on 12. 02, 2006 – 12:00 PM\nMa ei sa aru õnnetuse kellaajast. Kui stardiaeg oli 17.05 siis oleks õnnestus pidanud juhtuma 17.06 mitte 17.30. Kus lennuk selle aja oli?\nRe: Re: Ülenurme lennuõnnetus 24.11.2006(Skoor: 0)\nKülastaja on 12. 03, 2006 – 09:38 AM\nAjakirjanduse müra. Õiged kellaajad tulevad uurimisaruandes.\nRe: Re: Ülenurme lennuõnnetus 24.11.2006(Skoor: 1)\nmarikak on 12. 09, 2006 – 09:43 AM\nMa arvan ka, et õnnetus juhtus varem kui 25 minutit peale starti. Seda arvan sellepärast, et piloot lennujuhi kutsetele ei vastanud. Hädateadet ei kuuldud (ajakirjanduse andmetel), seega juhtus kõik väga kiiresti – avariikontrollkaardis on hädateate edastamine üks viimaseid punkte ja töenäoliselt selleni ei jõutud. Kui piloot pidi 10 minutit peale starti lennujuhiga ühendust võtma ja seda ei teinud, siis ma arvan, et max 5 minuti jooksul oli lennujuhile selgeks saanud, et selle lennukiga enam ühendust ei saa. Põhjuseks võib olla, et piloot oli hõivatud, et vastata, või ei kuulnud või ei saanud vastata, sest õnnetus oli juba juhtunud.\nÕnnetust arutati ka Eesti virtuaallennunduse foorumis.\nEile TV3 uudistes rääkis, et mootor viiakse Kanadasse ekspertiisi.\nRe: Re: Re: Ülenurme lennuõnnetus 24.11.2006(Skoor: 0)\nKülastaja on 12. 09, 2006 – 01:01 PM\nMida siin arutada, lennuraja pikkus + 500meetrit läbib lennuk reisikiirusel millise ajaga? No arvestame stardikiirenduseks kulunud aja, raadioside lõpust hoojooksu alustamiseni kulunud aja ja ikka ei saa me kuidagi üle 1-2 minuti avariihetkeni. Või usub keegi ikka veel tunde kestnid venimist.


FOTOD JA VIDEO ITK koroonaosakonnast | Dr Kai Sukles: jõulud tuleb pidada leibkonnaga, kellega koos elad. Vastasel juhul mõnel lihtsalt ei tule järgmisi jõule - Anne & Stiil\nFOTOD JA VIDEO ITK koroonaosakonnast | Dr Kai Sukles: jõulud tuleb pidada leibkonnaga, kellega koos elad. Vastasel juhul mõnel lihtsalt ei tule järgmisi jõule\nKülaskäik koroonakriisi eesliinile!\nIgal aastal palavalt oodatud jõulupühadeni on jäänud pisut üle nädala ja see on haiglate jaoks üle maailma üks viimase aja kõige ärevamaid aegu. Kui palju inimesi võtab kuulda soovitust pidada pühasid vaid leibkonnaga, kellega koos elatakse? Kui paljud lähevad külla vanaemale-vanaisale? Kui suure hüppe teeb nakatumiskordaja pärast jõule?\nLoo seest leiad täispika video ja fotod külaskäigust Ida-Tallinna keskhaigla koroonaosakonda ning intervjuu Ida-Tallinna Keskhaigla Sisekliiniku juhataja dr Kai Suklesega.\nTavainimesel on raske mõelda jõuludele kui ajale, mis võiks ära jääda, aga just sellest unistab Ida-Tallinna Keskhaigla Sisekliiniku juhataja dr Kai Sukles, kelle igapäevatööd nii praegused kui ka pühadele järgnevad haigestumised oluliselt mõjutavad. Eriti, kui need haigestumised kulgevad raskekujuliselt ja inimesed jõuavad haiglasse. "Inimesena mulle meeldivad jõulud, meeldib, et saab perega koos olla ja on rahulik endassevaatamise aeg, lastel on tore, on kingitused, aga sel aastal arstina ma mõtlen, et jube hea oleks, kui neid ei oleks," sõnab ta.\nAnne & Stiil sai võimaluse külastada jõulude eel Ida-Tallinna Keskhaigla koroonaosakonda, heita pilk meditsiinitöötajate argipäeva, mis kevadel alguse saanud tervisekriisis totaalselt muutus, ning näha, millistes oludes võitlevad elu eest koroonapatsiendid, keda haigus räsib halastamatult. Muuseas rääkisime dr Suklesega ka sellest, kuidas aitab kevadel saadud õppetund nüüd toime tulla, kuidas saavad meditsiinitöötajad hakkama tohutu ärevusega, mis nende tööga praegu kaasneb, ja millest nemad praegu kõige rohkem unistavad.


YappyClassic ja riidekapp kummut koos YappyLa:le beebivoodi - Komplektid - Tootekataloog - YappyKids\nYappyClassic ja riidekapp kummut koos YappyLa:le beebivoodi\nToote kood: 245\nLisaks sobib see toode teiste YappyKids kummutite ja beebivooditega.\nPöörates tähelepanu riidekapi kujule märkate, et kõik selle nurgad on muudetud beebi vigastuste vältimiseks ümarateks. Lisaks pakub 2-ukseline koos sahtliga riidekapp piisavalt ruumi kõige vajamineva hoiustamiseks. Riidekapp on jagatud kaheks osaks – ühele poole saate riided riputada riidepuudele ja teisel poolel paigutada need riiulitele.\nKohaletoimetamise kulud üle terve Eesti vaid 1 EUR! Oled meie toodet Eestis kuskil odavamalt näinud? Kirjuta meile: sales@yappy.lv\nKomplekti kuulub puidust mähkimisalus mõõtudega: 75 x 55 cm\nKasutatud vee baasil lakke ja värve.\nYappyLa:le - on YappyKids tootmise kõrgeim saavutus. Nimetus La:le ise tähistab idamaistes keeltes tulpi. Kui te vaatate voodit, siis näete aeglaselt avanevat lilleõit. See YappyKids tulp täidab terve lastetoa armastusega. Elegantsed päist ja jalust tugevdavad painutatud pinnaservad, voodi fikseeritud külge kaunistab laineline dekoor. Mugav allalaskmise funktsiooniga voodi külg – see kuulub komplekti ja hinna sisse.\nUUS! Pärast pikki uurimistöid on YappyKids meeskond täiustanud meie kõige ilusamat ja elegantsemat voodit – YappyLa:le. Selle värvi sisse on segatud hõbedaioone. Hõbe on juba pikka aega olnud tuntud oma antibakteriaalsetele, puhastavatele ja parandavatele omadustele. Laboriuuringud on näidanud, et tänu hõbedale surevad viirused, parasiitseened ja patogeensed bakterid vaid mõne minutiga ning sellega seoses mikroorganismide levik peatub.\nTutvuge tutvustava videoga YappyLa:le voodi kohta (4K kvaliteet). Vaadake koos heliga :=)\nKomplekti kuulub spetsiaalne väikelastele mõeldud allalastav voodi külg (vt. foto)\nVoodi põhjal 3 erinevat kõrgust\nYappy Long-life: 3 väljatõmmatavad võrepulka fikseeritud küljel\nLastevoodi on sertifitseeritud normi ЕС:EN 716-1:2008+A1:2013 järgi


Levitatsioon sai ulmest tegelikkuseks - Forte\nPilt: Harvard School of Engineering and Applied Sciences---\nSelleks kasutasid teadlased kindlat molekulide kombinatsiooni, mis lähikontakti korral tõukuvad, tõstes ühe pinna mikroskoopilise vahemaa võrra teise pinna kohale, vahendab Novaator Science Daily uudist.\nNii mõõtsid Harvardi ülikooli ja USA rahvusliku terviseinstituudi teadlased esimest korda kvantmehaanilist tõukejõudu, mida saab kasutada erinevate nanotehnoloogiliste seadmete töös. Uuring avaldati ajakirjas Nature.\nAvastus põhineb varasematel töödel, milles kirjeldatakse Casimiri jõudu. Kuigi varem peeti seda nähtust ainult teoreetiliselt huvipakkuvaks, avastasid teadlased, et see tõmbejõud, mida põhjustavad võnkumised objektidevahelises ruumis paiknevates energiaväljades, muutub oluliseks, kui kahe metallist pinna vahemaa on vähem kui sada nanomeetrit.\n“Kui kaht samast materjalist, näiteks kullast, pinda lahutab vaakum, õhk või mõni vedelik, on nende vahel alati tõmbejõud,” selgitab uuringut juhtinud Federico Capasso. Kui aga teadlased asendasid ühe kahest vedelikus asetsevast metallpinnast räniga, muutus nendevaheline jõud tõmbejõust tõukejõuks. Selle tulemusena õnnestus Capassol ja tema kolleegidel esimest korda mõõta pööratud Casimiri jõudu.\n“Pööratud Casimiri jõud on väga huvitav, sest seda saab kasutada uutes ülitundlikes jõu- ja takistussensorites. Pööratud Casimiri jõu korral saavad objektid vabalt üksteise suhtes liikuda, sest nende pinnad ei puutu kunagi kokku ning hõõrdumine on seetõttu minimaalne,” sõnab Capasso.