Sellised asjad juhtuvad ju ainult filmides. Mul pole lihtsalt sõnu, kui kohutav see kõik on. | Lipsuke\nSellised asjad juhtuvad ju ainult filmides. Mul pole lihtsalt sõnu, kui kohutav see kõik on.\nPosted on 10/06/2014 by Lipsuke\nTe ei kujuta ette ka mis meiega toimub praegu. Appi. Mu käed värisevad siiamaani ja ma ei tea kas nutta või oksendada. Ma ei taha siin korteris olla, ma ei suuda siin korteris olla… Nõrganärvilised ja lapsed, palun ärge lugege.\nEile või üleeile hakkasin ma korteris tundma imelikku haisu. Nagu kass oleks kuskile kakanud. Esialgu oli see vetsu juures, siis oli korra köögis ja siis juba elutoas. Ma otsisin kõik kapialused ja nurgad läbi, et mis see ometi on. Hais ei olnud üldse nii kohutav, lihtsalt kahtlane ja ebameeldiv.\nJa siis TÄNA. Appi.\nMees avastas, et ühes meie külalistetoas jookseb akna kohalt, laest, mingit pruunikas punast vedelikku. Tilkus lausa aknalauale.\nKutsus siis mind, ja issand, kui ta selle toa ukse lahti tegi. Täpselt see sama hais mida ma tundnud olin, aga kordades tugevam. Ta üritas seda vedelikku lapiga ära pühkida, aga muudkui tilkus edasi, lõpuks pani kausi alla.\nMa kardan, et te teate kuhu see jutt siin tüürib…\nMina muidugi flippsin natukene ära, et appi-appi, mis asi see on. Mitte ometi veri ju…\nHelistasin siis korteriomanikule, see ei võtnud vastu. Proovisin teisele omanikule, see ka ei võtnud vastu. Mina läksin juba aina rohkem endast välja. Lõpuks sain ühe omaniku kätte ja rääkisin talle loo ära, ning küsisin, et kas tal on ehk selle mehe number, kes meie kohal elab. Tal ei olnud. Too mees on üldse selline, et ta ei ela siin 24/7, vahel harva käib ainult, seega ma ei imestanud üldse, et pole ammu temast midagi kuulnud. Omanik helistas politseisse.\nPolitsei tuli mingi üle poole tunni.\nKui nad lõpuks kohale jõudsid, siis tulid nad kõigepealt meile, et seda haisu ja vedelikku näha. Tegid sitahaisu nägusid ja kõndisid üles korrusele. Lõid selle korteriukse lihtsalt maha. Ma ei usu, et nad kellelegi helistasid ja luba või midagi küsisid. Mis siis, kui oleks ilma põhjusesta ja loata ukse maha löönud?\nIgatahes, ma tänan jumalat, et ma ei läinud kaugemale, kui kolm sammu trepist üles. Oleks paar sammu veel läinud oleksin ma kõike näinud, sest need mendid kes sinna sisse läksid hakkasid juba ukse peal ohhetama. ”On jah…”, ütlesid nad vaid.\nTulid sitahaisunägudega alla tagasi, mulle midagi ei tahetud öelda. Mina olin seal nutu äärel, sest kammoon, see on ju nii kohutav! Küsisin, et kas ta ongi surnud või mis asi see on? Ja miks see veri niimoodi voolab? Vastasid, et, kui inimene on juba ammu surnud siis juhtub lihtsalt nii…\nMa ei taha mõeldagi, et paar sammu veel ja ma oleksin seda pilti näinud. Ma poleks seda ilmselt mitte kunagi eest ära saanud.\nJa pean jälle kurvastusega tõdema, et politseinikud ei ole normaalsed.\nKui nad sealt korterist õue tulid, hakkasid nad valjuhäälselt kõike kommenteerima. Kõigil on aknad ju lahti, kõik kuulevad mida nad räägivad. Seletasid kõiki täpseid detaile, et mis pilt seal kõik on. Oletasid kõva häälega, mis seal juhtus ja kirjeldasid täpselt seda pilti ja haisu.\nNad naljatlesid ja naersid olukorra üle! Kuidas saab millegi nii kohutava üle naerda!\nPolitsei tuli juba tunde tagasi ja praegu kella 17.00 ajal viidi alles laip ära.\nTe ei kujuta ette ka, kui hirmus see kõik on. Miks sellised asjad juhtuvad, appi.\nTerve koridor on seda haisu täis. Ja terve meie korter ka.\nEnne seda, kui laip välja toodi, siis see naine, kes enne naeris, tegi surnuauto juhile sellist miimikat, nagu hakkaks kohe oksele. Ma ei kuulnud mida ta ütles, aga peale seda naeris ta jälle. Ning siis kommenteeris valjuhäälselt, et tema ei suuda vist sinna tagasi minna ja läks ikkagi.\nKui mehed laiba välja kandsid, jooksis tema eemale käsi suul ja ninal hoides, ning tegi öökimise hääli. Ma saan aru, et see on kohutav hais ja kõik, aga kas see on sobilik käitumine või? Mida meie veel tundma peame?\nLäksin siis ka välja, et küsida, mis edasi saab, et kõik haiseb ju. Öeldi vaid, et õhtul tuleb vallaametnik, kes paneb ukse kinni, sest nad lõid selle ju maha.\nNad tegid aknad lahti ja kõik. Võeti veel meie andmed ka ja mindi minema.\nNüüd käis see vallaametnik ära ja lasi ukse trelliga kinni. Küsisin, et mis edasi saab. Tema ei tea, et omastele on teatatud, ja umbes, et nüüd on see nende/meie probleem.\nAga nüüd jookseb seda verd veel rohkem ja kui keegi sellega kohe täna midagi veel ei tee, jookseb see kõik meile tuppa ju! Ja see hais on kohutav…\nHelistasin valda ja rääkisin olukorrast, lubas uurida midagi. Ta oli ka suht sõnatu ja kuulis minult asjast esimest korda alles.\nMa lihtsalt ei oska midagi teha. Kuhugi minna ka ei ole, et läheks ära siit. Ma tunnen seda haisu igal pool, ükskõik kuhu ma ka ei läheks, ma tunnen seda isegi oma kätel… Ma pole täna mitte midagi veel söönud, ja ma ei suuda mitte mõeldagi hetkel söögist, kuigi kõht koriseb ja tuletab seda no-nstop meelde. Mul läheb süda lihtsalt pahaks. Ma ei suuda… Laps on ka täna nii rahulik olnud, et ma pole vist kordagi tema liigutusi veel tundnud.\nIssand, ma tean, et meie probleem on pisiasi võrreldes sellega, et keegi kaotas oma lähedase aga… appi. Mul on lihtsalt nii kohutavalt kahju sellest mehest ja sellest perekonnast. Aga see vaatepilt mis avaneb toast, kuhu pidin tegema lastetoa, on KOHUTAV!\nMa ei taha üldse jätta muljet, et mina vingun siis mingi haisu ja tilkuva vere/mäda pärast, samas kui üks inimene kaotas oma elu, aga ma ei suuda lihtsalt. Ma elan end praegu siin välja, sest muidu ma lihtsalt plahvatan.\nMa ei saa silme-eest pilti, kuidas mina olin kodus, kui too mees suri. Kuidas ma olen elanud PÄEVI laibaga samas majas. Tema all. Teinud süüa, naernud, koristanud, elanud oma elu rahumeeli edasi… Ma tahaks end praegu lihtsalt purju juua.\n33 thoughts on “Sellised asjad juhtuvad ju ainult filmides. Mul pole lihtsalt sõnu, kui kohutav see kõik on.”\nViuh on 10/06/2014 at 17:54 said:\nOli siis mingi vägivaldne surm, et verd nõnda palju voolas?\nlipsuke on 10/06/2014 at 17:57 said:\nMa ei tea midagi täpselt.\nNii palju, kui kuulsin mida mendid rääkisid/oletasid, siis, et ilmselt oli purjus ja kukkus kuklaga vastu mingit teravat nurka. Ja veel seletasid kaasa, et jajaa, ilmselt suri ruttu, et tõmbles paar korda ja kõik..appi.\nLola on 10/06/2014 at 18:15 said:\nOkei, ma ei taha sind nüüd küll rohkem endast välja ajada, aga ole lahtiste akendega ettevaatlik. Meie majas juhtus täpselt sama asi, ühel päeval hakkas vastaskorterist veidrat lõhna tulema ja kui politsei kohale kutsusime selgus, et vastasnaaber oli umbes nädal tagasi surnud. Igatahes, kuna tegemist oli reedese päevaga ja suvise ajaga ja hais päris kole, sõitsid kõik, kes said nädalavahetuseks linnast välja ning jätsid korterite aknad lahti. Aknad jäeti lahti ka korteris, kus mees suri. Pühapäeval tagasi tulles avanes neile naabritele, kes tollest mehest allpool elasid (ta oli neljandal) päris õõvastav vaatepilt: KÕIK kohad kubisesid vakladest. Ja kui ma ütlen, et kubisesid, siis ma mõtlen seda sõna otseses mõttes. Nad võisid ka muidugi kuidagi muud moodi allolevatesse korteritesse endale tee leida, aga tõenäoliselt liikusid nad siiski akende kaudu ja see oli ikka päris kole. Ma ei oska sulle küll midagi soovitada, aknaid kinni hoida ilmselt ka ei saa, aga pane äkki nt mingi võrk ette?\nJa see, mis tilgub, ei pruugigi olla päriselt veri nagu nii, kui keegi kuuli saab vms. Lihtsalt, kui ilmad on palavad ka ja surnukeha juba kaua seisnud, siis loomuliku lagunemisprotsessi käigus ta kipubki… vedelaks minema.\nAga kui see sama asi siin juhtus ja nüüd sinu lugu ka paneb tegelikult mõtlema sellele, kui hirmus anonüümsed on tegelikult kortermajad ja kui vähe me oma naabritest ja nende liikumistest teame, kas pole? Mõnes mõttes on see muidugi hea, kui keegi pidevalt ei luura ja ei hoia silma peal, aga ometi, kui midagi halba juhtub, siis oleks lohutav teada, et keegi märkab nt seda, et pole sind paar päeva näinud.\nK on 10/06/2014 at 20:19 said:\nKui ülemine korter on puhtaks tehtud, siis peate vähemalt selle nurga ära remontima, just remontima – uus pahteldus, krunt ja värv jms, siis alles tuulutamisega alustama. Ma loodan, et omanik on mõistev ja hüvitab selle raha üürist, sest ülemise korteri pärijatega on temal õigus ja vajadus hakata vaidlema, kes maksab ja kuidas maksab ja palju maksab.\nMerily on 10/06/2014 at 18:20 said:\nEi taha norida ega midagi, aga omastele on see sõna, mitte omaksetele :)\nIse sellises olukorras paneks ilmselt asjad kokku ja astuks lihtsalt minema. Ükskõik kuhu mujale. Õõvastav ettegi kujutada :/\nMina on 10/06/2014 at 18:22 said:\nMa ei taha sind nüüd hirmutada või midagi, aga varsti sul kummitab :D\nTegelikult noh eks see rõve ole ja vastik, kuid kui just endale igapäev ei korruta seda, siis vast ei ole hullu. Ilmselgelt kisub su mõte selle loo poole koguaeg, aga püüa siis millegile muule mõelda, usu mind, sest kui sa seda ei tee leiad end varsti kuskilt hullarist. Hais kaob ma arvan aeglaselt, aga küll ta ära ikka läheb. Ühesõnaga ära mõtle sellele(kerge öelda, raske teha)\nK on 10/06/2014 at 20:15 said:\nNaja teed? Miks peaks lipsukese juures kummitama hakkama? Nõme sellist kommentaari siia jättagi :S\nKarin on 10/06/2014 at 18:45 said:\nTegelikult peaks omaksed sinna korterisse kutsuma sellise teenusepakkuja, kes tegeleb surmajärgse koristusega. Meie perel on sellega kokkupuuteid ning tänu sellele saime suuremast haisust lahti ning vakladest pääsesime ka. Nad desinfitseerivad surmakoha, koristavad ära verised/mädased asjad ning pihustavad mingit ainet, mis järk-järgult kaotab ära ebameeldiva lõhna. Kui meie seda teenust vajasime, siis pakkus Eestis ainult üks ettevõte seda, võibolla on nüüdseks pakkujaid rohkem.\nKirss on 10/06/2014 at 18:50 said:\nVäga jube lugu. Kui endal selline olukord tekiks, siis jooksujalu paneks ajama sealt korterist, kas sõprade või sugulaste poole, hädajuhul kasvõi hotelli. Brrr.. Ja ega tagasi eriti ei julgeks tulla päris pikka aega. Aga sulle tugevat närvi ja ürita vähem sellele ebameeldivale seigale mõelda. Omast käest tean, et ülemõtlemisega krutin end üles ja olen stressis, aga lapsele ei ole see hea. Loodan, et kõik saab kiiresti korda teil!\npolegi oluline on 10/06/2014 at 19:48 said:\nhttp://www.cleanend.ee/main.php see firma tegeleb sellega. Võibolla saaks neilt uurida, mismoodi sina oma aknalaua ja lae orgaanilisest lögast puhtaks saaksid?\nKadri on 10/06/2014 at 20:12 said:\nKati on 10/06/2014 at 20:15 said:\nTegelikult selliseid asju juhtub siin väikeses Eestis kahjuks rohkem,kui me ettegi kujutame..kohutav tõesti, mina teie asemel läheks ka kiiremas korras mõneks ajaks eemale sealt,kui muidugi võimalus.\nlipsuke on 10/06/2014 at 21:23 said:\nNo kus ma lähen oma loomadega. Ühtegi sellist tuttavat ka ei ole, kelle juurde minna oma pätakatega… Nüüd on õnneks juba haisu vähem, saab uksi isegi lahti hoida.\nKati on 10/06/2014 at 22:22 said:\nLoomadega teine lugu muidugi jah..ehk läheb kiirelt ära see hais;)\nlipsuke on 10/06/2014 at 23:11 said:\nNo nüüd on juba talutav olla siin, enam ei ole nii hirmus…\nFelicity on 10/06/2014 at 20:19 said:\nMina läheks otsejoones minema, kasvõi hotelli ja koliks kohe mujale. Kohutav…. midagi hullemat annab välja mõelda.\nL. on 10/06/2014 at 20:46 said:\nTead, ei taha üldse imeliku või tundetuna kõlada, aga tehes ise tööd, mille peale suurem osa nutaksid õhtuti patja ja masetseksid, siis saan täiesti aru, et politseinikud selle üle isegi nalja viskavad. Kahjuks on töökohti, kus huumorisooneta hakkama ei saa, olgu see nii nõme ja kohatu kui tahes ja üldjuhul pole erilist vahet kas ja kus keegi kuuleb.\nUuri muidu ehk netist millega saaks ära desinfitseerida need kokkupuutunud kohad, nii kauaks kui midagi suuremat saab ette võtta.\nHelena on 10/06/2014 at 21:21 said:\nEi heida politseile üldse ette, et sel teemal nalja teevad. See on arusaadav, muidu nad lihtsalt ei peaks vastu sellist tööd tehes. Ja mis sa arvad, et kui sul selle lõhna peale halb hakkas, et siis politsei on mingi imeinimeene ja suudab head nägu selle juures teha? Usu, selle laiba juures on see hais kordades hullem, kui see mis sulle su korteris tundub ning vaatepilt teeb ka oma töö (töötan selles vallas ja tean, mida räägin). Suure tõenäosusega see, mis sulle sinna alla tilkus/tilgub on roisuvedelik, mitte puhas veri. Võid ju proovida sooda ja äädikaga puhastada, desinfitseerib mingilgi määral. Kui suudad pinnad ära puhastada, siis jääb ka haisu vähemaks ning lõpuks kaob üldse. Ninas püsib see hais küll tükk aega veel.\nLaibavedajad ei ole igas linnas 24/7 saadaval. Kuna sa elad väikeses vallasiseses linnas, siis suure tõenäosusega tulid need laibavedajad kuskilt Põlvast või Tartust. Ja enne kui nemad saavad laiba ära viia on vaja hunnik paberimajandust korda ajada.\nUsun, et see kõik on ehmatav ja šokeeriv jne, kuid paraku ei ole see asjaajamine nii lihtne ja kiire.\nJõudu ja ära üle mõtle. Elu ja surm käivad käsikäes ning on elu loomulik osa.\nMari on 10/06/2014 at 21:43 said:\nParaku jah on sellise karmi töö juures must huumor see mis elus hoiab. Kui ma iga patsiendi juures mõtleks, et oh issand kui kahju, siis ma oleks varsti läbi. Ning kommenteerimine on loomulik. Me ka patsiendi juurest tulles räägime, arutame ja kommenteerime. Ei eita, ka naerame kellegi/millegi üle kui on põhjust. Aga lihtsalt, kui on päev läbi olnud mingid mõttud kutsed – takso või tasuta apteegi teenuse pakkumised, siis nende üle mitte naerdes ja omaette “välja elades”, elaksime me need üks hetk patsiendi peal välja. Jah, muidugi on eetiline seda kõike teha nii, et tsiviilisikud pealt ei kuuleks, sest nagu siitki näha, nad ei mõista seda.\nAga selle öökimise kohta. Miks arvatakse, et politseinikud-meedikud-päästeametnikud on nagu rauast? Kui sina kõnnid tänaval haisevast joodikust mööda, siis sulle ka see hais ei meeldi ja sa tahad kaugemalt minna. Aga mina meedikuna ei saa kaugemale minna, ma pean teda ravima seal tema kõrval olles kui ta haiseb alkoholi, higi, uriini järgi (ja ühel oli kunagi joominguga halvaks läinud kala kilekotiga kõrval. Öökisin, paraku ei saanud jope krae sisse ka varjata, sest keerasin pead kogu aeg eemale, et sõõm värsket õhku saada). Samamoodi läheb ka politseinikel süda pahaks lagunenud laiba haisu peale, sest jaa, see hais on meeletult rõve.\nlipsuke on 10/06/2014 at 21:48 said:\nTa ei tundnud tol hetkel seda haisu, ta oli õues, ja tegi selliseid häälitsusi ja nägusid, ning siis naeris. Minule tundus see igatahes tol hetkel kohatu. Tõenäoliselt on sul õigus, ja must huumur on must have… Ise ei kujutaks ettegi, et peaks sellist asja igapäevaselt nägema ja sellega tegelema… Kohutav… :/\nL. on 11/06/2014 at 20:26 said:\nMa miskipärast arvan, et see on selline lõhn, mis niisama lihtsalt meelest ega ninast ära ei kao :D\nSirli Lump on 11/06/2014 at 00:20 said:\nMul oli sõbrannal ka kortermajas kunagi selline sarnane teema. Seal oli vist kas kolm kuni viis korrust ja tema elas esimesel. Ühel hommikul leidis radiaatori alt lihtsalt ühe vagla ja ei osanud seletada kust või kuidas. Töölt koju tulles oli seal neid juba rohkem aga ikka ei osanud seletada, et kust või kuidas. Kuni ühel hetkel olid kõik kohad neid täis. Suur kuhi radika all. Olid sinna saanud umbes kaks korrust kõrgemalt ja läbi torude pragude ehk siis ma ei kujuta ette kes seal vahepeal elas ja milline oli nende inimeste olukord aga noh sõbranna juures oli see päris rõve!\nEt siis vähemalt sul ei rooma seal vaglad ringi! See on positiivne.\nlipsuke on 11/06/2014 at 00:40 said:\nVeel ei rooma…oh jummeljaa, ma ei taha mõeldagi. Porikärbsed juba lendasid.\nO.D. on 14/06/2014 at 14:24 said:\nTean, et sellised asjad ei ole kahjuks harv nähtus, aga ega see asi juhtumisi Pärnus ei toimunud?\nlipsuke on 14/06/2014 at 14:33 said:\nEi olnud Pärnus…\nO.D. on 14/06/2014 at 18:08 said:\nMa küsisin tegelikult Sirli vastuse kohta :)\nlipsuke on 14/06/2014 at 18:38 said:\nA, okei. Ma telefoniga ei saa aru kas kommentaar postitatakse mõne teise kommentaari alla või eraldi. :D\nSirli Lump on 14/06/2014 at 22:31 said:\nEi, see oli Tallinnas mustamäel.\nO.D. on 15/06/2014 at 06:53 said:\nMeil oli siis kunagi selline juhtum siinkandis. Sama tants ja trall politsei ja koristustöödega :S\nSirli Lump on 15/06/2014 at 11:33 said:\nNii õudne ikka… Jube.\nSeilajanna on 11/06/2014 at 02:59 said:\nSurm on alati hirmutav. Puutusin täpselt aasta tagasi sellega kohe nii lähedalt kokku, et endal hakkab endiselt hirm, kui see meenub. Käisime purjetamisvõistlusel ja merest päästsime teise jahi pealt kukkunud mehe surnukeha. Jah, ta oli surnud, kui ta jahti vinnasime, aga me üritasime elustada. Ja just see kõik mind hirmutab ja toob nutumaigu kurku, mina ja elukaaslane üritasime ja üritasime ja üritasime, aga see ei aidanud, ta oli surnud :( Kohutav. Kõik need emotsioonid, lõhnad, tunded, puudutused – need meenuvad väga tihti. Alati peatun jahi ees enne kui astun pardale, puudutan jahiahtrit ja ohkan. Minu jaoks justkui leinahetk, väga kurb.\nSellist vaatepilti ei saa endal silme eest ära, niiet Sul vedas, et Sa seda laipa ei näinud seal korteris, peaksid olema tänulik, et suutsid end eemale hoida. Muidu oleks Sul šokk tekkinud ja see ei oleks hea olnud ei Sinule, ega kõhubeebile.\nSamuti soovitan Sul otsida infot puhastusfirmade kohta, mis tegelevad surmajärgse koristusega, see on tõesti kasulik asi. Muidu võib olukord muutuda hullemaks, on ju suvi ja soe.\nMannu on 11/06/2014 at 22:53 said:\nMu lähedased sõbrad on politseinikud ja nad on mulle nii palju kordi rääkinud, kuidas nad selleks, et mitte kokku variseda, teevad nõmedaid nalju ja kommenteerivad. See on kaitsemehhanism ja loomulikult kõrvalseisjale võib see tunduda mega kohatu, aga tihtipeale ei oska nad teisiti..\nKerli on 11/06/2014 at 23:46 said:\nMinu mees on näiteks niiöelda laibavedaja. Inimesed ikka ohhetavad ja ahhetavad ja küsivad, kuidas sa suudad seda tööd teha ja hakkama saada. Samuti, mis on kõige õudsem asi, mida sa näinud oled. Tema vastab siis see peale, et ükski laip, missest, et pea otsast, aju sodiks, mädaneb jnejne pole pooltki nii õudne, kui see mida ta näeb päevast päeva laipadel järel käies: kuidas inimesed, kes tegelikult ei hoolinud ja inimesest väljagi ei teinud, surma korral käituvad nagu suured sõbrad ja nutavad silmad peast välja. Teema ongi selles, et eluajal ei hooli sinust keegi, aga kui ära sured, siis ilmuvad kõik välja. Ma ei süüdista sind üldse, aga samamoodi räägid sina, et nii jube ja hakka või nutma ja nii kahju, aga kas eluajal üldse tundsid huvi? Surm on tegelikult nii loomulik asi ja minu mees võtab ka seda osana elust – nagu lapse sündki. Pole mõtet seda ülepaisutada ja suurt draamat tekitada. C’est la vie!\nTegelikult tuleb elada praeguses hetkes, sest mees ütleb, et igapäevaelus näeb, kui napp on tegelikult piir elu ja surma vahel. Elu peab rohkem väärtustama!\nJa samas siis hakkadki mõtlema, kes kõik veel enda surma juures välja ronivad ja teesklema hakata võivad. Vot see on selle asja juures kõige jubedam.\nVasta L.-le Tühista vastus


VIDEO: Lõõgastav heliteraapia - energiasüst binauraalsete rütmidega - Alkeemia\nVIDEO: Lõõgastav heliteraapia - energiasüst binauraalsete rütmidega\nMuusika lõõgastavat toimet teab iga inimene, kuid proovida tasuks ka binauraalsete rütmide kuulamist. Binauraalsed rütmid (ka helid - ingl. k. binaural beats/ tones) on kaks sageduse ja kiiruse poolest erinevat tooni, mis suunatakse eraldi kõrvadesse ehk kahe erineva heli harmoonia tulem. Binauraalseid rütme on mitu tüüpi: lähtuvalt kahe tooni erinevuse ulatusest võivad need aidata mediteerida, keskenduda, saavutada vaimset selgust, suurendada energiat ja loovust, vahendab Telegram.ee.\nKõrvaklappide abiga saadetakse näiteks vasakusse kõrva 200 Hz sagedusega heli ning paremasse 205 Hz sagedusega heli ning aju kuuleb neid kahte tooni koos kui pulseerivat (binauraalset) rütmi, mis on põhimõtteliselt kahe tooni erinevus (5 Hz). Aju järgib seda sagedust ja toodab ajulaineid, mis on samal tasemel, protsessis, mille tehniline nimetus on "sagedust järgiv vastus".\nRütmide viis kategooriat\nBinauraalsed rütmid jagunevad peamiselt viite kategooriasse.\n1. Deltarütm (1-4 Hz): sügav uni, keharakkude regeneratsioon\n2. Teetarütm (4-8 Hz): uneseisund, sügav meditatsioon, lõõgastatus, kõrgetasemeline loovus\n3. Alfarütm (8-14 Hz): lõõgastus, sügav keskendumine\n4. Beetarütm (14-40 Hz): ärkvelolek, erksus, süvenemine mõttetegevusse\nVäelaulud: kas uus trend? 23.01.2015\n5. Gammarütm (40 Hz +): kõrge vaimne aktiivsus, info kõrgetasemeline töötlemine\nBinauraalsed rütmid avastas füüsik Heinrich Wilhelm Dove 1839. aastal. Ta avalikustas oma teooria raamatus "Repertorium der Physik". Oma uurimistöö käigus avastas ta, et kui esitada kahte erinevat sagedust eraldi, üks ühele, teine teisele kõrvale, suudab aju tabada ära faasi lahknevuse kahe sageduse vahel, proovides seda vahet täita.\n1973. aastani ei olnud binauraalsete rütmide mõju ning aju kohta eriti palju uuringuid tehtud, kuni biofüüsik Gerald Oster tutvustas seda oma ettekandes, mis tekitas huvi ja millest said alguse edasised uurimistööd binauraalsete rütmide vallas, mis avaldati The Scientific Americanis.\nKuidas neid rütme enda heaks kasutada?\nKõigepealt tuleb läbi mõelda, mida loodetakse rütmidega eksperimenteerimisega saavutada, puhastada oma mõistus liigsetest muremõtetest ning asuda kuulama oma sisemist häält. Siis tuleb võtta sisse mugav asend kas istudes või lamades (päevasel ajal võib ka silmamaski kasutada) ja panna pähe stereo-kõrvaklapid (kõrge kvaliteediga kõrvaklapid, mis suudavad mängida madalaid sagedusi ja helisid, on selle jaoks kõige paremad). Seejärel tuleb panna mängima väljavalitud binauraalne rütm, keskenduda rahulikule hingamisele ja helide kuulamisele ning lasta mõtetel voolata.\nOn oluline, et helide kuulamine kestaks vähemalt 15 minutit, sest aju vajab 7 minutit, et minna sünkrooni audiosagedustega. Tasub olla kannatlik, sest võib minna tarvis mitut katset, enne kui hakkad tundma muutust vaimses olekus. Osa inimesi on märganud, et nad suudavad saavutada seisundeid, mis võivad olla sarnased neile, mida saavutatakse mõningate narkootikumidega, ilmselt seetõttu saidki binauraalsed rütmid endale hüüdnime "digitaalsed narkootikumid". Kuidas see tegelikult mõjub, see jääb iga inimese enda otsustada, aga väga lõõgastunud olekusse võivad need viia küll.\nOn olemas palju eri tüüpe rütme, mis tekitavat erinevaid efekte. Palju rütme leiad tasuta näiteks Youtube'ist või mujalt veebilehtedelt. On olemas ka tasuta tarkvara - Gnaural, millega saab luua omaenda rütmi.\nMuusika paneb aju särama


Heiki Haljasorg: Raamat hunnide kuningas Attilast\nPatrick Howarth, Attila. Hunnide kuningas. Inimene ja müüt (Olion: Tallinn, 2000). Inglise keelest tõlkinud Epp Tamm.\nPatrick Howarthi raamatut hunnide kuningast Attilast hakkasin lugema mitmel põhjusel. Attila raamatut võib lugeda, kui sissejuhatust vanaaja lõpu ja keskaja alguse kohta, mis sest et hunn Attila suri 23 aastat enne praegu ajaloolaste poolt kokkulepitud keskaja algust. See oli aeg, kui toimus Suur rahvasterändamine ja kui Rooma impeerium oli juba jagunenud kaheks ning Lääne-Rooma keisririik elas oma viimaseid päevi. Peapõhjus selle raamatu lugemiseks oli aga see, et soovisin täpsemalt teada, kuidas õnnestus paavst Leo I Suurel 452. aastal Mantova lähedal asuva Mincio jõe ääres veenda hunnide kuningat Rooma ründamisest loobuma. See on teema, mis inspireeris Rafaeli looma 1514. aastal kuulsat maali pealkirjaga Dialogo tra Leone il Grande e Attila.\nInglismaal Esimese maailmasõja ajal sündinud Patrick Howarth (1916–2004) oli Oxfordi Ülikooli haridusega mees, kes on kõige muude asjade seas toimetanud ka väljaannet Baltic and Scandinavian Countries ning olnud saatejuht BBC Raadio 3-s. Teise maailmasõja ajal oli ta seotud organisatsiooniga Special Operations Executive, mis oli Suurbritannias 1940. aastal moodustatud Saksamaa Teise maailmasõja käigus okupeeritud riikides poolt diversioonioperatsioonide ning vastupanuliikumise läbiviimist ettevalmistanud ning juhtinud organisatsioon. Ta on kirjutanud raamatud Phoenix: Undercover: The Men and Women of the SOE (2001), Undercover: Men and Women of the Special Operations Executive (1980), George VI: A New Biography (1987) ja Intelligence Chief Extraordinary: Life of the Ninth Duke of Portland (1986). Raamat Attila, King of the Huns: The Man and the Myth ilmus esmakordselt 1994. aastal. Selle teose eessõnas kiidab autor oma abikaasat, kes räägib oma emakeelena ungari keelt, millest oli palju abi Ungariga seotud hunn Attila elu uurimisel.\nRaamatus on 30 peatükki. Teoses räägitakse hunnide rahvast, Attila hunnide kuningaks saamisest, sissetungidest Prantsusmaale ja Itaaliasse, Katalaunia lahingust, paavst Leo I Suure kohtumisest Attilaga, tema surmasjaoludest pulmaööl just nagu ka Attila tähtsusest Ungari ja Itaalias ajaloos.\nRaamat on hästi ja loetavalt kirjutatud. Kõige huvitavam oli minu jaoks peatükk „Attila ja paavst“, kus räägitakse, kuidas paavst Leo I Suurel 452 Mantova lähedal asuva Mincio jõe ääres õnnestus veenda hunnide kuningat Rooma ründamisest loobuma. Attila võttis paavsti ja teda saatnud kahte senaatorit vastu sundimatult telgis lamades. Paavst Leo kõneosavus, tema piiskopirüü ja majesteetlik välimus olevat avaldanud Attilale sügavat muljet. Kohtumise haripunktis olevat Püha Peetrus ja Püha Paulus ilmunud paavsti kõrvale ja ähvardanud Attilat kohese surmaga, kui ta Rooma ründamise plaanist ei loobu.\nVõimalik, et Attila oli ebausklik ja meenutas, et läänegootide kuningas Alarich suri peagi pärast Rooma linna vallutamist (410). Autor refereerib tänapäeva ajaloolaste arvamust, et hunnide väed olid kurnatud, sest oli toidupuudus, häda kuumusega ning Po jõe vesi polnud joomiseks kõlbulik, mis tõi kaasa kõhulahtisuse ja düsenteeria Võimalik, et oli ka malaaria puhang. Attila võis soovida ka vältida sõda kahel rindel – Itaalias ja Pannonias (Ungaris), sest keiser Marcianus oli saatnud väeüksuse üle Doonau. Lisaks on oletatud, et Attila oli juba saavutanud kõik ning soovis enne talve saabumist Ungarisse tagasi minna.\nLisaks pidas paavst Leo läbirääkimisi Attila käes vangis olevate inimeste (kelle hulgas oli ka juute ja paganaid) vabastamiseks. Arvatakse, et selleks pidi paavst maksma ka lunaraha. Paavst Leo I Suur saavutas igal juhul oma tahtmise. Aga kuidas täpselt, see jääb akadeemilise ajalookirjutuse jaoks ikkagi lahtiseks, sest fakte on vähe, aga oletused ja arvamused ei anna piisavalt alust asjade tegeliku käigu kohta. Aga tõde on kindlasti olemas, isegi kui meie seda täpselt ei tea.\n15 tsitaati raamatust:\nHunnid liikusid lääne suunas ja Euroopasse Hiina piiridelt. (…) Kaitseks niisuguste marodööride eest ehitati Suur Hiina müür. (lk 12)\nOotamatu ilmumine ja kabuhirmu tekitamine olid hunnide taktika tuumaks. Mitmes suhtes oli kogu nende strateegia 20. sajandi välksõja eelkäijaks (lk 15)\nValitsejana oli Attila looja, mõnes mõttes revolutsionäär. Ta sai selgelt aru, et kui hunnidest peab saama suurriik, nagu tema seda ette nägi, peavad nad õppima kõrgema arengutasemega rahvastelt. Seetõttu koosnes ta lähimate nõuandjate ring suures osas välismaalastest. (lk 35))\nKui teiste barbarite ja meie jaoks oli valmistatud luksuslik lõunasöök, mida serveeriti hõbetaldrikutel,“ kirjutab ta, „siis Attilale toodi puutaldrik ja sellel polnud mitte midagi peale liha. Ka kõiges muus ilmutas ta mõõdukust – nii toodi peokülalistele kullast ja hõbedast peekrid, Attila kruus oli aga tehtud puust.“ (lk 69)\nAttila lõplik otsus oli, et (…) [ebaõnnestunud mõrvaplaani elluviijaks määratud] Bigilas peab kaelas kandma kotti, mis sisaldab sada naela kullas. Sellises seisundis tuleb ta viia [keiser]Theodosiuse palge ette kui meeldetuletust osast, mida keiser oli etendanud Attila tapmise salaplaanis. Attila otsust võib pidada leebeks, isegi suuremeelseks, kuna see säästis mehe elu, kes oli kavatsenud tappa Attilat raha pärast. (lk 72)\nAttila lühike jässakas keha, suur pea, sügaval asetsevad silmad, tõmmu jume, lame nina ja vähesed hõredad karvad habeme asemel ei olnud sellise mehe jaoks nagu Priscus meheliku ilu kehastuseks. (lk 73)\nUmbes neli aastakümmet hiljem oli Attilale üks asi selge. Rooma oli sissetungiva vaenlase ees palju kergemini haavatav kui Konstantinoopol (lk 79).\nPärast igavikuna tundunud palvetamist ja paastumist usaldas [Lääne-Rooma keisri] tütar Honoria ühele Hyacinhuse-nimelisele Konstantinoopoli eunuhhile salajase ülesande toimetada tema kuldsõrmus kingitusena Attilale. See tähendas abieluettepanekut, nagu Attila selgesti aru sai. (…) Attila võttis Honoria abieluettepaneku vastu ning lisas teatraalse klausli, et kaasavaraks, mida ta loodab lepinguga kaasnevat, on pool Lääne-Euroopa keisririiki. (lk 93)\nPariisi elanike seas oli Genevièvi-nimeline tüdruk. Ta oli pärit Auxerre´ist, kus piiskop St. Germain oli veennud teda, kui ta oli seitsmeaastane, pühendama oma elu usule. Pärast vanemate surma tuli ta Pariisi, kus samuti paistis silma range lihtsuse ja heategevuse poolest. Kui levisid kuuldused, et Attila armee läheneb Pariisile, olevat Geneviève julgustanud rahvast, nii nagu keegi teine poleks suutnud seda teha. Ühes kirikus pakkus ta terve koguduse ees, et ta läheb üksi või rühma neitsite eesotsas vastu barbarite juhile. Samuti ennustas ta, et Pariis pääseb täielikult Attila rünnakutest, ja nii ka läks. Geneviève´ist sai Pariisi kaitsepühak ja hiljem kutsuti tema vaimu korduvalt appi, kui oht Pariisi ähvardas. Üks niisugune juhtum oli aastal 1915, mil Revue Hebdomadair´i väljaandja võrdles Preisi kuningat Wilhelm II Attilaga ja nimetas mõlemat Jumala Vitsaks. (lk 101)\nKui ta jõudis hunnide kuninga juurde, küsis ta: „Kes sa oled?“ Attila vastas: „Olen Jumala Vits.“ „Kui sa tõesti oled Jumala vits,“ ütles pühak, „tee ainult seda, mida Jumal lubab sul teha.“ Rabatuna neist sõnadest ja piiskopi vagadusest, pidas barbar lubadusest kinni, valmistades pettumuse oma sõjakatele hordidele, kes janunesid verd ja röövimist.“ (lk 102)\nCreasy arvates seisneb Katalaunia lahingu suur tähtsus rollis, mida see etendas Rooma keisririigi järgse Euroopa kujundamises. Kui lahingu tulemus oleks olnud teistsugune, poleks Karl Suure rajatud kristlik germaanlaste riik osutunud selliseks, nagu ta oli. (lk 116)\nOn teada, et Attila võttis delegaadid vastu sundimatult oma telgis lamades. (…) Hilisemate kroonikute jutustuste järgi avaldas paavst Leo kõneosavus, tema piiskopirüü ja majesteetlik välimus Attilale sügavat muljet. Kohtumise haripunkt saabus, kui Püha Peetrus ja Püha Paulus ilmusid paavsti kõrvale ja ähvardasid Attilat kohese surmaga, kui ta ei nõustu paavsti palvega. (lk 132)\nAttila muude tegemiste hulgas oli ka uue naise võtmine (lisaks paljudele, kes tal juba olid). Tema nimi oli Ildico ning kirjelduste järgi oli ta noor ja kaunis. Midagi muud kindlat ei ole tema kohta teada. Arvamus, et ta oli burgundlanna, toetub haprale tunnistusele. Pulmad, mis oli pidutsemise peamiseks põhjuseks, peeti puust palees Tisza jõe lähedal, mida Priscus oli külastanud. Jooming kestis kogu õhtu ja Attila lahkus hilja, et magama minna. Teenrid ei pidanud mõistlikuks teda liiga vara segada. Järgmisel päeval (…) avastasid kuninga teenrid, et Attila oli surnud verejooksu tagajärjel. Mingit haava ei olnud, tüdruku nuttis, silmad loori all langetatud. Teatati, et oli lõhkenud arter, nii et Attila, kes lamas silmili, oli lämbunud verejooksu kätte. Ildico olevat „hädaldanud teda ähvardava ohu pärast“. (lk 138)\nAttila oli hunnide ainsaks kuningaks vaid kaheksa aastat. Mõju, mida ta selle lühikese aja jooksul avaldas oma kaasaegsetele oli erakordne. Suure osa sellest saab kirjutada tema vallutuste arvele. Kaheksa aastat oli lühike aeg, et suuta nii Ida- kui ka Lääne-Rooma riigilt lunaraha välja nõuda, ähvardades vallutada ja hävitada nii Konstantinoopolit kui Roomat, lisaks rüüstata suuri maa-alasid Saksamaal ja Prantsusmaal. (lk 140).\nRohkem kui 1500 aastat on püsinud erinevus lääneeurooplaste ja ungarlaste suhtumises Attilasse. Tõepoolest, tundub, et vaimus Katalaunia lahing alles kestab. Lääne silmis jääb Attila agressoriks, hävitajaks, barbariks. Saksa traditsioonis on ta mõnevõrra neutraalsem kuju. Ungaris peetakse teda valgustatud valitsejaks, rahvuskangelaseks. Seniajani pole nende arvamuste vahel kompromissi leitud. (lk 186)\nAllikas http://www.decivitate.ee/, Artikli autor Heiki Haljasorg


Reisijuht Ingela Heinaste - Sandberg Reisid\nOlen Tallinnast pärit reisisõltlane, kes oma natuurilt on uudishimulik, avatud meelega, heatahtlik ja hooliv. Ammutan indu uutest kultuuridest, pean lugu kohalikest tavadest ja kire ning tänulikkusega avardan silmaringi. Mulle üldiselt meeldivad seiklust ja avastamisrõõmu pakkuvad reisid, kus on kombineeritud aktiivne liikumine koos mõnusate puhkepäevadega. See on ok, et üks päev turnid Cape Townis Table mäe otsa, teine päev päevitad ning kolmas päev hüppad Bloukrans´i sillalt benjit (216m).\nOlen reisinud ümber maailma, üle 50 riigi ja raske on valida lemmikut, igas maailmajaos on omad põnevad paigad ja üllatavad etnilised momendid. Aasias on veel palju avastada ja Lõuna-Ameerika endiselt sütitab. Mõned eksootilisemad nopped: Palau, Lihavõttesaar, Prantsuse polüneesia, Argentiina, Süüria.\nOman Tallinna Ülikooli kommunikatsiooni eriala magistrikraadi, armastan vürtse, naudin maailma ilu kogemist ja vaimustun elust ning suhetest. Vabal ajal meeldib sportida, kokata ja ennast täiendada hispaania keele, tantsu vms tunnis.


Kommentaarid - FOTO | Pärnumaa metsades elab haruldane albiinopõder - Maaleht\nFOTO | Pärnumaa metsades elab haruldane albiinopõder - kommentaare 1-5\nEi usu,et enam elab,elas oleks õige.Iga kord ,kui kuskil artikkel haruldusest,käib metsas ka pauk.Saaremaal üks jo bu ju küttis ka lampi harulduse ja keegi ei teinud midagi.SDE jo bu lasi lustiks karu?Miks meil ei piira küttimist keegi?\nMinuteada peaks rahva raha eest oleme terve ministeerium ,kes on vastava ala eest vastutavad.Mille eest nad küll palka saavad?\nKui sellest paruksarvedega põdrast jutt, siis see oli Hiiumaal.\nAga nii nende rohelistega ongi... Lasti ja haruldane, pane ühte lausesse, siis mõistus peast läinud. Umbes nagu veri läheb M'i sellise asja peale kohe ja mõistus läinud.\nParuksarvedega oleks 1-2 aasta pärast nagunii ära surnud iseenesliku koljumurru kätte.\nAlbiino on aga midagi muud, see ei 'viga' mille kätte ära sureks. Ning selline loom oleks jahiseltsile auks ja uhkuseks oma maa peal... Jama lihtsalt selles, et loom ei tunne jahimaa piire ning seega võib tõesti kogemata naabrite juurde trehvata (kaasa arvatud naaberriiki) ning külas võivad olla ka välisjahituristid. Samas kui 3 aastat on samas piirkonnas vastu pidanud ning looma jälgitud, siis järelikult kohalikud jahimehed hammast ei ihu loomakese peal selle 'pigmendi' tõttu.\nAga rohelistele veelkord, kontrollige oma fakte, enne kui sappi pritsima hakkate.\nmõne aasta pärast\neriti rootsis võimalik et ka eestis, nähakse valget inimest liikumas-palun ärge laske\nsellest valjult kuuluta- muidu käib jälle pauk.\nJeesus Siirak 43:Jumala tegude ülistus looduses\n1 Kõrguse uhkuseks on selge taevalaotus,\ntaeva ilu on hiilgav vaatepilt.\n2 Päike paistab, kuulutab tõustes -\nsee on imeasi, Kõigekõrgema töö!\n3 Keskpäeval ta kuivatab maa\nja kes jõuaks seista tema palavuses?\n4 Ahju lõõtsutatakse kuumust nõudvateks töödeks,\naga kolm korda rohkem kõrvetab päike mägesid.\nTa tekitab tulist auru ja kiirgab kiiri,\nmis pimestavad silmi.\n5 Suur on Issand, kes päikese on teinud,\ntema käsul tõttab see oma teekonnal.\n6 Ja kuu! Määratud ajal kõikjal,\naja näitaja ning ajastute tähistaja.\n7 Kuu järgi märgitakse pühade aega,\nkuu on valgus, mis kahaneb, kuni kaob.\n8 Aeg on oma nime saanud Kuust.\nMuutudes kuu kasvab imeliselt.\nTaevalaotuses hiilates on ta\nkõrguse väehulkadele relvaks.\n9 Tähtede sära on taeva ilu,\nvilkuv kaunistus Issanda kõrgustes.\n10 Püha Jumala käsul\nseisavad tähed oma kohal\nega väsi oma valvepostidel.\n11 Vaata vikerkaart ja ülista selle Loojat:\nsärades on see väga ilus!\n12 See piirab taevast toreda kaarena,\nKõigekõrgema käed on selle koolutanud.\n13 Tema käsul hakkab äkitselt lund sadama\nja ta läkitab kiiresti oma kohtu välke.\n14 Selleks avanevad varaaidad\nja pilved lendavad välja otsekui linnud.\n15 Oma võimsuses ta tihendab pilvi\nja raheterad langevad kildudena alla.\n16 Tema ilmudes kõiguvad mäed,\ntema tahtel puhub lõunatuul.\n17 Tema piksemürin paneb maa värisema,\nsünnib tormav põhjatuul ja tuulispea.\n18 Ta puistab lund nagu lendlevaid linde,\nja siis tuiskab, nagu laskuks rohutirtsuparv.\nLume ilusat valevust imetleb silm\nja selle sajust vaimustub süda.\n19 Ta riputab maa peale härmatist nagu soola,\nmis jäätub teravaiks okkaiks.\n20 Külm põhjatuul puhub\nja vesi külmub jääks.\nSee tekib iga veekogu peale\nja vesi kattub otsekui soomusrüüga.\n21 Ta murendab mäed ja kuumutab kõrbe\nning kõrvetab halja rohu otsekui tuli.\n22 Udu toob ruttu kosutust kõigile\nja kaste langeb jahutuseks pärast palavust.\n23 Oma nõu järgi ta vaigistas meresügavused\nja istutas sinna saared.\n24 Merel sõitjad jutustavad selle hädaohtlikkusest\nja me imestame, kui meie kõrvad seda kuulevad.\n25 Ja seal on kummalised ning imelised olendid,\nmitmesugused looma- ja mereelukate liigid.\n26 Tänu tema võimsusele\nõnnestub tema käskjala teekond\nja tema sõna läbi püsib kõik.\n27 Palju võiksime veel ütelda,\nometi ei jõuaks me kuhugi,\nja lõppsõnaks on: „Tema on kõik!”\n28 Kas suudame teda kiita?\nSest tema on suurem kui kõik tema teod.\n29 Issand on kardetav ja väga suur\nja tema võimsus on imeline.\n30 Kiitke Issandat, ülendage teda kõigest jõust:\ntema on ikkagi veel suurem!\nÜlendage teda suurema jõuga, ärge väsige:\neesmärki ei saavuta te ometi!\n31 Kes on teda näinud,\net saaks teda kirjeldada?\nJa kes suudaks teda ülistada,\nnõnda nagu ta väärib?\n32 Palju on saladusi, suuremad kui need,\nsest tema tegudest oleme vähe näinud.\n33 Sest Issand on teinud kõik\nja on tarkuse andnud jumalakartlikele.\nSee ju lehm\npeapiiskop Andres Põder tuli kohe meelde.\nTegemist,on haige loomaga,ja kui me ei taha et loomulikk uvärvi isendid välja sureks,tuleks albiino põder likvideerida.\nSiis küll keegi ei ütle et las tulevad ja elavad,kui tegemist pagulaste ja mustanahaliste inimestega. seega ALBIINO vorstiks.


Muusade toel tegin rohkem kui suutsin — Sirp\nMuusade toel tegin rohkem kui suutsin\nAija Sakova intervjuu luuletaja, laulja ning ühiskonnakriitiku Wolf Biermanniga 7. mail kell 19 astub kontserdiga „Kes ohtu pelgab, saab ses hukka” („Wer sich nicht in Gefahr begibt, der kommt drin um”) Tartu Uues teatris publiku ette Wolf Biermann. Elava klassiku staatuses poeet ja ühiskonnakriitik on lubanud esitada viie aastakümne jooksul loodud laule ning jutustada oma elust ja laulude sünniloost. Härra Biermann, on äraütlemata suur au tervitada teid Tartus, „Prima vista” festivali külalisena. Lubage mul meie vestlust alustada ühe veidi ebatavalise küsimusega. Inimesele, kellel on Nõukogude Liidu taust ja kes kuuleb teid esimest korda laulmas, võib meenuda Vladimir Võssotski, kes esitas samuti kitarri saatel enda kirjutatud laule. Võssotskit muidugi ei saadetud kodumaalt välja ning tema plaadid ilmusid riikliku plaadifirma sildi all. Samas levisid ka paljud tema laulud käest kätte nagu teie tekstid üksteist aastat. Kas see assotsiatsioon on üdini vale? Ma tunnen tõepoolest Võssotskit, s.t isiklikult ma teda kohanud ei ole, sest „riiklikult tunnustatud Saksa Demokraatliku Vabariigi riigivaenlasena” ei tohtinud ma ju omal ajal ka idabloki riikidesse reisida. Võssotski ehk kõige parema laulu „Laatsaretis” („Pesnja o gospitale”) olen ka oma keelde ümber pannud. See on geniaalne luuletus, milles piibellik stseen – Jeesus ristil, koos kahe väga erineva kaaskannatajaga – on taandatud banaalsele horisontaalsele tasandile ehk asetatud sõjaväehaiglasse. Isiklikult tundsin ma aga Bulat Okudžavat. Temaga kohtusin ma paaril korral ja tõlkisin mõned tema laulud saksa keelde, näiteks laulu „Ah esimene armastus” („A kak pervaja ljubov”). Enese võrdlemine teistega on ju väga loomulik: ma olen sama pöörane kui üks ja sama melanhoolne kui teine.\nOma isiku ja asjaoluga, et teid Saksa Demokraatliku Vabariigi (SDV) kodakondsusest ilma jäeti ning 1976. aastal pärast kontserdireisi Lääne-Saksamaal enam riiki tagasi ei lubatud, moodustate kahtlemata väga olulise peatüki II maailmasõja järgses Saksamaa ajaloos. See, mis teiega juhtus, on omakorda mõjutanud paljude teiste inimeste elu. Mismoodi suhtute praegu sellesse, et olete olnud osaline Saksamaa ajaloo kujundamises?\nMa olen õnnega koos, et just minul õnnestus piltlikult öeldes ajaloo härjal sarvist kinni haarata, ilma et oleksin sealjuures ise otseselt viga saanud või härja kapjade all rutjutuks osutunud. Mul olid peaaegu alati õigel ajal õiged sõbrad ning ka õiged vaenlased. Aga minu olulisemad abistajad on ikka olnud muusad.\n1953. aastal kolisite Hamburgist Ida-Saksamaale, et seal sotsialismi üles ehitada. SDV bürokraatide meelest olite aga liiga kommunistlik ja liiga kriitiline. Teie luuletuste avaldamine nagu ka teie avalikud esinemised keelati ära. Teie SDVst „väljasaatmine” 1976. aastal aitas aga omal iroonilisel moel kaasa hoopis SDV lagunemisele, kuna suur osa SDV kultuurieliidist kaotas seepeale igasuguse usu sotsialistlikku riiki ning lahkus omal soovil läände.\nTeie Kölni kontsert 1976. aasta 13. novembril asetub oma mõlemat Saksamaad ühendava jõuga – kuna seda kanti üle nii läänes kui ka telekanalites, mida oli võimalik näha ka ida poolel – vaata et 1953. aasta 17. juuni ja 1963. aasta 13. augusti kõrvale.\nKuidas tagasi vaadates tundub, kas olete omalt poolt ajaloo ja poliitika mõjutamiseks „piisavalt” teinud? Või oleksite tahtnud midagi teisiti teha?\nMa ei ole teinud piisavalt, vaid tegin rohkem, kui ma suutsin.\nJuhuse tahtel sündisin ma Hamburgis töölistest kommunistide perre. Teised minu põlvkonna Ida-Saksa kirjanikud ja Ida-Saksa karjanikud ja Ida-Saksa kerjanikud1 mõtlesid samuti kriitiliselt ega olnud sugugi rumalamad kui mina, aga enamik neist pärines – ja pole ka mingi ime! – natsiperekondadest. Nemad tundsid häbi oma vanemate pärast ning olid oma väljaütlemistes partei stalinistlike aparatšik’ute vastu väga tagasihoidlikud. Minul seevastu oli võimalus kõnelda toore ülbusega kui õigusjärgne pärija.\nMinu põhiolemuse toonases SDVs sõnastas mu ema Emma väga tabavalt siis, kui minu isikut üritati propagandasõjas valesti ära kasutada: „Wolf on kommunist ja teie, seltsimehed, olete antikommunistid! Minu poeg on revolutsionäär, teie, seltsimehed, aga ei ole mingid seltsimehed, vaid kontrarevolutsionäärid! Wolf on noor luuletaja, teie aga vanad sead.” Juba see ise kõlab kui ilus luuletus, või mis?\nEmigreerusite vabatahtlikult Lääne-Saksamaalt Ida-Saksamaale, kuna uskusite kommunismi. Eestlase ja endise Nõukogude Liidu kodanikuna on seda raske mõista. Saksamaa ajaloo valguses on asjalood muidugi teised. Näib, et iga kord, kui muutub riigikord, rakendub sama uute mängureeglite ülevõtmise muster: kõik, mis oli enne, on jäägitult halb ja kõik uus on kompromissitult hea.\nSeda idiootset lauset, et mitte kõik ei olnud SDVs halb … seda tunnen ma juba ühest varasemast ajast: „Mitte kõik ei olnud Hitleri ajal halb …”. Nii võib ka tõtt rääkides valetada; mitte kõik ei olnud halb Auschwitzis või GULAGis. Kui sinu kaasvang kuuemehelisest kongist annab sulle tükikese oma leivast, on see loomulikult parem sellest, kui taskuvaras sult salongis kuldkella näppab.\nAsjaolu, et sündisite juudi kommunistlikku töölisperre, olete te kirjeldanud kui kahekordset vähemusolukorda, mis on olnud teile nii poliitiliselt kui ka kirjanduslikult oluline tõukejõud.\nVastuseis totalitaarsete stalinistidega põhjustas minus sageli hirmu. See oli ju ka põhjendatud. Minul oli küll hirm, aga hirm sai mind ainult harva kätte.2 See juhtus 1968. aasta 21. augusti öösel. Siis helistas mulle üks sõber ja ütles: „Tõuse üles! Pane raadio käima!” ja pani toru kiiresti hargile, kuna tal oli hirm, et Stasi teeb ta isiku kindlaks. Ma kuulsin raadiost ametlikku kinnitust selle kohta, et Praha kevad on maha surutud. Siis oli mul, ei-ei, siis olin mina hirmul pihus.\nKui ma õigesti mäletan, siis olete kunagi öelnud, et oli õnn, et teie tekstid SDVs ära keelati ja teid kodakondsusest ilma jäeti, sest nii saite hõlpsamini kommunismi ja sotsialismi ideoloogiast distantseeruda, erinevalt paljudest teistest SDVs tunnustatud autoritest, kellele ei olnud SDVst lahtiütlemine isegi 1989. aastal iseenesestmõistetav.\nKuidas tajusite teie Saksamaa taasühinemist 1989. aastal? Kas see oli ainiti rõõmupidu? Kas kaks Saksamaad on tänaseks ühtne tervik?\nNii palju küsimusi! Minu sõprus Günter Grassiga mõranes 1989. aastal, kuna tema mõistab taasühinemist vastutahtsi ühinemisena (Wiedervereinigung vs Widervereinigung). Mina ei kirjuta seda sõna i-ga nagu Grass. Ma olen õnnelik selle üle, et sakslastel on lõpuks ometi võimalik tegeleda uute, tõsiste probleemidega ja mitte enam vanade haisvatega. Alles eile, s.t 23. aprillil, oli mul kontsert Weimaris … ja nüüd istun ma hotellis Russischer Hof3 ja vaatan suurepäraselt elule ärganud Goethe ja Schilleri ja Herderi linnale. Siis kui SDV kokku varises ja valimiskampaania algas, esitles toonane Kristlik-Demokraatliku Liidu taustaga liidukantsler Helmut Kohl üht poliitilist propagandavalet, ta lubas nimelt idasakslastele „õitsvaid maastikke”. Nüüd võib näha, et see vale on tõeks saanud. See võttis aega vaid mõned aastad ja läks maksma veidi rohkem kui ainult kassa peenraha, nagu Kohl seda tollal nimetas.\nTollal, 1976. aasta 13. novembril tsiteerisite oma Kölni kontserdi alguses Marxi, mis kõlas umbes nii: ühiskond kas leiab tee sotsialismi, kommunistliku ühiskonna juurde või siis vajub barbaarsusse. Kas see lause kõnetab tänapäeval veel kedagi? Või oli kommunism utoopia, mis pidi paratamatult luhtuma?\nVastus: vaata eelmisi vastuseid.\nTe olete palju laulnud ja kirjutanud vabadusest. Kas kapitalistlikus maailmas eksisteerib see miski, mida võiks nimetada vabaduseks? (Teisisõnu: kuhu oleme me teel?)\nSee, mida Heine nimetab oma luuletuses „Enfant Perdu” inimkonna vabadussõjaks, see ei lõpe kunagi. Minu uuemad laulud räägivad just sellest.\nTeie laule iseloomustab muljetavaldav keelejõud, iroonia ja kriitilisus, aga ka teatav enesekriitilisus; ühesõnaga, teie laulud provotseerivad. On teil ka praegu veel huvi ja jaksu provotseerida?\nMa ei ole kunagi tahtnud provotseerida. Just seetõttu on see mul õnnestunudki!\n1 Keelemäng: „DDR-Schriftsteller und DDR-Schruftstaller und DDR-Schraftstuller”.\n2 Sõnamäng: „ich habe Angst”, „Angst hat mich”.\n3 Tõlgitav kui „Vene võõrastemaja” või ka „Vene õukond”.\nWolf Biermann on sündinud 1936. aastal Hamburgis, kuid siirdus 16aastase noormehena Ida-Saksamaale. 1950. aastatel õppis Biermann Berliinis Humboldti ülikoolis ja töötas Brechti teatris Berliner Ensemble lavastaja Helene Weigeli assistendina. 1960. aastatel hakkas ta teatris helilooja Hanns Eisleri mõjutusel laule looma.\nBerliini müüri ehitamise järel sai temast Ida-Saksamaa poliitilise režiimi terav kriitik. 1965. aastal kehtestasid võimud Biermannile totaalse esinemis- ja avaldamiskeelu, mille tõttu ilmus poeedi esimene luulekogu „Traatharf” („Die Drahtharfe”), nagu kõik järgmisedki, hoopis Lääne-Saksamaal. Idas levisid tema luuletused ja laulud 12 aastat koopiatena käest-kätte. Kui Biermann oli 1976. aastal saanud loa kontserdireisiks LääneSaksamaal, siis pärast teda koju Ida-Saksamaale enam ei lastud.\nBiermanni väljasaatmisele reageerisid omal ajal ägedalt intellektuaalid, mille tagajärjel paljud tuntud kirjanikud ja näitlejad siirdusid Ida-Saksamaalt läände. Varem vasakpoolselt meelestatud Biermann hindas pärast juhtunut oma maailmavaate ümber ning asus elama praegusesse kodulinna Hamburgi. Laulvalt poeedilt SDV kodakondsuse äravõtmist 1976. aastal peetakse sündmuseks, mis käivitas Ida-Saksamaa allakäigu.\nBiermanni loomingu suurimateks mõjutajateks on Heinrich Heine ja Bertolt Brecht. Paljud luuletused on ajaproovile vastu pidanud, mitte aga neis sisalduva protesti, vaid teravmeelsuse, huumori ja mängulusti tõttu. Need on ühteaegu sarkastilised ja poeetilised, kurjad ja õrnad, maised ja ajatud. Tema luuletustes kõneleb aja keeristormides kannatav, armastav ja oma kohta otsiv inimene.\nBiermann on välja andnud üle kahekümne heliplaadi ja tema sulest on ilmunud rohkem kui tosin luulekogu, millest üks märgilisemaid on „Preisi Ikarus” („Der Preussische Ikarus”, 1978). Tema viimane, 75. sünnipäevaks ilmunud luuleraamat „Lend võõrastel tiibadel” („Fliegen mit fremden Federn”) sisaldab vabas vormis luuletõlked umbes kahekümnest keelest, sealhulgas ka kolme eesti rahvalaulu.\nWolf Biermanni on pärjatud paljude Saksa kirjandusauhindadega, sh 1991. aastal kõige mainekama, Georg Büchneri auhinnaga. Biermann on Berliini Humboldti ülikooli audoktor ja 2007. aastal anti talle Berliini linna aukodaniku tiitel.


13. okt. 2005 – PilleRiini internetielu\nPäev: 13. oktoober 2005\nselline päev ;)\nmulle öeldi täna kompliment. midagi sellist, mis tuleb südamest ja puha. täitsa harjumatu. aga tore on ikkagi teada, et su sõprust hinnatakse ja seda ka julgetakse öelda. kuigi ma ikka jupp aega ei suutnud uskuda, et see olengi mina..


Koroonaviiruse seljatanud Türgi jalgpallilegend: alguses alahindasin olukorda, aga lõpuks kujunes see minu elu üheks raskemaks võitluseks - Sport\nKoroonaviiruse seljatanud Türgi jalgpallilegend: alguses alahindasin olukorda, aga lõpuks kujunes see minu elu üheks raskemaks võitluseks\nRüstü Recbervia www.imago-images.de\nTürgi jalgpallikoondise rekordinternatsionaal Rüstü Recber, kes on nüüdseks tervenenud, kirjeldas lähemalt oma võitlust koroonaviirusega.\nEndisel FC Barcelona, Istanbuli Fenerbahce ja Besiktase väravavahil avastati koroonaviirus märtsi lõpus. Kuigi algselt ei olnud 46-aastase türklase sümptomid tõsised, siis äkitselt tema tervis halvenes ning ta viidi haiglasse. Õnneks siiski endise mängumehe tervis paranes ning sel reedel teatas ta abikaasa Isil Recber, et ta on koroonaviirusest paranenud.\n"Esimesel päeval oli mul kergelt kurk valus ja teisel päeval tekkis palavik, aga see ei ületanud 37,5 kraadi," kirjeldas Recber viiruse kulgu portaali Tutto mercato Web vahendusel. "Siiski helistasin arstile, kes soovitas mul valuvaigisteid võtma hakata. Aja jooksul kaotasin oma söögiisu, haistmis- ning maitsmismeele. Lisaks tekkis mul kummaline köha."\n"Pean tunnistama, et algselt alahindasin seda, sest arvasin, et tegu on tavalise gripiga," jätkas väravavaht. "Kuid palavik jätkas tõusmist ning ma hakkasin tõsiselt muretsema ja sattusin haiglasse. See oli mu elu üks raskemaid võitluseid. Minu keha oli väga nõrk. Õnneks on nüüd kõige hullem möödas ja olen kodus tagasi."\nTürgi koondise eest 120 kohtumist pidanud Recber aitas Türgi 2002. aasta MM-il pronksmedalile. Ta valiti ka turniiri sümboolsesse koosseisu.


Kinkekarp First Love - HOIA homespa\nKinkekarp First Love\nMeil on rõõm esitleda teile KUMA ja HOIA koostöös valminud eksklusiivset kinkekarpi FIRST LOVE!\nKinkekarbist leiad imearmsa ja stiilse KUMA liblikakee Swarovski kristallidega, mis on pakendatud kaunisse heleroosasse karpi koos First Love liblikakee looga: “Esimese armastuse õrnad liblikad lendavad kõrgelt ja looritavad meie maailma roosade toonidega! Kuma roosiväljadest inspireeritud liblikapross Wings of Love sai loodud, et Sinuga läbi selle maagilise perioodi lennata ning aidata Sul oma muinaslugu kirjutada.”\nKõik kinkekarbis olevad tooted on kõik kire ja armastusega Eestis käsitsi valmistatud!\nSama komplekt on saadaval ka KUMA liblika prossiga, selle leiad SIIT.\nKinkekarbis on peidus veel HOIA klientide üks lemmiktoodetest, Kohvimündi kehakoorija (75ml), mis virgutab ärkvele ka kõige unisema kaunitari, jätab naha siidiselt pehmeks ja muudab duši all käimise tõeliseks aroomiteraapiliselt spa-kogemuseks! Ergutav looduslik kohvikoorija puhastab, toniseerib ja masseerib nahka, eemaldab surnud naharakud ja parandab vereringet, leevendab psoriaasi ja dermatiit. Sisaldab rikkalikult sheavõid ja kookosrasva, mis jätavad naha pehmeks ja siidiseks. Jahvatatud kohvioad aitavad võidelda tselluliidi vastu, väljutada vett ja jääkaineid. Piparmünt värskendab, ergutab ja tõstab tuju. Kohvi kehakoorija on fenomenaalne toode, sest piparmünt on nahka jahutava toimega ja kuuma dušši all või vannis olles saab nahk ühekorraga tunda nii kuuma kui külma, mis tekitab eriti ergutava ja mõnusa tunde. Kohvimündi koorija sai eelmisel aastal ka Buduaari Ilulemmiku tiitli.\nOle esimene, kes hindab toodet “Kinkekarp First Love” Click here to cancel reply.


HMS: Toeta monumenti « Hiiu Leht\n15.detsember, 2020 Uudised\nHiiumaa muinsuskaitse selts (HMS) kogub annetusi Vabadussõja monumendi rajamiseks Pühalepa kiriku esisele haljasalale. Ehitusprojekt on valmis, ehitusluba olemas – vaja on vaid raha, monumendi orienteeruv ehitushind 450 000 eurot.\nSeltsi juhatuse esimees Dan Lukas ütles, et praeguseks on Vabadussõja monumendi ehk lühidalt VSM konto seis 1654 eurot ja 35 senti, annetajaid sadakond. “Annetajate täpne arv ei ole teada, kuna esimene sissemakse on naiskodukaitse poolt kogutud annetusega, seega arvatavasti sadakond,” ütles Lukas.\nAnnetuste kogumise kampaania algas eelmisel, 2019. aastal. 2018. aasta novembris annetasid kohalikud naiskodukaitsjad ja kaitseliitlased monumendi heaks ühepäevakohvikus Drillburger teenitud tulu 1135 eurot.\nMonumendi rajamist toetas ka kultuuriminister Tõnis Lukas 420eurose annetusega, kes ütles Hiiu Lehele, et pool monumendi 450 000eurosest ehitusmaksumusest võiks tulla kohalikult kogukonnalt ja omavalitsuselt, pool riigilt.\nVabadussõja mälestusmärgi rajamist saab toetada, tehes annetuse kontole EE192200221070676528 Swedbank. Makse saaja: Hiiumaa Muinsuskaitse selts ja selgitus: vabadussõja monument.\nSildid: muinsuskaitse selts, Vabadussõja monument


Kristi Saare – Noored Kooli\nAbout Kristi Saare\nMeanwhile lets just say that we are proud Kristi Saare contributed a whooping 3 entries.\nEntries by Kristi Saare\nNüüd juba kolmandat aastat klassi ette astudes on mõned asjad palju lihtsamad – tunnen juba õpilasi, tean mida oodata ning tundide planeerimine on lihtsam. Samas on mõned asjad, mis ei lähe lihtsamaks – näiteks see, et esimese paari nädalaga on vaja kuidagi selgeks õppida umbes 200 õpilase nimed. Olen muidugi katsetanud igasuguseid nippe ja ükskord […]\nEelmisel reedel oli inglise keele õpetajatel 5. ja 6. lennust suurepärane võimalus külastada koos meie ainedidaktikuga USA saatkonda. Tegemist pole aga hoonega kuhu niisama sisse astuda saab. Saime kõik ükshaaval turvaväravatest läbi käia, jäime ilma oma telefonidest ja ID kaartidest ja majas ringi saime liikuda ainult saatja abil pärast seda kui olime punased ‘visitor’ kirjaga […]\nKoolivaheajal avanes mulle suurepärane võimalus külastada kahte erinevat Soome kooli. Reisisellideks olid toredad kolleegid Pelgulinna Gümnaasiumist. Koolideks olid Metsokangas Comprehensive School ja Oulu International School. Koolide tutvustused on järgnevad: Sealt Eestisse naastes võtsin kaasa kolm mõtet, mida oleks tore ka Eestis näha. Klassidevahelised koostööprojektid Koostööd ei teinud koolides mitte ainult samas vanuses lapsed vaid […]


Kuidas määrata Libmmd.dll on puudu või ei leitud vigu\nKuidas määrata Libmmd.dll ei leitud või puuduvad vead\nLibmmd.dll vea tõrkeotsingute juhend\nArvutist võib ilmneda libmmd.dll vead mitmel erineval viisil. Siin on mõned levinumaid viise, kuidas libmmd.dll vigu näha:\n"Libmmd.dll ei leitud"\n"Seda rakendust ei õnnestunud käivitada, kuna libmmd.dll ei leitud. Rakenduse uuesti installimine võib seda probleemi lahendada."\n"Ei leia [PATH] \_ libmmd.dll"\n"Fail libmmd.dll puudub."\n"Ei saa käivitada [APPLICATION]. Vajalik komponent puudub: libmmd.dll. Palun installige [APPLICATION] uuesti."\nLibmmd.dll tõrketeated võivad ilmuda teatud programmide kasutamisel või installimisel, kui Windows käivitub või välja lülitab, või isegi Windowsi installimise ajal.\nLibmmd.dll-i veateade on kontekstis oluline teave, mis aitab probleemi lahendamisel.\nLibmmd.dll vea põhjus\nLibmmd.dll vigu põhjustavad olukorrad, mis viivad libmmd DLL-faili eemaldamiseni või rikkimisele.\nMõnel juhul võivad libmmd.dlli vead osutada registri probleemile, viiruse või pahavara probleemile või isegi riistvara rikkele.\nKuidas määrata Libmmd.dll vead\nNB! Ärge laadige libmmd.dll lehte "DLL-i allalaadimine" veebisaidilt. On mitmeid põhjuseid, miks DLL-faili allalaadimine on halb mõte . Kui vajate libmmd.dll-i koopiat, on kõige parem saada see originaalallikast.\nMärkus. Käivita Windows turvarežiimis, et täita mõni järgmistest sammudest, kui te ei pääse libmmd.dll-ile tavaliselt juurdepääsu Windows-ile.\nTaasta prügikasti libmmd.dll . Lihtsa võimaliku puuduva libmmd.dll- faili põhjus on see, et olete seda ekslikult välja jätnud.\nKui kahtlustate, et olete kogemata kustutanud libmmd.dll, kuid olete prügikast juba tühjendanud, võib teil olla võimalik taastada libmmd.dll tasuta faili taastamise programmiga .\nTähtis: libmmd.dll-i kustutatud koopia taastamine faili taastamise programmiga on arukas mõte ainult siis, kui olete kindel, et olete ise faili kustutanud ja et see töötas korralikult enne seda.\nKäivitage oma kogu süsteemi viiruste / õelvara skaneerimine . Mõned libmmd.dll vead võivad olla seotud arvuti viiruse või muu pahavara nakatamisega, mis on kahjustanud DLL-faili. On isegi võimalik, et kuvatav libmmd.dll-viga on seotud vaenuliku programmiga, mis on failina maskeeriv.\nViimaste süsteemi muudatuste tühistamiseks kasutage System Restore'i . Kui kahtlustate, et libmmd.dll viga on põhjustatud olulises failis või konfiguratsioonis tehtud muudatustest, võib süsteemi taastamine seda probleemi lahendada.\nInstallige uuesti programm, mis kasutab faili libmmd.dll . Kui libmmd.dll DLL-tõrke ilmneb konkreetse programmi kasutamisel, peaks programm uuesti installima faili.\nTähtis: proovige end selle sammu lõpuleviimiseks. Võimaluse korral on faili libmmd.dll-i taasinstallimine tõenäoliselt selle DLL-i vea lahenduseks.\nVärskendage libmmd.dlliga seotud riistvaraseadmete draivereid. Kui näiteks 3D-videomängu mängides kuvatakse veateade "Fail libmmd.dll on puudu", proovige värskendada oma videokaardi draivereid .\nMärkus: fail libmmd.dll võib olla seotud videokaartidega või mitte - see oli vaid näide. Siinkohal on võti pöörata erilist tähelepanu vea kontekstile ja tõrkeotsingule vastavalt.\nKui libmmd.dll vead ilmnevad pärast konkreetse riistvara draiveri värskendamist, pange draiver tagasi varem installitud versioonile .\nKäitage faili libmmd.dll faili puuduva või rikutud koopia asemel käsk sfc / scannow System File Checker käsku . Kui see DLL-fail esitatakse minu Microsoftile, peaks System File Checker tööriist taastama.\nInstallige kõik saadaolevad Windowsi värskendused . Paljud hoolduspaketid ja muud paigad asendavad või värskendavad mõnda sadu Microsoft'i levitatud DLL-faili teie arvutis. Faili libmmd.dll võib lisada ühte neist värskendustest.\nTestige oma mälu ja proovige oma kõvaketast . Olen lahkunud suurema osa riistvara tõrkeotsingust viimase sammu võrra, kuid teie arvuti mälu ja kõvaketast on kerge kontrollida ja need on kõige tõenäolisemad komponendid, mis võivad põhjustada libmmd.dll -i vigu, kui nad ei suuda.\nWindowsi installi parandamine . Kui ükski libmmd.dll-faili tõrkeotsingu nõuannet ei õnnestunud, peaks algseadistuse remondi või remondi installimine taastama kõik Windowsi DLL-failid nende tööversioonidesse.\nRegistris kasutatav tasuta registri puhastaja parandab libmmd.dll-i probleeme. Vaba registri puhastaja programm võib aidata eemaldada kehtetuid libmmd.dll registrikandeid, mis võivad põhjustada DLL-i viga.\nTehke Windowsi puhas installimine . Windowsi puhas install eemaldab kõik kõvakettalt kõvakettalt ja installib Windowsi värske koopia. Kui ükski ülaltoodud etappidest ei lib.md.dll viga parandanud, peaks see olema teie järgmine toiming.\nNB! Kogu kõvakettale salvestatud teave kustutatakse puhta installimise ajal. Veenduge, et olete teinud parima katse libmmd.dll-tõrke parandamiseks, kasutades enne seda veaotsingu toimingut.\nTõrkeotsing riistvaraprobleemide korral, kui kõik libmmd.dll vead püsivad. Pärast Windowsi puhast installimist võib teie DLL-probleem olla ainult riistvaraga seotud.\nMis viga kehtib\nViga libmmd.dll võib rakenduda mis tahes programmi või süsteemi puhul, mis võivad kasutada faili mis tahes Microsofti operatsioonisüsteemis, sealhulgas Windows 8 , Windows 7 , Windows Vista , Windows XP ja Windows 2000.\nIkka veel Libmmd.dll-i probleemid?\nLisateabe saamiseks võtke ühendust sotsiaalvõrgustikega või e-kirjaga, tehnilise toe foorumite postitamisega ja muuga. Kindlasti andke mulle teada täpne libmmd.dll tõrketeade, mida te näete ja milliseid samme (kui neid on) olete juba probleemi lahendamiseks võtnud.\nKuidas Steam.dlli ei leitud või puuduvad vead\nKuidas Fix D3dx9_30.dll ei leitud või puuduvad vead\nKuidas Fix Ntdll.dll vead\nMaci Finder kasutamine\nKuidas teisaldada faile Linuxi graafiliste ja käsurea tööriistadega\nVoIP andmepüük - mis on VoIP andmepüük ja kuidas see toimib\nLugege keskmise kuni tumesinine värvipalettide eripära\nIsiklik avalik postipositsioon - ühekordselt kasutatav e-posti aadress\nION Audio VCR 2 PC VHS Player - ülevaade\nDropboxi iPhone'i rakenduste ülevaade\nEpsoni kodukino 2045 projektor - videomängude testid\nSuurte rakenduskaupade plussid ja miinused


Nüffia | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nTähti on liiga palju\n«Nüffia» teises raamatus saame teada, miks nüffidel nii suured silmad on. Nüfitüdruk Kafi tutvustab Haldjametsa ja koos nüfiperega käime suurel laadal, kus näeb igasugu trikitamist, kondiväänamist ja kõrvade liigutamise kunsti. Teadlane Rõnn Düff näitab maailmale, kuidas inimeste tülliajamisega raha teenitakse ja kuidas võiks maailma paremaks muuta. Vahepeal põigatakse läbi laiskuse vallas maailmarekordite püstitajate linnast ja lõpetuseks leiab Rõnn Düff, et kahe otsaga küsimustel on üks ots alati jämedam. Kokkuvõtlikult jõuab ta otsusele, et maailma saab paremaks muuta ainult ennast paremaks muutes.\nhttps://www.raamatukoi.ee/nuffia 389900 Nüffia https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/R/0/R0287490_490.jpg 15.49 15.49 EUR InStock /lasteraamatud/lastekirjandus «Nüffia» teises raamatus saame teada, miks nüffidel nii suured silmad on. Nüfitüdruk Kafi tutvustab Haldjametsa ja koos nüfiperega käime suurel laadal, kus näeb igasugu trikitamist, kondiväänamist ja kõrvade liigutamise kunsti. Teadlane Rõnn Düff näitab maailmale, kuidas inimeste tülliajamisega raha teenitakse ja kuidas võiks maailma paremaks muuta. Vahepeal põigatakse läbi laiskuse vallas maailmarekordite püstitajate linnast ja lõpetuseks leiab Rõnn Düff, et kahe otsaga küsimustel on üks ots alati jämedam. Kokkuvõtlikult jõuab ta otsusele, et maailma saab paremaks muuta ainult ennast paremaks muutes. «Nüffia» teises raamatus saame teada, miks nüffidel nii suured silmad on. Nüfitüdruk Kafi tutvustab Haldjametsa ja koos nüfiperega käime suurel laadal, kus näeb igasugu trikitamist, kondiväänamist ja kõrvade liigutamise kunsti. Teadlane Rõnn Düff näitab maailmale, kuidas inimeste tülliajamisega raha teenitakse ja kuidas võiks maailma paremaks muuta. Vahepeal põigatakse läbi laiskuse vallas maailmarekordite püstitajate linnast ja lõpetuseks leiab Rõnn Düff, et kahe otsaga küsimustel on üks ots alati jämedam. Kokkuvõtlikult jõuab ta otsusele, et maailma saab paremaks muuta ainult ennast paremaks muutes.


Arst arvas, et kõrge vererõhk on tema ainus probleem - siis oli tal südameatakk - Detonic\nArst arvas, et kõrge vererõhk on tema ainus probleem - siis oli tal südameatakk\nDr David Watlington teadis, et tema perekonnaajaloo tõttu on tal suurem südamehaiguste oht.\nIsegi siis, kui tal veebruaris diagnoositi kõrge vererõhk, süüdistas ta seda viimase 18 aasta jooksul kogutud XNUMX naela.\nTema kolesterool oli normis ja ta oli paar aastat varem läbinud stressitesti, seega oli ta optimistlik, et kui ta kontrollib oma vöökohta, kontrollib ta ka oma vererõhku.\nWatlington parandas kohe oma dieeti. Kolme nädala jooksul langes ta 10 naela. Ta tundis oma edusamme hästi. Häda oli aga juba varitsemas.\nTennessee osariigi Jacksoni osalise tööajaga sünnitusabihaigla üritas 24-tunnise vahetuse ajal puhata, kui tundis, et "valu rinnus ulatub mu rinna vasakust osast paremale".\nSee häiris teda piisavalt, et ta ei saanud magada. Nii ta tõusis. Umbes tunni pärast möödus valu.\nKaks päeva hiljem juhtus see uuesti ja läks tunni aja pärast uuesti ära. Mõni päev pärast seda äratas sama valu teda kell 4 hommikul\n"Nad räägivad alati sellest elevandi tundest, mis istub teie rinnal, aga mul pole seda kunagi olnud," ütles ta. "See oli ebamugavustunne, kuid see ei olnud piinav ega midagi muud."\nSeekord ei kadunud valu nii nagu eelmises osas. Ta hakkas muretsema, et see võib olla tema süda. Watlington, kes on ka Humana meditsiinidirektor, mainis oma sümptomeid virtuaalse koosoleku ajal. Arstist kolleeg julgustas teda haiglasse minema.\nSeal liikusid asjad kiiresti.\n"See pole ju hea?" Watlington ütles tuttavale kiirabiarstile.\n"Ei," ütles arst. "Teil on STEMI."\nSTEMI - või ST-elevatsiooniga müokardiinfarkt - on südameatakk, mille korral üks südame peamistest arteritest on blokeeritud. Ta helistas oma naisele Triciale, kes - nagu ka tema abikaasa - arvas, et probleem oli piisavalt väike, et ta lasi ta ER-sse lasta, kui viis isa arsti vastuvõtule.\nTaavetile tehti kohe südame katreerimise protseduur. Arstid sisestasid stendi, et uuesti avada tema vasak eesmine laskuv arter, mis oli täielikult blokeeritud. Protseduur oli läbi tunni aja jooksul pärast tema saabumist haiglasse.\nKui Davidil diagnoositi kõrge vererõhk, viis Tricia - endine dieediarst - ta hüpertensiooni ehk DASH-dieedi peatamiseks dieedile. Infarktist alates on ta üle läinud peamiselt taimse dieedi juurde.\nDieedimuudatused tekitavad paari segatud kaheksalapselise pere vanuses 3 kuni 32 aastat.\n"Isegi mu 14-aastane poeg kannab praegu lõunaks kooli lillkapsa riisi," ütles Tricia.\nDavid on hakanud stressi vähendamiseks vähem tunde tegema. Ta on hakanud iga päev südame rehabilitatsiooniprogrammi raames kõndima. Ta on kaotanud veel 24 kilo ja on jätkuvalt pühendunud tervislikuma eluviisi säilitamisele.\n"Kui teil on südameatakk, on see lihtsalt terve mängude muutja," ütles ta. "Ma ei saa lihtsalt kaalust alla võtta ja selle unustada."\nIsegi pärast meditsiinikarjääri peab David oma kogemust äratuseks.\n"Olen näinud liiga palju inimesi, kus neil on üks südame sündmus ja siis teine," ütles ta. "Ma ei taha jälle katolilaboris olla."\nLood südamest krooniks südamehaigustest ja insuldist üle elanud, hooldajate ja eestkõnelejate inspireerivaid reise.\nDr David Watlington teadis, et tema perekonna ajalugu tõstis teda südamehaiguste riski


Foam roll & massaaž - FirmaFitness\nFoam roll & massaaž\nJärgnevas postituses keskendun lihashooldusele, mida saab teha foam rolleriga (tuntud ka kui pilatese rull või vahurull). Selline lihashooldus sobib suurepäraselt ka kontoritöötajale, kelle tööpäev kulgeb enamjaolt istuvas asendis.\nAlljärgnevalt kirjutan lähemalt foam rollerist, rullimisest, selle kasulikkusest ning lisan ka video selja rullimisest, mida kontoriinimesed võiksid proovida.\nOn mitmeid võimalusi, kuidas lihaste eest hoolt kanda, näiteks duši all vaheldumisi kuuma ja külma vett endale peale lasta, saunas käimine, tasakaalustatud toitumine ning piisav magamine. Samuti on lihaste masseerimine üks parimaid asju, mida enda heaks teha, kuna lihaste pidev hooldamine maandab pingeid.\nSelleks, et Sa iga päev massööri ega füsioterpeudi juures käima ei peaks, on olemas suurepärane vahend – foam roller.\nMis on foam roller?\nFoam roller ehk vahurull on kõvast vahust rull, millega saab teha enesemassaaži lihastele.\nMis toimub rullimise käigus?\nRullimise käigus vabastatakse pinges lihast. Oma keharaskuse abiga või kehaosa raskuse abiga rullitakse kindlat piirkonda u 30-60 sekundit.\nRullida saab nii lamades, istudes kui ka seistes (näiteks vastu seina).\nMassaaži käigus leitakse üles kindlasti oma triggerpunktid (lihases olevad tihked punktid). Kes juba triggerpunktiteraapiat saanud on, teab, kui valusad need pnktid olla võivad.\nLühidalt: enesemassaaži käigus võib arvestada kergete valuliste piirkondadega, mida leiab näiteks õla- ja kaelapiirkonnast ning seljast.\nMiks peaks kasutama foam rollerit?\nRullimisega vabastad Sa lihased pingetest – see omab positiivset mõju ka närvisüsteemile.\nRullimise positiivsed mõjud:\nheaolu tõstmine – valu leevendamine\nparaneb liigeste liikuvus tänu lihaspingete vähenemisele\npaneb vere liikuma rullitavas piirkonnas\nKes võiksid foam rollerit kasutada?\nKõik võidavad foam rolleri kasutamisest. Foam rollerit kasutavad ka füsioterpeudid oma igapäevatöös ja ka tippsportlased oma treeningutel. Rulli võivad kasutada kõik – mittesportlastest tippsportlasteni.\nRullimine toob kasu igal päeval – olgu selleks siis treeningpäev või treeningvaba päev.\nKellele foam roller ei sobi?\nInimesed, kellel on eriti suured lihaspinged või kellel on mõne liigese liikuvusulatus piiratud, võiksid pöörduda füsioterapeudi poole. Foam roller ei ole kõikidel juhtudel imevahend ning ei asenda füsioterapeudi professionaalset kätt.\nKas esineb ka riske?\nRiskifaktorid esinevad ainult harjutuse läbiviimisel. Rullimisel on vaja hoida õiget kehahoiakut ning rullitav piirkond hästi vabana.\nValud lihastes ei tohiks olla liiga suured. On olemas erineva tugevusastmetega rullid – tugevate lihaspingete korral kasutage pehmemat rulli.\nAlljärgnevas videos näitan selja rullimist. See on suurepärane viis vabanemast seljavaludest ja pingetest. Samuti aitab see ülakeha viia ettepoole roteerunud asendist tagasi tahapoole.\nOluline on hoida selg hästi vabana ja lasta rullil justkui selja sisse tulla. Kui rullimine on valulik, võib rulli peal ka lihtsalt lamada.


Lydia Hotell **** Superior Romantikute pakett - majutus - Hotelliveeb.ee – Broneeri lihtsalt!\nMeeleoluka õhtu jätkuks ootab Teid ööklubi Maasikas kuni südaööni tasuta. Luksuslikku hommikusööki pakub restoran Hõlm.\nRestoran Hõlm peab lugu puhtast ja kvaliteetsest toorainest, hoolikalt koostatud menüüst, kõrgetasemelisest teenindusest ja suurepärasest šampanja- ja veinivalikust.\nPeakokk Lauri Ülenurme poolt juhitav köök loob unustamatuid maitseelamusi, mille kõik detailid on põhjalikult läbimõeldud, valmistatud ja serveeritud.\nEriliseks muudab restorani avatud köök, mis loob külalise ja köögi vahel harmoonia ning annab kõigile võimaluse nautida võrratut kokakunsti. Restoran kasutab roogade valmistamisel põnevaid tehnikaid, mille juures on olulisel kohal maitsete lihtsus ja puhtus. Lisaks üllatab restoran retseptidega, mis pärinevad Lydia Grünmann Holmi 1925.-26. aastal kirjutatud retseptikogust. Autori nimest on inspireeritud ka restorani nimi - Hõlm.\nTunnustatud sommeljee Kalle Müller kannab isiklikult hoolt restorani suurepärase veini- ja šampanjavaliku eest.\nKolmekäiguline õhtusöök koosneb eelroast, pearoast ja magustoidust Teie vabal valikul menüüst.\nRestoran Hõlm ootab Teid:\nHotelli teisel korrusel pakub hommikusööki restoran Hõlm kell 07:00-11:00.\nFitness-klubis on võimalik treenida traditsiooniliste spordiklubi vahendite ja cardio-seadmetega.\nFitness-klubi on avatud kogu aeg.\nSüdaööni sissepääs ööklubisse Maasikas tasuta!\nÖöklubide peokavaga saad tutvuda siin: www.maasikas.com\nBeebivoodi peab ette tellima.\nLydia hotelli hoovis asub 11 kohaline kinnine parkla. Vaid ette tellimisel. Hind ühele autole 20 €/päev.\nLisainfo T: (+372) 733 0377 | E: reception@lydia.ee\nGaraažis asub ka elektriautole mõeldud koht, kus võimalik laadida autot.\nToas on väga kuiv õhk. Basseinis ei töötanud nupud.\nKõik meeldis ülivÄga


Kas uus pankrotilaine põllumajanduses? - Maaleht\nMaamajandus 17. november 2011\nKas uus pankrotilaine põllumajanduses?\nÄriregistri andmetel on Eestis praegu pankrotis kümmekond piima- ja teraviljatootjat. Selle jäist hingust on aga kuklas tundnud peaaegu kõik tõsiseltvõetavad põllumehed.\n“Talupidamisega nullist alustamine nõuab suuri investeeringuid,” arutleb Andres Soots tagantjärele. Foto: Raivo Tasso\n“Viimastel aastatel on teraviljahindade kõikumine olnud väga suur,” ütleb Andres Soots. “Kui 2007. aastal oli hind peaaegu sama kõrge kui tänavu, siis 2008. aastal langes poole võrra.” Rukki- ja odratonni eest maksti siis 1000 krooni ringis (60–70 eurot). 2008. aasta sügis oli vihmane, samuti 2009. aasta koristusaja lõpp, kui märjad põllud ei kandnud kombaini ja lumi sadas koristamata rapsipõldudele. “Suur tulu jäi saamata, võlgu nii pangale kui hankijatele oli väga raske tasuda. Kui oled alustanud nullist ning pidanud tehnikat ostma laenude ja liisingutega, on risk suur,” tunnistab Lõuna-Eesti teraviljakasvataja. Pankrotihaldur Külli Mitt kinnitab, et mees üritas laenuandjatega kokkuleppeid sõlmida ning võlgu ajatada, ent mullu oli näha, et tekkinud olukorrast välja rabelda ei õnnestu. Tänavu 3. juunil kuulutati pankrot välja.


Riidepuu voodi all | Para-web\n/ Riidepuu voodi all\nRiidepuu voodi all\nLiitunud: Apr 2014\nEt siis ühel hommikul, kui ärkasin...nägin, et mu voodi alt paistab välja riidepuu konks...\nJa ma oleksin seda kindlapeale õhtul märganud, kui see juba siis seal oleks olnud.\n(selle postituse viimane muutmine: 22-04-2014 20:37 Nielander.)\nRE: riidepuu voodi all\nNo mis see ikka niiväga tähendab, paraekspertidel on selgitus varnast võtta:\nTema Vaimne Entiteet, Jumaliku Astraalmentaalteadvuse 3.tasandi vardja, Sinine Acmeoch on su nüüd välja valinud oma sõnumite vahendajaks, et sa neid inimestele nüüd ja igavesti edastaksid. Kui nüüd magama lähed, pane riidepuu kõrvale kuhjake soola, silu siledaks ja joonista sinna sõrmega Algize ruun.\nSee tähendab, et sa käid unes ringi.\nMul üks vana hea sõber ütles, et kui tahad UFO-t näha, siis lihtsalt vaata üles. Kui tahad imesid näha, siis lihtsalt vaata ringi... kulla "kummitustibi" . Neid juhtub igal sammul. Mõned on tähendusrikkamad mõned vähem.\n(selle postituse viimane muutmine: 22-04-2014 09:46 positiivne.)\nEhk üritab keegi sinuga kuidagi ühendust saada? See võib ka mingi märk olla.\n(selle postituse viimane muutmine: 05-05-2014 17:06 Bathory.)\nSee tähendab, et aeg on tuba koristada


Rapla Korvpalli perepäev, juba 3.septembril! Rapla Korvpalli perepäev, juba 3.septembril! 3.septembril kell 12:00-16:00 toimub Sadolin Spordihoone ees RAPLA KORVPALLI PEREPÄEV. Kohale on oodatud kõik korvpalli- ja spordisõbrad. Toimuvad sportlikud mängud ja viskevõistlused, lastele batuut jne.\nHea korvpallisõber, ole kohal, tuleb üks lõbus ja sportlik päev! Jaga infot sõpradele! Täpsem ajakava ja info 2.09! Video


CarPro Reload vedelvaha, 500ml - SmartGURU®\nCarPro Reload vedel vaha, 500ml\nReload vaha on pannud klaasile sarnase läike, hüdrofoobse toime ja ränidioksiidi nanotehnoloogia mustust hülgava omaduse ühte mugavasse pinnale pihustatavasse ja ärapühitavasse vahasse. Algselt töötati Reload vedel vaha välja C-Quartz kattekihtide kaitse ja viimistluskvaliteedi säilitamiseks, kuid tänaseks on toode tõestanud ennast ka eraldi kasutatava vahana.\nErinevalt teistest toodetest turul, mis on orgaanilise vaha või lahusti baasil valmistatud vedelad polümeervahad, on Reload anorgaaniline vee baasil valmistatud vaha, mille koostises on spetsiaalselt modifitseeritud ränidioksiid (Sio2) ja klaasi nanokoostisosad (5% kogu kontsentratsioonist). Reload on kõige kulusäästlikum anorgaaniline vedel vaha turul, makstes vaid murdosa oma lähima konkurendi toote hinnast. Reload annab sileda hüdrofoobse toimega vetthülgava kihi, mida ei tee ükski teine toode. Koos oma mustust hülgava omadusega annab toode pinnale hämmastava läike ja väga peegeldava sära. Seda on väga lihtne kasutada ning sobib nii entusiastidele kui ka professionaalidele. Kui sõidukipind on Reload vedel vahaga kaetud, siis on auto pesemine lihtsam ja kiirem. Samas veendute ka, et kuivatamine ei ole enam tüütu, kuna tänu Reload vahale jääb pinnale vähem vett.


Ponimaa – väikeste ratsutajate ja suurte loomasõprade meelispaik - Maa Elu\nPonimaa – väikeste ratsutajate ja suurte loomasõprade meelispaik\n21. juuli 2016, 8:59\nPonimaa Neeruti külas. FOTO: Arvo Meeks / Lõuna-Eesti Postimees\nPalupera vallas Neeruti külas Tiigi talus asuval Ponimaal saad tõeliselt eksootilise elamuse osaliseks. Koplis jooksevad ringi alpakad ja ponid, külalisi uudistavad eesel ja lambad ning õues peremehetsevad kanad, kuked ja haned. Kaks koeragi tõstavad külaliste saabudes kõva kära – tuleb ju näidata, et majavalvurid on tasemel.\nSel päeval, kui otsustasime koos fotograafiga minna Ponimaad kaema, oli taevas üsna hall ning tibutas vihma. Metsade vahel looklevat teed pidi mäeküngastest aina üles ja alla sõites jõudsime Otepäält kümmekonna minuti pärast Neeruti külla, kus on end sisse seadnud Ponimaa.\nJuba eemalt nägin koplis ringi kõndivaid ponisid, kes auto lähenedes pead tõstsid ja uudistades külaliste tulekut jälgisid. Eemal seisis liikumatult väike eesel, kes ennast võõraste tulekust häirida ei lasknud. Valju haukumisega tervitasid meid majavalvurid, mispeale perenaine Tiiu Toots majast õuele tõttas. „Ega nad kurjad ei ole, kuid oma valvuriülesannet täidavad kenasti. Annavad kohe märku, kui keegi võõras õuele tuleb,” sõnas ta.\nPõhjust hobuste üle uhkust tunda\n„Kutsume oma maad Ponimaaks seepärast, et siin on paljude ponide kodu. Tahame, et nad tunneksid ennast oma kodus hästi, oleksid terved, usaldaksid ja armastaksid inimest,” rääkis perenaine.\nTalus, kus on 35 hektarit maad, on 40 hobust. Kõige rohkem on ponisid ehk hobuseid, kel turjakõrgust alla 147 sentimeetri.\n„Tegeleme nende aretusega. Nüüd, kui paljud omakasvatatud varsad on tööealisteks suksudeks saanud, võime öelda, et üles on kasvatatud nii mitmeidki kõikidele ootustele vastavaid hobuseid. Meie hobused on saanud mitmete tunnustuste osaliseks. 2013. aastal saime parima eesti tõugu noortäku tiitli. Eelmisel aastal võitis meie eesti tõugu hobune Saku suurhallis takistussõidus ponide arvestuses esikoha, võites kõiki sportponisid,” rääkis perenaine uhkusega.\nHobusekasvatuse tugevus on väga hea sugumärade baas. „Me ei müü hobuselapsi, nad on emadega koos suures karjas aasta aega. Täkupoisid kolivad alles siis emadest-märadest veidi eemale poiste karja. Hobused elavad aasta ringi väljas. Nad on terved ja karastatud. Süüa saavad piiramatult ja ka katus on pea kohal olemas.”\nKuidas tartlastest talupidajad said?\n„Kolmteist aastat tagasi kesksuvel, kui abikaasa Kaleviga üheskoos kokku 100 aasta sünnipäeva pidasime, kingiti meile kahepäevane hobune. Kinkija oli kena inimene, kelle juures olime kaks aastat ratsutamas käinud.” Talveks oli neil juba neli hobust.\n„Kui esimene varss sündis, tegime samal päeval notari juures tehingu, kus ostsime hobustele oma kodu. Algul olid talus koduhoidjad, kuid kui leping nendega läbi sai, kolisime mehega linnast maale ja oleme juba viimased kümme aastat siin talumajapidamisega tegelenud,” rääkis perenaine.\nSel ajal oli talupidamine pererahvale ainult hobi, sest endiselt olid nad hõivatud oma erialase tööga. Tartu Ülikoolis raamatupidajaks õppinud Tiiu oli audiitor ning füüsiku haridusega abikaasa Kalev tegeles arvutitega. „Nüüd oleme mõlemad pensionärid ning käes alles esimene täisaasta, kui pühendame end täielikult talule. Mina tegelen veidi raamatupidamisega ja annan maksumaksjate liidule nõu raamatupidamisküsimustes,” selgitas Tiiu.\nPerenaise sõnul erinevad nad veidi tavapärastest talunikest tänu oma lisasissetulekutele. „Me ei ole pidanud muret tundma, mida homme lauale panna. Meil on kogu aeg olnud lisaks talumajapidamisele kõrvaltegevused, mis on kindla rahavoo kindlustanud. Töömahukas hobusekasvatus ei ole tasuv tegevus,” nentis ta.\nSõpradega mõttetalguid pidades on jõutud järeldusele, et kõige tasuvam on maal tõukoeri kasvatada. „Kaks kuud tiinust, kaks kuud kutsikate kasvatamist ning saad kutsika eest küsida isegi tuhat eurot, olenevalt tõust. Hobust pean enne kasvatama viis aastat, kui saan ta ära müüa. Kui on ilusa värviga ja hästi õpetatud, saan küsida heal juhul 2500 eurot hobuse eest. Sellises olukorras peab kindlasti muud tööd juurde tegema.”\nLoomaarmastus pärineb naisel lapsepõlvest. „Olen üles kasvanud Meeril ilusas mõisa moonakamajas metsa serval. Ema ei saanud mind kassipoegade juurest õhtuks tuppagi. Väikese tüdrukuna tahtsin lüpsjaks saada. Kuna isa töötas abimajandi juhatajana, puutusin loomade ja maatööga lapsena tihedalt kokku. Hiljem olin hulk aastaid linnainimene. Kui elu andis võimaluse muutusteks, ei tõrkunud, vaid haarasin sellest kinni.”\nAlpakadega hakkasid nad tegelema kolm aastat tagasi ja praeguseks on neid talus üksteist. „Pojad käisid Lõuna-Ameerikas ja nägid seal neid imepäraseid loomi. Tekkis huvi ja ostsime esmalt paar tükki, et vaadata, kuidas nad vastu peavad ja kas saame nendega hakkama. Nüüd võin öelda, et nad on tõesti head loomad just vanemale inimesele – vähenõudlikud ja leebed silmarõõmud,” jutustas Tiiu heldimusega.\nAlpakad villa saamiseks\nAlpakade valduses on viis hektarit maad. Suvel elatuvad nad heinast, talvel saavad lisaks spetsiaalset jõusööta ja porgandeid. Külmal ja märjal ajal ööbivad nad tallis.\n„Kasvatan neid villa saamiseks ja tahaksin, et nad end ära tasuksid. Kahjuks pole Eestis alpakavillale sobivat villavabrikut ja probleem on villast lõnga saamisega. Oleme siiani saanud kasutada ühe erategija teenust, kuid see on kallis – küll õigustatult, kuid paneb piduri villamajandusele. Kõik alpakakasvatajad otsivad lahendust ja küll me selle kord ka leiame,” oli perenaine siiski optimistlik.\nTäiskasvanud loomad annavad kolm kuni viis kilogrammi villa aastas. Kolmandik läheb töötlemisel kaduma, kuid lõng on ütlemata soe – seitse korda lambavillast soojem ja mõnusalt pehme ka.\n„Et villa saada, kasvavad talus ka kolm pikakiulise villaga tõulammast. Lammas annab aastas kusagil kuus kilo villa. Väga tugeva kiuga lõnga saamiseks kasutan alpaka- ja lambavilla segu,” selgitas Tiiu. Oma sõnade kinnituseks andis ta mulle seda lõnga katsuda ning tõepoolest oli see nii tugev, et katki tõmmata ei jaksanud.\n„Kahe looma villa segust tehtud lõng on peale tugevuse ka väga pehme ja soe, sobib hästi sokkide kudumiseks.” Tegus ja ettevõtlik naine on liitunud Otepää käsitööseltsi Karukäpp naistega ning laseb agaralt sõrmedel käia. „Talvel istun teleka ees, vaatan Türgi seriaale, kus näidatakse väga põnevalt kogukonnaelu, ja koon perele sokke,” rääkis ta muheledes. Hiljuti korraldati Tiigi talus seltsi liikmetega kudumispäev, kus Tiiu Toots tutvustas alpakasid ja nende villast saadavat lõnga.\nEeslitüdruk näitab iseloomu\nTarastatud aiast piidles meid eeslitüdruk, kes on tallu toodud peamiselt talu külastavatele lastele silmarõõmuks. „Arvasin, et eesel pakub lastele rohkem huvi, kuid nii mõnigi, kes siin käinud, on hoopis enam huvitatud ponidest ja isegi kanadest. Eeslitüdruk Sine näitab vahel iseloomu ja igale käsule, eriti sellistele, mis talle ei meeldi, ta kohe ei allu. Tegelikult on ta üks tore ja sõbralik loom,” lisas sõna sekka peremees Kalev.\nPeremees ehitas talvel kahekohalise jääpurjeka ja sai proovisõidu maailmameistrite pilgu all ära teha. „Oleme sportlik pere olnud kogu elu ja purjetamist oleme abikaasa ja lastega (peres on kolm poega ja viis lapselast – S. L.) aastaid tagasi harrastanud. Praegu on aga minu spordiala hobustega jalutamine. Talutan ponidega lapsi 2,5 kilomeetri pikkusel ringil. Mõni päev tuleb neli-viis ringi teha, see on hea trenni asemel,” sõnas Tiiu.\nPonimaa ootabki endale külla väikeseid ratsutajaid ja suuri loomasõpru. „Tutvustame lastele ja täiskasvanutele ponide, hobuste ja teiste loomade elu. Ponidega saavad lapsed koos talutajaga läbida kuplilisel maastikul 2,5 kilomeetri pikkuse ringi, mille käigus tutvustatakse neile loodust ja talus elavaid loomi, keda saab käega katsuda ja soovi korral ka sööta. Pidada saab näiteks laste sünnipäevapidu ponilasteaia territooriumil,” rääkis perenaine. Ponidega käiakse ka lasteaedades, perepäevadel ja sünnipäevadel.\n„Lasteaedades tuleks rohkemgi käia, sest mudilased pole hobust sageli näinudki. Enamik neist kardab loomi. Hobune õpetab lapsele koostööd, tähelepanelikkust ja lihtsalt headust. Lisaks arendab hobusega ratsutamine last nii füüsiliselt kui ka vaimselt.”\nLapsed ei tunne end looduses mugavalt\nOlles juba kümme aastat lapsi hobustega sõidutanud, on perenaine tähele pannud, et viimasel ajal on lapsed füüsiliselt nõrgemad, neid on raskem hobuse selga tõsta. Nad ei tunne ennast looduses mugavalt, on maaelust võõrdunud.\n„Pole üldse tähtis, mis koolis laps käib või mis tal seljas on. Oluline, et laps oleks endaga rahul ja õnnelik, ükskõik, mida ta teeb. Et õnnelik olla, peab ta olema tugev füüsiliselt ja vaimselt. Seda ei saa arvuti taga istudes ega nutitelefoni näppides. Inimesele on vaja suhtlemist, kuid seda arvuti ei arenda,” ütles perenaine murelikult.\nTiiu Toots on ise terve elu järginud märke, mida elu on talle ette andnud. „Selle kümne aasta jooksul, mil oleme maal elanud, ei ole olnud ainsatki hetke, kui oleksin mõelnud, et läheks tagasi linna. Tõsi, kui teen valmis ühe bilansi, teenin neli korda rohkem kui ponisõiduga, kuid see siin on minu südamele ja hingele. Ma ei ootagi siia suuri inimhorde, sest soovin tegeleda inimestega individuaalselt, neile silma vaadates,” sõnas hobitalu perenaine.\nSeepärast ei ole nad talus pakutavatele võimalustele ja tegemistele reklaami teinudki, info levib suust suhu nende kaudu, kes on talus lastega käinud ning ikka ja jälle siia tagasi tulevad.\n„Käijaid on aasta läbi, kevad ja sügis on rahulikumad, siis tegelengi hobuste õpetamise ja villamajandusega. Oleme abikaasaga iseõppijad ja kõik vajalikud maatööd katse ja eksituse meetodil selgeks õppinud. Isegi pügamistööd teeme nüüd ise – võtab aega, mis võtab. Tõsi, hobuseid treenib ja õpetab välja ikka treener, mina õpetan neid sinnamaani, et nad oleksid sõbralikud ja nööri otsas korralikult kõnniksid.”\nNaise meelest ei ole linn laste kasvatamiseks õige koht. „Maal elades tundub mulle, et linnalaps on nagu kinnipüütud puuriloom, keda enam loodusesse lasta ei saa, sest ta ei saa seal hakkama. Inimestel, kes linnas kasvanud ja kellel puudub igasugune side maaeluga, on väga raske saada õnnelikuks,” leiab Tiiu. „Linnas jäävad inimesed omavahel võõraks. Maal on tasakaal, rahu ja palju päristegevust, ei pea kepikõndi tegemagi.”\n„Nüüd ongi meil abikaasaga töö ja hobi üheskoos. Talus elades oleme leidnud hingerahu ja rahulolu tehtud tööst. Lastel, lastelastel ning nende sõpradel on põhjust meie juurde tulla ja meil on, mida neile pakkuda. Oleme õnnelikud ja väga rahul maale elama asumise otsusega,” sõnas perenaine meie jutuajamise lõpetuseks.


100 postitust • 8. leht 10-st • 1 ... 5, 6, 7, 8, 9, 10\nPostitas xmasta » Kolmapäev 29 Juun 2011, 12:23\nTagaveoline kirjutas: Äkki ikka saab lihtsalt hakkama. Mõõda ära mitu volti sealt kontrolleri e-brake väljundist tuleb kui otsad lahti on. Ja uuri kas piduritule lüliti on akude pluss-klemmi vahel või miinuse vahel.\nokay, ümber tõstma hakkan asju siis saan mõõta ja jahub seejärel edasi\nsiit väike eelvaade ratta versioon kahest, sai tiba värvitud nüüd ka. puudub mootor porilauad ja pakiraam. (oh, ja miljon juhet mis tuleb kõik ilusti ära .. peita, ugh)\nPostitas Kolleeg » Neljapäev 30 Juun 2011, 11:37\nOhoh, oled tellinud ka Lyeni kontrolleri!\nNing ka USB ots ka olemas! Kui juba saad kontrolleri modimise läbi USB käppa, siis tuleks isegi külla.\nSaab ehk pisut kiirust juurde. Vana kontrolleriga liikus velo tsipa kiieminigi.\nps. mul hakaks mootor Lyeni kontrolleriga sama värvidega ühenduse korral tagurpidi tööle. Pidi voolu juhmeid omavahel ringi pisut panema.\nxmasta kirjutas: pidu võib jätkuda!\nUsa stuff oli tegelikult ammu kohal ja ootas postkontoris, tracking lihtsalt jättis asja pooleli ja mina ei vaadanud postkasti...\nNüüd saab asjast ikka elektriratas, uus controller with more power ja regen braking, samuti cruise control ja 3 way power selector, DC-DC (in 4,5-60v out 12-30v).. ja nagu ma nüüd märkan siis multipurpose switch jäi mul saamata.. krt.. sai küll räägitud ja pilte nähtud aga nüüd märkan et tellimuses oli multi-purpose asi sees jep aga see oli multi-purpose dc-dc ja switch jäi meil välja, blah.\nPostitas xmasta » Neljapäev 30 Juun 2011, 16:16\nKolleeg kirjutas: Ohoh, oled tellinud ka Lyeni kontrolleri!\nUSB on olemas jep ja töötab küll, juba olen oma kontrollerit sättinud ja konsulteerisin lyeniga nende phase currentite osas jms mis mul segaseks jäi, see on mul läpakas ja kuna ma ringi sõidan nagunii siis võib kuskil kokku sõita, veits istuda ja "tuunida pistonite taiminguid" su asja küll.\nalso, need e-brake handles? no problem, 80 senti gets you going!\nei tohi unustada, et tuleb osta default state on nupp\nPostitas Kolleeg » Neljapäev 30 Juun 2011, 16:30\nPean tunnistama, et ei tea küll täpset selle e-piduri tööpõhimõtet ja toimist, aga on-off pidur tundub nagu veidi järsu võitu? Või on see sinu lisatud nupp selline, mis saab aru palju sa vajutad ja vastavalt annab edasi signaali?\nps. kas taimingute sättimine annab miskit juurde?\nPostitas xmasta » Neljapäev 30 Juun 2011, 18:58\nKolleeg kirjutas: Pean tunnistama, et ei tea küll täpset selle e-piduri tööpõhimõtet ja toimist, aga on-off pidur tundub nagu veidi järsu võitu? Või on see sinu lisatud nupp selline, mis saab aru palju sa vajutad ja vastavalt annab edasi signaali?\nKontrolleritel on erinevaid võimalusi, neil kõigil on e-brake signaal mis triggerib regen piduri ja/või cruise cutoff'i.\nLyeni kontrolleritel sellega pidu piirdub, pre-programmida saad regen piduri tugevust, low medium hard ja thats it.\nKelly controlleritel saab lisaks sellele panna 0-5v hall sendori ja sellega reguleerida regen pidurdamise tugevust, et tõmbad handlest regen'i tööle ning lükkad pöidlaga vasakult näiteks teist hooba, mis surub regen'i kõvemaks vastavalt vajadusele.\nKahjuks kelly controller maksab 2x rohkem ka kui lyeni oma nii et praegu lepin selle võimalustega.\nNii et sedasi see asi käib praegu, kui järsk ta on, näis, pole uue kontrolleriga sõitu veel teinud, üldiselt ei saa nad väga järsud olla muidu juhtmed kärssaks. Ja endless-spheres keegi mainis et isegi hardiga pole see liiga tugev ja tema tahaks rohkem.\nSee taimingu asi oli jutumärkides meelega, ehk siis niisama norimiseks, autotuunerid mässavad seal igast taimingutega Meie saame sättida rated currente jms\nPostitas mccolla » Pühapäev 03 Juul 2011, 11:12\nKas oled juba oma jalgratta ära registreerinud, või sõidad illegaalselt. Uue liiklusseaduse mõistes ta ju mopeed nüüd\nPostitas xmasta » Pühapäev 03 Juul 2011, 14:08\nmccolla kirjutas: Kas oled juba oma jalgratta ära registreerinud, või sõidad illegaalselt. Uue liiklusseaduse mõistes ta ju mopeed nüüd\nväljavõte uuest liiklusseadusest:\n- Jalgratas on vähemalt kaherattaline sõiduk, mis liigub sellega sõitva inimese või inimeste lihasjõul pedaalide või käsiväntade-hoobade abil. Jalgratas võib olla varustatud ka elektrimootoriga, mille maksimaalne püsi-nimivõimsus ei ületa 0,25 kilovatti.\nMinul on nüüd uue kontrolleriga tore speed limiter nupp mis talle rohkem jõudu ei anna kui eespool nimetatud, nii et registreerimiseks siiski ei lähe ja illegaal ka ei ole. (öko sõitu raskem ilma limiterita teha ja siis saab aku rutem otsa kui vaja)\nPostitas xmasta » Pühapäev 03 Juul 2011, 18:53\nNii, kuna mass lülitid on kõik nii kolakad suured ja neid ei saa eriti mugavalt mööduvate käppijate eest kaitsta, siis otsustasin releega asja lahendada, sellel on küll 0.12A draw nagu mulle multimeetriga mõõtes tundub, aga pole hullu.\nvägev plaan paberil, display asukoht jätkuvalt lahtine..\nedit: precharge ununes, lisatud!\nPostitas xmasta » Esmaspäev 04 Juul 2011, 20:24\namortide puudumine on halb asi, mõned laksud on olnud päris tugevad, seega enne uue akupaki kasutusele võtmist vooderdasin raamikinnituse punktid ja liigendi seest ka metalliga.\nPostitas xmasta » Reede 08 Juul 2011, 17:35\nSai tehtud metallvarjestus, mille alla peidan relee mis peavoolu sisse välja lülitab ning selle külgedele kinnitan võtmega nupud


Prototron rahastab uudse vetikafiltri arendamist - Tööstusuudised\nAutor: Raigo Neudorf • 21. aprill 2014\nPrototron rahastab uudse vetikafiltri arendamist\nMärtsi keskpaigas lõppenud Prototroni voorus osutus üheks väljavalituks meeskond Organic Filter, kelle ideeks on välja töötada vetikafilter, mis suudab end ise taastoota. Meeskond saab Prototroni rahastult idee arendamiseks 8463 eurot.\n„Meie arendatav orgaaniline filter on mõeldud nii prügilagaasi, biogaasi kui ka suitsugaaside puhastamiseks ning on alternatiiviks seni kasutatavatele kallitele ja looduskahjulikele söefiltritele,“ tutvustas meeskonna ideed Kristjan Järvan.\nEkspertkogu liige, Swedbanki ettevõtete panganduse juht Robert Kitt tõdes, et keskkonnahoiu ja energiasäästu kontekstis on tegu murrangulise ideega.\n„Majanduskasvu seisukohast on oluline suurendada mahtusid, tõsta tootlikkust. Ettevõtted peavad seejuures leidma viisi, kuidas seda teha kõige keskkonnasõbralikumalt ja energiasäästlikumalt. Organic Filter on arendamas tehnoloogiat, mis näiteks jäätmekäitlussektoris kasutusele võttes annab olulise keskkonnasäästu, sest filter suudab end ise taastoota,“ lisas Kitt.\nPrototroni finantseeringuga hakkab meeskond ideed teostama ja turule tooma Tallinna Teaduspargi Tehnopol inkubaatoris.


Mis on EL 21. trisoomia puhul?\nPlatvorm ühingute, kodanike ja poliitikute koostööks ülemaailmse Downi sündroomi päeva tähistamiseks, et teha nähtavaks intellektipuue üldiselt ja eelkõige Trisoomiaga 21 (kõige tavalisem geneetilise päritoluga intellektipuue, mida nimetatakse ka Downi sündroomiks) ).\nEU for Trisomy 21 edendab koostööd ja teabe jagamist, et tõsta teadlikkust ja suurendada osalust ülemaailmse Downi sündroomi päeva tähistamisel (21. märts).st) ELi institutsioonides. Meil on partnereid üle Euroopa, nii kohalikke valitsusväliseid organisatsioone kui ka lapsevanemate algatatud algatusi ning ühendades nad ELi Trisomy 21 vihmavarju alla, saame ühiselt Trisomy 21 eest ELi institutsioonides sõna võtta.\nEuroopa Liidul on juriidiline pädevus koostada õigusakte puuetega inimeste probleemide lahendamiseks: Tervishoid, Tööhõive, Diskrimineerimine, Haridus, Inimõigused… Sellegipoolest vähenevad aasta-aastalt eelarved ja intellektipuudega inimesi puudutavad Euroopa projektid.\nMeie liit on ideaalne viis suurendada kogu ühiskonnas nähtavust vaimupuudega inimeste vajaduste kohta ja sundida ELi institutsioone tegutsema, et toetada meie seas kõige haavatavamaid.\nMis teeb EL Trisomy 21 jaoks tahan?\nSoovime, et vaimse puudega inimeste vajadustest saaks Euroopa päevakorras prioriteet, et tagada kodanike tõeline võrdsus.\nPuuetega inimesi pole poliitilises keskkonnas, tööturul ega meedias. Kui puuetega inimesi pole ühiskonnas näha, on vajalike muudatuste loomine võimatu.\nELi diskrimineerimisvastased õigusaktid on viimastel aastatel erinevate vähemusrühmade jaoks, välja arvatud puuetega inimesed, teinud pika tee. Vaimupuudega inimesed vajavad spetsiaalseid majutusvõimalusi tagamaks, et need seadused ja kohtupraktika kaitseksid neid ja mitte ainult teoreetiliselt.\nEuroopa Liit peab tegutsema intellektipuudega inimeste huvides, et tagada nende õigus Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud inimtervishoiu kõrgetasemelisele kaitsele.\nVaimupuudega inimeste iseseisvuse ja valikuvabaduse tagamiseks peame edendama nende autonoomiat. Selleks peab EL julgustama meditsiiniliste uuringute programmi, millel on terapeutilised eesmärgid ja kaasavad uuenduslikud sotsiaalsed projektid, mis integreerivad ühiskonda nende mitmekesisuse.


Anarhistid ootavad turule - Sekretar\nAutor: Signe Sillasoo • 14. juuli 2010\nAnarhistid ootavad turule\nLaupäeval 17. juulil kell 12:00 algab Gonsiori tänava Politseiaiasselle aasta kolmas Väga Väga Vaba Turg (VVVT) Tallinnas.\nTurule oodatakse nii inimesi, kel on mõni asi koju seisma jäänud, kui ka neid kel asjadest pigem puudu. Siiani on turgudele toodud ja seal uued omanikud leidnud näiteks erinevad riided, raamatud, mänguasjad kuid ka mööbliesemed ja kodutehnika.\nKorraldajate sõnul ei tohiks unustada, et Tallinnas ja Eestis on endiselt väga palju inimesi keda aidata tuleks. "Üritame keset euro-hüsteeriat ja supermarketite soodusmüüke inimestele meelde tuletada, et meie hulgas on endiselt majandussüsteemi ja seda valitsevate jõudude vigade tõttu vajaduses elavaid inimesi ja neid tuleb aidata", ütleb turu üks korraldajatest.\nVVVT on alati olnud poliitilist sõnumit kandev üritus. Esimesed turud\nkorraldasid USA anarhistid aastal 2004 Ameerika Vabakaubandusala\ntippkohtumise ajal protsteerimaks Kesk- ja Lõuna - Ameerika\nekspluateerimise vastu. Eestis hakati sarnaseid turge korraldama\neelmise aasta kevadel.\nTäpsem info ürituse kohta www.vabaturg.org