Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/47/EÜ, 6. juuni 2002, finantstagatiskokkulepete kohta\nEuroopa Liidu Teataja L 168 , 27/06/2002 Lk 0043 - 0050\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/47/EÜ,\n6. juuni 2002,\n(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiiv 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides  kujutas endast verstaposti makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemidele kindla õigusliku raamistiku loomisel. Kõnealuse direktiivi rakendamine on näidanud, et on tähtis piirata sellistele süsteemidele omast süsteemset riski, mis tuleneb mitme kohtualluvuse erinevast mõjust, ja kasulik koostada ühised eeskirjad selliste süsteemide raames seatavate tagatiste kohta.\n(2) Oma finantsteenuseid käsitlevas 11. mai 1999. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule "Finantsturgude raamistiku rakendamine: tegevuskava" võttis komisjon, olles nõu pidanud turutundjate ja siseriiklike asutustega, kohustuse koostada edasisi ettepanekuid tagatisi käsitlevate seadusandlike meetmete kohta, et saavutada tagatiste vallas direktiiviga 98/26/EÜ võrreldes suuremaid edusamme.\n(3) Tuleks kehtestada ühenduse kord väärtpaberi- ja sularahatagatiste esitamiseks nii pandiõigusel kui ka omandiõiguse üleminekul põhinevates süsteemides, kaasa arvatud tagasiostulepingud. See suurendab finantsturgude integreerumist ja tasuvust ning edendab ühenduse finantssüsteemi stabiilsust, toetades seeläbi teenuste osutamise vabadust ja kapitali vaba liikumist finantsteenuste ühtsel turul. Käesolev direktiiv keskendub kahepoolsetele finantstagatiskokkulepetele.\n(4) Käesolev direktiiv on vastu võetud ühenduse õiguslikus raamistikus, mis koosneb eelkõige nimetatud direktiivist 98/26/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivist 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivist 2001/17/EÜ kindlustusseltside saneerimise ja likvideerimise kohta  ning nõukogu 29. mai 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta . Käesolev direktiiv on kooskõlas nende varasemate õigusaktide põhijoontega ega ole nendega vastuolus. Käesoleva direktiiviga tegelikult täiendatakse olemasolevaid õigusakte, käsitledes uusi küsimusi ja põhjalikumalt teatavaid küsimusi, mida on kõnealustes õigusaktides juba käsitletud.\n(5) Õiguskindluse suurendamiseks finantstagatiskokkulepete vallas peaksid liikmesriigid tagama, et selliste kokkulepete suhtes ei kohaldata teatavaid maksejõuetusõiguse sätteid, eelkõige neid, mis pärsiksid finantstagatiste tegelikku realiseerimist või seaksid kahtluse alla selliste praeguste meetodite kehtivuse nagu lõpetamisel toimuv kahepoolne tasaarveldus, lisatagatise esitamine tagatise ülekatte vormis ja tagatise asendamine.\n(6) Käesolev direktiiv ei käsitle õigusi, mis mõnel isikul võivad olla finantstagatisena esitatud vara suhtes ja mis tekivad muul viisil kui finantstagatiskokkuleppe tingimuste kohaselt ja muul viisil kui mõne õigusnormi või eeskirja põhjal, mida kohaldatakse likvideerimismenetluse või saneerimismeetmete algatamise või jätkamise tõttu, nagu näiteks eksimusest, veast või pädevuse puudumisest tulenev tagastamine.\n(7) Direktiivi 98/26/EÜ põhimõtet, mille järgi tagatisena esitatud registreeritud väärtpaberite suhtes kohaldatavaks õiguseks on selle riigi õigus, kus asjakohane register, konto või keskne depositoorium asub, tuleks laiendada, et luua õiguskindlus seoses kõnealuste väärtpaberite kasutamisega, mida omatakse piiriüleste tehingute raames ja tarvitatakse käesoleva direktiivi kohaselt finantstagatisena.\n(8) Praegu tunnustavad kõik liikmesriigid asukohamaa õiguse reeglit, mille kohaselt selle kindlaksmääramisel, kas finantstagatiskokkulepe on nõuetekohaselt vormistatud ja seega kolmandate isikute suhtes kehtiv, kohaldatakse selle riigi õigust, kus finantstagatis asub. Ilma et see mõjutaks käesoleva direktiivi kohaldamist vahetult omatavate väärtpaberite suhtes, tuleks kindlaks määrata finantstagatisena esitatud ja ühe või mitme vahendaja kaudu omatavate registreeritud väärtpaberite asukoht. Kui tagatisesaajal on kehtiv finantstagatiskokkulepe, mis on kooskõlas selle riigi õigusega, kus asjakohast kontot hoitakse, tuleks selle kehtivus võistlevate omandi- ja muude õiguste suhtes ja tagatise täitmisele pööratavus kindlaks määrata üksnes selle riigi õiguse kohaselt, seeläbi vältides muudest ettenägematutest õigusnormidest tulenevat õiguskindlusetust.\n(9) Piiramaks käesoleva direktiivi kohast finantstagatist kasutavate osaliste halduskulusid, peaks ainus kehtivustingimus, mida siseriikliku õigusega võib finantstagatise suhtes ette näha, olema, et finantstagatist omatakse, see antakse üle või registreeritakse või näidatakse muul viisil, et see on tagatisesaaja või tema huvides tegutseva isiku omandis või valduses, jätmata välja tagatise andmise meetodeid, mille puhul tagatiseandjal lubatakse tagatis asendada või ülemäärane tagatis tagasi võtta.\n(10) Samadel põhjustel ei tohiks finantstagatiskokkuleppe sõlmimist, kehtivust, täitmisele pööratavust ega tõenduskõlblikkust või finantstagatiskokkuleppe alusel finantstagatise esitamist teha sõltuvaks ühegi vorminõude täitmisest, milleks on näiteks mõne dokumendi koostamine ettenähtud vormis või viisil, mis tahes andmete esitamine ametiasutusele või avalik-õiguslikule asutusele, registreerimine avalikus registris, teadaande avaldamine ajalehes või ajakirjas või ametlikus registris või väljaandes või mõnel muul viisil, teatamine ametiisikule või ettenähtud vormis tõendite esitamine dokumendi koostamise või vahendi loomise kuupäeva, asjakohaste rahaliste kohustuste või muude asjaolude kohta. Käesoleva direktiiviga tuleb siiski ette näha tasakaal turu tõhususe ning kokkuleppe osaliste ja kolmandate isikute ohutuse vahel, seeläbi vältides muu hulgas pettuseohtu. See tasakaal tuleks saavutada käesoleva direktiivi kohaldamisala kaudu, mis hõlmab üksnes neid finantstagatiskokkuleppeid, millega nähakse ette mingisugusel kujul võõrandamine, s.o finantstagatise esitamine, ja mille puhul saab finantstagatise esitamist tõendada kirjalikult või püsival andmekandjal, tagades seejuures selle tagatise tuvastatavuse. Käesoleva direktiivi kohaldamisel ei tohiks vorminõuetena käsitleda toiminguid, mille sooritamine on liikmesriigi õiguse kohaselt muude finantsinstrumentide kui registreeritud väärtpaberite suhtes pandiõiguse seadmise või üleandmise tingimuseks, nagu näiteks korralduste kinnitamine või registreeritud vahendite puhul märke tegemine väljalaskja registrisse.\n(11) Lisaks sellele peaks käesolev direktiiv kaitsma üksnes neid finantstagatiskokkuleppeid, mida saab tõendada. Sellised tõendid saab esitada kirjalikult või mõnel muul õiguslikult täitmisele pöörataval viisil, mis on ette nähtud finantstagatiskokkuleppe suhtes kohaldatava õigusega.\n(12) Finantstagatiste kasutamise lihtsustamine halduskulude piiramise kaudu tõhustab Euroopa Keskpanga ning majandus- ja rahaliidus osalevate liikmesriikide keskpankade piiriüleseid tehinguid, mida on vaja ühise rahapoliitika rakendamiseks. Pealegi toetab finantstagatiskokkulepete piiratud kaitsmine teatavate maksejõuetusõiguse sätete eest ühist rahapoliitikat ka laiemalt, kui rahaturul osalejad tasakaalustavad omavahel turu üldise likviidsuse, kindlustades piiriülesed tehingud tagatisega.\n(13) Käesoleva direktiiviga püütakse kaitsta selliste finantstagatiskokkulepete kehtivust, mis põhinevad finantstagatise omandiõiguse täielikul üleminekul, näiteks kaotades selliste finantstagatiskokkulepete (sealhulgas tagasiostulepingud) niinimetatud ümberliigitamise pandiõigusteks.\n(14) Tuleks kaitsta lõpetamisel toimuva kahepoolse tasaarvelduse täitmisele pööratavust mitte üksnes omandiõiguse üleminekul põhinevate finantstagatiskokkulepete (sealhulgas tagasiostulepingud) täitemenetlusena, vaid laiemalt, kui lõpetamisel toimuv tasaarveldus moodustab osa finantstagatiskokkuleppest. Tuleks kaitsta finantsturul tavaliselt kasutatavaid usaldusväärseid riskijuhtimisvõtteid, võimaldades turuosalistel netopõhiselt juhtida ja vähendada oma krediidiriske, mis tulenevad igasugustest finantstehingutest, kusjuures krediidirisk arvutatakse nii, et ühendatakse hinnangulised praegused riskid, mis tulenevad kõikidest vastaspoolega pooleliolevatest tehingutest, ja tehakse vastastikuste kohustuste tasaarvestus, et saada üks koondsumma, mida võrreldakse tagatise jooksva väärtusega.\n(15) Käesolev direktiiv ei tohiks piirata ühtki siseriiklikust õigusest tulenevat piirangut ega nõuet, mis käsitleb nõuete ja kohustuste arvessevõtmist tasaarvestamisel või tasaarveldamisel ja mis on seotud näiteks nende vastastikkusega või asjaoluga, et need on tekkinud enne, kui tagatisesaaja teadis või oleks pidanud teadma tagatiseandja suhtes likvideerimismenetluse või saneerimismeetmete algatamisest (või mis tahes kohustuslikust õigustoimingust, mille tulemuseks on algatamine).\n(16) Teatavate automaatsete tühisussätete eest tuleks kaitsta reguleerijate soositavat usaldusväärset turutegevust, kus finantsturul osalejad kasutavad ülekattega finantstagatiskokkuleppeid, et juhtida ja piirata oma krediidiriski üksteise suhtes krediidiriski jooksva turuväärtuse ja finantstagatise turuväärtuse arvutamise abil ja sellest lähtuvalt nõuda finantstagatise ülekatet või tagastada finantstagatise ülemäärane osa. Sama kehtib võimaluse kohta asendada finantstagatisena esitatud vara varaga, mille väärtus on sama. Eesmärk on kõigest see, et finantstagatise ülekatte esitamist või asendamist ei saa kahtluse alla seada üksnes selle põhjal, et asjakohane rahaline kohustus oli olemas enne selle finantstagatise esitamist või et finantstagatis esitati ettenähtud tähtajal. Siiski ei piira see võimalust seada siseriikliku õiguse alusel kahtluse alla finantstagatiskokkuleppeid ja finantstagatise esitamist osana esialgsest esitamisest või finantstagatise ülekatte esitamist või finantstagatise asendamist, näiteks kui seda on tehtud sihilikult, et kahjustada muid võlausaldajaid (see hõlmab muu hulgas toiminguid, mis põhinevad pettusel või sarnastel tühissussätetel, mida võib kohaldada ettenähtud tähtajal).\n(17) Käesoleva direktiiviga nähakse ette kiired ja vorminõuetel mittepõhinevad täitemenetlused, et kaitsta finantsstabiilsust ja piirata kõrvalmõjusid juhul, kui finantstagatiskokkuleppe osaline ei täida oma kohustusi. Käesolev direktiiv loob tasakaalu viimati nimetatud eesmärkide ning tagatiseandja ja kolmandate isikute kaitsmise vahel, kinnitades selgesõnaliselt liikmesriikide võimalust säilitada või kehtestada oma siseriiklike õigusnormidega järelkontroll, mida kohtud võivad teostada seoses finantstagatise realiseerimise või hindamise ja asjakohaste rahaliste kohustuste arvutamisega. Selline kontroll peaks võimaldama kohtutel kindlaks teha, kas realiseerimine või hindamine on toimunud majanduslikult põhjendatud viisil.\n(18) Peaks olema võimalik esitada tagatisena sularaha nii omandiõiguse üleminekul kui ka pandiõigusel põhinevates süsteemides, mis on vastavalt kaitstud tasaarvelduse tunnustamise või sularahatagatise pantimise abil. Sularaha tähendab üksnes seda raha, mis on krediteeritud kontole, või sarnaseid rahalisi nõudeid (nagu rahaturu hoiused), jättes pangatähed selgesõnaliselt välja.\n(19) Käesoleva direktiiviga nähakse ette kasutusõigus pandiõigusel põhinevate finantstagatiskokkulepete puhul, mis suurendab finantsturu likviidsust tulenevalt panditud väärtpaberite sellisest uuesti kasutamisest. Selline uuesti kasutamine ei tohiks piirata siseriiklikke õigusnorme, mis käsitlevad varade eraldamist ja võlausaldajate ebaõiglast kohtlemist.\n(20) Käesolev direktiiv ei piira lepinguliste tingimuste kohaldamist ega mõju finantstagatisena esitatud finantsinstrumentide puhul, näiteks õigused ja kohustused ja muud tingimused, mis sisalduvad väljalasketingimustes, ja mis tahes muud õigused, kohustused ja tingimused, mis kehtivad selliste vahendite väljalaskjate ja omanike vahel.\n(21) Käesolev direktiiv on kooskõlas põhiõiguste ja eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetega.\n(22) Kuna kavandatava meetme eesmärki, milleks on kehtestada finantstagatiste kasutamisega seotud miinimumnõuded, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning seetõttu on eesmärk meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei hõlma käesolev direktiiv enamat, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks,\n1. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse ühenduse kord, mida kohaldatakse finantstagatiskokkulepete suhtes, mis vastavad lõigetes 2 ja 5 sätestatud nõuetele, ja finantstagatiste suhtes, mis vastavad lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustele.\n2. Tagatisesaaja ja tagatiseandja peavad kumbki kuuluma ühte järgmistest rühmadest:\na) ametiasutus (välja arvatud avalik-õiguslikud riigigarantiiga ettevõtjad, kui nad ei kuulu punktide b-e alla), sealhulgas:\ni) liikmesriikide avaliku sektori asutused, kelle ülesanne on riigivõla haldamine või kes osalevad selles;\nii) liikmesriikide avaliku sektori asutused, kellel on lubatud pidada kliendikontosid;\nb) keskpank, Euroopa Keskpank, Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, krediidiasutuste asutamist ja tegevust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ  artikli 1 lõikes 19 määratletud mitmepoolne arengupank, Rahvusvaheline Valuutafond ja Euroopa Investeerimispank;\nc) finantseerimisasutus, kes on usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve all, sealhulgas:\ni) direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõikes 1 määratletud krediidiasutus, sealhulgas nimetatud direktiivi artikli 2 lõikes 3 loetletud asutused;\nii) väärtpaberiturul pakutavaid investeerimisteenuseid käsitleva nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiivi 92/22/EMÜ  artikli 1 lõikes 2 määratletud investeerimisühing;\niii) direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõikes 5 määratletud finantseerimisasutus;\niv) otsekindlustusega, v.a elukindlustusega seotud õigusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/49/EMÜ  artikli 1 punktis a määratletud kindlustusselts ja otsese elukindlustusega seotud õigusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu 10. novembri 1992. aasta direktiivi 92/96/EMÜ  artikli 1 punktis a määratletud elukindlustusselts;\nv) avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/611/EMÜ  artikli 1 lõikes 2 määratletud avatud investeerimisfond (UCITS);\nvi) direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1a lõikes 2 määratletud fondivalitseja;\nd) keskne osaleja, arveldusagent või arvelduskoda, nagu on määratletud vastavalt direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktides c, d ja e, sealhulgas samalaadsed asutused, kelle suhtes kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme ja kes tegelevad futuuride, optsioonide ja muude tuletisinstrumentide turgudel kõnealuses direktiivis hõlmamata ulatuses, ja muu kui füüsiline isik, kes tegutseb usaldusisiku või esindajana ühe või mitme isiku huvides, sealhulgas võlakirjaomanike või võlakirjadega võrdväärsete muude väärtpaberite omanike või mõne punktides a-d määratletud organisatsiooni huvides;\ne) muu kui füüsiline isik, sealhulgas juriidilise isiku õigusteta üksused ja ühendused, tingimusel et teine osaline on punktides a-d määratletud organisatsioon.\n3. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta finantstagatiskokkulepped, mille üheks osaliseks on lõike 2 punktis e nimetatud isik.\nKui liikmesriigid seda võimalust kasutavad, teatavad nad sellest komisjonile, kes teatab sellest muudele liikmesriikidele.\n4. a) Esitatav finantstagatis peab moodustuma sularahast või finantsinstrumentidest.\nb) Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta finantstagatised, mis moodustuvad tagatiseandja oma aktsiatest, sidusettevõtjate aktsiatest konsolideeritud aastaaruandeid käsitleva nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmenda direktiivi 83/349/EMÜ  tähenduses ja nende ettevõtjate aktsiatest, mille ainus otstarve on omada tootmisvahendeid, mis on tagatiseandja majandustegevuseks hädavajalikud, või omada kinnisvara.\n5. Käesolevat direktiivi kohaldatakse finantstagatiste suhtes, mis on esitatud ja mille esitamist saab kirjalikult tõendada.\nFinantstagatise esitamise tõend peab võimaldama kindlaks teha selle finantstagatise, mida ta käsitleb. Selleks piisab, kui tõestada, et registreeritud väärtpaberitest moodustuv tagatis on krediteeritud asjakohasele kontole või on selle konto kreeditis ja et sularahatagatis on krediteeritud määratud kontole või on selle konto kreeditis.\nKäesolevat direktiivi kohaldatakse selliste finantstagatiskokkulepete suhtes, mille olemasolu saab tõendada kirjalikult või õiguslikult samaväärsel viisil.\na) finantstagatiskokkulepe — omandiõiguse üleminekul põhinev finantstagatiskokkulepe või pandiõigusel põhinev finantstagatiskokkulepe, olenemata sellest, kas need on hõlmatud raamlepingu või üldtingimustega või ei;\nb) omandiõiguse üleminekul põhinev finantstagatiskokkulepe — kokkulepe, sealhulgas tagasiostulepingud, mille alusel tagatiseandja annab finantstagatise omandiõiguse täielikult üle tagatisesaajale eesmärgiga tagada või muul viisil võimaldada asjakohaste rahaliste kohustuste täitmine;\nc) pandiõigusel põhinev finantstagatiskokkulepe — kokkulepe, mille alusel tagatiseandja esitab finantstagatise pandina tagatisesaajale või tema kasuks ja mille puhul finantstagatise omandiõigus jääb pandiõiguse tekkimisel täielikult tagatiseandjale;\nd) sularaha — raha, mis on kontole krediteeritud mis tahes vääringus, või samalaadsed rahalised nõuded, nagu näiteks rahaturu hoiused;\ne) finantsinstrumendid — äriühingute aktsiad ja muud äriühingute aktsiatega samaväärsed väärtpaberid, võlakirjad ja muus vormis võlakohustused, kui nendega saab kapitaliturul kaubelda, ning mis tahes muud väärtpaberid, millega tavaliselt kaubeldakse ja mis annavad õiguse omandada selliseid aktsiaid, võlakirju või muid väärtpabereid märkimise, ostmise või vahetamise teel või mis eeldavad tasumist sularahas (v.a maksevahendid), sealhulgas ühisinvesteerimisettevõtete osakud, rahaturu instrumendid ning eespool nimetatuga seotud nõuded või õigused;\nf) asjakohased rahalised kohustused — kohustused, mis on tagatud finantstagatiskokkuleppega ja mis eeldavad sularahas tasumist ja/või finantsinstrumentide üleandmist.\nAsjakohased rahalised kohustused võivad koosneda täielikult või osaliselt:\ni) praegustest või tulevastest tegelikest või tingimuslikest või võimalikest kohustustest (sealhulgas sellistest, mis tulenevad raamlepingust või sarnasest kokkuleppest);\nii) kohustustest, mis mõnel muul isikul peale tagatiseandja on tagatisesaaja ees, või\niii) teatavat liiki või laadi kohustustest, mis tekivad aeg-ajalt;\ng) registreeritud väärtpaberitest moodustuv tagatis — finantstagatis, mis esitatakse finantstagatiskokkuleppe alusel ja koosneb finantsinstrumentidest, mille omandiõigust tõendavad kanded vahendaja poolt või tema huvides peetavas registris või peetaval kontol;\nh) asjakohane konto — finantstagatiskokkuleppega hõlmatud, registreeritud väärtpaberitest moodustuva tagatise puhul register või konto, mida tagatisesaaja võib pidada ja kuhu tehakse kanded, mille alusel esitatakse tagatisesaajale kõnealune registreeritud väärtpaberitest moodustuv tagatis;\ni) samaväärne tagatis:\ni) sularaha puhul sama summa maksmine samas vääringus;\nii) finantsinstrumentide puhul sama väljalaskja või võlgniku finantsinstrumendid, mis kuuluvad samasse väljalaskesse või liiki ning mille nimiväärtus, vääring ja laad on samad, või, kui finantstagatiskokkuleppega nähakse ette muu vara üleandmine pärast mis tahes sündmuse toimumist, mis on seotud finantstagatisena esitatud finantsinstrumentidega või mõjutab neid, selline muu vara;\nj) likvideerimismenetlus — kõiki võlausaldajaid puudutav menetlus, mis hõlmab asjakohast varade realiseerimist ja tulude jaotamist võlausaldajate, aktsionäride või osanike vahel ja millega kaasneb haldus- või kohtuorganite sekkumine, sealhulgas juhud, kui kõiki võlausaldajaid puudutav menetlus lõpetatakse kompromissi tegemise või muu samalaadse meetmega, olenemata sellest, kas menetlus põhineb maksejõuetusel või mitte või on vabatahtlik või kohustuslik;\nk) saneerimismeetmed — meetmed, mis hõlmavad haldus- või kohtuorganite sekkumist majandusliku olukorra säilitamiseks või taastamiseks ja mis mõjutavad kolmandate isikute olemasolevaid õigusi, sealhulgas, kuid mitte ainult meetmed, millega kaasneb maksete peatamine, täitemeetmete peatamine või nõuete vähendamine;\nl) täitmist tingiv juhtum — kohustuste mittetäitmise juhtum või muu sarnane osaliste vahel kokkulepitud juhtum, mille ilmnemise korral on tagatisesaajal finantstagatiskokkuleppe või seaduse alusel õigus finantstagatis realiseerida või omastada või rakendub lõpetamisel toimuvat tasaarveldust käsitlev säte;\nm) kasutusõigus — tagatisesaaja õigus kasutada ja võõrandada pandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppe alusel esitatud finantstagatist selle omanikuna kooskõlas selle kokkuleppe tingimustega;\nn) lõpetamisel toimuvat tasaarveldust käsitlev säte — finantstagatiskokkuleppe või finantstagatiskokkulepet sisaldava kokkuleppe säte või sellise sätte puudumise korral õigusnorm, mille alusel täitmist tingiva juhtumi ilmnemise korral kas tasaarvelduse või tasaarvestuse teel või muul viisil:\ni) muudetakse osaliste kohustused kohe täitmisele kuuluvaks ja väljendatakse need kohustusena maksta summa, mis esindab nende hinnangulist jooksvat väärtust, või kustutatakse need ja asendatakse kohustusega maksta selline summa ja/või\nii) tehakse kindlaks, kui palju kumbki osaline teisele selliste kohustuste alusel võlgneb, kusjuures osaline, kes võlgneb teisele osalisele suurema summa, peab maksma talle vahega võrdse netosumma.\n2. Käesolevas direktiivis tähendab finantstagatise "esitamine" finantstagatise üleandmist, omamist, registreerimist või muul viisil selle näitamist, et finantstagatis on tagatisesaaja või tema huvides tegutseva isiku omandis või valduses. Tagatiseandja õigus finantstagatis asendada või ülemäärane finantstagatis tagasi võtta ei piira finantstagatise käesoleva direktiivi kohast esitatust tagatisesaajale.\n3. Käesolevas direktiivis tähendab "kirjalikult" ka elektroonilist salvestamist ja salvestamist mis tahes muule püsivale andmekandjale.\n1. Liikmesriigid ei tee finantstagatiskokkuleppe sõlmimist, kehtivust, täitmisele pööratavust ega tõenduskõlblikkust ega finantstagatiskokkuleppe alusel finantstagatise esitamist sõltuvaks ühegi vorminõude täitmisest.\n2. Lõike 1 kohaldamine ei piira käesoleva direktiivi kohaldamist finantstagatise suhtes alles pärast selle esitamist, kui esitamist saab kirjalikult tõendada ja kui finantstagatiskokkuleppe olemasolu saab tõendada kirjalikult või õiguslikult samaväärsel viisil.\nFinantstagatiskokkulepete täitmisele pööramine\n1. Liikmesriigid tagavad, et täitmist tingiva juhtumi ilmnemise korral saab tagatisesaaja järgmistel viisidel realiseerida pandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppe alusel esitatud finantstagatise selle kokkuleppe tingimuste kohaselt:\na) finantsinstrumentide puhul neid müüa või omandada ja teha nendega asjakohaste rahaliste kohustuste tasaarvestuse või kasutada neid selliste kohustuste täitmiseks;\nb) sularaha puhul teha sellega asjakohaste rahaliste kohustuste tasaarvestuse või kasutada seda selliste kohustuste täitmiseks.\n2. Omandamine on võimalik üksnes juhul, kui:\na) osalised on selles kokku leppinud pandiõigusel põhinevas finantstagatiskokkuleppes;\nb) osalised on pandiõigusel põhinevas finantstagatiskokkuleppes kokku leppinud finantsinstrumentide hindamises.\n3. Liikmesriigid, kus omandamine ei ole 27. juuni 2002. aasta seisuga lubatud, ei ole kohustatud omandamist tunnustama.\n4. Finantstagatise realiseerimise viiside suhtes, mida on kirjeldatud lõikes 1, ei kohaldata järgmisi nõudeid, kui pandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppe tingimustest ei tulene teisiti:\na) realiseerimiskavatsusest tuleb ette teatada;\nb) realiseerimistingimused peab olema heaks kiitnud kohus, ametiisik või mõni muu isik;\nc) realiseerimine toimub üksnes avaliku enampakkumise teel või mõnel muul ettenähtud viisil;\nd) peab olema möödunud lisaaeg.\n5. Liikmesriigid tagavad, et finantstagatiskokkulepe saab jõustuda selles sätestatud tingimustel, olenemata likvideerimismenetluse või saneerimismeetmete algatamisest või jätkamisest tagatiseandja või saaja suhtes.\n6. Käesolev artikkel ega artiklid 5-7 ei piira siseriiklikus õiguses sätestatud nõudeid, mille kohaselt tuleb finantstagatis realiseerida või seda hinnata ja asjakohaste rahaliste kohustuste suurus arvutada majanduslikult põhjendatud viisil.\nPandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppe kohase finantstagatise kasutusõigus\n1. Kui ja ulatuses, milles see on pandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppega ette nähtud, tagavad liikmesriigid, et tagatisesaajal on õigus teostada pandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppe alusel esitatud finantstagatise suhtes kasutusõigust.\n2. Kui tagatisesaaja teostab kasutusõigust, võtab ta seeläbi kohustuse anda üle samaväärne tagatis algse finantstagatise asendamiseks hiljemalt pandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppega hõlmatud asjakohaste rahaliste kohustuste täitmise tähtpäeval.\nValikuvõimalusena annab tagatisesaaja asjakohaste rahaliste kohustuste täitmise tähtpäeval samaväärse tagatise üle või, kui ja ulatuses, milles see on pandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppe tingimustega ette nähtud, teeb samaväärse tagatisega asjakohaste rahaliste kohustuste tasaarvestuse või kasutab seda selliste kohustuste täitmiseks.\n3. Lõike 2 esimeses lõigus kirjeldatud viisil kohustuse täitmiseks üleantud samaväärse tagatise suhtes kohaldatakse sedasama pandiõigusel põhinevat finantstagatiskokkulepet, mida kohaldati algse finantstagatise suhtes, ja see loetakse pandiõigusel põhineva finantstagatiskokkuleppe alusel esitatuks samal ajal, mil esitati algne finantstagatis.\n4. Liikmesriigid tagavad, et kui tagatisesaaja kasutab finantstagatist käesoleva artikli kohaselt, ei muuda see kehtetuks pandiõigusel põhinevast finantstagatiskokkuleppest tulenevaid tagatisesaaja õigusi finantstagatise suhtes, mis tagatisesaaja on üle andnud kohustuse täitmiseks lõike 2 esimeses lõigus kirjeldatud viisil.\n5. Kui ajal, mil lõike 2 esimeses lõigus kirjeldatud kohustus on veel täitmata, ilmneb täitmist tingiv juhtum, võib kohustuse suhtes kohaldada lõpetamisel toimuvat tasaarveldust käsitlevat sätet.\nOmandiõiguse üleminekul põhinevate finantstagatiskokkulepete tunnustamine\n1. Liikmesriigid tagavad, et omandiõiguse üleminekul põhinev finantstagatiskokkulepe saab jõustuda selles sätestatud tingimustel.\n2. Kui täitmist tingiv juhtum ilmneb ajal, mil tagatisesaaja kohustus anda omandiõiguse üleminekul põhineva finantstagatiskokkuleppe alusel üle samaväärne tagatis on veel täitmata, võib kohustuse suhtes kohaldada lõpetamisel toimuvat tasaarveldust käsitlevat sätet.\nLõpetamisel toimuvat tasaarveldust käsitlevate sätete tunnustamine\n1. Liikmesriigid tagavad, et lõpetamisel toimuvat tasaarveldust käsitlev säte saab jõustuda selles esitatud tingimustel:\na) olenemata likvideerimismenetluse või saneerimismeetmete algatamisest või jätkamisest tagatiseandja ja/või -saaja suhtes; ja/või\nb) olenemata võimalikust loovutamisest, kohtulikust või muul viisil arestimisest või muust asjakohaste õiguste või nendega seotud võõrandamisest.\n2. Liikmesriigid tagavad, et lõpetamisel toimuvat tasaarveldust käsitleva sätte rakendamise suhtes ei kehti ükski artikli 4 lõikes 4 nimetatud nõue, kui osalised ei ole teisiti kokku leppinud.\nTeatavate maksejõuetussätete mittekohaldamine\n1. Liikmesriigid tagavad, et finantstagatiskokkulepet ega sellise kokkuleppe kohast finantstagatise esitamist ei või tunnistada kehtetuks või tühiseks üksnes seetõttu, et finantstagatiskokkulepe on sõlmitud või finantstagatis on esitatud:\na) likvideerimismenetluse või saneerimismeetmete algatamise päeval, kuid enne sellist algatamist ettenägeva korralduse või otsuse teatavakstegemist;\nb) ettenähtud tähtajal, mis eelneb sellise menetluse või selliste meetmete algatamisele ja määratakse selle algatamise järgi või korralduse või otsuse tegemise järgi või muude meetmete võtmise või mõne muu sellise menetluse või selliste meetmete käigus toimuva sündmuse järgi.\n2. Liikmesriigid tagavad, et kui finantstagatiskokkulepe on sõlmitud või asjakohane rahaline kohustus on tekkinud või finantstagatis on esitatud likvideerimismenetluse või saneerimismeetmete algatamise päeval, kuid pärast selle algatamise hetke, on see õiguslikult täitmisele pööratav ja kohustuslik kolmandate isikute suhtes, kui tagatisesaaja suudab tõestada, et ta ei olnud ega oleks pidanud olema teadlik sellise menetluse või selliste meetmete algatamisest.\n3. Kui finantstagatiskokkulepe sisaldab:\na) kohustust esitada finantstagatis või täiendav finantstagatis, et võtta arvesse muutusi finantstagatise väärtuses või asjakohaste rahaliste kohustuste suuruses, või\nb) õigust võtta finantstagatis tagasi, esitades asendamise või vahetamise teel sisuliselt sama väärtusega finantstagatise.\nLiikmesriigid tagavad, et finantstagatise või täiendava finantstagatise või asendus- või vahetusfinantstagatise esitamist sellise kohustuse või õiguse alusel ei tunnistata kehtetuks ega tühiseks üksnes seetõttu, et:\ni) selline esitamine toimus likvideerimismenetluse või saneerimismeetmete algatamise päeval, kuid enne seda algatamist ettenägevat korraldust või otsust, või ettenähtud tähtajal, mis eelneb sellise menetluse või selliste meetmete algatamisele ja määratakse selle algatamise järgi või korralduse või otsuse tegemise järgi või muude meetmete võtmise või mõne muu sellise menetluse või selliste meetmete käigus toimuva sündmuse järgi; ja/või\nii) asjakohased rahalised kohustused tekkisid enne finantstagatise, täiendava finantstagatise või asendus- või vahetusfinantstagatise esitamise päeva.\n4. Ilma et see piiraks lõigete 1-3 kohaldamist, ei mõjuta käesolev direktiiv siseriikliku maksejõuetusõiguse üldnorme, mis käsitlevad lõike 1 punktis b ja lõike 3 punktis i osutatud ettenähtud tähtajal tehtud tehingute tühiseks tunnistamist.\n1. Küsimuste suhtes, mis on seotud mõne lõikes 2 nimetatud punktiga ja tekivad seoses registreeritud väärtpaberitest moodustuva tagatisega, kohaldatakse selle riigi õigust, kus peetakse asjakohast kontot. Teatava riigi õigus tähendab selle riigi siseseid õigusnorme, jättes välja kõik normid, mille alusel tuleks asjakohase küsimuse lahendamisel tugineda mõne muu riigi õigusele.\n2. Lõikes 1 osutatud punktid on:\na) registreeritud väärtpaberitest moodustuva tagatise õiguslik laad ja asjaõiguslikud tagajärjed;\nb) nõuded, mis käsitlevad registreeritud väärtpaberitest moodustuvat tagatist käsitleva finantstagatiskokkuleppe kehtivust ja sellise tagatise esitamist taolise kokkuleppe alusel, ja üldisemalt toimingud, mida on vaja teha, et muuta selline kokkulepe ja esitamine kehtivaks kolmandate isikute suhtes;\nc) kas isiku omandi- või muu õigus sellise registreeritud väärtpaberitest moodustuva tagatise suhtes on võistleva omandi- või muu õigusega võrreldes teisejärguline või sellele allutatud või kas omandamine on toimunud heas usus;\nd) toimingud, mida on vaja teha registreeritud väärtpaberitest moodustuva tagatise realiseerimiseks pärast täitmist tingiva juhtumi ilmnemist.\nHiljemalt 27. detsembril 2006 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise ja eelkõige selle artikli 1 lõike 3, artikli 4 lõike 3 ja artikli 5 kohaldamise kohta, lisades vajaduse korral ettepanekud direktiivi läbivaatamiseks.\nLiikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 27. detsembril 2003. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.\nBrüssel, 6. juuni 2002\n EÜT C 180 E, 26.6.2001, lk 312.\n EÜT C 196, 12.7.2001, lk 10.\n EÜT C 48, 21.2.2002, lk 1.\n Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2001. aasta arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata), nõukogu 5. märtsi 2002. aasta ühine seisukoht (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 15. mai 2002. aasta otsus.\n EÜT L 110, 20.4.2001, lk 28.\n EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/64/EÜ.


Arvan, et minu teed toidu juurde on kõige enam mõjutanud kaks raamatut: kõigepealt kaanteta 3. trüki eksemplar Jaan Koori kokaraamatust (1901) ja seejärel pruunide kaantega "Raamat maitsvast ja tervislikust toidust" (1955). Mõlemad omamoodi revolutsioonilised väljaanded - Jaan Koor oma uudsete retseptide ja muretu vana Euroopa köökide interpreteerijana ning teises autorite kollektiiv portreteerimas nõukogude kööki. Viimase raamatu suurimaks väärtuseks on selle lõpus olev esmakordselt niimoodi sõnastatud Eesti rahvustoitude peatükk, milles leiduvate kokk L. Kõivu retseptide najal on üles kasvanud mitu põlvkonda eestlasi. Aga mitte neist toitudest ei taha ma rääkida.\nSalme Masso toimetatud eestikeelse nõukogude köögipiibli eessõna algab lausega "Eesti keeles pole seni ilmunud ühtki raamatut, mis käsitleks toitlustamist ja toiduvalmistamist kodus perenaiste vajaduste kohaselt." Edasi järgneb täpsustus, et raamatu ülesandeks on jagada juhiseid, kuidas vähima jõu- ja ajakuluga süüa teha, kasutades poest ostetavaid toiduaineid ja tooteid. Oh tõesti, pärast sõda ilmus köögikirjandust väga vähe ning uus tõlkeraamat oli omal kohal. Väita aga, et ligi paarisaja-aastane retseptiraamatute (= majaisa-kirjanduse) periood, sealhulgas senine 20. sajand, mil keskenduti just igapäevaste perenaiste vajadustele, oli justkui välja lõigatud, on kahtlemata ajastu märk. Kuidas olekski saanud seda kinnitada!\n16. sajandist uuesti tuule tiibadesse saanud paternalism oli teatavasti toonud kaasa ka majaisa konstruktsioonile tuginevad majapidamise käsiraamatud. Tollane Hausväterliteratur käsitles tervet majapidamist alates toiduretseptidest kuni majapidamise korraldamise, pesu korrashoiu ja plekkide eemaldamiseni. Pole tundmata ka meil. Kuigi ajapikku on selliste kõikehõlmavate teoste osakaal pidevalt vähenenud, antakse niisuguseid raamatuid välja tänapäevalgi. Mis aga Venemaasse puutub, siis poldud sealgi erand ja kaks sealset kokakunsti alustala pärinevad just ajast enne revolutsiooni.\nTulles tagasi meie 1955. aasta kangelase juurde, tahaksin sellel raamatul natuke pikemalt peatuda. Tegemist ei olnud sugugi ühekordse teosega, mis ilmus originaalkeeles 1953, nagu tiitellehe pöördelt võib jääda mulje.\nAlustades algusest, ei saa üle ega ümber Elena Molohovetsist (1831-1918). Tema «Подарок молодым хозяйкам или средство к уменьшению расходов в домашнем хозяйстве» ilmus esimest korda 1861. aastal ning seda avaldati kuni aastani 1917 kokku 29 trükki. Osad retseptid on praegu kättesaadavad internetis, kuid tänapäeva lugeja ei jää ka paberil mitte millestki ilma. See teos, nagu ka mitmed teised vanad raamatud*, on tänapäeval kirjastatud uues trükis, kaasajastatud mõõtühikute jm abistavate nüanssidega. Molohovets on jõudnud Eesti lugejani tänu Eesti Sõjamuuseumi üllitatud "Maria Laidoneri kokaraamatule". Teadupärast oli selle raamatu aineseks muuseumi jõudnud Maria Laidoneri fotoalbum koos kõnealuse kokaraamatuga, mis aitasid luua seose säilinud Laidoneride kirjavahetusega, kui parasjagu kirjutati toitudest.\nMolohovets oli teenäitaja, kes tõi Euroopa klassikud Vene kööki ja seda sugugi mitte ainult nö kõrgklassi huve silmas pidades. Ometi kuulutati ta pärast revolutsiooni kodanlikuks autoriks, kuna tema raamatust võib leida nö klassivahele viitavaid halvustavaid fraase. Ometi nõudis ka nõukogude naine õpetusi toidu tegemiseks, Molohovetsit ei saanud aga uuesti avaldada. Niisiis sündis nõukogude versioon.\n"Raamat maitsvast ja tervislikust toidust" ilmus esimest korda 1939. 1952. aastast saati kuni tänaseni on raamatu ülesehitus püsinud ilma suuremate muudatusteta. Üksnes riigijuhtide laused on muutunud vastavalt sellele, kes kas ära suri või põlu alla sattus. Samuti on muutunud retseptid. Kaasaegses versioonis ei ole euroopa või neist kohandatud nõukogude retseptid enam teema, kõik on üks segapudru. 1952. aasta trükki peetakse murranguliseks, kuna sellest alates hakkas raamat ilmuma suurtes tiraažides. Kokaraamat osutus niivõrd populaarseks, et kohe 1953 ja 1954 anti välja kordustrükid, siiski mõningate eranditega. Pärast Stalini surma kaovad tema tsitaadid, samuti ka kaunite nõude ning suurejooneliselt kujundatud laudadega fotod. 1953. aasta kordustrükk, mis on aluseks eestikeelsele versioonile, on juba üsna tagasihoidlik. Ometi edastab raamat ülistust nõukogude toidukultuurile (naljaga pooleks, aga fusion oli siis juba moes, seda küll nn vennasrahvaste toitude najal), mitte seda, mida reaalselt poes on. Tulles tagasi lapsepõlve juurde, oli iseenesest nii põnev lugeda toiduainetest, mida polnud ealeski näinud.\nSestap suhtusin kõnealuse kokaraamatu 2017. aasta trükki ülima ootusärevusega. Tegelikult on tegemist juubeliväljaande kordusega, mitte uue originaalkogumikuga. Kokaraamatu 75. aastapäeva tähistati väga pidulikult ning see valik oli mõeldud järjekordseks verstapostiks. Siiski, miljonitest eksemplaridest on saanud tuhanded, nii palju on lugejate jõud raugenud. Praeguse kaanel on märge, et seda on avaldatud juba üle 140 000 eksemplari, arvestades vene keele oskajate levikuala ei ole see enam nii muljetavaldav number.\nIseenesest on see vist ajastu märk, et avaldatakse vanade kokaraamatute kordustrükke. Seda kohtab nii lätlaste, venelaste kui eestlaste juures. On selles nostalgiat, igatsust vanade aegade juurde või veel midagi, kes seda teab. Võib-olla on see heitlikus maailmas üks abinõu oma identiteedi kinni(s)tamisel, sest toit on vahend, mis hoiab meid juurte juures, ilma seda kõva häälega kuulutamata.\n* - näiteks on praegu saadaval ka tollase teise kultusautori Pelageja Aleksandrova-Ignatjeva (1872-1953) 1899 esmatrükis ilmunud "Практическия основы кулинарнаго искусства" uusversioonid, tänavugi on uus trükk tulemas.


Valitsus võtab eelarveläbirääkimisi tõsiselt - Äripäev\nValitsus võtab eelarveläbirääkimisi tõsiselt\n06. juuni 2001, 14:37\nSulev Oll 06. juuni 2001, 14:37\nTäna algasid riigi ja omavalitsuste vahelised eelarveläbirääkimised, kirjutatakse pressiteates.\nLäbirääkimiste teemaks on riigieelarvest planeeritavad toetused, omavalitsuste prognoositavad maksulaekumised ja kavandatavad muudatused kohalike omavalitsusüksuste ülesannetes ning tulubaasi formeerimisel.\nRegionaalminister Toivo Asmer sõnas täna alanud ministeeriumitevahelise komisjoni ja omavalitsuste koostöökogu 2002. aasta eelarve läbirääkimistel, et oluline on rääkida põhimõtetest ja funktsioonide üleandmisest, mitte aga näiteks paarisajast tuhandest kroonist eraldi.\n'Valitsusele on ette heidetud, et ilmutatakse liiga vähest huvi läbirääkimiste vastu, mis ei vasta tõele,' rääkis Asmer. 'Veel eilsel valitsusekabineti istungil arutasid ministrid põhjalikult läbi valitsuse poolsed positsioonid läbirääkimisteks omavalitsustega. Peaminister Mart Laar pani ka kõigile valitsuse liikmetele südamele, et neid läbirääkimisi tuleb võtta väga tõsiselt. Meie sooviks ei ole küll tekitada riigi ja kohalike omavalitsuste vastandumist, elame ju kõik samas Eestis.'


Teisenda N/m² mõõtühikuks Torr (Rõhk)\nKui palju on Torr ühes N/m²?\n1 N/m² = 0,007 500 615 050 434 1 Torr - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada N/m² mõõtühikuks Torr teisendamiseks.\nTeisenda N/m² mõõtühikuks Torr:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '280 N/m2'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Rõhk'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '14 N/m2 na Torr' või '48 N/m2 to Torr' või '79 N/m2 -> Torr' või '41 N/m2 = Torr'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(84 * 41) N/m2'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '280 N/m2 + 840 Torr' või '58mm x 62cm x 77dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


(Viimati uuendatud: 03/07/2020)\nMarmore'i juga jõuab 165 m kõrgeim välja 3 kõrgusel 85 m. seega, Euroopa kõrgeim inimtekkeline juga on Marmore'i juga. See hingemattev juga asub Umbria piirkonna südames ja selle lõid iidsed roomlased.\nValgete kivide ja mitmetasandiliste jugadega pääseb kergesti rongiga Rooma Termini linnast Terni linna. Terni poole suunduvad rongid on väga sagedased ja rong väljub iga tunni tagant. Kui jõuate Terni rongijaama, seal on bussid, mis võivad teid juga viia. Koskutele on sissepääsutasu.\nKuid, Trenitalia rongipiletiga saate allahindlust ja see on veel üks eelis rongiga Marmore'i jugade juurde reisimisel:)\nVäike siseringi nõuanne meilt teile, seal on suurepärased restoranid Marmore'i juga jalamil, kuid soovitame tungivalt haarata Daini Panzerottosse minev panini. Vaikse koha lähedal pikniku pidamine juga ääres on palju parem kui turismielamus.\nItaalias on kõige tuntum ja pildistatud juga Di Saturnia küla geotermiline juga. Asub Toscanas, Saturnia kuumaveeallikad on ühed ilusamad looduslikud kuumaveeallikad Euroopas. Selles väikeses linnas asuvad kuulsad kuumaveeallikad Rooma ajast alates. Teie Toscana puhkus ei oleks täielik ilma Saturnia kuumade jugadeta päeva. Allikad on suurepärased lõõgastumiseks pärast läheduses asuvate teiste ilusate jugade külastamist, Veski ja Gorello kukkumised.\nReini juga on kõige parem külastada suvel pärast seda, kui jää on sulanud ja kõik ümberringi on lopsakasroheline. Reini juga on a 50 minutilise rongisõidu kaugusel Zürichist ja mõlemal pool jugasid on tegelikult kaks rongijaama. seega, hämmastavate jugadeni on väga lihtne reisida nii peredele kui ka soolo reisija.\nAsub Austrias suurim rahvuspark, Kõrge Tauerni rahvuspark, Krimmli kosk on kolmeastmeline juga, jõudmine 1490 m kõrgusel ja 380 m kõrge. Muistsed metsad, loomastik, punahirved ja kuldnokad on vaid mõned pargi elanikest, kes võivad teiega mööda teed minna teisele hämmastavale juga Euroopasse. Kui olete kämpingu entusiast ja kogenud matkaja, see park ja Krimmli kosed on Austria mägismaal üsna unustamatu seiklus.\nAsub lopsakas rohelises orus, kõrged Gavarnie juga Prantsusmaal on 422 meetrit kõrge ja turistide seas väga populaarne. Vaatega Püreneede Hautetele, Gavarnie juga on romantiline ja sobib suurepäraselt tõsistele matkajatele, kes soovivad seda uurida ja vallutada Prantsuse Püreneed. Gavarnie juga on ainult 40 minutilise autosõidu kaugusel Gavarnie külast.\nEuroopa on üksinda reisijate ja perede unistuste sihtkoht. Kogu Euroopas on väga lihtne reisida ja kõik meie nimekirjas olevad kaunid kosed on rongi või bussiga väga ligipääsetavad, jaoks päevareisid või telkimine, kogenud reisijatele või algajatele, kes tunnevad end seiklushimulisena ja unistavad uurida Euroopa looduse paremikku.\nKas soovite embed meie blogi postitus “7 Kõige ilusamad kosed Euroopas” saidile? Võite võtta meie pilte ja teksti ja anna meile krediiti koos link sellele blogipostitust. Või klõpsake siin: https://embed.ly/code?url = https://www.saveatrain.com/blog/most-beautiful-waterfalls-europe/ Visiem, kas noklusina, tacu- (Kerige natuke näha Manustuskood)


Andrew Barnes: miks me suhtes õnnelikud ei ole?\n[24. veebruar 2014 | Kirjutas: Kaido | 20329 korda loetud | kokku kommentaare: 4]\nPaarissuhted näitavad kõige paremini ära selle, mis meis ei ole armastavat ja mis vajab tervendamist, seetõttu on suhted hea võimalus kasvada ja areneda, isegi kui nad järgivad hülgamis-sidumis dünaamikat, arvab Andrew Barnes.\nÕnneliku pikajalise suhte võimalikkus on teema, mida uuritakse kaasaegses psühholoogias aina põhjalikumalt. Kuigi rahuldustpakkuv monogaamne suhe on enamike jaoks ideaal, peavad paljud paarid tõdema, et peale "mesinädalate" perioodi lõppemist imbuvad suhtesse rahulolematus ja konfliktid.\nSuhtetreener ja tantraõpetaja Andrew Barnes on avastanud, et tegemist pole siiski paratamatusega, vaid levinud suhtemustri kordamisega, mida kogenud spetsialist nimetab hülgamise-sidumise dünaamikaks.\nBarnes järeldas pikaajalise töö põhjal, et enamus inimestest lääne kultuuriruumis kordab suuremal või vähemal määral mittetoimivat suhtemustrit, kus keskseteks teemadeks on hülgamishirm ja sellest tulenev soov teist kõvemini enda külge siduda.\nTema avastuse järgi eksisteerib keskmises suhtes kaks osapoolt: vajav ja abivalmis. Vajava inimtüübi uskumussüsteem eeldab, et partner täidab tema soove ja kohandab oma elu ja tegemisi tema järgi, ta paneb vastutuse oma heaolu eest partneri õlule.\nAbivalmis inimtüüp on aga hoolitsev ja peab ennast vastutavaks kaaslase tunnete eest. Kui need kaks kohtuvad, ongi esialgu kõik imeline: vajav inimtüüp tunneb, et lõpuks ometi hoolitseb keegi teine tema heaolu eest ja abivalmis tüüp pingutab hoogsalt esimese nimel.\nAjapikku saab aga nende suhe hoopis teistsuguse pöörde ja alguse saab piinarikas protsess, mis lõppeb kas lahutusega või jätkub pikema suhtena, milles reaalselt puudub intiimsus.\nMesinädalate etapp: Ilutulestik ja ebatavaline klapp.\nKõik saab alguse nagu filmis: kahe inimese silmad kohtuvad näiteks kuskil üritusel ja nende vahel tekib magneetiline tõmme. Algab stseen viiulimuusika ja ilutulestikuga, millele omakorda järgnevad hommikutundideni kestvad intiimsed vestlused ja jalutuskäigud. Ka seks on hämmastavalt hea!\nAeg möödub fantastiliselt ja osapooled hõljuvad muinasjutumaailmas. Ka partneri puudused tunduvad sel etapil toredad – ei mingit kriitikat valesti pigistatud hambapastatuubi pärast – see tundub isegi armsa originaalsusena! Maailm on justkui päikest täis, kuni mööduvad 6-12 kuud, mil armumishormoonid vaibuvad ja esialgne intiimsus hakkab lagunema.\nVõimuvõitluse etapp: Klammerdumine ja ignoreerimine\nSelles etapis hakkab abivalmile inimtüübile tunduma, et ta ei suuda vajavat inimest (kelle soovid tunduvad lõputud) õnnelikuks teha ja ta paneb paika vältimise strateegia, et end lahti ühendada vastutustundest partneri emotsioonidest eest. Põhjendades endale vajadust suurema hingamisruumi järele, hakkab ta tegustema viisil, mis võimaldab tal vajavast inimesest eemalduda nii füüsiliselt kui vaimselt.\nNii hakkab algselt abivalmis inimene näiteks rohkem trennis käima, sukeldub arvutimängudesse, nokitseb kuuri all või spirituaalse inimtüübi korral eraldub veelgi põhjalikumalt meditatsiooni ja vaimsetesse praktikatesse. Tegelikult püüab ta sellega vältida oma suhet, sest ei soovi tunda jõuetust suutmatuse pärast täita partneri vajadusi.\nNähes, et abivalmis inimene eemaldub, tunnetab vajav inimene hülgamise ohtu ja üritab partnerit rohkem kontrollida ja endaga siduda. Nüüd, tundes kasvavat lämbumistustunnet, eemaldub abivalmis inimene omakorda rohkem, mis tähendab varasemast veelgi pikemaid õlleõhtuid sõpradega või kalalkäike: nõiaring aina süveneb ja süveneb...\nAlgab pikk piinarikas võimuvõitluse periood, kus teises inimeses hakatakse nägema vigu: nüüd võib valesti pigistatud hambapastatuub ärritada ja saada isegi tüli põhjuseks. See etapp lõppeb kas lahkuminekuga või suhtega, milles üks on sulgunud ja ligipääsmatu, samas kui teine on ahistav ja emotsionaalselt pealetükkiv.\nDünaamika tekkimise üllatavad põhjused\nSügavamalt hülgamise-sidumise dünaamikat uurides avastas Andrew Barnes, et tegelikkuses ei ole nimetatud suhtestruktuuris inimeste hirmud nii iseenesestmõistetavad kui esialgu võib arvata. Selgus, et vajava inimese tõeline allemotsioon on hirm intiimsuse ees, sest ta kardab tunda haavatavust ja jõuetust, mistõttu valib alateadlikult inimesi, kes pole emotsionaalselt kättesaadavad.\nSamal ajal kui hoopis abivalmis inimese puhul on teise eest vastutamise taga tegelikult kartus hülgamise ees, seetõttu tõmbabki teda alateadlikult vajava inimese poole – nii saab ta partneri enda külge tugevalt siduda ja tal on vähem riski maha jäetud saada.\nAndrew Barnesi sõnade järgi ei esine hõimurahvastel kirjeldatud suhtemustrit, mistõttu ta on järeldanud, et mittetoimivat suhtedünaamikat õhutavad mitmed lääne kultuuris levinud stereotüübid, mis levivad näiteks filmide ja raamatute kaudu. Nendes lugudes rõhutatakse atraktiivseina just kättesaamatuid mehi ja päästmist vajavaid naisi.\nJust sel põhjusel on välja arenenud suundumus, et naised on enamasti vajavad inimtüübid ja mehed abivalmid (kuigi võib esineda ka vastupidist). Naised kipuvad seega panema sageli vastutuse oma heaolu eest meeste õlgadele, samas olles ise võlutud just emotsionaalselt kättesaamatutest vastassoo esindejatest. Meestele omakorda on õpetatud hoolitsema naiste eest ja kõike "korda tegema", mistõttu mehed armuvad sageli naistesse, kes on abivajavad.\nVanem-laps suhtemustrist välja kasvamine\nLapsena täidavad vanemad meie soove ja on meie heaolu eest vastutavad. Laps-vanema baasstruktuuri jätkamine ongi hülgamis-sidumis dünaamika käivitumise peamisi alustalasid, sest täiskasvanuna kannavad paljud lapsepõlvest tuntud käitumismustri üle oma paarissuhtele ja käituvad nagu peaks partner nende heaolu eest vastutama (või siis vastupidi nemad peavad teise eest vastutama).\nSeega tuleks endale teadvustada võimalikku laps-vanem suhtemustris olemist ja saada täiskasvanuks: me peaksime ise täitma enda vajadusi ja oleme endale nö lapsevanema eest, arvab Andrew Barnes.\nHülgamis-sidumis mustri lõpetamine\nKahjustava dünaamika lõpetamiseks tuleks vajaval inimesel võtta vastutus oma emotsionaalse käekäigu eest, muutuda iseseisvaks ja lõpetada partnerilt igasuguste tegevuste eeldamine. Selle asemel tuleks vajaval inimesel oma raskete emotsioonide esile kerkides, nagu hülgamishirm, suhtuda iseendasse armastavalt ja õppida hoolitsema neil hetkedel enda eest kaastundlikult (nagu lapsevanem hoolitseb oma lapse eest).\nAbivalmis inimesel tuleks aga õppida end siiralt avama ja rääkida ausalt partnerile oma tõelistest vajadustest kartmata, et need emotsioonid teisele meelehärmi võiksid pakkuda. "Paarissuhted näitavad kõige paremini ära selle, mis meis ei ole armastavat ja mis vajab tervendamist, seetõttu on suhted hea võimalus kasvada ja areneda, isegi kui nad järgivad hülgamis-sidumis dünaamikat," arvab Andrew Barnes.\nIdeaalis võiks siiski suhtesse astuda ootusteta teise inimese suhtes, lihtsalt selleks, et olles armastusest ja rõõmust täidetud, soovime juba olemasolevat küllust jagada ka kaaslasega. Sellistel alustel on kergem luua suhet, kus armastus pole mitte partnerilt millegi vajamine, vaid ühine seiklus, kus kaks emotsionaalselt iseseisvat inimest teineteist vastastikku toetavad.\nAndrew Barnes sügis 2013\nAndrew Barnesi märtsikuu loengud ja kursused\nInfo kursuste koha leiad: www.tantratee.ee\nNB! Kuula Andrew Barnesi intervjuud R2 saates "Hallo, Kosmos!"\n10. märts 19:46 Raimo kirjutas:\nJummala õige tähelepanek. Olen ise juba pikemat aega sama meelt,et naispoole esindajatest praktiliselt keegi pole läbi avatud suhtluse tekitanud tunnet,et vot see on ootustevaba naine,kellega oleks tore lõimuda. Tarbimisühiskonnast paraku üsna võimatu leida. Mehed aga võistlevad omavahel,kes võimekam panustaja või suurem luuser.\n09. juuli 15:54 Anonüümne kirjutas:\nMulle meeldis seda artiklit lugeda, sest ma tundsin enda rolli selles ära. Selleks oli vaja ausust enda vastu ja selle tunde lubamist, mis ennast sel hetkel väljendas. Kui tähelepanu kandus puhtalt tundele, siis oli lihtne märgata mõtteid ja need ei teinud enam haiget. Samal ajal sai emotsioon vabaneda piltidest ja sõnadest, mis justkui selle tunde esile tõid ning see tunne transformeerus tühjusesse. Järele jäi puhas energia :).\n09. juuli 15:59 Anonüümne kirjutas:\nVeel meeldis mulle märgata selle videos esinevate inimeste kehakeelt. Kui sõnad moodustavad 10% suhtlusest, siis kehakeel umbes 60% ja hääle variatsioonid 30% suhtlusest. Kuidas mõlemad pooled on võtnud mugava asendi ja sõltuvalt inimesest ei saa kohe öelda, mida üks või teine poos tähendab. Filmi edasi vaadates saavad nii mõnedki küsimused vastuse... Väga põnev ;)\n10. juuli 10:48 Anonüümne kirjutas:\nÜks huvitav fakt, mis mulle selles artiklis meeldis, olid tunded. Tavaliselt me räägime inimestest, kes meile mingeid tundeid põhjustavad või meile räägitakse, mis tunded me ise teistele tekitame. Mõlemal juhul on vajalik enesega aus olemine ja oma tunneteprotsessi avatud olemine.\nOlen lugenud mitmeid psühholoogide poolt kirjutatud artikleid, kus käitletakse kahte inimest ja nende vahelist suhet. Kummaline on aga see, et kogu artikli jooksul ei viidata kordagi enda olemusele. Meid on õpetatud maast madalast, et mina olen üks eraldi olev inimene koos omade huvide, soovide ja vajadustega ja teine inimene on samuti. Meie suhte toimimiseks on vaja leida kompromisse, kuulata ennast ja teist inimest ning arvestada enda ja teise inimese tunnetega. Sõnad teevad haiget, kui neid lihtsalt loppida jne... Kõikide nende artiklite nõuandeid on võimatu elus toimima saada kui inimene pole ära näinud ja kogenud oma enese tegelikku olemust.\nSpirituaalsed õpetajad on kõik ühel või teisel viisil viidanud, et eraldi olevat isikut ei ole olemas. Sellest on saanud omamoodi mantra, kuid tavalise inimeseni see ei jõua. Mismoodi mind siis olemas ei ole? Tegelikult on ta olemas küll, kuid ta ei ole inimesena eraldi kõigest sellest, mida ta näeb, kuulab, maitseb, nuusutab, puudutab, mõtleb ja tunneb. Ometi ei ole ta otseselt see inimene, keda ta usub end olevat, vaid see "inimene" on tema mõtete, tunnete ja meelte kombineeritud kogemus. Teisisõnu on see uskumus, et siin on üks eraldiolev inimene ehk mina ja tänu sellele uskumusele on tekkinud ka projektsioon väljapoole. See seal on eraldi olev teine (inimene). Niisugune vaatega on konfliktid ühel või teisel viisil vältimatud. Täpsemalt, kõik ümberringi ühel või teisel viisil viitab sellele uskumusele "eraldi olev mina" ja ühel hetkel tuleb enda vastu aus olla ja tunnistada, et kui ma niisuguse uskumusega samal viisil edasi elada ei saa, mis siin siis tegelikult toimub?\nKõige lihtsam minu jaoks oli tunnistada oma tundeid, eriti neid valulikke ja olla neile avatud. See tähendab, et oma keha tuleb kuulama hakata ja kui sinna ilmub ebameeldiv tunne, siis tuleb piltidele ja sõnadele, mis selle tekitasid, otsa vaadata, neil minna lasta ja tähelepanu uuesti tundele tuua. Kui need pildid ja sõnad ilmuvad uuesti siis tuleb neid märgata ja lubada neil rahuneda, sest sa oled juba tundele avatud ja sa saad tegeleda ühe asjaga korraga. Lubades piltidel ja sõnadel (ehk mõtetel) rahuneda ehk minna, tule tagasi tunde või emotsiooni juurde ja koge seda üleni. Kui sa tundele pilte ja sõnu ei lisa või piltide ja sõnade ilmumise korral märkad neid ja lubad neil minna tuues tähelepanu eesti tundele, siis hakkab see emotsioon rahunema. See hakkab vabanema ja leiab ise oma viisi ja tee hajuda või kaduda tühjusesse (neutraliseeruda). Järele jääb puhas energia ja see on puhas rõõm.\nSee kehtib ka positiivsete või lootustandvate tunnete puhul. Näiteks mulle tekitas mõte "valgustumisest" või "ärkamisest" lootustandva tunde ja see hoidis mind pidevalt eemal praegusest hetkest. Selle asemel, et märgata hetke ennast uskusin ma mõtet, et ühel päeval ma valgustun, saan teadlikuks või midagi niisugust. "Ärkan unest" või "saabun koju" jne... Kui ma lubasin selles tundes endal olla, siis ma märkasin neid pilte ja sõnu, mis selle tunde olid tekitanud. Täpsemalt ma mõistsin, et need pildid, sõnad ja see tunne kombineerituna oli pannud mind uskuma, et kunagi saabub õnn minu sisse. Jagades tähelepanu tundele ja lubades selle puhastuda neist piltidest ja sõnadest sain teadlikuks, et need olid vaid need pildid, sõnad ja see tunne, mitte aga "valgustumine", "ärkamine" või "meelerahu".\nAvastades uuesti oma meeled, mõtted (pildid ja sõnad) ja tunded (emotsioonid) märkasin, et ma ei leia iseennast eraldi olevana või eraldi isikuna. Siin on endiselt see keha ja kõik teised inimesed, kuid see on pigem nagu... elu valgem, värvilisem, rahulikum, vabam... ;)\nKui soovid juhendajat oma enese kogemuse sarnasel viisil avastamiseks, siis võib olla sind aitavad Scott Kiloby videode vaatamine ja kuulamine youtube keskkonnas. Võibolla ei tunne, et saad abi. Usalda oma sisetunnet ;)


Arutelu:Fašism – Vikipeedia\n"Fašism on kõige reaktsioonilisem poliitiline suund, mis püüab terrorirežiimiga maha suruda revolutsioonilist liikumist, täielikult välja juurida demokraatia ning haarata “totaalse” sõja teel teised maad enda valdusse. Fašismi kehtestamine väljendab seda, et valitsevad poliitikud ei ole võimelised säilitama oma võimu tavaliste demokraatlike vahenditega. Fašismi põhilöök on suunatud töölisparteide ja teiste vasakpoolsete organisatsioonide vastu." Just nagu "ÜK(b)P ajaloost". Ja samas venitatakse fašismi mõistet kui pyksikummi, et sinna alla toppida ka stalinism (mis siis ilmselt samuti võitleb "töölisparteide vastu"). Suurepärane näide konkreetsete mõistetega ymberkäimisest põhimõttel "iga paha sõna võib tähistada iga paha asja". --Oop 00:43, 12 Apr 2005 (UTC)\nStalinism mitte ainult ei võidelnud töölisparteide vastu, vaid ka likvideeris kõik töölisparteid (sotsialistid-revolutsionäärid, sotsiaaldemokraadid, maksimalistid, radikaalid, anarhosündikalistid jt.) ja tavaliselt ka inimesed nendesse kuulumise eest.\nTuleb eristada fašismi kui konkreetset ajaloolist nähtust (Itaalia fašismi) ja fašismi kui üldist mõistet, mida defineeritakse erinevalt. Andres 06:18, 12 Apr 2005 (UTC)\nAusalt yteldes on kogu see tekst haige. Hysteeriline sõnavara lõhnab mingi euromarksistliku sekti järele. Selle koht ei ole Vikipeedias; kes tahab, levitagu "kapitalismi yldkriisi perioodi pärast I maailmasõda" oma kodulehel. --Oop 15:49, 12 august 2005 (UTC)\njagan arvamust. Selliste kirjatükkide levik on mind ausalt öeldes vikipeediast eemale peletanud... Ei jaksa ju kõikjal lärmama hakata, kus midagi ilmselgelt mäda. --Ker 16:07, 12 august 2005 (UTC)\nSiin on endine tekst, mis on nähtavasti vähemalt osaliselt võetud mingist nõukogude allikast.\nFašism on kõige reaktsioonilisem poliitiline suund, mis püüab terrorirežiimiga maha suruda revolutsioonilist liikumist, täielikult välja juurida demokraatia ning haarata sõja teel teised maad enda valdusse. Fašismi kehtestamine väljendab seda, et valitsevad poliitikud ei ole võimelised säilitama oma võimu tavaliste demokraatlike vahenditega. Fašismi põhilöök on suunatud töölisparteide ja teiste vasakpoolsete organisatsioonide vastu.\nPoliitiline liikumine fašistliku diktatuuri kehtestamiseks tekkis pärast I maailmasõda, kapitalismi üldkriisi perioodil, mil revolutsioonilaine ei võimaldanud mõnel parlamentaarsele süsteemile tugineval demokraatlikul valitsusel toime tulla ühiskonda lõhestavate vastuolude reguleerimisega. Diktatuuriga loodeti likvideerida revolutsiooniline liikumine, konkurendid ja igasugune opositsioon ning rakendada kogu ühiskond valitseva rühmituse teenistusse. Teatud tingimustes (Saksamaal 1930. aastate lõpul) saavutas fašism rahva enamiku poolehoiu. Fašismi võimuletulekut soodustas peaaegu kõikjal töölisliikumise kriis (töölisklassi lõhestatus, stalinistide demagoogiline reeturlik poliitika, dogmatism); seevastu tööliste ja demokraatlike jõudude ühine tegevus (näiteks Rahvarinne Prantsusmaal 1936) võimaldas fašismi edukalt tõrjuda. Ideoloogias on fašism äärmine šovinism + antisemitism. Fašismil ei ole terviklikku maailmavaadet; selle ideoloogia sageli vastandlikud elemendid on laenatud natsionalistlikest sotsiaalse solidaarsuse õpetustest ja demokraatia- ning anarhismivastastest eliiditeooriatest (Vilfredo Pareto). Nende elementide ühendamisega loodi ühiskonna elu mütologiseeritud käsitus, mis tugines müüdile oma rahvuse ajaloolisest missioonist ja üleolekust ning vaenlasest kui kõige negatiivse põhjusest (itaalia fašismi vaenlaseks oli “roiskunud liberalism”, natsismi vaenlaseks eelkõige juudid, keda peeti kapitalistliku plutokraatia tekkimise süüdlasteks, stalinismi vaenlasteks mõlemad). Selline ühiskonnakäsitus, millega liitus suurejooneline sotsiaalne demagoogia (kapitalismivastased loosungid, töökultus, üldise heaolu riigi idee), pidi õigustama “vaenlase” represseerimist, ühiskonna igakülgset reglementeerimist ja isiku täielikku allutamist riigivõimule ning seda kehastavale juhile (Benito Mussolini, Adolf Hitler, Francisco Franco, Jossif Stalin jt.), kelle “tahe” kehtestas eetikanormid. Eelnevast tulenesid ka fašismile iseloomulik pragmatism, põhimõtete alistamine hetke vajadustele, jõupoliitika, rahvusvahelise õiguse hülgamine.\nKohalikest oludest sõltuvalt omandas fašism eri maades erisuguse kuju. Fašistlik liikumine tekkis 1919. aastal Itaalias, kus Mussolini moodustas Fascio di Combattimento (‘Võitlusliit’). 1921 kujunes sellest Rahvuslik Fašistlik Partei. Esmakordselt kehtestatigi fašistlik kord Itaalias (1922 – 1943), seejärel Saksamaal (1933 – 1945) ja teistes maades. Saksamaal esines fašism natsionaalsotsialismi nime all. Itaalia ja Saksamaa eeskujul ja toetusel tekkisid fašistlikud organisatsioonid I ja II maailmasõja vahelisel ajal ka paljudes teistes riikides: Hispaanias Falang (tuli kindral Franco juhitud putši tulemusena võimule aastaks 1939) jt. Austrias kehtis 1934 – 1938 fašismist mõjustatud autoritaarne diktatuur, nn. klerikaalfašism. Samasugune oli Portugalis alates 1930. aastaist valitsev režiim. Fašismile iseloomulikud jooned olid omased režiimidele Ungaris 1930. aastail, Bulgaarias 1935 – 1944, Kreekas 1936 – 1939, Leedus 1926 – 1953, Lätis ja Eestis 1934 – 1953, samuti Ladina-Ameerika diktatuuridele, Jaapani militaristlikule režiimile jmt.\nFašism on rahvusvahelise reaktsiooni löögijõud. 1930. aastail hakkas kujunema fašistlike riikide blokk (antikoninterni pakt, Berliini-Rooma telg, Berliini pakt, Molotov-Ribbentropi pakt), mis taotles Maailma ümberjaotamist. Fašistlik blokk organiseeris Itaalia agressiooni Etioopia vastu 1935 – 1936, Saksamaa ja Itaalia interventsiooni Hispaaniasse 1936 – 1939, Austria liidendamise Saksamaaga (Anschluß) 1938, Tšehhoslovakkia anastamise Saksamaa poolt 1938 – 1939, Itaalia kallaletungi Albaaniale 1939, Talvesõja 1939 – 1940 ning Baltimaade okupeerimise 1940 Nõukogude Liidu poolt. Fašistlikud riigid, eelkõige hitlerlik Saksamaa, aga ka stalinlik Venemaa, vallandasid Teise maailmasõja. Saksa ja Itaalia fašistid hõivasid suurema osa Euroopast, laastasid ja kurnasid okupeeritud maid ning hävitasid ja ekspluateerisid nende elanikkonda. Pärast II maailmasõda säilis fašistlikku tüüpi režiim Hispaanias, Nõukogude Liidus ja Portugalis. Mitmel maal on parteisid, mille programmid lähtuvad fašismi eeskujust:\nAmeerika Natsistlik Partei\nItaalia Sotsiaalne Liikumine\nLeedu Natsionaalsotsialistlik Partei\nSaksamaa Natsionaaldemokraatlik Partei\nAndres 06:53, 13 august 2005 (UTC)\nFašism (itaalia keeles fascismo < ladina keeles fasces – vitsakimbud) on ühiskonna kõige reaktsioonilisemate, šovinistlikumate ning imperialistlikumate elementide avalik terroristlik diktatuur.\nAndres 06:56, 13 august 2005 (UTC)\n"Natsionaalsotsialism" on parem termin, sest "natsism" on rohkem sõimusõna.\nSõna "fašism" päritolu kohta tuleks teha eraldi lõik. Lühikese märkusega sulgudes ei saa selgitada selle päritolu. Andres 13:54, 13 august 2005 (UTC)\nMe ei saa seda liikumiste ja parteide nimekirja nimetada fašistlike liikumiste ja parteide nimekirjaks, sest on ühe või teise liikumise või partei puhul on vaidlusalune, kas tegemist on fašismiga, seda enam, et fašismil puudub vaieldamatu definitsioon. Andres 13:56, 13 august 2005 (UTC)\nTegelikult võiks artikli jagada konkreetselt kaheks osaks: esimene käsitleks ajaloolist fašismi ja mingil määral ka selle järeltulijaid, kes ennast ise fašistideks nimetavad (viidates iga asja puhul yksikartikleile, siia pole mõtet konkreetseid fakte kuhjata), teine mõiste propagandistlikku kasutust alates omaaegsest/ajaloolisest ja lõpetades senises artiklivariandis olnud räuskamisega (nt rangelt võttes ei olnud NSDAP fašistlik; jutt saksa fašistidest on juba sildivenitamine, stalinismi fašismiks nimetamine on aga puhas demagoogia). --Oop 14:21, 13 august 2005 (UTC)\nJah. Arvan, et neid liikumisi, mis end ise fašistlikuks ei nimeta, tuleks ainult mainida, teistest aga anda üldine ülevaade. On ka niisugune mõiste nagu neofašism. Aga peale propagandistliku kasutuse tuleks käsitleda ka üldse igasuguseid katseid fašismi kui üldmõistet mingite tunnuste abil määratleda. Andres 15:28, 13 august 2005 (UTC)\nAga kuidas takistada lõputut redigeerimissõda? Me ei saa asja kallale asuda ilma endist olukorda taastamata. Andres 15:30, 13 august 2005 (UTC)\nKeegi meist võtab selle asja uue versiooni kirjutamise oma taskus ette, võtab teiste ettepanekud sealsamas kuulda ja kui valmis, riputab yles. Kui uue nimega 62.65.220.37 korra ära muudab, saab kohe yle kleepida. Ja kui tal jätkub pysivust kahe-kolme korra jagu, siis mõneks ajaks lukku. Kaua see laps ikka jonnida jaksab. (Teeks hea meelega isegi, aga need yldartiklid neelavad jubedalt aega ja kirjastaja lööb mu siis maha.) --Oop 22:34, 13 august 2005 (UTC)\nArvan, et artikli kallal võib töötada siinsamas. Ülejäänu suhtes olen nõus. Andres 05:32, 14 august 2005 (UTC)\nKominterni 1934 doktriini alusel\nMis see tähendab? Andres 10. detsember 2005, kell 23.04 (UTC)\n(Kuid kuskil ei olnud sisepoliitiline terror nii julm ja ohvriterohke, kui aastatel 1917-1991 Venemaal, N Liidus jt maadel kehtinud totalitaarse korra all, kus valitses kommunistlik ainupartei-režiim.)\nTundub, et see ei puutu asjasse. Andres 10. detsember 2005, kell 23.05 (UTC)\nAlajaotuse "Olemus" kontseptsioon ei ole arusaadav. Kas esitatakse fašismi kui ajaloolise nähtuse tunnusjooned, fašismi kui teatud nähtuste tüübi (või ideaaltüübi) tunnused või mingid pealispinna alt mitte hästi väljapaistvad aspektid? Andres 16. detsember 2005, kell 09.47 (UTC)\nAndke andeks, aga kogu paregune tekst ei ole midagi muud kui sionistlik nägemus sõnast "fašism". Käsitlus on absoluutselt ebaadekvaatne! anon. 30. juuni 2006, kell 10.44 (UTC)\nAndeks anda pole midagi. Nii ongi, et see artikkel on praegu viletsas seisus ja vägagi vaieldav. Kui oskad, siis tee ise paremaks. --Lulu 30. juuni 2006, kell 10.51 (UTC)\nMõtlesin, et siin võiks teadmiseks üleval olla ka Konstantin Pätsi nägemus, raamatust Eesti riik II, Tartu 2001, lk 396, esmakordselt avaldatud Maaomavalitsuses 1933, nr. 10, lk 149–154:\nMussolini leiab, et on tarvis igale kodanikule kaitset luua riigi ülemvõimu vastu, sellepärast tuleb terve rahvas ümber organiseerida, kokku liita ja nendele õigusi anda. Fašismi mõte on seltskonna kokkuliitmine, seltskonna kasvatamine ühes võimsaks tervikuks, mitte aga seltskonna lõhkumine. --Christopher Robin 11. juuli 2006, kell 09.41 (UTC)\nTegin järgmisi muudatusi:\n1) Fashistlikuks nimetatud parteisid ja liikumisi -> fashistlike joontega parteisid ja liikumisi Loendamatuid nähtusi, kaasaarvatud Eesti Vabariiki, on aja jooksul nimetatud fashistlikuks.\n2) Võtsin ära\nFašism on tagurilik poliitiline suund, mis püüab terrorirežiimiga maha suruda vasakliikumisi, välja juurida demokraatiat ja hõivata sõjaliselt teisi maid. Fašism väljendab valitsevate poliitikute võimetust säilitada oma võimu tavaliste demokraatlike vahenditega.\nEbakohane hinnanguline sõnastus ning liigne tähelepanu just vasakpoolsetele liikumistele. Fashistlikud diktatuurid lämmatasid samade võtetega kogu opositsiooni. Kordab eelmises lõigus esitatud väiteid.\n3) Võtsin ära 1. lõigu alajaotusest "Ajalugu" peale selle esimese lause, kuna ülejäänu oli hinnanguline, vaieldav ning kitsalt marksistlikul majandusteoorial põhinev. Tegin väheolulise sõnastusliku muudatuse selle alajaotuse 2. lõigus. Võtsin ära sama alajaotuse 3. lõigu (algab lausega Fašism on rahvusvahelise reaktsiooni löögijõud) kui hinnangulise, vaieldava ning vananenud ajaloolistel teadmistel põhineva.--Kriku 21. detsember 2007, kell 21:48 (UTC)\n--- Kas neutraalsuse vaidlustamise võiks maha võtta? Viletsusest peaks piisama. --Kriku 9. veebruar 2008, kell 13:06 (UTC)\nEestis igatahes oli küll fašismile omaseid jooni: parteide asemel kutseesindused. Andres 9. veebruar 2008, kell 14:22 (UTC)\nJa seda olulist fašismi joont pole artiklis üldse mainitud. Andres 9. veebruar 2008, kell 14:23 (UTC)\nKorporatiivne ühiskonnamudel, panen sisse. Üldse võiks Eesti kohta olla eraldi alajaotus. Kas teen? Eemaldatud väites olid aga absurdsed aastaarvud. --Kriku 10. veebruar 2008, kell 11:30 (UTC)\nAastaarvud olid absurdsed, aga küllap oli mingeid fašismi tunnuseid ka Lätis või Leedus. Ma küll täpselt ei tea. Andres 10. veebruar 2008, kell 11:42 (UTC)\nLeedu oli alates 1926 vägagi fašistlik. Samuti ka Läti peale 1934.a riigipööret. Peale seda kutsuti Läti presidenti tiitliga Juht (nagu hüüti ka Mussolinit ja Hitlerit). Üldiselt oli Leedu ja ka Läti palju tugevamalt fašistlik, kui Eesti. Kuid ka Päts imetles seda ja võttis sealt eeskuju (näit. kodade süsteem).--85.253.60.97 22. juuli 2010, kell 13:16 (EEST)\nKodade idee on pärit enne 1920. aasta Eestist (siis kaotati viimased tsunftid) või äärmisel juhul mõnest Põhja-Saksamaa Esimese maailmasõja eelsest väikeriigist. Päts rääkis kodadest juba siis, kui Mussolini veel sots oli. --193.40.110.162 23. juuli 2010, kell 11:48 (EEST)\nNeed välislingid sobiksid paremini artiklisse Neofašism. Andres 19. august 2008, kell 16:16 (UTC)\nAga miks ei võiks mõiste defineerimisel võtta aluseks inglise viki? Minu arust on meie artikli praegune sõnastus liiga hägune.--Rünno 27. oktoober 2009, kell 17:16 (UTC)\nJah, praegune sõnastus pole üldse hea. Arvan, et eeskujuks võiks võtta pigem hispaania viki. Andres 27. oktoober 2009, kell 22:48 (UTC)\nKelle koostatud need esimese välislingi 14 punkti on? --Epp 12. aprill 2010, kell 02:24 (EEST)\nSolženitsõni tsitaat on ilma kontekstita ega sobi sellesse kohta. Andres (arutelu) 2. märts 2016, kell 09:59 (EET)\nMe teame juba, et "fašistid" on Viiekümne Kaheksanda hüüdnimi, mille terased krimkad on käiku lasknud ja ülemused palavalt heaks kiitnud: kunai oli kena nimi "kaerrid", kuid see jäi soiku, aga häbimärk peab tabav olema.\n↑ Aleksandr Solženitsõn, Gulagi arhipelaag, III–IV. Tallinn, Eesti Raamat, 1990, lk. 124–125.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Fašism&oldid=4381938"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:20, 2. märts 2016.


Tallinnas näeb maailma naiste judoparemikku - Äripäev\nTallinnas näeb maailma naiste judoparemikku\nMikk Jürjens 17. märts 2006, 00:00\nLaupäeval ja pühapäeval toimub Tallinnas Saku suurhallis maailmakarikaetapp judos, võistlustulle astuvad sedapuhku naised.\nEsmakordselt 2003. aastal Eestisse jõudnud maailmakarikaturnee on sel korral tegemas siin oma neljandat ringi ja toob kokku ligi 150 sportlast 21 riigist. Tallinna on tulemas võistlejaid nii Saksamaalt, Poolast, Suurbritanniast, Kanadast, Iisraelist, USAst kui ka mujalt, viimasel hetkel lisandunud Kreeka on väljas kolme sportlasega. Tuntumatest nimedest võistlevat tatamil olümpiamängude pronks Annet Böhm ja kahekordne Euroopa juuniorite meister Ana Cacvola.\nEestit esindab Saku suurhallis üheksa sportlast, vigastuse tõttu peab eemale jääma tulevikulootus Kersti Laar.\n"Tänavune hooaeg on rahvusvahelisel tasemel vaheaasta," ütleb turniiri üks peakorraldajaid, spordiklubi Condor tegevjuht Tavi Maastik. "See tähendab, et pole ei olümpiamängudele ega maailmameistrivõistlustele kvalifikatseerumisi."\nMaastiku sõnul tähendab see küll turniiride nõrgemat taset, kuid parandab ühtlasi noorte Eesti sportlaste väljavaateid ja annab väärt kogemusi.\n"Lootused selleks nädalavahetuseks on kõrgel," märgib Maastik.\n"Vaheaasta tõttu avaneb suurepärane võimalus noortematele, näiteks meie oma Julia Bežkole ja Katre Tekkelile, kellelt ootame tõeliselt suuri tegusid alles paari aasta pärast."\nMaastiku sõnul on kogemus seda hinnalisem, et noored eestlased ei ole just tihti piiri taha võistlema saanud.\nLastele on avatud oma judomaa. Võistluse korraldavad spordiklubi Condor, Eesti Judoliit ja Euroopa Judoliit.


AUTORENT - Carestonia\nTel +372 5030222\nENG- CAR RENTAL\nPYC- ПPOKAТ АВТО\nKas otsite planeeritud sõitudeks asendusautot?\nMe pakume soodsate hindadega ning laia valikut rendiautosid. Siin lehel saate tutvuda meie rendiautode, väikebusside ja kaubikute valikuga, väljastamise ja tagastamise võimalustega ning ka kõigi muude rentimisega kaasnevate lisavõimalustega.\nKas kaalute, millist rendifirmat usaldada?\nPakume autorendilahendusi, milles on ühendatud mugavus ja ka kiire teenindus. Renditingimused on kliendisõbralikud ja rendiautode valik on firmas selline, mis rahuldaks võimalikult erinevaid soove ja vajadusi. Soovime olla alati Teile parim rendipartner.\nMillist tüüpi autode vahel valida?\nCarEstonia laiast rendivalikust saab valida nii väiksemaid ja ökonoomsemaid sõiduautosid ja perele sobivaid universaalautosid, kui ka esindusautosid.\nPalun valige, kas teile sobib rohkem manuaalkäigukastiga või automaatkastiga mudelid või peate lugu hoopis just püsikiiruse hoidjast.\nMeie sõidukid on varustatud konditsioneeridega ja on suitsuvabad, alati puhtad ja hooldatud.\nMilliseid lisamugavusi pakume?\nKui plaanite sõite lastega, tuleks turvalisuse huvides kindlasti jälgida, et lapsed istuksid ettenähtud kõrgusel ja et kinnitused oleksid turvalised. Pakume selliste sõitude jaoks tellida laspsele kas turvahäll, turvaiste või turvatool. Vastavalt Teie lapse suurusele.\nPakutavate lisavarustuste hulka kuuluvad GPS navigatsiooni seadmed, katuse reelingud ja katuseboksid näiteks suusapuhkuseks.\nKas plaanite reisi suurema sõpruskonnaga?\nKui teil seisab ees pikem reis mööda Euroopat, siis on kasulik valida ökonoomsem diiselauto.\nSuurema seltskonnaga reisimiseks on mugavaks lahenduseks rentida meie valikust 1+8 kohaline väikebuss, milleks on Opel Vivaro ja Renault Trafic bussid.\nCarEstonia meeskond teeb kõik endast oleneva, et leida igale kliendile just sobivaim lahendus.\nKaup vajab vedamist.\nKauba transportimiseks on valikus Ford Transit ja Renault Trafic kaubikud, mis on varustatud ka haagise konksudega.\nKõiki tarbesõidukeid saab samuti tellida koos juhiga.\nSoov on jätta auto endale sobivas paigas.\nVõimaldame rendiautode väljastamist ja ka tagastamist erinevates sihtpunktides. Näiteks lennu- ja bussijaamas, sadamas, hotellides ja kokkuleppel ka mujal. Kui rentnikule sobib paremini ekstra asukoht siis küsige palun selleks pakkumist.\nSamuti pakume me lisateenusena sõiduki äratoomist võimalust teistest riikidest või linnadest. Taolisel juhul vali teenus Ühesuuna rent.\nKui Teil pole endal aga sootuks soov ise autot juhtida, vali teenus Juhiga autorent. Olgu siis põhjuseks võõra linna mittetundmine või lihtsalt vajadus püsida ka peale sõitu puhanum.\nLoetletud teenuseid saate tellida pea kogu Euroopa piires. Hinnale lisanduvad vajalikud laevaülesõidu- või maksuliste teede tasud.\nMeie motoks on lisaks paindlikele renditingimustele, et meie partneritel kulgeks kogu rentimise protsess mugavalt ja muretult. Me väärtustame Teie aega.\nMeeldivaid sõiduelamusi ja kohtumiseni!\n– Autorent –\n•Väikebussi rent •Kaubiku rent\nKaarli pst 9, Tallinn, Estonia\n+372 5030 222\nAutorent – Est\n• Juhiga rent\n• Ühesuuna rent\nCar Rental – Eng\nAutovuokraamo – Fin\nПрокат-авто – Pyc\nRehvivahetus & müük\nTyre service & sales\nRengaiden myynti & työt\nKAUBIKUD & VÄIKEBUSSID\nCAR RENTAL | Tel: +372 503 0222 | rent[ät]carestonia.eu | CAR ESTONIA ©


pakike hiinast- midagi meestele, lastele ja naistele! – Jane blogi\nMääratlemata 10. sept. 2015 by Jane Almers\npakike hiinast- midagi meestele, lastele ja naistele!\nLeheküljega CNdirect (LINK) olen ma korra varasemaltki koostööd teinud, kus ma sain mõlemale pojale armsad ning suvised komplektid ja endale siidise hommikumantli. Selle postituse leiate siit (LINK).\nEelmisel korral ootasin oma pakki umbes kuu aega, nüüd peaaegu kaks kuud. Ma ei tea, kas see olenes sellest, et eelmisel pakil oli jälgimiskood, aga sellel mitte.\nIstusime täna Lasnamäe Centrumis mehega ja mõtlesime, et ei tea millal see pakike saabub, kui just siis mu telefonile sõnum tuli, et pakk ootab mind Lasnamäe Centrumi postkontoris. Kohe alguses ei tulnudki meelde, mis mind seal täpsemalt ootab, sest olin juba peas mõlgutanud mõtet, et ilmselt seda ei tulegi.\nAga tuli ja sisuga olen üpris rahul. Või noh, mis mina, suurem uudistamine oli lastel ja mehel, sest enamus asjad võtsin neile. Ma ei mäletanudki, et endale oleksin võtnud midagi, kuid siiski.\nMehele valisin sellise käekella (LINK). Või tegelt valis ta endale selle ise, seega on ta väga rahul. Kummist rihm olevat palju mugavam, kui riidest või metallist. Ja noo, pea 3eurtsi? Jumala hea hind ju.\nJärgmiseks olin ma lastele valinud sellise vahva puslemati (LINK), mille üle lapsed väga rõõmsad on ning nüüdseks juba terve õhtu selle kallal uudistanud on. Huvitamaks teeb mati see, et neid numbreid saab mati seest välja võtta ja tagasi panna. Lastele natuke nuputamist ning omamoodi arendamist\nMees sai endale veel ühe pusa, millel puudub link, sest toode pole enam saadaval, aga muidu pidavat mugav ja täpselt sobiv suurus olema. Pusa pole väga paksust materjalist, pigem selline õhuke.\nJa lõpuks siis üks kleidike mulle (LINK). Ega ta kleidikesena just ei hiilga, aga pluusina kärab kah.\nTere üllatab lapsepõlve lemmikmaitsetega!\n3 thoughts on “pakike hiinast- midagi meestele, lastele ja naistele!”\n10. sept. 2015, 02:03\nhahah, see küll jah väga kleidi suurud vist ei ole 😀\n10. sept. 2015, 03:17\nVau! Kui see on kleit, siis ma söön oma mütsi ära:D\n10. sept. 2015, 03:54\nparem otsi oma müts välja 😀


Käsipallileegion: Jaanimaal uus klubi, Toomil uus peatreener > Eesti Käsipalliliit\nneljapäev 17.01.2019 kell:04:16\nKäsipallileegion: Jaanimaal uus klubi, Toomil uus peatreener\nVaikselt hakkavad erinevad välismaised käsipalliliigad talvepausi järel koguma uut hoogu. Suuremad sarjad on veel ootel kuniks Horvaatias lõpeb EM-finaalturniir, aga mitmed välisklubides pallivad eestlased on juba platsile naasnud. Mõned suisa uues klubis, teised uue juhendaja käe all.\nViimaste nädalate suurim uudis on kahtlemata Eesti parima meeskäsipalluri Dener Jaanimaa klubivahetus. MT Melsungenis mänguajata jäänud paremsisemine siirdus Bundesligas ellujäämise nimel võitleva TuS N-Lübbecke ridadesse. Senise hooaja jooksul on meeskond kogunud vaid kaheksa punkti ning edestab minimaalse eduga kahte väljalangemistsoonis olevat konkurenti.\nPatrail ja Jaanimaa sõprusmängudes resultatiivsed\nTäisnimega TuS Nettelstadt-Lübbecke on pika ajalooga klubi, kes 1981. aastal triumfeeris nii Saksamaa kui ka Euroopa karikavõitjate karikasarjas. Mullu võideti 2. Bundesliga ja tõusti aastase pausi järel kõrgemasse seltskonda tagasi. Lihtne pole käimasolev hooaeg olnud, sest esimesest 14-st mängust ei saadud ühtegi võitu ja vaid kolm viiki. Hiljem lisandus saldosse siiski ka kaks võitu.\nLaupäeval tõestas Jaanimaa kohe oma väärtust, kui värske tööandja alistas sõprusmängus Jürgen Rooba endise koduklubi HSG Nordhorn-Lingeni 30:29 ning eestlane viskas meeskonna parimana seitse väravat. Bundesliga-hooaeg jätkub 8. veebruaril, kuid enne seda toimub veel Tähtede Mäng, kus osaleb ka Jaanimaa.\nSõprusmänge peab ka meie teise Bundesliga-mehe, Mait Patraili koduklubi TSV Hannover-Burgdorf. Viimati oldi kodusaalis üle Hildesheimi Eintrachtist 29:25 ning Patraili arvele kirjutati neli väravat. Enne liigamängude algust ootab hannoverlasi ees veel kohtumine Meistrite liigas palliva Ukraina klubiga Zaporožje HC Motor.\nKarl Toom: üheksast viskest kaheksa läks sisse ja üks latti\nSaksamaa 2. Bundesliga on samuti pausil, kuid kolmandas liigas käivad mängud juba täie hooga. Karl Toom ja TV 1893 Neuhausen vahetasid talvepausil peatreenerit, kuid uue juhendaja Siniša Mitranici käe all kaotati esmalt 24:31 (12:13) VfL Pfullingenile ja pühapäeval 30:34 (12:18) HC Oppenweiler/Backnangile.\nToom jäi avamängus nullile, ent tegi teises kohtumises võimsa etteaste, eriti just teisel poolajal kui tosina minuti jooksul hooaja isiklikku rekordit tähistavad kaheksa väravat viskas. Edulugu lõppes aga kiirelt kui kohtunikud eestlase platsilt eemaldasid. "Kaheldav punane – kaitses läks käsi kogemata vastu vastase nägu. Pigem antakse sellise eest kaks minutit," arvas Toom.\n"Aga muidu sain avapoolaja lõpus peale ja mängisin vahetuseta kuni punaseni. Üheksast pealeviskest läksid kaheksa sisse ja üks veel latti," kirjeldas Toom oma tegemisi. "Mitranic on minu jaoks siin klubis juba kuues treener, aga tundub asjalik. Ainus asi, et mängime 3-2-1 kaitset, mida ma pole kunagi proovinud, nii läheb kohanemisega natuke aega."\nArmi Pärt ja Schwerini Mecklenburger Stiere alustasid aastat 30:26 võiduga endisaegade Saksa DV ja Euroopagi tippklubi Rostocki HC Empor üle, kuid kaotasid nädal hiljem napilt 31:32 TSV Altenholzile. Väravaid läks Eesti koondise joonemängijale neis mängudes kirja vastavalt neli ja üks. Stiere asub 3. liiga põhjatsoonis hetkel 19 punktiga neljandal kohal.\nAlina Molkova läheneb sajale liigaväravale\nSoome meistriliigas viskas Valdar Noodla ühe värava kui tema teisel kohal asuv Helsingi Dicken sai suureskoorilise 33:19 võidu Vantaa Atlase üle. Nelja eestlast ühendav Siuntio IF kaotas tabeli keskosa vahetule konkurendile Helsingi IFK-le 23:30. Ott Varik tabas kuus ja Sten Maasalu kolm korda, Taavi Tibar jäi nullile ning Ardo Puna taastub endiselt meniskioperatsioonist.\nPausilt naases ka Rootsi esiliiga, kus Amo HK ridades jätkab Jürgen Rooba. Pühapäeval jäi Amo HK võõrsil alla Skånela IF-ile tulemusega 28:32. Eesti koondise paremäär viskas kaotajate parimana üheksa väravat. Amo on hetkel 16 silmaga 7. tabeliastmel, kuid enamikest konkurentidest kaks mängu vähem pidanuna.\nIslandi naiste esiliigas jätkab võimsas hoos Alina Molkova, kes viimases kahes kohtumises viskas vastavalt 12 ja 11 väravat. Tema klubi Reykjaviki Vikingur sai võidu ja kaotuse ning on tabelis hetkel viies, liidrist kuus silma maas. Molkova on seni üheksa kohtumisega kirja saanud 94 tabamust!\nPildil: Dener Jaanimaa kirjutas alla 3,5-aastasele lepingule TuS N-Lübbeckega. (Foto: TuS N-Lübbecke).


2017 | Eesti Discgolfi Liit\nPosted on 22.12.2017 by Rein Rotmeister\nLugupeetud discgolfi sõbrad! Meil on hea meel teatada, et Spordi-tehniline komisjon on valmis saanud 2018 aasta EDGL-i poolt korraldatavate võistluste kalendri. Kalendris on sarnaselt käesolevale aastale 6 EDGL-i karikaetappi ja 5 tiitlivõistlust. Esimest korda oleme jõudnud oma võistluste korraldamisega Saaremaale,…\nPosted on 17.11.2017 by Rein Rotmeister\nEile, 16.11.17 kinnitas EDGL-i juhatus 2018 Eesti Talviste Meistrivõistluste raja. Lõppvalikusse jäid Kõrvemaa Prodigy discgolfi rada ja Jõekääru discgolfi park. Hääletus STK-s oli väga pingeline ning häältega 4 : 3 jäi sedakorda peale 2017 aasta Talviste Meistrivõistluste võõrustaja Jõekääru discgolfi…\nPosted on 16.11.2017 by Rein Rotmeister\nAnname teada, et EDGL-i juhatus on kinnitanud uue Spordi-tehnilise komisjoni koosseisu. Vastavalt juhatuse otsusele ja STK juhi Ergo Leibak eestvedamisel on nüüd komisjon 7 liikmeline. Komisjoni uuteks liikmeteks on meie naiste esinumber Kristin Tattar, teada-tuntud amatöörajakirjanik (pro tasemega muidugi) Anthony…\nKlubide Meistrivõistluste parimad on selgunud.\nPosted on 09.10.2017 by Rainer Lipand\n02-03. september toimusid Paunküla discgolfi rajal Eesti klubide Meistrivõistlused 2017. Võistlusele oli kokku registreerinud 25 võistkonda üle Eesti. Kokku 13 klubi üle Eesti. Klubid mängisid kokku 3 ringi. Laupäeval näitasid ülivõimast üleolekut Saue DG I võistkond (koosseisus Hannes Allikvee, Olari…\nEsimesed Eesti Harrastajate Meistrid on selgunud.\nPosted on 10.08.2017 by Rainer Lipand\nJuulikuu viimastel päevadel peeti Keila Discgolfi Pargis esimesed ametlikud EDGLi poolt korraldatud Eesti Harrastajate Meistrivõistlused. Mängiti laupäeval kaks ringi lihtsamal 24 korviga rajal ja viimane ring pühapäeval oli pikemal 18 korviga rajal, mis pani võistlejate oskused korralikult…\nPosted in EDGL, Uncategorized\nEesti Harrastajate Meistrivõistlused 2017\nPosted on 17.07.2017 by Rainer Lipand\nSellel aastal annab EDGL esimest korda ka välja meistritiitlid amatöörklassidele. Ameerikas peetakse nii kohalikke kui ka maailma meistrivõistlusi amatööridele ja meie harrastajaskond on praeguseks piisavalt suur, et parimaid tunnustada. Sel aastal toimuvad võistlused Keila Discgolf Pargis 29-30.juulil. Osalema oodatakse 192…\n2017 Karikavõistluste Statuut\nPosted on 20.02.2017 by Rainer Lipand\nEDGL karikasarja juhend 2017\nMärt Käärma nädal!\nPosted on 07.02.2017 by Rainer Lipand\nHead sõbrad, klubid, nädalamängude korraldajad ja kõik vabatahtlikud! Eesti Discgolfi Liit kuulutab järgmise nädala ( 13.02. kuni 19.02. ) Märt Käärma nädalaks! Kutsume üles nädalamängude osavõtutasud teha vabatahtlikeks ja kanda kogutud summad Märdi pere toetuseks! Kogutud summad saab kanda…\nEDGL Karikasari 2020 on jõudnud poole peale 25.07.2020


5. juuli kell 3:00\nÄrimees Oliver Kruuda omanduses olnud ASi Luterma võlausaldajate esimene koosolek. Luterma pankrotihaldur oli Veli Kraavi (paremal).Foto: Andres Haabu\nPankrotihaldur Veli Kraavi viis talle usaldatud pankrotipesadest sadu tuhandeid eurosid oma eraettevõtte arvele, kust liigutas raha edasi isiklikule kontole või võttis välja sularahas, samuti tasus väidetavaid laene.\nVähemalt nii selgub tema advokaadibüroo Kraavi & Partnerid ajutise pankrotihalduri aruandest. „Ülekanded näitavad, et Veli Kraavi on pankrotis äriühingute raha omastanud koheselt peale pankrotis äriühingult ülekande tegemist,“ seisab karm hinnang aruandes, mille tegi vandeadvokaat Indrek Naur, kes mõnikord tegeleb ka pankrotiasjadega.\nKRAAVI & PARTNERID OÜ\nToome need asjad valguse kätte. Detailideni\nKui ettevõtete sündi ja kasvu saadab tähesära, siis nurjunud äri lõppvaatuses mattub sageli hämarusse ka see, mis peaks avalikkuse huvides läbi räägitud olema. Pankrotihaldur Veli Kraavi suhtes tõstatatud kahtlustused viivad meid veel ühte pimedasse nurka, kirjutab Äripäev juhtkirjas.


Leslie Da Bass tahab olla loominguliselt vaba! | YU Talent Media\nLeslie Da Bass tahab olla loominguliselt vaba!\nby Marika Juusu | jaan. 7, 2016 | Kultuur | 0 comments\n“Muusika täidab mingit suuremat vajadust minu elus. Muusika on nagu igiliikur, mis viib mind edasi. Ma olen sõltumatu, tahan olla loominguliselt täiesti vaba, teha siis, kui meeldib, sest siis tuleb kõik hästi välja” – Leslie Da Bass\n2014. aasta Eesti Muusikaauhindade galakontserdil pärjati Leslie Laasner, esinejanimega Leslie Da Bass, Aasta meesartisti ja Aasta elektroonikaalbumi tiitlitega. Tunnustus andis mehele sellise laengu, et auhinda vastu võttes teatas ta mikrofoni, et läheb nüüd koju ja hakkab kohe uut plaati tegema. Läkski. Kolme-nelja kuu pärast sai valmis uue plaadi esialgne materjal. Asine ja rangelt raamitud albuminimi “Direktor” tuli alles tükk aega hiljem. Lesliele ei meeldi igal aastal uue albumiga välja tulla. Pigem eelistab ta anda aastas paar-kolm kontserti ning nende vahepeale ära kaduda. Seega jättis Da Bass plaadi sahtlisse seisma ning hakkas vahepeal hoopis maailma.\nKuigi Leslie on kunsti õppinud koguni kümme aastat, on mees maalimisega justnagu bändi tegemise algusfaasis, kus tuleb alles oma demosid laiali saata. “Loen arvustusi ja need lähevad mulle praegu väga korda. Esimene kollektsioon põhines maastikumaalidel. Uues seerias, mille kallal praegu töötan, moodustavad tuumaks portreed. Usun, et saan kollektsiooni kevadeks valmis,” räägib Leslie.\nMuusika ja kunst on Leslie jaoks nii õhuline, et ta ei taha loomingulisest tegevusest sõltuda. “Töötan igapäevaselt oma reklaamiagentuuris eesmärgil, et oleks võimalus osta pille ja anda ise plaate välja. Ma olen sõltumatu. Ma ei taha luua selleks, et hiljem piletirahast või müüdud maalist igapäevaseid arveid maksta või leib lauale tuua. Tahan teha siis, kui meeldib, sest siis tuleb kõik hästi välja,” räägib Leslie. Nii tegelebki meees oma hobidega päeva lõpus, mil tal loominguliselt veel nii mõndagi endast anda on. Kunsti ja muusika kõrval on Leslie suur motoentusiast. Motohuvi on Leslie´l juba lapsest saati veres. Restaureerimine, masinate otsimine ja nendega tegelemine pakub talle suurt naudingut. Leslie jaoks on taolise elustiili näol tegemist mõnusa komboga. “Inimesed imestavad, et kuidas ma leian selle kõige jaoks aega, aga ma arvan, et see on inimtüübis kinni. Üks täiendab teist,” ütleb Leslie ning lisab, et isegi siis, kui saabub see kuldaväärt hetk, mil saab lihtsalt diivanil istuda, hakkab jalg üsna pea tõmblema.\nKui on sisemine põlemine ning karjuv vajadus luua, siis selleks tegevuseks lihtsalt peab võimaluse leidma\nVarasemad albumid salvestas Leslie kõik pärast südaööd, ajal kui ülejäänud pererahvas magas. “See oli kõige rahulikum aeg, et salvestada muusikat ja teha omi asju. Nüüd olen aga niipalju vanemaks jäänud, et neli tundi ööund jääb väheseks ning mõjub ka tervisele. Kui on sisemine põlemine ning karjuv vajadus luua, siis selleks tegevuseks lihtsat peab võimaluse leidma. Olen hakanud hommikuti ja nädalavahetustel leidma loomingulise eneseväljendamise jaoks hetki. Kui sätin köögis näiteks koogi ahju, siis leian vahepeal pool tunnikest, et istuda arvuti taha. Muru niites töötab niiduki mootoriga samal ajal ka aju ning pärast võtan jälle paarkümmend minutit, et salvestada väike loojupp ära,” räägib Leslie ning lisab, et taoline moodus end loominguliselt välja elada nõuab harjumist, järjepidevust ning teatud elustiili. “Mul on vajadus end loominguliselt välja elada. Kui ma seda teha ei saa, siis… loe edasi ajakirjast. YU Magazine talvenumbri leiad üle Eesti erinevatest kauplustest, mille nimekirja näed SIIN Ajakirja saad tellida endale koju postkasti, kui vormistad tellimuse SIIN\nOsale kindlasti ka Leslie Da Bass plaadimängus ning võida endale tema viimane ülivinge album ja YU Magazine talvenumber!


Möödunud ööpäeval registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 154 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 3 vägistamist, 1 röövimine ja 109 varavastast kuritegu. Viimaste seas oli 57 vargust (eluruumidest 7 ja sõidukitest 11). Juhtus 4 vigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada 4 inimest. Tabati 9 alkoholi- ja 2 narkojoobes sõidukijuhti. Registreeriti 5 narkosüütegu ja 356 väärtegu. Samuti registreeriti 2 ebaseaduslikult riigis viibinud välismaalast ja 4 piirirežiimi rikkumist.\n28. märtsil kella 1 ajal sai politsei teate, et Pae tänaval löödi korteris 59-aastast meest.\n27. märtsil sai politsei teate, et Tallinnas kaduma läinud pangakaardilt on välja võetud ligi 1030 eurot.\n27. märtsil sai politsei teate, et Logi tänaval varastati sõidukist erinevaid esemeid. Kahju on ligi 1060 eurot.\n27. märtsil sai politsei teate, et Viru tänaval varastati asutusest tööriistu. Kahju on kokku ligi 2810 eurot.\n28. märtsil kella 1 ajal sai politsei teate, et Paldiski linnas löödi 26-aastast naist.\n27. märtsil sai politsei teate, et Haabneeme alevikus varastati eramust tööriistu. Kahju on 1290 eurot.\n20. märtsil tungiti Pajusi vallas Lahevere külas sisse talumajja ja selle kõrvalhoonesse. Kõrvalhoonest varastati nelja elektrimootori vaskmähised. Kahju on 840 eurot.\n27. märtsil kella 16 paiku teatati politseile, et Tartus Ringteel asuvas kaubanduskeskuses peeti kinni spordikauplusest riideesemeid varastada püüdnud 20-aastane mees. Politsei pidas mehe kuriteos kahtlustatavana kinni ning toimetas ta arestimajja.\n26. märtsi lõuna paiku varastati Tartus F. R. Kreutzwaldi tänaval asuva õppehoone rattahoidlast lukustatud musta-punasekirju jalgratas Trek Marlin. Vargusega tekitatud kahju on 760 eurot.\n28. märtsil öösel peatasid politseinikud Tartu linnas Ringtee tänaval kontrolliks sõiduauto Volkswagen Passati. Juhi kontrollimisel esitas sõidukiroolis olnud 20-aastane juhtimisõiguseta mees politseinikele algul teise isiku juhiloa. Politsei kõrvaldas mehe juhtimiselt.\n22. märtsil avastas politsei Valgas Raja tänaval asuva automaattankla makseterminalil pangakaartide kopeerimisseade paigaldamisele viitavaid jälgi.\n25. märtsil murti Karksi-Nuias Kaare tänaval sisse eramusse, kust varastati trell ja kaks ketaslõikurit. Vargusega tekitatud kahju on selgitamisel.\n22. märtsi hommikul parkis 25-aastane mees oma sõiduauto Volkswagen Passati Viljandi linnas Põhja puiesteel asuva kaupluse parklasse. Võtmed pani sõidukiomanik tagumise rehvi peale ning seejärel lahkus mees sõiduki juurest. 25. märtsil läks mees oma masinale kaupluse parklasse järele, kuid avastas, et tema sõidukit seal enam ei ole.\nÖöl vastu 27. märtsi lõhuti Rakveres Linnu teel kaubikul Mercedes Benz kütusepaak ja varastati 50 liitrit diislikütust väärtusega 65 eurot. Kütusepaagi lõhkumisega tekitati kahju 398 eurot.\nÖöl vastu 27. märtsi lõhuti Rakveres Vabaduse tänaval kaubikul Ford Transit kütusepaak ja varastati 70 liitrit diislikütust. Esialgne kahju 89 eurot.\n26. märtsil lõhuti Kohtla-Järvel Keskallee tänaval sõidukil Volkswagen Sharan aken ja varastati saag ning tulekustuti. Kahju on 200 eurot.\n27. märtsil varastati Narvas Kangelaste tänaval sõiduautol Mercedes Benz radiaatorivõre. Kahju on 200 eurot.\n27. märtsil varastati Narvas Kerese tänaval restoranis 29-aastaselt naiselt mobiiltelefon väärtusega 200 eurot.\n27. märtsil lõhuti Narvas Uusküla tänaval sõiduautol Volkswagen Passat aknaklaas ja varastati taksoseade. Kahju on 749 eurot.\n27. märtsil avastati, et Türi vallas Kurla külas on tungitud talu kõrvalhoonesse ja varastatud tööriistu. Kahju on 370 eurot.\n27. märtsi õhtul löödi Pärnus Mai tänaval kaupluses 60-aastast naist.\n26. märtsil kella 19.40 paiku varastati Johann Voldemar Jannseni tänaval kaupluse lähedusest lukustamata ratas. Kahju on 250 eurot.\n18. märtsil avastati, et Vändra vallas Rahkama külas on varastatud puitu. Kahju on selgitamisel.\n26. märtsil avastati, et Sindis Vee tänaval on tungitud majja ja varastatud tööriistu. Kahju on selgitamisel.\n26. märtsil avastati, et Sindis Vee tänaval on tungitud majja.


Väikepiimatootjad on saanud tarbijate annetustest toetust 60 000 euro ulatuses - Põllumajandusuudised\nVäikepiimatootjad on saanud tarbijate annetustest toetust 60 000 euro ulatuses\nAlates 2015. aasta detsembrist on Rimi klientidel olnud võimalus annetada iga Eestis toodetud Rimi piima ja Säästumarketi Alpenrose piimapaki ostu pealt 2 senti Eesti piimatootjatele.\nTänaseks on toetust saanud juba 71 väikepiimatootjat. Tarbijate annetus jõuab talupidajateni tänu Talupidajate Keskliidu ja Rimi vahel sõlmitud koostöölepingule, mida osapooled otsustasid pikendada kuni aasta lõpuni.\n„Nii madala hinnaga piim, nagu pakuvad mitmed Eesti jaekauplused, ei motiveeri mitte kuidagi väiketalupidajaid edasi pingutama ning oma tootmist arendama,“ lausus Eestimaa Talupidajate Keskliidu nõukogu liige Kaul Nurm. „Tarbija võib madala piimahinna üle rõõmustada, kuid seda pingutust, mis teevad meie karjapidajad, ta kahjuks ei näe. Tahaksin tänada neid inimesi, kes on olnud nõus ostma Rimidest ja Säästumarketitest kallimat piima ning annetama iga ostetud liitri pealt 2 senti Eesti väiketalupidajatele. Kogutud 60 000 eurost on olnud neile suur abi.“„Alates kampaania algusest on väga vähesed kliendid loobunud 2 sendi annetamisest, mis tähendab, et eestlastele läheb jätkusuutlik väiketalupidamine korda,“ märkis Rimi Eesti turundus- ja kommunikatsioonijuht Andrija Lilleoja. „Oleme saanud väga palju positiivset tagasisidet nii klientidelt kui talupidajatelt, seega otsustasime jätkata kampaaniat aasta lõpuni.“Kampaania raames on klientidel võimalik Rimides ja Säästumarketites müügil oleva Rimi ja Alpenrose piima ostmisel annetada 2 senti väiksematele piimatootjatele. Kui klient soovib ikkagi odavamat piimahinda, siis tuleb sellest teavitada müüjat, kes saab annetuse arvelt maha võtta. Kogunenud summa kantakse üle Taluliidu kontole kord kuus, kes selle suunab edasi raskustes olevatele piimatootjatest talupidajatele. Kogutud rahaga abistatakse neid raskustes talunikke, kelle piimakarjas on vähem kui 40 lehma ning vastava valiku teeb Taluliit.


Home / UudisedPage 637\nÕnneliku kaotajana põhiturniirile pääsenud Rublev võidutses Horvaatias\n24 juuli 2017 /\n19-aastane venelane Andrei Rublev pääses õnneliku kaotajana Horvaatias peetud ATP tenniseturniiril kvalifikatsioonist põhitabelisse ning noormees kasutas võimaluse suurepäraselt ära, võites karjääri esimese tiitli. Loe edasi\nPärnus algab rahvusvaheline tenniseturniir\nKolmandat aastat Pärnus peetav Merko Estonian Open hõivab esmaspäevast linna tenniseväljakud terveks nädalaks ja toob suvepealinna kireva rahvusvahelise seltskonna. Eesti tippudest lööb 15 000 dollari suuruse auhinnafondiga ITF-i turniiril esmakordselt kaasa Jürgen Zopp, naiste tabelisse lisandus viimasel hetkel Kaia Kanepi. Loe edasi\nKontaveit parandas taas karjääri parimat edetabelikohta\nEesti esireket Anett Kontaveit tõusis värskes naiste tennise maailma edetabelis viis kohta ja paikneb nüüd karjääri kõrgeimal, 27. kohal. Loe edasi\nJalavalu sunnib Anett Kontaveidi järgmise nädala turniirist loobuma\n23 juuli 2017 /\nAnett Kontaveit otsustas vahetult pärast kaotust Gstaadi tenniseturniiri finaalis, et järgmise nädala võistlus Rootsis Bastadis tuleb jalavigastuse tõttu vahele jätta. Loe edasi\nJürgen Zopp võitis Saksamaal tenniseturniiri\nJürgen Zopp (ATP 480.) võitis Saksamaal Kasselis peetud 25 000 USA dollari suuruse auhinnafondiga ITF-i tenniseturniiri, kui alistas finaalis sakslase Jan Choinski (ATP 483.) 6:3, 6:2. Loe edasi\nKontaveit kaotas Gstaadi finaali avaseti\nAnett Kontaveit (WTA 32.) mängib täna Šveitsis Gstaadis toimuva WTA tenniseturniiri finaalis hollandlanna Kiki Bertensiga (WTA 35.). Loe edasi\nKontaveit viis Gstaadi finaali otsustavasse setti\nKontaveit pidi Gstaadi turniiri finaalis vastase paremust tunnistama\nAnett Kontaveit (WTA 32.) kaotas Gstaadi tenniseturniiri finaalis hollandlannale Kiki Bertensile (WTA 35.) pea kaks tundi kestnud mängu 4:6, 6:3, 1:6. Loe edasi\nStockholmi turniiri poolfinaali katkestas natsihõige\nStockholmis peetavatel Rootsi lahtistel meistrivõistlustel tennises juhtus eilses meeste üksikmängu poolfinaalis hispaanlaste Fernando Verdasco ja David Ferreri vahel kummaline vahejuhtum, kui üks mees kõndis väljakule ja hõikas natsitervituse. Loe edasi\nEesti võitis rannatennise võistkondlikul MM-il kaheksanda koha\n22 juuli 2017 /\n10.-16. juulil toimusid Moskvas rannatennise võistkondlikud maailmameistrivõistlused. Turniir toimus juba kuuendat aastat järjest Venemaa riiklikus tennisekeskuses. Eesti võistkond koosseisus Eneli Lattik (ITF 150.), Kätlin Lattik (ITF 330.), Ainar Laube (ITF 173.) ja Priit Pihl (ITF 65.) saavutas kaheksanda koha. Loe edasi\n« First‹ Previous633634635636637638639640641Next ›Last »