Hoiakud - Hebe Teenused OÜ\nKuidas hoiakud arenevad ja meid mõjutavad\nMõtlemisest, eriti positiivsest mõtlemisest, räägitakse viimastel aastatel palju. Väga sageli võib kuulda, kuidas keegi ütleb „Mõtle positiivselt!“\nSee on osaliselt tõsi. Osaliselt sellepärast, et kõigepealt peaks aru saama, mida tähendab positiivne mõtlemine. On inimesi, kes tõemeeli väidavad, et maailmas on piisavalt rikkust ja headust kõigi jaoks, sõltub ainult sellest, kuidas vaatad ning kogu vaesus ja kurjus on ainult endas. Minu arvates on maailmas piisavalt rikkust, headust, armastust ja kasvõi vett, kuid väga palju on ka vaesust, kurjust, vihkamist ja veepuudust. Need kõik on lihtsalt ebaühtlaselt jaotunud.\nPositiivne mõtlemine tähendab näha maailma sellisena, nagu ta on, ja selles lahenduste otsimine. Nagu keegi tark ütles: „Kui on olemas tee selle probleemi, häda sisse, siis on olemas ka tee sellest välja“. Positiivne mõtlemine ei tähenda näljast nähes pea kõrvale pööramist ja mõtlemist, et rikkust on piisavalt, miks sa oled siis vaesuse valinud. Positiivne mõtlemine tähendab pigem: „Mida mina saan teha, et nälga oleks vähem?“\nMeie valikute ja otsuste tegemisel on sageli mõtlemisest veel olulisem meie hoiakud. Mis on hoiak? Hoiak on laiem, sageli teadvustamata üldine uskumus ja suhtumine endasse, teistesse, maailma. Tihti väljendub see passiivse - aktiivse, abistaja - möödamineja, suutva - suutmatu, olen väärt- ei ole väärt, saan – ei saa hakkama jne. „poole valikus“.\nSellised hoiakud juhivad salaja, väga sageli endale teadmata meie valikuid. „Kõvasti mõtleme“, et ma saan hakkama, ma teen, ma olen, kuid sisemina hoiak sosistab vastupidist. Ja et selle hoiaku „meele järgi“ olla, leiabki inimene põhjuse, tegelikult küll põhjenduse ja ettekäände (mul pole praegu aega, mul on tähtsamat teha, ma teen seda homme, ma ei viitsi praegu, see pole ju oluline, aeg ei ole veel küps, küll ma muidu läbi saan, saan sellega iga kell hakkama jne), miks ta seda praegu siiski ei tee. Küll ma homme või teine kord. Kuid kunagi ei ole homme ega teine kord, alati on täna ja see kord.\nKuidas hoiakud kujunevad? See algab väikelapsena, esimeste õpetuste ja hinnangutega, mida lapsele kõige lähedasemad ja kallimad annavad. Teadlased on kindlaks teinud, et enne sündi ja kuni teise eluaastani töötab aju valdavalt delta ja siis, kuni kuuenda eluaastani domineerivad teetalained. Bruce Liptoni kirjutab, et nende lainepikkuste ajal võetakse kuuldut/kogetut tõena, sel ajal on inimene hästi programmeeritav ja sugereeritav. Umbes sama toimub ka hüpnoosi, sugestiooni, sisenduse, transi jne. teadvuse muutunud seisundi ajal. See seletab, miks need meetodid leiavad psühhoteraapias üha enam kasutust. Kahjuks kaugeltki mitte ainult psühhoteraapias ja inimese eneseväärtuse tõstmiseks, vaid seda kasutatakse ka reklaamides, müügitehnikates, militaarvaldkonnas jne)\nVäikelapsel veel oma kogemusi ei ole ja nii toimubki tema hoiakute programmeerimine, mida on hiljem raske, kuid mitte võimatu muuta. Seepärast on väga oluline väikelast (ja mitte ainult väikelast, sama kehtib ka täiskasvanute kohta) tunnustada, kinnitada oma armastust ja hoolivust, toetada ja julgustada, selgitada tegude võimalikke tagajärgi. Lapse kritiseerimine, laitmine, mahategemine jätavad talle, sageli eluagse negatiivse jälje. Kui laps midagi valesti teeb, siis tuleks kinnitada, et ma armastan sind ja hoolin sinust väga, kuid sinu seda tegu ei saa ma heaks kiita, sa tegid seda valesti või pahasti ja ma väga loodan, et sa enam nii ei tee. See tähendab, last /isikut tunnusta ja tegu laida.\nKui keegi kordab õpetuse järgi: „Ma suudan, ma teen, ma lähen“, kuid tema sisemine hoiak on vastupidine, siis kätt südamele pannes ja endale sügavalt silma vaadates peab ta tunnistama, et ta seda tegelikult ei usu. Sellisel kinnitusel ei ole enamasti suurt sisemist jõudu, kordan ja kordan, aga olulist muutust ei ole. Loomulikult on see parem, kui pidev „Ma ei saa“ kinnitamine, kuid tulemuste saavutamiseks tuleks jõuda oma uskumuseni. Raske on lahendada mingit hoiakut üldse, on vaja jõuda konkreetse situatsioonini, kust see on alguse saanud. Selleks kasutatakse lõõgastavaid tehnikaid. Ja siis, selles olukorras meenub mingi, sageli allasurutud või kõrvaletõrjutud sündmus, mida saab oma praeguste teadmiste ja kogemuste abil olukord teisiti lahendada. Selline protsess aitab vanast hoiakust vabaneda. Loodus ei salli tühja kohta ja see tuleks kohe, enne kui vana tagasi tuleb, uue, toetava ja eneseväärtust tõstva hoiakuga asendada. Sellist protsessi tuleks korrata püsiva tulemuse saavutamiseks mõned korrad.\nIlmunud ajakirjas "Psühholoogia Sinule"


Kuidas lisada oma veebilehed , et Tumblr - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas lisada oma veebilehed , et Tumblr\nlisamine oma kodulehel Tumblr võimaldab täiendavat kokkupuudet oma töö.Tumblr võtab traditsioonilise blogimise ja lisab elemendid lihtsus ja sotsiaalmeedia teha avaldades lihtne ja rohkem seltskondlik ülesanne.Seal on mitu meetodit, lisades oma kodulehel Tumblr blogi, kuid sisestamist linki oma Tumblr navigatsiooni annab konkreetsemad meetod kokkupuude oma välise kohas.\nLogi sisse oma Tumblr armatuurlaud ja pääseda kohandamine võimalus oma Tumblr blogi.Link kohandamine asub paremal pool oma armatuurlauale nimetuste all oma blogid ja märgistatakse "kohandada".\nJuurdepääs "lehed" abil oma valik top navigation bar teie kohandamine menüü.Pages võimaldab lisada täiendavaid lõigud oma blogis.Lõpptulemus kus teie lehtedel asub oma teema põhineb üksikisiku teema valida, et olla kindel, et valida teema, mis nähtavalt kuvab lehekülje navigeerimise juurde oma teistele saitidele.\naktiveerimiseks alt link lehekülgedel rippmenüüst pealkirjaga "Lisa leht".\nVali teine rippmenüü valik "Page Type" ja valige "suunamine" lk.Andke oma lehele pealkiri, nagu "Minu Portfolio" või "My Business Website" ja lisada kirjeldus tekstikasti soovi.\nVali rohelised "Loo Page" nupp allservas dialoogi akent.\nMine ülemises menüüs navigeerimise ja vajuta "Salvesta ja sule" nuppu.Kui jätate selle etapi vahele, milles tehtud muudatused teha saidile ei salvestata ega näidata teie teema.\nTesti oma töö saidile pärast logib välja Tumblr ja tagada, et suunata tekib siis, kui lehel on valitud oma blogis navigatsioonimenüü.\nVõite ka link välise blogi lihtsalt luua uue postituse link.See valik on sinu armatuurlauale ja on üks peamisi ikoonid tüüpi rahul link saamas oma blogi postitus, koos kirjeldusega.\nKui soovite importida veebilehe RSS feed ja uuendada oma blogi sisu teise blogi, lihtsalt kopeerida välise blogi RSS feed ja kleepige see "automaatselt importida oma ..." variant.Külgneval rippmenüüst vali RSS Feed valik ja valida stiili import järgmisel rippmenüüst.See toob uue sisu oma blogi, kuid kuna rohkem postitusi tehakse, link sellele välise blogi edastab läbi oma blogi ja oma arhiivi.Võttes link veebilehele, kui lehele navigatsiooni hoiab oma kodulehel kodulehel kogu aeg.\nMashable: Kakskümmend Hea vidinad täiustada oma Tumblr Blog\nKas rasestumisvastaseid tablette Põhjus Depressioon ?\nAntidepressandid ja amp ;Koostoimed toiduga


GPS-seade Garmin DriveSmart 55 EU MT-S, DRIVESMART55MT-S\nÜtle "OK, Garmin" ja su GPS seade kuulab su käskluseid ning navigeerib sinna, kuhu sul on vaja minna. (ei tööta eesti keeles).\nNaudi paremaid automatkasid\nTripAdvisoriga Vaata TripAdvisori hindeid oma teekonnal asuvatele hotellidele, restoranidele ja vaatamisväärsustele.\nÜhenda Drivesmart 55 oma nutitelefoniga ning paigalda oma telefoni Garmin Drive rakendus.\nKergesti loetavad kaardid näitavad maastikku ja ehitis.\nkestvus kuni 1h\nGarmin DriveSmart 55, iminapp kinnitus, toitejuhe, USB juhe


rally.ee ... > Mehhiko ralli > Markko Märtin Mehhiko ralli testikatsel kiireim\n... > Mehhiko ralli > Markko Märtin Mehhiko ralli testikatsel kiireim\n10. märts 2005 22:30 Loe kommentaare (17)\nMarkko Märtin Mehhiko ralli testikatsel kiireim\nSel nädalavahetusel peetava Mehhiko ralli testikatsel sõitsid kaks kiireimat aega välja Peugeot' sõitjad Markko Märtin ja Marcus Grönholm. Kolmanda aja sai testikatselt kirja Sebastien Loeb (Citroen).\nMarkko Märtin oli meeskonnakaaslasest Marcus Grönholmist Mehhiko ralli testikatsel 1,4 sekundi võrra kiirem. Valitsev maailmameister Sebastien Loeb sai kirja paremuselt kolmanda ja Petter Solberg (Subaru) neljanda aja.\n2005. aasta autoralli meistrivõistluste liider Toni Gardemeister (Ford) oli testikatsel kaheteistkümnes. Üllatuslikult kiired olid Fordil sõitev Antony Warmbold, kes sai sama aja Francois Duvaliga (Citroen) ning teist korda WRC-autoga võistlev Chris Atkinson (Subaru), kes sõitis välja seitsmenda aja sarnaselt Armin Schwarzile (Škoda).\nKaks võistlusautot lahkus testikatselt treileritel: Sebastien Loebi Citroen Xsara ning Jani Paasoneni Škoda Fabia. Lisaks sellele said tugevalt viga ka Gilles Panizzi roolitud Mitsubishi Lancer ja Francois Duvali Citroen. Kõikidel neil autodel oli tegemist õlilekkega.\nPaasoneni Škodal otsustati mootor välja vahetada, mis tähendab neile 20-sekundilist karistust järgmiseks etapiks. Panizzi autol vajab remonti karteripõhi. Citroenide saatus otsustatakse pärast põhjalikku ülevaatust.\nIlm oli nii rajaga tutvumisel, kui ka testikatse ajal soe ja päikeseline. Võistlusele eelnenud tugeva vihmasaju tõttu on aga teedelt minema pühitud lahtine pealispind ja tolm ning alles on jäänud märgatavalt tugevam teekate. See peaks vähendama reedel esimesena startivate sõitjate ebavõrdset seisu, sest nad ei pea konkurentidele teed puhastama.\nMehhiko ralli 2005 testikatse ajad\n1. Markko Märtin - Michael Park (Peugeot 307 WRC) 6:13,3\n2. Marcus Grönholm - Timo Rautiainen (Peugeot 307 WRC) 6:14,7\n3. Sebastien Loeb - Daniel Elena (Citroen Xsara WRC) 6:15,3\n4. Petter Solberg - Phil Mills (Subaru Impreza WRC 05) 6:16,2\n5. Francois Duval - Stephane Prevot (Citroen Xsara WRC) 6:17,4\n5. Antony Warmbold - Michael Orr (Ford Focus WRC 04) 6:17,4\n7. Chris Atkinson - Glen McNeall (Subaru Impreza WRC 05) 6:17,5\n7. Armin Schwartz - Klaus Wicha (Škoda Fabia WRC 05) 6:17,5\n9. Roman Kresta - Jan Mozny (Ford Focus WRC 04) 6:17,7\n10. Harri Rovanperä - Risto Pietiläinen (Mitsubishi Lancer WRC 05) 6:17,9


Vooremaa Ereb: Panganduseski tuleb korrektiive teha\nEreb: Panganduseski tuleb korrektiive teha\nMida muutunud majandustingimused ennekõike kliendile tähendasid?\nEraisikutest klientide jaoks tähendavad need veidi karmistuvaid laenutingimusi, põhiliselt omafinantseeringu suurenemist eluasemelaenude puhul. Ning orientatsiooni muutust laenamiselt säästmisele. Sest öeldakse ju, et kui on head ajad, siis inimesed panevad raha tallele raskemate aegade ootuses ja kui on halvad ajad, siis inimesed panevad raha tallele kartuses, et olukord läheb veel raskemaks. Tahtmata sellega kultiveerida nn “musta? stsenaariumi, paneksin siiski inimestele südamele, et nad teeksid oma laenamisotsused 2008. aastal väga kalkuleeritult ja põhjendatult, mitte ainult soovist tarbida olevikus tuleviku arvelt.\nÄriklientide osas mõjutasid muutunud majandusolukord ja sellest tulenenud raha pakkumise vähenemine ja rahastamistingimuste muutumine esimesena kinnisavara-arendajaid. Järgmisena mõjutas majanduskeskkonna muutus eksportivaid ettevõtteid, kellel muutus raskemaks välisturul konkureerimine tänu meie kasvanud toormehindadele ja tööjõukuludele. Seega on panga ülesanne otsida ja leida koos kliendiga muutunud tingimustes lahendusi.\nMajanduskeskkonna muudatustest jõudis kliendini kindlasti jätkuv intressitõus, mis tema rahakotti otseselt mõjutas. Laenude baasintress EURIBOR tõusis aasta jooksul ühe protsendi võrra ja jõudis aasta lõpuks välja 5,0 protsendi piirimaile. Baasintressi üheprotsendiline tõus tähendab näiteks poole miljoni krooni suuruse laenu puhul seda, et laenuvõtja igakuuline laenumakse kasvab 300 krooni võrra.\nKuivõrd tekitas selline olukord probleeme maksedistsipliinist kinnipidamisega?\nKui majanduse tõusu harjal inimeste sissetulekud ja äriühingute rahavood kasvasid, siis polnud enamasti probleeme laenude teenindamisega. Alates 2007. aasta sügisest aga märkasin teatavate viivituste teket laenude tagastamisel, just eraisikute väike- ja tarbimislaenude osas. Seoses sellega tahaksin kindlasti öelda inimestele, et palun võtke probleemide tekkimisel laenude maksmisel kindlasti ühendust oma pangaga, sest jaanalinnutaktika on sel juhul kõige halvem taktika. Mida varem pangaga ühendust võtta, seda varem leitakse mõistlik ja sobilik lahendus.\nMida üldse arvate laenamisbuumist ja muu hulgas ka nn sms -laenudest.\nKõigepealt tuleks kindlasti eristada Eestis tegutsevate kommertspankade poolt pakutud väike- ja tarbimislaene ja nn sms-laenu firmade poolt pakutavaid lühiajalisi laene. Nende intressimäärad ja tagastamistingimused on kardinaalselt erinevad.\nKui pangad lähtuvad laenupakkumistes igast kliendist eraldi ja analüüsivad kliendi maksevõimet, siis sms-laenu pakkuvad firmad reeglina sellist eelnevat analüüsi ei tee.\nMajandustõusu tingimustes oli kerge teha laenamisotsust, sest sissetulekud kasvasid ja tekkis teatav ülejääk, millest oli võimalik nii tarbida kui laene maksta. Kuid tänavu elanike reaalne sissetulek seoses hindade tõusuga usutavasti enam sellisel määral ei tõuse. Kui laenatud on mõistlikult ja varupuhvriga, siis ei teki inimestel probleeme laenude maksmisega. Kui aga on laenatud maksimum, mis sissetulek võimaldab, siis tuleb muuta tarbimisharjumusi, et laenumaksetega mitte hätta jääda.\nKas kuulujutt krooni devalveerimisest põhjustas teatud segadust ka Jõgevamaal?\nSelle kuulduse mõjul võis täheldada veidi suuremat huvi kroone eurodeks vahetada. Eurosid osteti sularahana. Mingid ebatervet paanikat küll aga märgata polnud.\nMissuguseid prognoose pakute tänavuseks aastaks Jõgevamaa majanduselule, põllumajandusele, tööstusele, kaubandusele jne?\nMajandusprognoose teevad analüütikud ja selles valdkonnas targemad inimesed. Meie siin kohapealses panganduses oleme praktikud ja jälgime, mis tegelikult toimub. Teoreetikud on öelnud, et 2008. aasta saab raske olema. Ilmselt peaksid inimesed konservatiivselt ümber hindama oma igakuise bilansi, et tulud ja kulud vastavuses oleksid. On hea, kui pere igakuine eelarve võimaldab jätta teatud varu ka säästmiseks.\nKui rääkida aga näiteks põllumajandusettevõtetest, siis loodan, et need firmad investeerivad 2008. aastal oluliselt ja nende areng on jätkuvalt väga hea. Peagi avanesid aasta lõpul ka uued investeeringutoetused. Tahaksin loota, et edukäik jätkub ka teiste valdkonna ettevõtetel.\nKui kiiresti on üldse panganduses tunda majanduselu tõuse ja langusi?\nÖeldakse, et pangandus on majanduse vereringe, mis tähendab, et need mõjud jõuavad pangandusse peaaegu kohe.\nKuidas Jõgevamaa kliendid üldse mitmesugustele panga pakkumistele reageerivad?\nNeed investeerimishoiused on tähtajalised hoiused, mille intress on seotud Hiina, Hong Kongi ja Taivani ettevõtete eduga. SEB Eesti Ühispank pakub pidevalt erinevate piirkondade majandussektorite või aktsiaindeksitega seotud investeerimishoiuseid. Jõgevamaa inimesed on selliste pakkumiste vastu alati piisavalt suurt huvi tundnud ja huvituvad kindlasti ka edaspidi.\nMillised toredad üllatused SEB Eesti Ühispanga kliente tänavu veel ootavad?\nEelmise aasta teisest poolest pakume alustavatele ettevõtetele Ärikliendi Stardipaketti, mis on kogum soodsatest pangateenustest, vajalikust informatsioonipagasist ning SEB Eesti Ühispanga partnerite parimatest pakkumistest. Päris aasta lõpust on sarnane pakett ka eraisikutele, nn SEB Start, kuhu oleme koondanud kõige vajalikumad pangateenused.\nKas selliste klientide arv, kes tulevad panka sularahaga maksu maksma, väheneb?\nNende inimeste arv, kellel pole üheski pangas arveldusarvet, väheneb iga aastaga. Enamasti kasutatakse arveldusarvet kõige mugavamal ja soodsamal viisil, see tähendab läbi elektrooniliste kanalite ? internetipanga, makseautomaadi vms ? kaudu. Alati jääb aga teatud arv inimesi, kes ei soovi ise oma tehinguid teha ning tulevad selleks pangakontorisse.\nKui suur konkurss on pangas vabanenud ametikohale?\nSEB Eesti Ühispanga Jõgeva kontoris on üsna püsiv kaader. Muutused on seotud sellega, kui tellerid lähevad lapsehoolduspuhkusele. Kui vaja leida uut töötajat, kuulutame välja konkursi.\nTeie pangakontoris töötavad vaid naised?\nKui kaua võime veel rääkida kommertspangast nimega SEB Eesti Ühispank, usutavasti kutsuvad mitmedki kliendid seda panka juba lihtsalt SEB?\nPraegu on panga nimeks veel SEB Eesti Ühispank. Käesoleval aastal oleme aga nimevahetuse protsessis, kus me muudame oma nime lihtsalt SEB-iks.


Riigikohus: volikogu asendusliikme volitusi ei saa peatada\n6. detsember 2005 kell 8:43\nRiigikohus jättis rahuldamata Loksa linnavolikogu kuue asendusliikme kaebuse, milles nad taotlesid oma volituste peatamist Loksa Linnavolikogu asendusliikmena.\nPõhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium on seisukohal, et asendusliikme volituste peatamise võimalust seadus ette ei näe. Asendusliige ei saa esitada avaldust peatada oma volitused.\n'Kolleegiumi arvates on õiguslik regulatsioon suunatud eeskätt sellele, et asendusliige teeks valiku kas minna volikokku või kaotada koht asendusliikmete nimekirjas,' seisab otsuses.\nVõimalust, et volikogu asendusliige peatab oma volitused, et need poliitiliselt sobivamal hetkel taas tagasi võtta, seadus seega ette ei näe.


Justin Petrone: millega eestlannad küll välismaa mehi võluvad? - DELFI Naistekas\nJustin Petrone: millega eestlannad küll välismaa mehi võluvad?\nKatkend raamatust "Misjonäripoos"\nJustin Petrone "Misjonäripoos" (Ajakirjade Kirjastus) on lühilugude kogumik, mis kajastab Eesti kentsakat elu läbi kohaneva välismaalase silmade.\nMillised siis ikkagi on eesti naised? See küsimus meenutab mulle üht USA kohtunikku, kes kunagi väitis, et ehkki ta ei oska anda pornograafia õigusteaduslikku definitsiooni, saab ta peale vaadates aru, kui miski on porno. Mina arvan eesti naiste kohta sedasama. Ma ei oska päris täpselt öelda, millised nad on, aga kui ma mõnd näen, siis tunnen ta kohe ära.\nAlles eile rääkis mu Eesti rootslasest sõber Erland oma kohtumisest ühe kohviku kena müügineiuga. “Tead, temas oli midagi,” ütles Erland, silmad kaugusse suunatud, otsekui oleksime meremehed laevalael. Siis Erland naeratas. “Ta oli lihtsalt nii… kindel.”\nErland pidas sellega silmas seda, et neiu oli tõsine, lihtne ja tagasihoidlik. Ta seisis sirgelt, rääkis siis, kui temalt midagi küsiti, ning vaatas mõõdukalt silma. Kogu vestlus neiu ja Erlandi vahel toimus käsiloleva müügitehingu teemadel ning tütarlapse tegevuses polnud jälgegi irooniast ega huumorist. Tema olekus oli hoopis midagi väga idamaist, otsekui mõni Bruce Lee karatelöök, mis liigub vaikselt ja sujuvalt läbi õhu.\n“Ta oli eestlane,” ütlesin Erlandile. “Sellised nad ongi.”\n“Jaa, eestlane,” kordas ta, näol taas see äraolev ilme. “Ma vist saan aru, mida sa mõtled.”\nLugemist nädalavahetuseks: Petrone Print viib sind reisile ümber maailma! 26.01.2013\nLoe siit: Justin Petrone lühihoroskoop (10) 27.02.2012\nMeie Erlandiga oleme eesti naiste kogenud asjatundjad. Me mõlemad abiellusime eestlannaga ning tunneme neid seetõttu nii hästi, kui välismaalane neid üldse tunda saab. Enamik välismaalasi jõuab harva selliste süvateadmisteni, mille meie Erlandiga oleme omandanud. Neid rumalaid poisikesi hoiab endiselt enda kütkes nende välimus. “Oo, nad on nii kaunid!“ — “Oo, nad on nii seksikad.”\nKujutage ette, kui tüütuks võib meiesugustele ekspertidele muutuda noorte meeste vadin põgusatest ööklubikülastustest koos Triinu, Pireti ja Kailiga. “Signes on midagi erilist,” pahvatas üks neist mulle kord. “Ma vist armastan teda.” Kui piinlik. Vahel tahaks mõnel sellisel eestlanna järele õhkaval sänikaelal särgist kinni rabada ja teda pisut raputada.\n“Kas sa aru ei saa?” tahaksin ma talle näkku kisendada. “Kas sa ei mõista, millesse sa end mässid? Kas sa siis ei tea, et üsna pea koosneb su elu ainult tüütust korteriremondist, samal ajal kui su tõeline armastus istub päevad läbi arvutis ja loeb Perekooli!”\nAga nad ei kuula seda. Nad on zombie´d selle põhjamaise liigi kütkes, täpselt nagu meie Erlandiga seda vanasti olime. Neil meestel on äraolev pilk, meresõitja silmavaade. Kuna aga need tüübid pole veel saanud eestlannast abikaasa “uhkeks omanikuks”, on nad endiselt kinni oma esmamuljes — ehk siis välimuses. Nad vahivad Erlandi- ja minusuguseid mehi nii, nagu me oleksime lotol peavõidu saanud, otsekui meie naised oleksid mingid trofeed. Meie oleme pruudiolümpia võitjad, arvavad nad.\nKõik nad polegi idioodid. Ning ma tean, kust neile sellised mõtted pähe siginevad, kuna eestlased levitavad varmalt ja hea meelega müüti, et nende juures on maailma kõige ilusamad naised. Heida vaid pilk Kroonikasse. See on plaatinablondide Barbiede kataloog ning need Barbied istuvad tavaliselt mõnel maskuliinsusega seonduval esemel, võibolla mootorrattal, võibolla aga mõne mehe otsas. Samavõrra erutab meest lõbusõit Tallinna, kus ta piidleb naisi, kes kannavad maailma lühimaid seelikuid ja suuri kõrvarõngaid — need on ju kindel märk sellest, et neil on ovulatsioon ja nad igatsevad meeleheitlikult just tema järele.\nSelliste peibutistega, just nende ussidega püüavad eesti naised oma kalu. Ning kui nad oma saagi veest välja sikutavad nagu lõhekala mäslevast ojast, võtavad nad hea kaluri kombel välja oma mõttelised kaikad ning tümitavad kalale vastu pead, kuni see on sedavõrd uimane ja meeltesegaduses, et soostub kolima Eestisse ja õppima ära eesti keele.\nNiimoodi talitavad ettevõtlikumad eesti naised. Nad näevad muidugi kenad välja, nad seisavad sirgelt, on kindlad, kuid sisimas on nad külmad, kalgid ja järjekindlad nagu Peipsi järve jää.\n“Huvitav, miks nii paljud välismaalased eesti naistega abielluvad?” küsis mu sõber Janika ühel õhtul.\nJanika on sisekujundaja, kes harrastab pisut okultismi. Ta on oma ameeriklasest abikaasa Scottiga koos sestpeale, kui Lennart Meri oli president. Selgub, et ta ei saa aru, mida Scotti-sugused mehed temas ja teistes temasugustes näevad. Ta on nõutu. Miks tema? Miks nemad?\nMa arvan, et tean, miks meiesugused mehed eesti naistega abielluvad, aga seda ma tol õhtul Janikale ei öelnud. Olin hoopis diplomaatiline ja rääkisin Janikale, et eestlased pole ainulaadsed ning et mehed on nagu mesilased, kes lendavad oma Fletcher Christiani unelma otsingul õielt õiele. Fletcher Christian oli HMS Bounty esimene tüürimees ja tolle kuulsa mässu juht, mille käigus tema ja mitu teist meremeest hülgasid oma kapteni, et elada Vaikse ookeani lõunaosas kookospalmide all jõudeelu ihualasti polüneesia teismeliste seltsis.\nMeie, mehed, oleme sisimas nagu Christian, viimane kui üks meist. Me oleme juurteta meresõitjad ning isegi kui me päriselt rändamas ei käi, teeme seda oma unelmais. Keegi ei taha päriselt teada, mida meesterahvas mõtleb. Keegi ei tohikski seda teada saada. See on liiga ohtlik. Kui mehed varmalt oma mõtteid jagaksid, kui nad tahaksid rahuldada iga viimast kui ürgset tungi, variseks ühiskond kokku. See oleks kui “Kärbeste jumal”, ainult palju suurejoonelisemal kombel, mistõttu meil on hädasti vaja naisi, kes meid meie endi küüsist päästaksid.\nMeie, mehed, oleme nende tsiviliseerivate naiste otsinguil pudenenud ümber maailma. Mõned meist jõudsid Eestisse, kuid meil on teisikuid ka Lätis ja Soomes, Tais ja Argentinas. Isegi Fletcher Christiani järeltulijad elavad siiani Vaikse ookeani lõunaosas. Nii et teie, eestlased, ütlesin ma tol õhtul Janikale, ei ole ainulaadsed. Selliseid kultuuridevahelisi suhteid tuleb ette kogu aeg. Ajalugu läheb kogu aeg edasi. Sellele juba kätt ette ei pane.\nSeda öelnud, lisasin, et minu arvates soostuvad eestlased kergesti abielluma. Nende suhtumine abielusse on liberaalne, selline “mis seal siis ikka”, ning nad peavad seda romantilise armastuse väljendusviisiks, mitte nagu Ameerika Ühendriikides, kus seda viimastel aastakümnetel on hakatud pidama selliseks eluetapiks, mis algab pärast suurt ametialast edutamist.\nNing erinevalt Ameerika Ühendriikidest ei oodata eesti meestelt abieluettepaneku tegemiseks midagi üüratut, näiteks mõne astronoomilise hinnaga sõrmuse ostmist või läbi kahe maakonna viivat küünaldega palistatud rada, mis jõuab oma kallimat põlvili ootava mehe juurde. Eesti naistele ei paku selline värk mitte midagi. Kallid sõrmused on raharaisk. Oma kiindumuse suurejooneline väljendamine tekitab neis hirmu. Need on naised, kes kuulsid ehk üheainsal korral, kuidas nende isa ütles emale, et armastab teda. Nad ei oota niigi paljut.\nNiisiis, sellises kontekstis, kus naised ei karda abielluda ning rändavad mehed otsivad kohta, kus juured maasse ajada, pole midagi imestada, et Eesti randa uhutakse nii palju välismaa mehi.\nViimaseks teguriks on see, et Eestis on naisi 54 ja mehi 46 protsenti ning tollest 46 protsendist on suur osa kas joodikud või Eurovisioni fännid. See jätab turule rahvusvaheliste paaride tekkeks suure tühimiku.\nSelline oli mu ametlik selgitus Janikale, kuid see ei vastanud tõele. Tõde on vist sootuks teistsugune: ma jäin ühe eesti naisega kokku arvatavasti hoopis seepärast, et eesti naised on nii hirmuäratavad. Mõelge ise. Eesti naised teavad, kuidas metsas ellu jääda, millised marjad on valmis, millised seened on söödavad, millised puud on pühad, milline samblik aitab nohu vastu. Kui eesti naised jäävad haigeks, panevad nad küüslaugust kee kaela ja joovad nõiajooki. Me võime proovida end veenda, et nad on täpselt samasugused kui naised Ameerikas või Suurbritannias, kuid nad pole seda. Eesti naised on teistmoodi.\nKui mõni eesti naine teile räägiks, et haldjad on päriselt olemas, et ta ajab nendega seeni korjates juttu ning nemad räägivad talle, kus kasvavad kõige paremad kukeseened, usuksite teda arvatavasti jäägitult, sest miks ta peaks millegi sellise kohta luiskama? Te ju teate neid küll, nad on kindlad, sirge seljaga, lihtsad, tõsised ja tagasihoidlikud. Selliste asjadega nad juba nalja ei tee. Või teevad?\nSee on pannud mind mõtlema, kas sellised mehed nagu Erland, mina ja Scott ikka oleme siin oma vabal tahtel või puistasid meie naised meile lihtsalt mingeid ürte joogi sisse. Nüüdseks pole aga enam vahet, kuidas me siia sattusime. Kunagi olime ülesvoolu ujuvad metsikud lõhed. Siis lantisid kuumad eesti kalanaised meid ära, tõmbasid veest välja ning virutasid meile väga kindlal käel vastu pead. Nüüd teeme jõudumööda kodus remonti, samal ajal kui meie naised loevad Perekooli. Kogu lugu.\nJustin Petrone: miks naised tahavad "kuldsete kätega" mehi?


Kööginurgaga hotellitoad Miami | Hotels.com\nkööginurgaga hotellid Miami\nKui sinu järgmine peatus on Miami ja sa tahad kinni pidada oma lemmikmenüüst, siis heida pilk peale neile majutusasutustele, kus on olemas köögi kasutamise võimalus. Mugavas köögis toitu valmistades saad maitsestada kõike nii, nagu sulle meeldib. Hotels.com kodulehelt leiab igaüks, kelle reisisiht on Miami, endale sobiva toiduvalmistamisvõimalusega hotellitoa, kus oma maitse järgi tehtud tervislike roogadega lauda katta. Kui maitsev isetehtud hommikusöök söödud, on õige aeg asuda tutvuma selle oivaliste vaadetega linna põnevate paikadega. Miami meelitab turiste märksõnadega nagu kunstigaleriid ning ostuvõimalused, nii et ajaviidet jätkub küllaga. Kindlasti tasub tutvuda kohalike huviväärsustega nagu Downtown Miami osturajoon, Bayfronti park ja Brickell City Centre.


1. oktoobril 2018 muutuvad kinnisasja maksustamise reeglid - RMP.ee\nEsileht » Maksundus » Käibemaks » 1. oktoobril 2018 muutuvad kin ...\n1. oktoobril 2018 muutuvad kinnisasja maksustamise reeglid\nRiigikogu võttis 4. aprillil 2018 vastu käibemaksuseaduse (KMS) muutmise seaduse, mis jõustub kahes osas, 1. mail ja 1. oktoobril 2018. Oktoobris jõustuvad muudatused puudutavad kinnisasja käibemaksuga maksustamist.\nKehtiva käibemaksuseaduse alusel on kinnisasja või selle osa võõrandamine maksuvaba käive välja arvatud, kui on tegemist hoonestamata krundiga. Käibemaksuga maksustamine on seotud krundi mõistega planeerimisseaduse tähenduses.\nEuroopa Liidu käibemaksudirektiivi järgi tuleb aga igasugune ehitamiseks ettenähtud maa käibemaksuga maksustada. Alates 1. oktoobris 2018 viiakse käibemaksuseadus kookõlla käibemaksudirektiiviga ja krundi mõiste asendatakse ehitusmaa mõistega. Ehitusmaa mõiste on tunduvalt laiem kui krundi mõiste, mille tõttu muutub käibemaksubaas laiemaks, kui ta seni oli.\n1. maini 2004. a kehtinud käibemaksuseaduse järgi oli uue ehitise ja krundi võõrandamine maksuvaba käive, siis kehtiva seaduse järgi on see tegevus maksustatud 20%-lise maksumääraga, seetõttu on käibemaksuseaduses § 46 lg 3 kehtestatud üleminekusäte. Üleminekusätte järgi ei maksustata 20% käibemaksumääraga enne esmast kasutuselevõttu sellise ehitise võõrandamist, mille ehitamist alustati enne 1. maid 2004. Ehitamise alustamiseks loetakse kas ehitusloa olemasolu või reaalset ehitamise alustamist, mida maksumaksja peab tõendama (näiteks kuludokumentidega).\nRiigikogus tehti seadusemuudatuse teisel lugemisel ettepanek käibemaksuseaduse § 46 lg 3 toodud üleminekusäte kaotada. Muudatusettepaneku sõnastuse järgi on see üleminekusäte oma eesmärgi praeguseks täitnud.\nSeega, alates 1. oktoobrist 2018 üleminekusätet enam ei ole. Kõik ehitamiseks ettenähtud maatükid tuleb edaspidi maksustada 20% käibemaksuga, hoolimata nende soetamise ajast.\nKäibemaksuseadus (jõustub 1. oktoober 2018)\nSeotud märksõnad: kinnisasja müük, kinnisasja võõrandamine, elamumaa, kinnisasja maksustamine, käibemaksudirektiiv


TEST | Huawei odav pulsikell Color Band A2 – kas paremuselt esimene või teine? - kommentaare 1-3\nRahulikku pulssi näitavad need odavad vidinad kõik normaalselt, valetama hakkavad aga just siis kui seda tegelikult vaja on, ehk kõrge pulsiga. Ka kallid näitavad sageli siis aiateibaid. Testige ikka koormusega seda.\ndid_217544 14.03.2018 07:48\nSee kell töötab ka ilma telefonita aga käivitamiseks oli vaja telfnga. paaritada muidu mul käima ei läinud. Hiljem saad muidugi kõik ainult kella ekraanilt toimetada. Ja see on tõesti hea oma hinnaga. 29.99 €\nOstsin ka selle omale. Uskumatult hea sellise raha eest. Istub mugavalt randmel ka magamise ajal.


Volvo ja Mitsubishi lõid käed\nTehingu järgi omandab Volvo 5% Mitsubishi Motorsis, mis omab 11% kohalikust turust ja on sellega Jaapani suuruselt neljas autotootja. Mitsubishi omandab omakorda aastaks 2002 5% Volvo aktsiatest.\nVeel teatas Mitsubishi, et ühendab 2001. a lõpuks oma veoautode ja bussitootmise eraldi firmasse, millest Volvo on lubanud osta 20%.\nVolvo tegeleb praegu ka oma rivaali Scania ülevõtmisega ning kolme firma kombinatsioon annab kokku maailma suurima veokite ja busside tootmisega tegeleva grupi.\nVolvo saab tehinguga juurdepääsu Aasia turule, vähendab arenduskulusid ja täiendab oma toodete nimistut kergete ja keskmiste veokitega.\nKui Volvo müüb aastas 4500 keskmist ja 79 000 raskeveokit, siis Mitsubishi müüb ca 150 000 kergeveokit ja 30 000 keskmist veokit. Sellega edestab grupp DaimlerChryslerit, mis müüs möödunud aastal 220 000 sõidukit.\n«Volvol on õnnestunud teha seda, mida DaimlerChrysler alati on soovinud -- tugevdada positsiooni Aasias. See on põnev piirkond, kus eurooplastel pole head müügivõrku,» ütles Hypovereinsbanki analüütik Georg Stoerzen. Praegu on Volvol tootmisbaasid Indias, Hiinas ja Põhja-Koreas.\nMitsubishile annab tehing pääsu Euroopa ja Ameerika turgudele ning hädasti vajatud kiire kapitalisüsti. Juulis ulatusid firma võlad enam kui 17,5 miljardile dollarile.\nAnalüütikud ei ole kauba suhtes siiski üksmeelel. Kui ühed kiitsid tehingut kui kasulikku mõlemale poolele, siis teised hoiatavad, et Mitsubishi suurimad probleemid jäävad lahendamata. Veokite tootmine on firma kõige tulusam haru, mis samas moodustab vaid 17% kompanii kogukäibest. Leping jätab küsimärgi alla Mitsubishi sõiduautode tootmise, mis valmistas mullu 903 000 autot.\nVolvo puhul veetakse paralleele aastaid tagasi nurjunud Renault' tehinguga, kus skeem oli sarnane praeguse aktsiavahetusega. Väidetavalt peab skeem vähendama ülevõturiski Saksa Volkswageni poolt.\nMitsubishi on praeguse seisuga viimane Jaapani autotootja, mis taotleb finantseerimise ja firma juhtimise osas abi välismaiselt konkurendilt. Paljude ekspertide arvates on Jaapani pikaleveninud majanduslangus jaotanud riigi autotööstuse kahte leeri -- tugevad ja nõrgad. Esimesse kuuluvad Toyota ja Honda, teise peaaegu kõik ülejäänud.\nViimaste aastate jooksul on USA Ford Motor Co suurendanud osalust Mazda Motors Corp-is. Sel aastal ostis Prantsuse Renault 37% osaluse Nissan Motor Co-s.


Gibbsiit – Vikipeedia\nGibbsiit Brasiiliast Minas Geraisist.\nvalge, lisandite tõttu vahel ka helehall, heleroheline, punakasvalge, punakaskollane\nklaasi, pärlmutri või tuhm\nGibbsiit on monokliinne hüdroksiidsete mineraalide kuuluv habras mineraal. Gibbsiidi keemiline valem on n korda Al(OH)3.\nGibbsiit on oluline boksiidi koostisosa ja seda kasutatakse alumiiniumi tööstuslikuks tootmiseks. See esineb sageli koos limoniidi ja götiidiga. Vahel esineb seda kihiti illiidi, kaoliniidi ja montmorijoniidi lademete koosseisus.\nMineraali kirjeldas esimesena John Torrey 1822. aastal. Gibbsiit sai nimetuse USA kaupmehe George Gibbsi järgi, kes oli harrastusgeoloog ja mineraalide koguja. Selle tüüpleiukohaks on USA-s Massachusettsi osariigis Berkshire'i maakonnas Richmondis (sooraua lademes).\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Gibbsiit&oldid=5407874"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:38, 28. juuli 2019.


Counter-Strike Versioonide ajalugu ► Counter Strike 1.6 Lae\nMärtsil 21, 2022\tmaha\tBy romasid\nCounter-Strike on esimese inimese laskur keskendudes meeskonnatööle ja eesmärkidele. Terroristid ja terrorismivastased seisavad lahingus vastamisi.\nVõistlevad mänguvalikud hõlmavad järgmist:\nPantvangide päästmine või kaitsmine.\nPommi istutamine või kahjutuks tegemine.\nPommi paigaldamise koha hankimine.\nMängijad antakse mängusisene valuuta kulutada võimsamatele relvadele, võttes aluseks nende soorituse iga raundi lõpus.\nHalf-Life mod Counter-Strike ilmus esmakordselt aastal 1999. Alates selle esialgsest beetaversioonist Counter-Strike on loonud pühendunud fännibaasi, kes mängib seda mängu usuliselt rohkem kui kümne aasta jooksul.\nAlates 1.6-st kuni allikani kuni globaalse rünnakuni, Counter-Strike on olnud mängija pädevuse mõõtmise etalon. Võistlustel üle maailma näitavad meeskonnad üle kogu maailma oma oskusi ja strateegiaid. professionaalne Counter-Strike mängijad on muutumas rahvusvahelises mänguringkonnas populaarseks nimeks.\nSelles artiklis selgitame igaühe ajalugu Counter-Strike Mäng!\nCounter-Strike: Ülemaailmne solvav\n2012. aastal tutvustas Valve lõpuks uut mängu: Counter-Strike: Ülemaailmne solvav, millest on sellest ajast saanud üks populaarsemaid videomänge. See versioon Counter-Strike: Global Offensive lasti välja uue mootoriga, mis lõi mängu uuesti ja rakendas kosjasobitamist. Pole üllatav, et see meelitab praegu ligi 11 miljonit mängijat kuus, kes osalevad Valve sponsoreeritud võistlustel ja üritustel.\nMängurežiimid Terroristid ja terrorismivastased terrorirünnakute ärahoidmine või vangide päästmine on kõige levinumad. Mängutüüpe on üheksa, sealhulgas battle royale ja võistlusrežiim.\nMatchmaking võimaldab mängijatel mängida petmisvastastes serverites. Mängige kasutaja loodud kaartidel. Botid asendavad tavaliselt meeskonnakaaslasi ja vaenlasi. Kasutaja loodud nahad ilmuvad aarekastidesse, mille loojad saavad lõike. Mängusisene on kujunenud hasartmängude ja kihlvedude majandus. Global Solvav on Valve jaoks tohutu hitt (kui mitte kõige populaarsem).\nDevelopment: Varjatud tee Ent. & Klapp\nMängu miinimum nõue:\nProtsessor: Intel® Core™ 2 Duo E6600 või AMD Phenom™ X3 8750 või parem protsessor\nVIDEOKAART: videokaart peab olema 256 MB või suurem ja olema DirectX 9-ga ühilduv koos Pixel Shader 3.0 toega\nTASUTA KETASRUUM: 15 GB\nPühendatud videomälu: 256 MB\nMängu soovituse nõue:\nKui Counter-Strike 1.6 ilmus 2004. aastal, see oli viimane nimemuutus Counter-Strike nimede uuendamine. Kuid enamik inimesi ei mõista seda tänapäeval CS 1.6 on väga erinev originaalväljaandest!\nMängija saab ka lisada CT Shield (märulikilp) sel perioodil. Aztec, Airstrip ja Inferno said kõik värske värvikihi. Vana kooli sorti mängijatel oli hea meel avastada a laiekraanrežiim mis muutis mängimise veelgi nauditavamaks!\nUued fragmendid pommi kahjutuks tegemiseks/pommitamiseks (C4) in CS 1.6 erines algsest beetaversioonist ja see osa oli serveripoolsete parandustega enamiku mängijate jaoks (kaasa arvatud minu jaoks!) lõbus.\nAlgne Counter-Strike samuti töötati ümber ja täiustati uut lähtemootorit kasutades. Selle tulemusena jäid paljud mängijad mängu 1.6 versioonile truuks, nii et me ei saa uuemale üle minna Counter-Strike: Allikas.\nDevelopment: Valve Corporation, Turtle Rock Studios. Kui Valve avaldas algseltCS 1.616. jaanuaril 2003 uuendati beetaversioonina, nimetasid nad seda "CS 1.6 Beeta.\nProtsessor: Intel Pentium 4 protsessor (3.0 GHz või parem)\nProtsessori kiirus: 1.7 GHz\nOS: Windows 7 (32/64-bitine)/Vista/XP\nVIDEOKAART: DirectX 8.1 taseme graafikakaart\nPIXELI VARJUTAJA: 1.4\nVERTEXI VARJUTAJA: 1.4\nTASUTA KETASRUUM: 4.6 GB\nPühendatud videomälu: 64 MB\nProtsessor: Pentium 4 protsessor (3.0 GHz või parem)\nProtsessori kiirus: 3.0 GHz\nVIDEOKAART: DirectX 9 taseme graafikakaart\nPIXELI VARJUTAJA: 2.0\nVERTEXI VARJUTAJA: 2.0\nPühendatud videomälu: 128 MB\n1. november 2004 tähistas ilmumist Counter-Strike: Allikas, suur tehnoloogiline uuendus ja värskendus Counter-Strike frantsiis. Kahe iteratsiooni vaheliste suurte erinevuste tulemusena Counter-Strike, valivad paljud mängijad jätkuvalt esialgse Steami väljaande. Mõlemad versioonid on endiselt saadaval.\nSee kõik seisneb kaardi valmimises. Eesmärk on voorudes teist meeskonda edestada. Aktiivsus vähendab täpsust ja hiirega tulistamine põhjustab märkimisväärset tagasilööki. Kuna mängija võrk ei peegelda tegelikku kuuli lööki, võivad algajad sihtida liiga kõrgele. Kuul, mis tabab pead, on kõige surmavam.\nRelva tagasilööki ja granaadi käitumist on muudetud. Suitsugranaadid levivad aeglasemalt kui Counter-Strike'i omad ja välklambid põrkuvad erinevalt. sisse Counter-Strike: Allikas, kartoteegikapid on interaktiivsed. Counter-Strike: allika tagasilöök on vähem täpne. Allikas lisab ragdolli füüsikat.\nProtsessor: 1.2 GHz protsessor\nCounter-Strike: Seisukord null\nVaatamata oma piirangutele, Seisukord null ja allikas oli kriitilise tähtsusega tagamaks, et Valvel oleks kogu vajalik teave enne massilise mitme mängijaga võrgutulistaja väljaandmist, Counter-Strike: Global Offensive, 2012. Pole üllatav, et Global Offensive jääb Steami üheks populaarseimaks pealkirjaks.\nIsegi kui ta vananeb, Global Solvav on endiselt palju pakkuda igas vanuses ja oskustega mängijatele. IGN-i 2017. aasta parimad auhinnad, Golden Joystick Awards ja 2017 Game Awards nomineeriti talle 2017. aastal. Rahvusakadeemia 2017. aastal oli talle seatud ka videomängude eksamineerijatest. Sobib kuus aastat tagasi välja antud versioonile.\nTunnustatud ja tuntud mäng, mis on kohandatud eSpordi võistlusteks, jäädes samas fännide lemmikuks nii mängijate kui ka vaatajate seas. Seetõttu sobib see World of Duelsi jaoks loomulikult. –\nValve ja Sierra Entertainment ilmusid Counter-Strike: Condition Zero on esimese isiku tulistamismäng.\nSildidMEIST võidelda counter strike counter strike 1.6 lae alla counter strike lae alla counter strike versioon counter strike versioonid counter strike versioonide loend Counter-Strike: Seisukord null Counter-Strike: Ülemaailmne solvav Counter-Strike: Allikas cs cs 1.6 lae alla Areng Mängu miinimum Mängu soovitus mängimist ajalugu mängijad nõue lööma Variandid\nCounter-Strike 1.6 Risti värv\nLae Counter-Strike 1.6 arvutis tasuta


Mängujuhid ja -klubid\nMe ei saa valida, millised kaardid elu meile jagab,\nkuid me saame valida, kuidas nende kaartidega mängida.\n„Mäng on võimas energiaallikas, mis toetab inimpotentsiaali“ Aaron Dignan /Hollandi mängudisainer/\nAinus, mis tõeliselt rahuldust pakub, on kogu aeg sisemiselt kasvada, muutudes õiglasemaks, usatavamaks, heldemaks, lihtsamaks, mehelikumaks, naiselikumaks, lahkemaks, elavamaks. Ja seda saame me kõik teha, elades oma igapäeva elu nii hästi kui suudame. J.F. Clarke\nEga meil kuskilt energiat võtta ei ole, ikka iseendast. Selleks, et seda vallandada on vaja impulssi. Fred Jüssi\nVahel me vajame tõuget, väikest müksu, mis aitab meil elurajal väärtuslikul suunal püsida ja edasi liikuda. Elumaastik on kirev: Tasakaalu Tasandikud ja Rõõmu Rohumaad vahelduvad Tüdimuse Steppide ja Ebaõnne Madalikega. Paljuski sarnaneb elu mänguga elumaastikul. Me läbime tuttavaid ja tundmatuid kohti, kogeme üllatusi ja kaotusi, ent me ei lõpeta mängimist, vaid kohandame strateegiat, et jätkata nende nuppudega, mis meil hetkel laual on.\nMe oleme loonud täiskasvanud õppija iseärasusi arvestava treeningvälja, millel eluoskusi praktiseerida. See treeningväli ei jaga jäiku reegleid. Teades, kuidas inimmõistus toimib, teame, et jäikadest reeglitest pole kasu. Reeglitega on see häda, et niipea kui reegel on kord paika pandud, ununeb teadvustamine ja hakatakse pimesi reeglit järgima. Arengut ja kasvamist ei toimu.\nLahendusmaal rännates õpid enda sisemisi protsesse juhtima ja valitsema selleks, et eesmärgipäraselt ja väärtuste põhiselt tegutseda /elada.\nLahendusmaa on psühholoogilist paindlikkust, eneseteadlikkust ja eneseusaldust arendav treeningväljal põhinev lauamäng, mille aluseks on NLP (neuro-lingvistilise programmeerimise) ja ACT (teadvelolekupõhise omaksvõtmise ja pühendumise teraapia) meetodid.\nKellele see mäng on?\nSee mäng on mõeldud kõigile isiksuse arengut väärtustavale inimestele, nii täiskasvanutele kui noorukitele. See on kõigile, kes tahavad enda elus olemasoleva, nn normaalse olukorra, veelgi paremaks muuta või mingit ettetulevat probleemi lahendada. Kõigile, kes tahavad enda ellu rohkem rõõmu ja vaheldust.\nMiks see mäng on?\nKui sa tahad tugevat keha, siis sa lähed treeningsaali. Kui sa tahad õnnelikku elu, siis … proovid katse-eksituse meetodil leida parima viisi. Nüüd on võimalus end turvaliselt eluks treenida treeningväljal LAHENDUSMAA. Mängu tehes juhindusime eeldustest, et …\n… igal inimesel on olemas kõik ressursid, mida ta vajab oma eluga toimetulekuks;\n… iga inimene on oma elu ekspert;\n… igaüks teeb hetkel parima valiku, mida ta täna oskab ja suudab;\n… kui miski ei toimi, siis tee midagi muud.\nSeda saab mängida kas üksi või väikese seltskonnaga kuni 4 inimest.\nMängu kestvus sõltub mängijate arvust ja otsusest, kas mängitakse lipumärgini või kokkulepitud arv tunde või kokkulepitud arv ringe.\nMängujuhendit vaata videolt.\nKui soovid mänguga tutvuda, siis võta ühendust mängujuhiga ja tee seda Lahendusmaa mänguklubis.\nTreeningvälja coach'id - mängujuhid ja -klubid:\nAnneli Solntsev - anneli.solntsev@gmail.com , tel 5207558, Kose vald, Tallinn, vajadusel ka mujal Eestis.\nAnu Lomp - Anu.lomp@saarlane.ee , tel 5273737, Kuressaare\nEne Ahas – www.ahas.ee , ene.ahas@ahas.ee , tel 5106442, Tallinn, Saku\nMargo Orupõld – margo.orupold@gmail.com , tel 5201737, Pärnumaa\nOliver Solntsev – oliver.solntsev@gmail.com , tel 58040977, Tallinn\nRaido Rõivas – raido.roivas@gmail.com , tel 55562268, Tallinn\nReet Hindus – reet.hindus@gmail.com , tel 5521651, Viljandi\nTiina Rebane – tiina.rebane@avireti.ee , tel 56693720, Tartu\n„LAHENDUSMAA“ MÄNGIJATE TAGASISIDE\nSuured tänud sügavalt raputava ja mõtteid selgendava mängu eest, et leida lahendused enda seest.\nMäng avardas minu silmaringi, pani teisiti mõtlema, elu olukordi sügavamalt analüüsima. Seda mängu peaks korduvalt mängima, kasvõi üksi. Eriti kui on mõni mure, millele tegelikult on lahendus olemas, ainult mina ei teadnud.\nKõnetas. Sain vastuseid omalt poolt esitatud küsimusele. Uskumatu!\n1. Kuidas mänguprotsess mind õpetas?\nMäng aitas meenutada seda, mis on tegelikult oluline suhetes ning mida peaksin silmas pidama hetkedel, kus „kolvid lendavad“. Tänumeele meeldetuletus. „Aitäh“-kivid peaksid vast meil kõigil kogu aeg taskus olema.\nHinda ja väärtusta ning tuleta seda väärtust endale meelde. Väga tõhus mäng uute vaatenurkade saamiseks ja vaatleja positsioonilt olukorra hindamiseks.\nPalju häid lahendusi olukordadele. Head küsimused, õpetlikud lood.\nSain endale kinnituse, et olen mängu alustamisel kirjeldatud eesmärgi saavutamisel õigel teel.\nElus on tõusud ja mõõnad, künkad ja lohud, sood ja jõed.\nIgaks olukorraks on lahendus, ära mõtle üle! „Prügi“ peast välja! Naera terviseks!\nMänguprotsess aitas mängu jooksul näha eri aspekte oma küsimusele, olukorrale. Mängu lõpuks olid mõtted, kuidas ennast aidata oma olukorras. Asi ei ole lootusetu!\nÕppisin taas mängimist. On OK olla taas turvalises lapsepõlves!\nMäng aitas mind ootamatust küljest. Arvasin, et mul on elus esmakordne probleem, milles mul puudub kogemus, ent vihje muusikale meenutas mulle sarnaseid tundeid, mille meeleolu aitas parandada üks viisijupp minevikust. Selle kuulamine trööstib mind taas.\nIlma mänguta seda seost poleks leidnud.\nKõik meeled on haaratud. Tõesti!\nVäga meeldisid lood, mis on õppida klassikutelt kaartidel – väga õpetlikud.\nMäng aitab oma probleeme ringi mõtestada.\nMängiks meeleldi veel!\nNaerukotiga selgus tõehetk, kus tegelikult probleem peitub. Ja olen rõõmsalt avatud seiklustele, mida lipukaart soovitas.\nHea võimalus iseenda jaoks aja võtmiseks ja edasi minemisel lahendusteni jõudmiseks.\nSee mäng aitab sul lahti mõtestada teemad, millega tunned, et pead tegelema.\nElus pole kokkusattumusi, usalda mängu!\nKui alguses ei saanud päris hästi aru, mida tuleb täpselt teha, siis mida aeg edasi, seda põnevamaks läks!\nKuidagi ei tahtnud lõpetada!\nMäng on vahva tööriist enda jaoks, kus sa oled ja kuhu liigud. Esialgu paneb mõtte nii liikuma, et ei saa kohe aru, mida ma pean mõtlema või ütlema. Ruttu mõistad, et valesid vastuseid ei ole ja esimene mõte on alati õige. Usalda ennast ja elu väärtus muutub! Mina ise olen oluline!\nMäng kui elu. Elu kui mäng.\nTäiesti uskumatu, kuidas edasi-tagasi sammumine võib niipalju nalja tekitada. Täielik vabanemise tunne. Naersin nii, et pisarad väljas. Elu ei tasu alati nii tõsiselt võtta! Tuleb naeratada elule ja elu naeratab sulle vastu.\nAutor ja tootja\nAve Eero & Külli Loomann\nEnriko Ojala & Ermo Krull


minu meelest on sellised “hindamismeetodid” õpetaja aja täiesti ebaotstarbekas kasutamine. õnneks munitsipaalkoolides on põhikool ja gümnaasium sellest jamast vaba\nMinu nooremal lapsel, kes praegu gümnaasiumis õpib, oli Reaalkoolis alates esimesest klassist kujundav hindamine kuni 7.klassini vist, aga enamus õpetajaid kirjutas sõnalisi hinnanguid lisaks vastava töö eest saadud punktidele kuni põhikooli lõpuni.\nKa praegu gümnaasiumis kirjutavad umbes pooled õpetajad kommentaare, mis töös hästi, mis halvasti läks, millele peaks veel tähelepanu pöörama.\nMinu meelest annab see just parema tagasiside kui numbriline hinne. I)segi protsent või saavutatud punktide arv võrreldes maksimaalsega annab parema tagasiside kui lihtsalt hinne.\nÕpetajate palkade osas ei oska lapsevanemana kaasa rääkida, aga usun et suhteliselt ühtlase tasemega lapsi on lihtsam õpetada.\nMinu tuttavatest erakoolide õpetajad saavad ka pigem vähem palka kui tavakooli sama koormusega õpetaja.\nÕpetajaks ei tohiks saada raha pärast, vaid reaalselt soovist olla õpetaja, pakkuda ühiskonnale midagi ning töötada lastega. Mina töötan ühes eelpool nimetatud erakoolis ning palk on täiesti sarnane riiklikus koolis töötavate kolleegidega. Meie kool lähtub sellest, et hea oleks õpilasel ja hea oleks ka õpetajal. Alati ei pea see väljenduma tööandja poolt rahalises tasus, vaid “tasu” võib olla ka meeldiv tööõhkkond, märkamine, head töötingimused ning palju muud.\nMina isiklikult arvan, et õpetaja ei saa töötada raha tõttu. Tõsi on see, et palk võiks alati olla suurem, kuid sellisel juhul tulevadki seda tööd tegema inimesed, kes ei tee seda siirast soovist töötada lastega. Ma ei väida seda, et õpetajate palk peaks olema väiksem või ei tohiks tõsta. Probleem on selles, et töötunnid ja panus ei ole riiklikes koolides tihtilugu kooskõlas palganumbriga. See on probleem! Erakoolis, kus mina töötan on palk ja töötunnid kooskõlas.\nTöötan erakoolis ja olen töötanud kahes tavakoolis. Palk on enam-vähem sama, erinevus tuleb vaid kontakttundide arvust, mis erakoolis on pisut väiksem. Aga ka omavalitsuste peetavates koolides varieerub koormusele vastav kontakttundide arv päris arvestatavalt. Olen isegi sellist töökuulutust näinud, kus täiskoormus oleks olnud 35 kontakttundi nädalas (ehk õpetajal ei kulu aega ei tööde parandamiseks, koosolekutel-õppenõukogus osalemiseks, tundide ette valmistamiseks).\nErakooli valisin mitmel põhjusel, nimetan vaid kahte (ei ole kõige olulisemad): väiksemad klassid ja valitum seltskond (ehk kui lapsel esinebki mingeid erivajadusi, siis lapsevanemad on väga koostööaltid).\nSelleks ei pea erakool olema. See sõltub juhatuse poolt kehtestatud nõuetest. Ma olen tavalises riiklikus põhikoolis ja nõutakse lisaks hinnetele sõnalist individuaalset tagasisidestamist. See on väga suur lisatöö ja tegelikult sageli täiesti mõttetu, õpilased isegi ei loe neid. Aga direktor ajab näpuga järge ja teeb kohe märkusi kui talle ei meeldi või tundub vähe kirjutatud olevat.


KOROONAVIIRUS MAAILMAS: 246,4 miljonit koroonatõbist, eeskujuriik Taani võib samuti hätta sattuda\nTõnis Erilaid, 31. oktoober 2021 20:10\nLÕPUKS VABADUS: Taanis pääsesid rõõm ja kontserdid lahti päev pärast piirangute kadumist ja vaevalt noored nüüd sellest loobuda tahavad.\nPühapäeva hommikuks lähenes koroonanakatunute arv maailmas juba 247 miljonile, teatas olukorda jälgiv Johns Hopkinsi ülikool. Tongal, mis seni on olnud üks vähestest koroonapandeemiast pääsenud riikidest, avastati esimene nakatunu ning vähemalt peasaarel plaanitakse kehtestada ranged karantiinimeetmed. Taani, kes esimesena Euroopas kaotas kõik piirangud juba 10. septembril, kardab nüüd, et igapäevane nakatunute hulk võib novembri keskel jõuda halvemal juhul 3200 juurde ja haiglasse satub kuni 300 inimest. Eelmisel nädalal avastatud haigestunuist oli 55 protsenti saanud mõlemad vaktsiinidoosid, teatas tervishoiuminister Magnus Heunicke.\nMinister arvab, et seda arvu hinnates tuleb arvestada ka sellega, et 86 protsenti Taani elanikest on vaktsineeritud ja põeb haiguse kergemini läbi, kui haiglaid peamiselt koormavad vaktsineerimata inimesed. Reedel oli 5,8 miljoni elanikuga riigi haiglates vaid 221 koroonahaiget, mis tähendab siiski, et nende arv on oktoobri jooksul kolmekordistunud. Seetõttu peavad ka vaktsineeritud inimesed käima ennast testimas, kui neil on vähimgi kahtlus, et haiguseidud on nendeni jõudnud, rõhutas Heunicke, kes käskis avada viiruseohtlikumas piirkonnas Kopenhaagenis ja selle ümbruses laupäeval uuesti tasuta kiirtestikohad.\nLääne-Harju valla elanikud saavad vaktsineerimise eest apteegi kinkekaardi


Virtuaalnäitus “100 Kanutis konserveeritud eset”\nNäiteid tehtud töödest\nKonservaatorikutse taotlemine 2020\nEuroopa kultuuripärandi-aasta 2018\nTere tulemast Kolu kõrtsi!\nKoolitamine ja nõustamine\nPiletid ja pääsmed\nLeigarite laulurühma suvisted kiigel on kujunemas omaette traditsiooniks. Ka sel aastal kutsume külaväljaku kiigele laulma ja kiikuma. Kevad on rinnus ja tahab hõisates välja pääseda – kiigel hõiskamine on äraproovitud parim kevadine tegevus. Ei tohi ainult karta, ei valjusti laulmist ega kõrgele kiikumist. Kohtume kiigel ja selle ümber! Laule võtavad eest Leigarite laulurühma liikmed, aga ootame ka kaasavõetud laule.\nSUVI EESTI VABAÕHUMUUSEUMIS\nTänasel päeval tundub üha vajalikum osata elada nii, nagu elasid meie esivanemad: loodussäästlikult, pere- ja kogukonnakeskselt, teadmisi põlvest põlve edasi andes, aastaringi ja päeva kulgemise rütme jälgides. Sel suvel tahame kõigiga jagada lihtsaid, meile sajandite tagant pärandatud oskusi ja teadmisi. Tule muuseumisse, õpi ise ja õpeta oma lapsi märkama ja hoidma loodust, väärtustama vanu kombeid, lihtsamaid töid tegema, aga ka lähedaste seltsis jõudehetki pidama ja elust rõõmu tundma.\nDigijaanipäev “Koos kodus”\nTänapäeval populaarseks saanud suurte meelelahutuslike jaanitulede kõrval peeti paar sajandit tagasi perejaanitulesid, millel oli maagiline tähendus. Praegu, kui suuri kogunemisi ei soosita, on parim aeg vaadata juurte poole ning taaselustada esivanemate kombed. Ka Eesti Vabaõhumuuseum tähistab jaanipäeva suure rahvapeo asemel sel aastal teisiti. Kogu juunikuu vältel leiab vabaõhumuuseumi sotsiaalmeediast palju põnevat jaaniaja kohta. 23. juuni õhtul kell 19-24 pakume aga Postimehe vahendusel jaaniõhtu otseülekande programmi, mis aitab toreda kaaslasena läbi õhtu kulgeda.\nSuvekuudel on igal neljapäeval ühes vabaõhumuuseumi talus, põllul või heinamaal toimetamas 19. sajandi või 20. sajandi alguse talupere, kel on käsil mõni oluline suvine talutöö. Küsi muuseumi kassast, millises talus pererahvas, sulased või tüdrukud parasjagu askeldavad.\nEkskursioon vesiveskitest ja tuulikutest\n„Üks veski seisab vete pääl“. Ekskursioon annab ülevaate veskite ajaloost, arengust ning ehitusest maailmas ja Eestis ning tutvustab vabaõhumuuseumis olevaid tuulikuid ja vesiveskit. Ekskursiooni käigus on võimalus pääseda mitmesse vabaõhumuuseumi veskisse, mis tavapäraselt on külastajatele suletud.\nEkskursioon - Muuseum kinolinal. Eesti filmiklassika võtteplatsid ja telgitagused\nViime külastaja jalutuskäigule mööda Eesti filmiklassika võtteplatse ja tutvustame filmitegemise telgitaguseid.\nKesk kirevat lõikusaega kutsume külla kõiki, kel huvi eestimaise traditisoonilise toidu vastu. Päeva peakangelane on kodumaine rukkileib, mida saame auga pidada oma toidulaua kuningaks. Tutvustame rukkileiva saamislugu rehepeksust ja jahu jahvatamisest kuni värske leiva maitsmiseni. Tähelepanuta ei jää ka muud põnevad eestimaised toidud kaerakilest suuliimini. Maitsvat eesti toitu ja ehtsat käsitööd saab kaasa osta suurelt sügislaadalt.


Kriisiaja ootamatu tagajärg: tibidel on raha küllaga - Nelli Teataja Kriisiaja ootamatu tagajärg: tibidel on raha küllaga - Nelli Teataja\nKriisiaja ootamatu tagajärg: tibidel on raha küllaga\nTibidel ei ole kunagi küllaldaselt raha: raha kaob meelelahutuse ja iluteenuste peale. Mees plekib arved, üüri ja koduse toidu, aga tibi elab ikka laias laastus palgapäevast palgapäevani.\nSuur oli aga ühe tibi üllatus, kui ta avastas septembri lõpus, et pangaarvel on raha ja ei peagi oktoobri palka ootama.\nAsi siiski ei olnud selles, et tibil oleks palka tõstetud või ta oleks meeletu preemia saanud, raha ülejäägi tekitas puhtfüüsiline majandamisoskus, mis käivitus kriisiajal.\nElus esimest korda võttis tibi kätte oma aastase pangaarve, lõi kokku tulud-kulud, grupeeris kuluallikad ning jõudis arusaamale, kui palju on tegelikult tibi elus mõttetuid kulutusi, mille arvelt tulu kogu aeg vähenes.\nAastase ehk siis perioodi september 2019 kuni september 2020 kulude-tulude graafiku kokkulöömine oli küll ränk töö, ent see tulemus kandis mitmekordset vilja ning näitas, miks raha on üle jäänud ning on tekkinud esimene n-ö päris sääst. Eelarve koostamine on ütlemata produktiivne töö, kui on vaja teha järeldusi ning selgitada põhjuse ja seose tagajärgi.\nEsimese poolaasta põhilise kuluallika tibi eelarves moodustas meelelahutus- ja iluteenused. Samuti väljas söömine ja söögi tellimine. Kriisiaja saabudes vähenesid iluteenuste, meelelahutuse ja väljas söömise kulud praktiliselt nullini ning alates kevadest on tekkinud ka esimene suurem sääst. Ära jäid kino- ja teatripiletid ning muu klubitamine, sealjuures ohter snäkkimine kinos ja teatris, Bolt-Wolt söögi tellimine tööle või peale tööd ning söögikulud lõuna ajal tööpäeviti või väljas söömine pärast tööd. Olukord ja kodukontor tuletasid meelde kodus söögi valmistamise oskusi ja kokkuhoid söögi pealt oli meeletu. Kõike tuli teha ise ja toorainest jäid välja valmis- või valmistatud toidu vahendamise üüratud kulud.\nMuuhulgas lähendas kodus söömine ja söögi tegemine peret ning ära kadus igasugune „snäkkimine“ ja sellega seotud lisakulud. Meenuma hakkas tasapisi seegi, et kodus saab väga edukalt aknalaudadel kasvatada oma ürte, tilli ja peterselli ning kel oma aia kasutusvõimalus, siis aiapottides või kasvuhoones kasvab väga edukalt ja ilma erilise vaevata ka tomat-kurk ja paprika-tšilli. Mis kõik jällegi moodustas omaette säästu, sest ürdipotid poes maksavad 1-3 eurot ja tomati-kurgi kilohind olenevalt hooajast ja tootjamaast jääb ka sinnakanti. Tibi ei küsi endalt endalt enam, kust on kõige suurem kokkuhoid? Ilmselgelt on söök tervikuna kõige suurem kokkuhoid, kui osata majandada ja õppida selgeks pliidi ja ahju kasutamine.\nIluteenused kui luksuskaup\nEelarve koostamisel avastas tibi, et näiteks eelmise aasta detsembris kulus erinevate iluteenustele veidi üle 200 euro. Mis iseenesest on ka mõistetav, sest olid jõulupeod, aastavahetus, oli vaja jumestusi ja juuksuriteenuseid ning ka kleite, millega pidudel eputada. Iluteenuste alla ei ole lisatud kleitide arveid. Iluteenused olidki näiteks küüne-, kulmu- ja ripsmehooldus, soengud ja meigiteenused. Kuid kui lisada veel kleidid juurde, siis ei tasu küsida, kuhu detsembris palk kadus.\nKevadest kõva kokkuhoid\nKas siis tänu või koroona ja selle tekitatud kriisi tõttu, mõjus koroona majanduslikule mõtteviisile ja eelarvele ikka tohutult. Loomulikul teel kadusid kulud mõttetutele eelarveridadele ning mõistlik inimene asus säästvale režiimile. Ka tibindus on teinud omad järeldused ja korrektuurid tarbimises ja tulude-kulude tasakaalus.\nVaadatud 1507 korda\nÄä, a ilma geelgüünteta ei saa juu xD


Kommentaarid: Boroditš hakkab TLT juhina teenima vähemalt kolmandiku kõrgemat palka kui riigikogus | Õhtuleht\nBoroditš hakkab TLT juhina teenima vähemalt kolmandiku kõrgemat palka kui riigikogus\nÄrileht, 1. juuli 2018, 18:15\nhuviline / 11:17, 2. juuli 2018\nSelge,ÕL-t turvab teda,kommi ei lastud läbi!!\nRaha ikka on / 10:00, 2. juuli 2018\nPangu juba palganumbriks ühes kuus netos kätte 10000 euri ja las külmutab ära palga 3.a...Siis saab öelda,et 3.a. ei soovi palgatõusu ja peale 3.a. vaatab palga uuesti üle :D\npüksid / 09:45, 2. juuli 2018\nMiks Ratas ja Aas eelistavad venelasi riiki juhtima?Kas on oodata vene võimu ülevõtmist eestlastelt`?\nRiigikogus / 16:14, 2. juuli 2018\njuhitakse riiki, sinna kõlbas, aga transpordi ettevõtet ei kõlba juhtima? Aga kuhu endine juht Tamm jäi, kas lasti lahti?\nmisasja / 01:13, 2. juuli 2018\ntore ikka, et meie valitsusaparaat on nii heldelt tasustatud. Mis sest, et sünnitusosakondadele raha ei jätku. Pole neid lapsi siia vajagi. Hääli nad kah ei anna erakondadele enne kui alles mitmeteistkümne aasta möödudes ja lapsevanematel pole aega hääletamas käia, sest tööd on vaja rabada. Seega panustame ainult pensionäridele. Nemad valivad kohe ke-d ja ei saa arugi, et neile antakse 50 eurot juurde ja 100 võetakse vargsi tagasi.\nMis pistmist / 16:15, 2. juuli 2018\non Tallinna linnal ja Lõuna Eesti sünnitushaiglatel?\nriik / 19:16, 2. juuli 2018\nsaab kulutada ainult maksuraha. Kuhu see raha kulutatakse sõltub riigi valitsejatest. Aga üldiselt tundub jah nii, et Tln on omaette riik riigis.\nraudmees / 21:18, 1. juuli 2018\nJärgmine samm on avalduse tippimine keskerakonda astumiseks\nRäägib Sepiku Ain / 20:58, 1. juuli 2018\nMees või midagi, Tallinna volikogus on KE rohkem tema häält vaja, ühistranspordist ei tea see Savisaare kloonitud broiler muhvigi. Kui mees ütleb, et RE välja ei astu, siis varsti on töötu ja rohib Hundisilmal peenraid. Selliseid Boroditšeid tegi Savisaar hiilgeaegadel kahe nädalaga.\nReetur1 / 20:13, 1. juuli 2018\nSee Boroditsh hüppas ju keskide hulgast reformarite hulka? Viimased on ju meie riigi vaesumise peasüüdlased. Sellist Denissi ei saa küll usaldada.\nAlgul ikka poole palgaga peab näitama, et saab hakkama / 19:58, 1. juuli 2018\nSiis kusagil aasta möödudes vb tõsta veidi. Annad muidu pätile lihtsalt raha!?\nIlle / 19:29, 1. juuli 2018\nTeie inimeste? / 20:00, 1. juuli 2018\nKelle teie ja kes need inimesed on?\nNeed = puugid?\nteevad tööd = imiteerivad töötegemist?\nDeniss / 20:02, 1. juuli 2018\nSina ise või?\nTõde Eestist / 20:10, 1. juuli 2018\nKeske ja Savikat peab laimama, sest nad on eliidile ohtlikud.\nSiin / 18:54, 1. juuli 2018\nOn omale tehtud seadusega määratud rahasumma teenimisega segamini aetud.\nPK / 18:51, 1. juuli 2018\nOn ta üldse pädev antud valdkonnas.\nOpossum / 18:57, 1. juuli 2018\nKindlasti on, varastada oskab mitte igaüks..\nniitoreniitore / 18:49, 1. juuli 2018\naga m0ll on mõnus\nJuudipoisid / 18:27, 1. juuli 2018\nkohe oskavad raha teha.\nRiks / 18:26, 1. juuli 2018\nKus kohast tulevad niisugused üüratud palgad? Puhas maksumaksja raha raiskamine\ntolgus / 04:13, 2. juuli 2018\ntasuta transport tundub kasumlik äri\nmuidugi, / 16:17, 2. juuli 2018\nmeelitati ju mujal elavad inimesed Tallinna sisse kirjutama ja nende maksurahast piisab kõigeks.\nOpossum / 18:20, 1. juuli 2018\nIsane Jana Toom..\n11:49 Ratas: koalitsiooni töövõime on saanud tugeva löögi, katkestan ringreisi ja kutsun kokku Keskerakonna juhatuse (0)\n11:49 FOTOD | Viljandis leiti taksojuht vereloigust, politsei tabas teda rünnanud röövlid (10)\n11:38 Kuno Tehva: minu vanavanaisa oleks Kalju meistritiitli üle uhke ()\n11:37 Taavi Kerikmäe ja Tencu püüavad tabada Eesti filmide atmosfääri (0)\n11:37 Maarja Nuudi süvenemist nõudvad viisid (0)\nKaheksa asja, millega suhtes ei tohi kompromissile minna\nKohtunik: "Niisiis, te varastasite 100 000 krooni?"\nKohtualune: "Tasem, teie ausus, ma ütlesin naisele, et 5000!"


Molière'i "Õpetatud naised" Eesti Draamateatris\nLavakunstikooli 28. lennu üliõpilased on senises koolitöös kokku puutunud väga eriilmeliste materjalide ja lavastajatega, õppinud füüsilist ja visuaalset teatrit, töötanud ajalooliste allikate ja regilauluga, dokumentaalse ja omaeluloolise materjaliga.\nNüüd tuuakse publiku ette maailmaklassikasse kuuluv värssnäidend EMTA lavakunstikooli juhataja Lembit Petersoni juhendamisel, kelle jaoks on Molière (1622-1673) üks olulisemaid autoreid. Peterson on kogu oma teatrielu jooksul tema näidendeid palju kordi lavastanud, praegugi on Eesti Draamateatri mängukavas „Tartuffe“, näidend, mis tõelise ja näilise vahet vaagides seostub selgesti ka „Õpetatud naiste“ teemaga. Näiline või võltsõpetatus ei lase inimesel usaldada oma loomulikke tundeid ja tegelikke teadmisi.\nMolière kirjutas „Õpetatud naised“ 1672. aastal. Kolm ja pool sajandit hiljem tõdeme, et tema iroonia võltsharituse ehk pealiskaudsuse, muljejätmise, edevuse ja poolikuse suhtes on kahjuks endiselt päevakohane.\nEsietendus: 24. novembril 2017 Eesti Draamateatri väikses saalis\n* Teatritudengid mängivad Molière'i "Õpetatud naisi". - ERR Kultuur, 23.11.2017


Topolánek: kõik on kadunud - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTopolánek: kõik on kadunud\nTšehhi valitsuskriis kahjustab ELi väikeriike!\n11. aprill 2009, 18:19\nTšehhi peaminister Mirek Topolánek(vasakul) ja Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy hiljutisel ELi-USA tippkohtumisel.\nTšehhi valitsuse umbusaldamine keset ELi eesistumisperioodi tuli ametist lahkuma sunnitud peaministri Mirek Topoláneki arvates kahjuks kõigile väikestele Euroopa riikidele.\nTopolánek tõdes päevalehele DNES antud intervjuus, et kõik teised postkommunistlikud ja väikesed riigid lootsid tšehhide eesistumise õnnestumisele, vahendas AFP.\n«Me veensime kõiki, et väike või keskmise suurusega maa suudab tüürida Euroopa Liitu. Nüüd ütlevad kõik äkki, et väikesed maad ei saa sellega hakkama ja suur issi peab asju juhtima,» nentis ta.\nTšehhi peaministri ametist mais lahkuva Topoláneki hinnangul on selline suhtumine praegu täiesti ilmne kõigis avaldustes, mis tulevad näiteks Prantsusmaalt, samuti lääne ajalehtedes ilmuvates kommentaarides.\nKuu aja pärast astub riigis ametisse tehnokraatide ajutine valitsus Jan Fischeri taktikepi all. Tšehhi eesistumisaeg aga kestab veel kuni juuni lõpuni.\nTopoláneki luigelauluks euroliidu eesistujana saab ELi idapartnerlusprogrammi tippkohtumine 7. mail, mille järel on vaja veel pidada euroliidu tippkohtumised Venemaa ja Hiinaga, samuti juunikuine ELi Ülemkogu.\nSel nädalal rääkis üks valitsusele lähedal seisev allikas anonüümsust paludes, et valitsuskriisiga võib kasvada jäigalt euroskeptilise presidendi Václav Klausi roll euroliidus, kuna just tema «hakkab järjepidevuse pärast ilmselt tippkohtumisi juhtima».\nKlausi taktikepi all peetakse varasema kokkuleppe kohaselt ka ELi-Vene tippkohtumine mais.\nDNES sai aga lahkuvalt peaministrilt teada, et Fischeri oleks ilmselt siiski parem ELi juht. Ta märkis, et eelistaks Klausi reputatsiooni arvestades näha ELi Ülemkogu juhtimas pigem uut peaministrit, ent sellel polevat tegelikult enam vahet, kuna tšehhid «kaotasid võime suruda asju ELis läbi».\n«See on lihtsalt kadunud. Me kaotasime selle 24. märtsil,» nentis ta, viidates enda umbusaldamise kuupäevale.


Politsei ajas soomlaste "maidani" laiali, immigrantide oma tegutseb edasi - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Politsei ajas soomlaste “maidani” laiali, immigrantide oma tegutseb edasi\nRubriik Maailm On 20.02.2017\nPolitsei ajas eile varahommikul Helsingis laiali kesklinna Lasipalatsi juurde püstitatud telklinnaku ehk Suomi-Maidani, immigrantide samalaadne meeleavaldus tegutseb edasi Rautatientoril.\nNagu on näha Youtube’i keskkonda üles pandud videost Suomi-Maidani 8. päeva hommiku kohta, viisid 3-4 politseinikku eile, reede, 17. veebruari varahommikul kella 5.30 ajal Helsingi kesklinnas Lasipalatsi juurest vägivalda kasutades minema Suomi-Maidani ühe aktivisti Marco de Wit’i. De Wit palus luba kutsuda advokaat, aga seda luba talle ei antud. Mehel keerati lihtsalt käed seljataha ja toimetati minema.\nVideost on näha ja kuulda, kuidas de Wit keerati eemal puude all pikali maa peale, et ta ei saaks end liigutada. Ühtlasi andis politsei korralduse lõpetada filmimine. Samal ajal korraldasid paar politseinikku Suomi-Maidani telgi tühjendamist. Videost on näha, kuidas telk maha võetakse.\nReede õhtul tehtud videost on näha, kuidas Marco de Wit on pääsenud vabadusse:\nDe Wit räägib videos, et ta võeti kinni ja viidi arestimajja. Ta lisas, et ta jäi haigeks, kuna talle ei antud juua ega lastud tualetti. Ta oli palunud 8-9 tunni jooksul arstiabi, aga seda ei võimaldatud. Ühtlasi lubas de Wit naasta meelt avaldama. Ta ütles, et meeleavalduse teise kohta viimiseks oleks pidanud andma rohkem aega.\nEnne seda oli politsei andnud neljapäeval korralduse viia Suomi-Maidani meeleavaldus nelja tunni jooksul üle veidi eemale Rautatientorile, aga seda ei tehtud. Suomi-Maidani esindajad põhjendasid lahkumisest keeldumist oma õigusega meelt avaldada.\nVahetult enne telgi mahavõtmist, neljapäeva õhtul õhtul käis Suomi-Maidanit tervitamas ja pidas sütitava kõne rahvasaadik Laura Huhtasaari:\nReede päevaks oli Suomi-Maidani meeleavaldus laiali aetud, nagu on näha teisest Youtube’i keskkonda üles pandud videost:\nRautatientorile kolis Mannerheimintie äärest üle ja seal on endiselt püsti illegaalselt Soome saabunud ja varjupaigast ilma jäänud immigrantide meeleavaldus, mida kaitseb politsei:\nLaupäeval, 18. veebruari õhtul korraldasid immigrandid meeleavalduse oma õiguste kaitseks. Immigrandid nõuavad õigust jääda elama Soome.\nAllolevast videost on nähta, kuidas immigrantide nõudmiste vastu meelt avaldajad aetakse ära ka Aleks Kivi mälestussamba juurest 19. veebruaril, kuigi meelavaldajate sõnul oli nende tegevus igati seaduspärane.\nTeemad: Marco de Witt Soome-Maidan


Kasvav liige kasu Kinnitus liikme jaoks tiheneb tasuta video\nNotice: U menya ne vstayot chlen\nLgp. doktor M. Punab Sooviks teada pisut täpsemalt peenise suurendamise võimalustest. Nimelt esiteks mainisite pikendamise aparaati. Kas tegu on mingit sorti.Lõtvunud «Need numbrid peaksid kõnelema sellest, et suurel hulgal meestest on täiesti normaalpikkuses peenis,» ütlevad briti teadlased, kes andmeid uurides oma tulemuseni jõudsid.MEHE SUGUELUNDKOND. Millised mehe suguelundid on välimised, kui suured nad on ja kus nad paiknevad? Meeste välimised suguelundid on munandikott ja suguti. Munandikotis paiknevad munandid kusjuures vasakpoolne munand asetseb tavaliselt veidi madalamal kui parempoolne, samuti ei pruugi munandid olla päris võrdse suurusega. Suguti ehk peenis koosneb peenisepeast ja peenisekehast.Toona 10-aastase poisi suguelundid muudkui kasvasid. Kuigi 2007. aastal tehti talle esimene operatsioon, siis aastaid hiljem märkas poiss taas, et peenis ja munandid suurenevad.Vahepeal, Hiina, keskmine väärtus peenis on kümme sentimeetrit, et meie kaasmaalane - ilmne patoloogia. Hinnake suurus peenis lapsepõlves on palju keerulisem, sest sa pead arvestama vanuserühmas, väärtus munandid ja muud antropomeetrilised andmed. Rääkige seda foorumit udoktora.net. Kui diagnoositakse Klinefelteri sündroom.Maito ja maitovalmisteet ovat hyvä proteiinin, kalsiumin, jodin ja useiden vitamiinien lähde. X ’ P S S L , X i̓ d M Wq圼 O y S x 并 ~ ֧z ۭ Ӕs Peniksen kasvu kestää muutaman vuoden, toisilla se voi jatkua aina vuotiaaksi asti. Publish just about gossip and net stuff and this is really irritating. Kertoi tapauksesta tapauksena onnistuneena naisellisen sukupuolirool."Venitusaparaadi eelis on selles, et anatoomiliselt ei muudeta mitte midagi," selgitab doktor Punab. Ehkki lõikus annab tulemuse kohe ja korraga, kaotab see mehe enesetunnet tõstva kõrge erektsiooninurga. Pealegi kipub opereeritud peenis saavutatud pikkust aja jooksul kaotama, sest haav paraneb ja koed tõmbuvad tasapisi taas kokku.Munandid tagavad stabiilse testosterooni ja ühtlasi ka igapäevase värske sperma tootmise. Hormoon muudab poiste hääle madalamaks ning paneb kasvama habeme ja muud kehakarvad. Samuti käivitab see lihasmassi kasvu ja aktiveerib meeste sugutungi.Põhjus: kui sinu tervisega on kõik korras ja tegemist on ühekordse ebamugavustundega, võib olla põhjuseks see, et sinu urotrakti sattus peenist pestes seepi või šampooni.Sellisel juhul peaksid valu tundma kohe pärast pesu. Mõnikord ei pruugi valu endast kohe märku anda. Teravaks võib see muutuda alles urineerides.Mehed on Aho väitel eri kohtadest tundlikud ja neile meeldivad eri asjad. Tasub rääkida, mis on hea ja mis mitte. Lõpuks avalikustab Aho üllatuse: erootiliselt kõige tundlikum piirkond polegi peenis – kaasa arvatud selle pea – vaid hoopis munandid.Munandid alustavad tööd 12-15 aastaselt ning nendes paljunevad ja valmivad seemnerakud. 1 ml spermas on u 100 miljonit seemnerakku. Munand on ehituselt keerukas, selles paikneb vaheseintega eraldatud kambrikestes seemnetorukesed – kokku.On mehi, kelle peenis on kuni 18 cm pikk, aga keegi on neile midagi öelnud ja neil on tekkinud kompleks. 5%-l meestel on tõesti lühike peenis, erektsiooniseisundis vaid 10 cm, see võib seksuaalelu häirida. Depressiooni, suhetest hoidumist ja sellest tingitud seksuaalhäireid võin näha pea iga nädal.\nLoe juhiseid suurendada liige Lõtvunud «Need numbrid peaksid kõnelema sellest, et suurel hulgal meestest on täiesti normaalpikkuses peenis,» ütlevad briti teadlased, kes andmeid uurides oma tulemuseni jõudsid.\nSuurenda perspektiivis Segezhaan MEHE SUGUELUNDKOND. Millised mehe suguelundid on välimised, kui suured nad on ja kus nad paiknevad? Meeste välimised suguelundid on munandikott ja suguti. Munandikotis paiknevad munandid kusjuures vasakpoolne munand asetseb tavaliselt veidi madalamal kui parempoolne, samuti ei pruugi munandid olla päris võrdse suurusega. Suguti ehk peenis koosneb peenisepeast ja peenisekehast.\nPeenis laienemist salvi kaanid Toona 10-aastase poisi suguelundid muudkui kasvasid. Kuigi 2007. aastal tehti talle esimene operatsioon, siis aastaid hiljem märkas poiss taas, et peenis ja munandid suurenevad.\nMeetodid loomuliku peenise laienemist Vahepeal, Hiina, keskmine väärtus peenis on kümme sentimeetrit, et meie kaasmaalane - ilmne patoloogia. Hinnake suurus peenis lapsepõlves on palju keerulisem, sest sa pead arvestama vanuserühmas, väärtus munandid ja muud antropomeetrilised andmed. Rääkige seda foorumit udoktora.net. Kui diagnoositakse Klinefelteri sündroom.\nMehe välissuguelundid on peenis ja munandikott, seesmised suguelundid on munandid, munandimanused, seemnejuhad, seemnepõiekesed ja eesnääre. Peenis koosneb peenisepeast ja peenisekehast. Peenisepea on väga tundlik ja see vastab arenguliselt naise kõdistile (kliitorile). Peenisepea (eriti selle servad) on tundlikum kui peenisekeha. Peenisepea servas võivad osadel meestel olla väikesed.Soojaga aga ripuvad munandid vabalt ja munandikott on siledama pinnaga, peenis samamoodi külmaga tõmbub kokku, ja see on täiesti normaalne. See on seotud sellega et mehe välis suguelundid on hästi varustatud veresoontega ja selle pärast väga tundlikult reageerivad temperatuuri vahetusele.Neil on tavaliselt olnud palju partnereid ning nende peenis on pikemat sorti, kahvatu ja mõnikord üsna sale. Veevalaja-mehed on voodis kiired ja liikuvad. Veevalaja-mehe munandid on väga tihedalt koos ja asuvad kõrgemal, kui teistel. Veevalaja peenis on kunstipärane ja seepärast on ka Veevalajast mehed mõnikord kunstiandelised.Meeste ja naiste suguelundid. Naiste ja meeste suguelundid on erinevad. Naise suguelundid on munasarjad, munajuhad, emakas ja tupp. Meeste suguelundid on munandid, seemnejuhad ja peenis. Naise kõhus asub kaks munasarja, milles paiknevad munarakud, mis on inimese kõige suuremad rakud. Sündides on tüdrukul umbes 400 000 munarakku ning juurde.Eesnääre on vastu pärasoolt ja seepärast palpeerib arst selle suurust läbi päraku ava. Vanematel meestel esineb eesnäärme suurenemist, millega kaasneb urineerimise takistus ja valulikkus. Eesnäärme põletik on prostatiit. Ülesanne : toodab nõret, mis kuulub seemnevedeliku e. sperma koostisesse ja muudab seemnerakud aktiivselt liikuvaks.Puberteedi vältel kasvavad munandid 7.7-st 7,7-le aastastel perioodidel ja 2,8-3-cm-ni puberteedi ajal. 13. Aastaks - kuni 3,6-3,7 cm. Seksuaalne liik, kes on 7 aastat enne puberteediperioodi, kasvab 3-3,5 cm-lt 3,8 cm-ni ja 13-aastaselt on 6,3 cm. 15 aasta pärast suureneb tavaliselt munandite suurus 4 cm-ni ja peenis jõuab 6,7 sentimeetrini.Pealegi suurendab hästi ettevalmistatud valem meesorganismi hormooni – testosterooni tootmist veres, mis vastutab keha isaste omaduste eest, st suguorganite ja reproduktiivse süsteemi (munandid, peenis, munandimajad, eesnäärmed, seemne muljused ) See hormoon soodustab ka teiseste isaste omaduste teket, mille hulka kuuluvad: peenise.on munandid aga ka munandimanused, seemnejuha, seemnepõiekesed ja eesnääre. Välisteks suguelunditeks on munandikott ja suguti. Munandid asuvad munandikotis, mis on vaheseinaga kaheks eraldatud. Munandid alustavad tööd 12-15 aastaselt ning nendes paljunevad ja valmivad seemnerakud. 1 ml spermas on u 100 miljonit seemnerakku.Kindlasti saab treenida seemnepurske kontrolli. Peenise suurendamise võimalus on ka olemas, kuid see vajab väga pühendunud tööd ja tulemusi ei saavuta tõesti iga mees. Kuigi mahukaid meditsiiniuuringuid pole, võib siiski loota ka peenise suurenemist,» ütleb doktor Punab.MEHE SUGUELUNDITE EHITUS JA TALITLUS. Madis Veskimägi. TÕSTAMAA TERVISEKESKUS. 2005. TÄNASE KOHTUMISE EESMÄRGIKS ON. Ülevaate andmine mehe suguelundite ehitusest ja talitlusest. Anda enesekindlust noorukile kõik on korras. Saada teadmisi põhilistest seisunditest, millal peab pöörduma arstile.Peenis ja munandikott on meessoost kõige tundlikumad osad. Hügieenilistel protseduuridel ja seksuaalsetel preliudelidel pöörab iga inimene tähelepanu tema suguelunditele. Seened - näärmed, mis sünteesivad testosterooni, mis on sperma allikas. Isegi väikesed muutused munandikorpuses põhjustavad meeste suurt ärevust. Isased munandid.Lugu järgmine;Kas keegi oskaks selles osas nõu anda,mul nn-peenis koos munanditega sügeleb vaskult poolt,et see on olnud aastaid,agas polnud nii tugevalt,kui nüüd, muuseas pole sexi elu seganud,muidugi et tulex pöörduda nahaarsti juurde jne.Et nüüd viimasel ajal on se sügelus väga tihti.\nSäv/Sov: Sami Harmaala San: Sami Harmaala, Joose Kääriäinen ja Juho Nummela Musiikkivideo Justimus- sarjan toisesta jaksosta. Justimus tiistaisin klo 20.30.Mis täpselt toimus, ei ole veel teada, sest mees viidi kriitilises seisundis haiglasse ja pandi seal kunstlikusse koomasse. Arstide sõnul oli koer ära hammustanud tema peenise ja munandid. Vägivallatsenud buldog toimetati koerte varjupaika oma saatust ootama.Talvepeenis ongi olemas – ja see pole mingi jääst või lumest fallos, vaid asjatundjate väitel tõmbub mehe peenis talvekuudel kokku tervelt poole võrra. Mehed on juba varem täheldanud, et suvekuudel kasvab peenis suuremaks ja talvel tõmbub kokku. Külm võib põhjustada koguni erektsioonihäireid, vahendab Iltalehti.Seejärel pese peenis ja munandid ning lõpuks pärakupiirkond. Kuivata nahk õrnalt. Inge Paju. Lamatised. 32. Lamatised. L amatisi on kergem vältida kui ravida. Lamatis on naha ja nahaaluskoe haavand, mis tekib pikaajalisest survest ja tuleneb vereringest. Olulisteks teguriteks on surve tugevus ja kestus - mida suurem on koele suunatud surve, seda kiiremini tekivad kahjustused. Kriitiliseks.SUGU- JA KOOSELU SÕNASTIK MEELESÕÕLAJALE (Projekt), II osa K – R Vihjeid ja suulist pärimusvara eestistamise võimaluste suunas. K Kallipygian charm: (Antiik Kreeka καλλίπυγος (kallípugos) + -ian, sõnast κάλλος (kállos, “ilu”) + πυγή (pugḗ, “tagumik”), naise tagumiku ilu ja võlu.«Kui Johnny sündis, arvati ta olevat tüdruk, sest tal puudusid silmnähtavalt peenis ja munandid. Ta sai nimeks Felicita, kuid ta ei tundnud end kunagi tüdrukuna. Nooremana meeldis talle koos poistega palli mängida ja ta ei huvitunud tüdrukute mänguasjadest. Murdeas ilmusid talle peenisi ja munandid ning temast sai ametlikult poiss.Tõenäoliselt ei tekita ükski mehaanika kolmest põhiseadusest nii palju arusaamatusi kui Newtoni kolmas seadus – mõju ja vastumõju seadus. Kõik teavad seda, oskavad mõnel juhul isegi õigesti rakendada, kuid peaaegu kellelgi pole asi lõpuni selge. Võib-olla teil, lugeja, on õnnestunud sellest kohe aru saada, kuid tunnistan.Peale selle tsooni munandeid, munandid loetelus sisalduvatele niinimetatud seborroiline kehapiirkondadele (rasunäärmete tsoonid), nii ateromatoosset kahjustuste võib viidata ja seborroiline tsüstid või Fox-Fordyce'i haigus. Ateroom munandites või Fordi graanulites on healoomulised tsüstid, normi variant, mitte patoloogia. Neid ei kaasne.Sa arvad ilmselt, et oled oma varustuse suhtes ekspert, märgib Men's Health. Lõppude lõpuks on riista õnnelikuna hoidmine üks mehe elu keskseid eesmärke. Aga hoolimata sellest, kui sageli sa oma peenise ja munandite peale ka ei mõtleks, on olemas mõned müstilised saladused, mida sa seni ei teadnud.peenis – suguti ehk peenis on isaslooma silinderjas erektsioonivõimeline paaritusorgan, mille ülesanne on uriini väljutamine ja seemnevedeliku juhtimine emaslooma suguteedesse. Peenisel eristatakse peenisejuurt, peenisekeha ja peeniselukist.Laiust mõõdetakse ka ymberõõduga. Ma olen teind nii, et lõikan välja paberi riba ja märgin sinna sentimeetrid joonlauaga. Siis mõõdan oma peenist ylevalt, keskelt ja alt, liidan kokku ja jagan kolmega. Siis saad ome peenise keskmise ymbermõõdu. Ise pole kaua aega mõõtnud aga mingi pool aastat tagasi oli 14,5 pikkus ja 14,5 ymberm66t.Kommentaarid artiklile "MÜSTILINE HAIGUS: mehe peenis ja munandid paisusid kümme korda suuremaks. Video Tutorials käsitsi peenise laienemist lae alla\nProbleem tõsine või ka mitte.Aga kui kõvas olekus on kas siis normaalse suurusega ? Aga munandid,kas need normaalsed ? Noh umbes naasugused nagu valmis ploom:) Peenis võib muide täiesti kokku tõmbuda ka stressiolekus nt. kui muretsed kogu aeg-stress ja tõmbubki sul kokku nagu ka külma temperatuuriga.Väike peenis — haaratava suguorgani, millel on venitatud või püstised pikkus on alla 9,5 cm Termin «micropenis» tähistatakse peenise millel on maksimaalne tõmbele suurus 2,5 standardhälvet alla keskmise vanuse norm Väikese peenise ja mikropeene olemasolu avaldab negatiivset mõju meeste enesehinnangule ja mõnel juhul ka reproduktiivsele funktsioonile, mis takistab.Kui pärast nende põhjuste kõrvaldamist ei kao tursed, pidage nõu arstiga. Pahaloomad, mis põhjustavad munandite suurenemist, võib jagada haigusteks, mis on looduslikud ja mitteinfektsioossed. Infektsioonid. Kõige sagedasem haigus, orhitis (põletik), on põhjustatud patogeenide sisenemisest.MEHE SUGUELUNDITE EHITUS JA TALITLUS Madis Veskimägi TÕSTAMAA TERVISEKESKUS 2005 TÄNASE KOHTUMISE EESMÄRGIKS ON Ülevaate andmine mehe suguelundite ehitusest ja talitlusest Anda enesekindlust noorukile- kõik on korras Saada teadmisi põhilistest seisunditest, millal peab pöörduma arstile Hügieenireeglid: miks ja kuidas SUGUELUNDID- NEED ERISTAVAD KAHT SUGUPOOLT, OLLES ESMASEKS.Sulle oluline terviseinfo, professionaalsed nõustajad, testid, foorum ja ravimiinfo. Eesti suurim tervisenõustamise keskkond, kus tipparstid vastavad inimeste küsimustele. Veebisaidil on üle 50 000 tasuta nõuande Eesti parimatelt arstidelt.Puberteedieas selle hormooni tase järsult tõuseb ja sellega koos kasvavad ka munandid ja peenis. Munandid tagavad stabiilse testosterooni ja ühtlasi ka igapäevase värske sperma tootmise. Hormoon muudab poiste hääle madalamaks ning paneb kasvama habeme ja muud kehakarvad. Samuti käivitab see lihasmassi kasvu ja aktiveerib meeste sugutungi.Kuidas ravida erektsioonihäired? veenides peenis peab saama Siiski suurendada testosterooni tase ei pruugi olla piisav ravi erektsioonihäirete madal.Enamikel meestel tõmbuvad munandid ja ka peenis jahedas kehale lähemale, seega ka väliselt väiksemaks. Siiski on see muutus indiviiditi erinev. Kardan, et Siiski on see muutus indiviiditi erinev.Vähenev verevool ja kehas langev meessuguhormoonide hulk suudab võmpa kahandada ligi sentimeetri võrra. Kui testosterooni tootmine läheb väiksemaks hakkavad munandid kahanema ja peenis läheb väiksemaks. Ka peenise pinnale võivad tekkida vananemise tunnused– näiteks pigmendilaigukesed.Matti, Teppo ja Seppo Ruohosen, vuoden 1984, yhteisen studio albumin, B- puolen 6. raita.Munandid, munandikott, peenis ja kubemekarvad hakkavad kasvama. Kõige kõrgem on testosterooni tase hilises teismeeas ja varastest kahekümnendates eluaastates. Kahekümnendatest kuni neljakümnendateni testosterooni tase küll veidi langeb, kuid see muutus on minimaalne, kirjutab WebMD.Puberteedieas selle hormooni tase järsult tõuseb ja sellega koos kasvavad ka munandid ja peenis. Munandid tagavad stabiilse testosterooni ja ühtlasi ka igapäevase värske sperma tootmise. Hormoon muudab poiste hääle madalamaks ning paneb kasvama habeme ja muud kehakarvad. Samuti käivitab see lihasmassi kasvu ja aktiveerib meeste sugutungi.\n0 thoughts on “Suurenemist munandid ja peenis”


EBA 2016- minu lemmarid! | Jane blogi\nMääratlemata 31. mai 2016\nKuigi 11. juuni on veel mägede taga, siis mina olen küll juba õhinas- võiks kiiremini tulla! Süda küll peksab ja sees valitseb hirm, sest kuigi enamus blogijad on nägupidi juba tuttavad ja noh, blogimise mõttes oleme ju nagu kolleegid, siis.. miski nagu tekitab ikka külmavärinaid ja mõtteid, et kas ikka minna. Selles muidugi ei ole küsimus, sest eelmisel aastal ma lõin küll põnnama, aga nüüd olen ma ka palju julgem ning tahtmist on tunduvalt rohkem teiste blogijatega lähemalt tuttavaks saada kui eelmisel aastal.\nPeab tõdema, et ma olen hakanud väga väheseid blogisid lugema. Kui üldse. Laiskus, ajapuudus, põhjuseid on mitu. Ega ma väga ei viitsi enam siin arvutis olla ka kui telefoniga saab kõik palju lihtsamalt tehtud.\nMõtlesin aga kirja panna igast kategooriast enda lemmikud, sest enamus on vanad tuttavad, kelle blogi olen siiski paaril korral lugenud. Kelle oma rohkem, kelle oma vähem. Omad lemmikud on siiski kujunenud.\nAiandusblogid– selles kategoorias tõesti mul ühtegi lemmikut ei ole. Pole isegi never lugenud ühtegi aiandusblogi ja seda väga lihtsal põhjusel- mul endal aeda ei ole ning sellist kasvatamist-nokitsemist samuti mitte. Kui kunagi oma kodu soetame, siis kindlasti tekib see huvi ja minu blogrolli lisandub raudselt vähemalt üks aiandusblogi.\nArvamusblogid– minu vaieldamatu lemmik on Ebapärlikarp (LINK). Väga otsekohese, kuid samas khuuli ütlemisega naine. Mulle meeldivad hea huumorisoonega inimesed. Ja Merje muidugi ka, aga tema ei kandideerinud sellel aastal (LINK).\nDIY blogid– sealt nimekirjast ei ole ühelgi silma peal hoidnud ning ma olin pettunud, kui ei näinud seal Maria Emma blogi (LINK). Tal on väga lennukad ideed ning ma olen isegi paar tükki temalt näpanud.\nElu välismaal blogid– Diip kunstiinimene (LINK). See oli juba siililegi selge ja teised kõik olid võõrad näod (mitte sellepärast ma Diipi ei valinud :D)\nElulised blogid– muidugi kõige paremaks pean ma ennast :D. Okei, ma ei hakka traumeerima teid. Enda poolt ma muidugi ei hääletanud, pihin käsi südamel hetkel. Lemmikuid on palju- Aili (LINK), Kai (LINK), Sipsu (LINK), Mallukas (LINK).\nHaridusblogid– mis üks loll põhiharidusega mats ikka sinna otsib? Neid ma muidugi ka ei loe ja pole ühtegi lemmikut.\nIlublogid– Iluexpress (LINK). Kuigi ma väga just ilutoodete koha pealt blogi ei jälgi, siis huvitavad mind küll riided, mida ta enda blogis näitab. Mona Masing (LINK)- üks vapustavalt ilus neiu kuldsete kätega.\nNoorukiteblogid– Mariel Pähkel (LINK).\nPere- ja beebiblogid– ainukesena tooks välja Britu (LINK).\nTervise- ja kaalulangetusblogid– kaks vaieldamatut lemmikut, keda jälgin- Lauriita (LINK) ja Merlin (LINK).\nVideoblogid– Madli Vilsar.\nAasta üllataja.. parammparamparaaa- Ratastooli Tiia (LINK). Reaalselt, ta annab nii palju motivatsiooni absoluutselt kõiges juurde. Ma täna avastasin tema blogi ja ma juba tunnen lisaenergiat endas. Ma siiralt loodan, et ta võidab selle kategooria!\nSaurusblogijaks Mallukas (LINK), absoluutselt.\nLemmikblogisid on nii palju, et ma ei suutnud nende kõigi vahel valida. 🙂\nKui paned postitusse linke, tee nii, et need avaneksid uus aknas. Jube tüütu on, et igakord linki vajutades läheb blogist minema ning kui tahan edasi lugeda, siis pean tagasi tulema.. Samas sinu blogi on pm ainuke leht, mis jube kaua laeb. Mul ad-block peal, see natukene teeb asja paremaks aga su blogi suht reklaami jama täis ning see muudab lehe laadimise aeglaseks ja kui igakord linki vajutades veel sinu lehelt ära ka läheb, siis on eriti tüütu. Ja alati ei ole meeles, et teha vasak hiire klõps lingil.\nAww, aitäh, et minu oled välja toonud ! 🙂 Ise ennast ei pea teab mis DIY blogijaks 😀 vahel tuleb tuhin, siis meisterdan ja nokitsen aga siis tuleb jälle periood, kus ma isegi ridagi ei kirjuta blogisse või siis kõik projektid lähevad vussi 🙁 😀\n1. juuni 2016 at 11:28\nkaua sa nüüd lolliks sõimad ennast, et gümnaharidust VEEL pole? Kooli lõpuni 😀 ?\n1. juuni 2016 at 12:15\nMa ei sõima ennast, ma mõnitan neid, kelle arust põhiharidus ei ole mingi haridus. 🙂\n3. juuni 2016 at 05:47\nNunnu oled :*


Beebi areng - Looduspere ökopood\nBeebi vanus Õpitud võimed (enamus oskab) Algavad võimed (umbes pooled oskavad) Edasijõudnud võimed (vähesed oskavad)\n1 kuud tõstab pead jälgib liikumist naeratab\nvastab helidele Oood ja aad naerab\nvaatab näkku eraldab musta ja valget värvi hoiab pead 45-kraadise nurga all\n2 kuud teeb hääli – kuristab ja kraaksub naeratab, naerab hoiab pead kindlalt\njälgib liikumisi hoiab pead 45-kraadise nurga all oskab raskust jalgadele nihutada\nhoiab peab lühikest aega püsti liigutused muutuvad sujuvamaks tõstab peab ja õlgasid\n3 kuud naerab kiljub, kuristab, teeb hääli keerab ennast valju heli poole\nhoiab pead kindlalt tunneb teie häält paneb käed kokku, haarab mänguasjade järele\ntunneb teie nägu ja lõhna tõstab peab ja õlgasid oskab ennast keerata\n4 kuud hoiab pead üleval hoiab mänguasja käes imiteerib rääkimist – emme, issi\noskab raskust jalgadele nihutada haarab asjade järele esimene hammas võib tulla\nhäälitseb, kui temaga räägite oskab ennast keerata osaliselt võib alustada lisatoiduga\n5 kuud eraldab erksid värve keerab ennast uute häälte poole võib istuda lühikest aega ilma toeta\noskab ennast keerata tunneb oma nime paneb asju suhu\nmängib oma käte ja jalgadega osaliselt võib alustada lisatoiduga võib hakata võõrastama\n6 kuud keerab ennast häälte ja helide suunas haarab asju ja paneb suhu võib alustada roomata või käpuli käia\nimiteerib hääli istub ilma abita kombineerib silpe ja lobiseb\nkeerab ennast mõlemale poole võib alustada lisatoiduga tõmbab asju endale ligi\n7 kuud istub ilma abita ühendab silpe sõnade moodi seisab, kui kuskilt kinni hoiab\nhaarab asjade järele hoogsate liigutustega alustab roomamist või käpuli käimist lehvitab hüvastijätuks\nimiteerib rääkimist, lobiseb lööb asju omavahel kokku\n8 kuud ütleb „emme“ või „issi“ mõlemale vanemale seisab, kui kuskilt kinni hoiab tõmbab ennast ise püsti millelegi toetudes ja käib ümber mööbli kinni hoides\nalustab roomamist või käpuli käimist käib käpuli kindlal sammul võtab asju pöidla ja nimetissõrme vahele, tangivõte\npaneb asju ühest käest teise näitab asjade peale žestidega väljendab oma soove\n9 kuud ühendab silpe sõnamoodi tõstab asju üles tangivõttega mängib plaksutamise mänge\nseisab iseseisvalt, kui kuskilt kinni hoiab käib ümber mööbli, kust saab kinni hoida ütleb „emme“ ja „issi“ õigele vanemale\nlööb asju omavahel kokku\n10 kuud lehvitab hüvastijätuks ütleb „emme“ ja „issi“ õigele vanemale seisab lühikest aega ilma kinnihoidmata\ntõstab asju üles tangivõttega vastab oma nimele ja saab aru, kui öeldakse „Ei“ paneb asju millegi sisse\nkäib käpuli kindlal sammul žestidega väljendab oma soove\nkäib ümber mööbli, kust saab kinni hoida mängib plaksutamise mänge\n11 kuud ütleb „emme“ ja „issi“ õigele vanemale imiteerib teiste tegevust joob tassist\nmängib plaksutamise mänge paneb asju millegi sisse ütleb veel ühe sõna, peale „emme“ ja “issi“\nseisab lühikest aega ilma kinnihoidmata mõistab lihtsaid korraldusi kallutab ennast seistes ettepoole\n12 kuud imiteerib teiste tegevust ütleb veel ühe sõna, peale „emme“ ja “issi“ kritseldab vahakriitidega\nlobiseb sõnamoodi lausetega teeb esimesed sammud kõnnib hästi\nžestidega väljendab oma soove mõistab ja vastab lihtsatele korraldustele ütleb veel kaks sõna, peale „emme“ ja “issi“\nBeebi pudrud ja müslid\nArendavad ja kauakestvad mänguasjad\nDr. Sally Ward raamatu “Terane laps” põhjal\nl Kuni 3. elukuuni:\n– liikuvad kontrastsete värvitoonidega lelud, mida lapsel on hea vaadata;\n– lihtsad kellukesed ja muusikariistad, mida lapsel on hea kuulata;\n– eredavärvilised esemed, mida on kerge kätte võtta ja ohutu suhu pista;\n– stimuleerivalt mõjuvad erineva tekstuuriga esemed, nt lihtne kangatükk\nl 3.- 6. elukuuni:\n– rõngas- ja peegelkrõbistid, -kõlistid ja -kõristid;\n– rippuvad/riputatavad lelud;\n– pehmed klotsid, pallid, lelud\nl 6.- 9. elukuuni:\n– kõigutatavad lelud, nt “jonnipunn”;\n– üllatust peitvad lelud;\n– veerevad kõristid, vurrid;\n– lastepeegel ja tegevuskeksus;\n– klotsid, karbid, paber\nl 9.- 12. elukuuni:\n– pehmed mänguloomad;\n– puust mänguautod;\n– nukuvanker, nukunõud, nukuhari ja -kamm;\n– klotsid, pliiats, paber;\n– pulga otsa lükitud rõngastest torn;\n– üksteise sisse mahtuvad topsid;\n– heli tekitavad lelud (kellukesed, kastanjetid, marakaa, ksülofon, trumm jne.)\nl 12.- 16. elukuuni:\nNB! Otsusta tõepäraste mänguasjade kasuks, mida laps saab kasutada nukkudega mängides või täiskasvanute tegevust jäljendades (mitte lendavad autod ega rääkivad rongid).\n– lükatavad mänguasjad, nt nukuvanker, -käru vms;\n– järeleveetavad lelud;\n– jämedad rasvakriidid;\n– lihtne sobitamismäng, nt memo, puzzle vms;\n– uued häält tegevad mänguasjad, nt trumm, ksülofon, marakaa, kastanjetid vms;\n– pulgad või kuulid ja mänguhaamer nende sisselöömiseks.\n– lihtne suur nukk ja mängukaru koos voodi, voodipesu ja nukuriietega;\n– lihtne rong;\n– koristamiskomplekt jm majatarbed.\nl 16. – 20. elukuuni:\nLaps oskab juba asju kasutada sümbolitena, samas innustavad teda ikka realistlikud lelud.\n– nukunõud ja mängutoit;\n– väikesed nukud;\n– nukuvanker, voodi ja voodiriided, vann ja vanniasjad;\n– mänguautod jt sõidukid.\n– erinevad anumad ja esemed veemängude jaoks;\n– kõige lihtsamad mosaiikmängud;\n– alus või kast erinevate pulkade/klotside sobitamiseks.\nl 20. – 24. elukuuni:\n– anumad veega mängimiseks, nt pudelid pritsimiseks;\n– lihtne rull ja nuga mängutaigna jaoks;\n– käru või veoauto liivakasti jaoks;\n– üksteise sisse mahtuvad topsid vms;\n– suur pildidoomino;\n– värvide kokkusobitamise mäng;\n– suured kokkusobitatavad klotsid;\n– mõni uus heli tekitav mänguasi, pill vms;\n– mõni uus üllatust peitev mänguasi.\nSuhtlus- ja etendamismängu jaoks:\n– triikraud ja -laud;\n– pesukäsn ja hari;\n– loomaaia- ja taluloomad;\n– garaaz sõidukitega;\n– nukumaja koos mööbliga.\nIII ja IV ELUAASTAKS\nl 3. – 4. eluaastani\nUurimis- ja loovmängu jaoks:\n– käsnad värvimiseks,\n– templid jt trükkimisvahendid,\n– mõni keerulisem puzzle,\n– suured kastid õuemängudeks,\n– tühjad tuubid, kastid, karbid jne,\n– taimed ja lillesibulad,\n– lindude söögimaja,\n– siidiussid, liblikakookonid, kullesed jms.\n– realistliku välimusega nukud,\n– väikesed majad, puud ja nukud liivaga mängimiseks,\n– kostüümid, nt arsti, tuletõrjuja jms rõivad,\n– kiik- või kepphobu,\n– talu või loomaaed alusel,\n– põrandale laotatav teedekaart.\n– lauamängud, nt Tsirkus, pildidoomino, pildiloto, Reis ümber maailma jne,\n– mängukaardid lihtsate kaardimängude jaoks,\nAEG EDASI – siis ollakse juba tublid muusikud ja meisterdajad -> vaata muusikariistad ja meisterdamistarbed.\nKAISUS LAPS ARENEB\nKaisus olemine hoiab terve\nTeaduslikud uuringud kinnitavad, et lapsed, keda hoitakse palju kaisus, süles, kõdistatakse ja silitatakse, ei haigestu nii tihti kui need lapsed, kes vähe kehalist kontaktio saavad. Põhjus: kaisus olles eraldab keha õnnehormooni oksütosiini, mis tugevdab immuunsüsteemi kaitsefunktsioone.\nSilitustega taandub stress. Lapsed hüppavad ja jooksevad päeva jooksul nagu pallid ringi, nad on motoorsed ja äärmiselt pingul. Õrnad puudutused vahepeal taandavad pinged. Ajule saadetakse signaal, et , et nüüd on maharahunemise aeg, närviühendused sulguvad ja keha lõõgastub.\nKaisus kaob igavus\nPäevas on hetki, kus lapsed ei oska oma ajaga mitte midagi peale hakata. Sellistel igavuse hetkedel aitab last õrn paitus või peamassaz. Suurajule saadetakse signaal “Ergutus” ja mänguideed lausa potsatavad välja, nagu küpsed õunad puu otsast.\nKaisus saab enesekindlaks\nKui last regulaarselt kaissu võtta, aitab seee teda ennast kindlalt tunda. Eriti lasteaia vanuses on lastel tihti palju hirme – pimeduse, kollide ja nõidade ees. See pole midagi ebatavalist, tuleks aga sellegipoolest tõsiselt võtta. Ebakindlatel hetkedel on emme või issi kaisus turvaline ning annab lapsele sisemist jõudu, mis omakorda tugevdab lapse eneseväärikust ja kindlustunnet.\nKaisus on tasakaal\nKui lapsed tahavad sülle, ei tähenda see, et nüüd peavad vanemad kõik oma päevased tegevused sinna paika jätma. Tihti piisab vaid mõnest minutist kallistusest, et laps tunneks, et on armastatud. Väike padjasõda või suur musi – ning maailm on taas korras. Lapsed ei suuda aga leppida eemale tõukamisega sellistel hetkedel. Kui laps ronib issi sülle või ripub ema seelikusabas, siis on tal lähedust vaja just PRAEGU.\nKaisus olemine teeb sümpaatseks\nLapsed, kes saavad piisavalt lähedustunnet kogeda, tunnevad suurt kokkukuuluvustunnet ka teistega. Nad teavad, et võivad inimesi usaldada ja teistele toetuda. Ei teki outsideri ehk kõrvalejäetuse tunnet. Sellest on eriti kasu lastel hiljem suhteid luues. Täiskasvanud, kes on lapsena piisavalt läheduse osaliseks saanud, on võimelised oma kiindumust ja armastust nii tundma kui ka väljendama.\nPille-Riin Özmen 2017-03-21T13:42:39+00:00


Investor Toomas: sain just nii palju LHV aktsiaid\ninvestor Toomas • 20 mai 2016\nLHV aktsiaid sai märkida 16. maini. Foto: Eiko Kink\nLõppes LHV aktsiate märkimine, seetõttu annan teada, kui palju aktsiaid mina sain.\nOlen suhelnud mitme investoriga, kes osalesid märkimises, kuid keegi neist ei saanud nii palju aktsiaid, kui lootis. Seetõttu hoidsin ka ise hinge kinni, kui PIN-kalkulaatorit klõbistades internetipanka sisse logides investeerimiskontole suundusin. Tunne oli nagu jõululaupäeval, kui tead, et kingitus ootab sind, kuid teada pole, kas see on pehme ja villane või pakitud kõvade kaantega ümbrisse.\nVõiks nagu rahule jääda küll\nKontolt vaatas mulle vastu 967 aktsiat, mille koguväärtus pisut üle 6700 euro. Arvestades seda, et üle poole investoreist ei saanud soovitud kogust, võiksin tulemusega jääda rahule. Need 967 aktsiat on oluliselt vähem 2865 märgitud aktsiast, mille koguväärtus ulatus peaaegu 19 000 euroni. Aga mis parata, arvestades märkimistingimusi, peaksin vist olema õnnelik, sest 5485 märkijast sai 43,7% märkijaid aktsiaid soovitud mahus, 56,3%-le investoritele jaotati nende soovist vähem aktsiaid. Aktsiaid märgiti 3,3 korda üle.\nMõni investor väljendas saadud aktsiate arvu üle nördimust, teised olid sellele vaatamata siiski optimistlikud, sest suur huvi LHV aktsia vastu tähendaks justkui seda, et aktsia hind avaneb esimesel päeval tõusuga. Mina loodan samuti LHV aktsiatele tõusu.\nHea turunduslik samm\nBörsipeost said osa kõik, kes aktsiaid märkisid, küll aga oli torditüki suurus igaühele erinev. Arvan, et selline LHV samm kaasata kõik märkijad osanikeringi, on hea turundustrikk. See tähendab, et aktsiate märkijana lisandus neile juurde inimesi, kellele väikepanga edasine käekäik korda läheb. Ja tõenäoliselt hoolib aktsionär pangast rohkem kui tavaklient.\nKa börsile tulek ise on üks suur PR-kampaania. Viimastel kuudel on ainuüksi Äripäev oma veergudel kirjutanud kümneid artikleid LHV börsile tulekust. Sõna on saanud erinevad eksperdid ning IPOt on lahatud iga nurga alt. Kuid eks ole avalikkuse huvi suur, sest tegemist on ju esimese aktsiaemissiooniga Tallinna börsi põhinimekirjas pärast kuut pikka aastat.\nMida võiks aktsia teha esimesel kauplemispäeval?\nMul selgeltnägija võimeid ei ole ja kõhus pole ka mingit iseäralikku tunnet, mis võiks öelda, kuhu suunas aktsia hind esimesel päeval liikuma hakkab. Vaadates aga palavat huvi LHV aktsia vastu, usun, et esimene kauplemispäev lõpetatakse plusspoolel. Kui suur või väike see tõus saab olema, on keeruline öelda. Vaadates aga pikemat ajahorisonti, siis usun, et LHVst võib saada dividende maksev kasvuaktsia.\nBörsInvestorInvestor ToomasTallinnTallinna börs