Üldhooldekodudes elavate vanurite elukvaliteet ja teenuste osa - referaat, Marika Rosenstein\nÜldhooldekodudes elavate vanuriteelukvaliteet ja teenuste osa\nJuhendaja: K. Kotka\nPärnu, 2000. a.\n3. Riiklike hoolekandeasutuste hetkeseis ja probleemid\n4. Mittetulundusühingu Halinga Turvakoduhoolealuste elukvaliteet\nReferaat Üldhooldekodudes hooldavate vanurite elukvaliteetja teenuste osa annab ülevaate vanureid puudutavatest seadustest,statistilistest üldandmetest, kvaliteedi nõuetest,riiklike hoolekandeasutuse hetkeseisust ja probleemidest ningmittetulundusühingu tutvustusest ja tegevustest ning sealsetehoolealuste elukvaliteedist ja teenustest.\nEsimeses peatükis on lähemalt vaadeldud vanureidpuudutavaid artikleid ja paragrahve Inimõiguste ülddeklaratsioonist,Eesti Vabariigi Põhiseadusest, Sotsiaalhoolekande seadusest.Euroopa Sotsiaalhartast ja Riiklik Pensionikindlustuse seadusest.\nTeises peatükis on tähelepanu keskmes Eesti vanuritehetkeseisus statistiliste andmete\npõhjal, samuti üldhooldekodude statistilised andmedja tendentsid.\nKolmandas peatükis on kirjeldatud riiklike hoolekandeasutusehetkeseisu ja probleeme, mille aluseks on 1997/1998. aastal läbiviidud riiklike hoolekandeasutuste hindamise projekt, mis oliesimene katse anda ülevaade riiklikest hoolekandeasutustest.Vaadeldavateks olid 50 hoolekandeasutust.\nNeljandas peatükis on lähemalt vaadeldud ühemittetulundusühingu - Halinga Turvakodu - hoolealuste elukvaliteetiseonduvalt keskkonnas!, klientuurist, personalist, pakutavatestteenustest ja hoolealustele korraldatud küsitlustest, misviidi läbi autori poolt seoses selle tööga.\nTöö eesmärgiks on anda ülevaade ja hetkeseisüldhooldekodudes olevatest vanuritest, hooldekodudest javanurite elukvaliteedist.\nTöös on kasutatud raamatuid, ajakirju, ajalehti,interneti ja Halinga Turvakodu dokumente.\nKui me vaatleme elu erivaldkondi peame paratamatult pööramatähelepanu ka seadustele kuna seadused panevad elu raamidesseja annavad täpsed kriteeriumid vastavale eluvaldkonnale.Oma referaadis puudutan sellele teemale olulisi seadusi ja annanlühiülevaate olulistest artiklitest ja paragrahvidest.\nInimõiguste ülddeklaratsioon kaitseb inimesteõigusi ja vabadusi. Eesti Vabariik on ratifitseerinudkõik olulisemad inimõiguste alased rahvusvahelisedkokkulepped. Järgnevalt ülevaade referaadile olulistestartiklitest:\n- artikkel 2 sätestab, et kõik inimesedon selle deklaratsiooni ees võrdsed.Igal inimesel peavad olema kõik selle deklaratsioonigavälja kuulutatud õigused ja vabadused, olenematarassist, nahavärvusest, soost, keelest, usulisest, poliitilisestvõi muudest veendumustest, rahvuslikust või sotsiaalsestpäritolust, varanduslikust, seisuslikust või muustasjaolust.\n- artikkel 25 ütleb, et igal inimesel onõigus sellisele elatustasemele, sealhulgas toit, riietus,korter, arstiabi ja vajalik sotsiaalne teenindamine, mis on nõutavtema enda ja perekonna tervise ja heaolu hoidmiseks, ja õiguskindlustatusele tööpuuduse, haiguse, invaliidsuse,lesestumise ja vanaduse saabumise korral või mõnelmuul elatusvahenditest ilmajäämise juhul inimestestendast olenemata põhjustel.\nEesti Vabariigi põhiseadus on Eestis aluseksriigi valitsemisele ja teistele seadustele. Seadus sätestabriigikorra, riigipiiri, riigivõimu teostamise, riigi keele,inimeste põhiõigused ja kohustused, riigikaitse,kohtu korralduse ja kohaliku omavalitsuse funktsioonid. Kunasee seadus on riigis kõige aluseks, on vajalik ka siitmõned paragrahvid välja tuua:\n- paragrahv 12 ütleb, et kõik on seaduseees võrdsed. Kedagi ei tohi diskrimineerida rahvuse, rassi,nahavärvuse, soo, keele, päritolu, usutunnistuse, poliitilistevõi muude veendumuste, samuti varalise ja sotsiaalse seisundivõi muude asjaolude tõttu.\n- paragrahv 28 annab igaühele õigusetervise kaitsele: eesti kodanikul on õigus riigi abilevanaduse, töövõimetuse, toitjakaotuse ja puudusekorral.\nSotsiaalhoolekande seadus võeti Eestis vastu 1995.a. Kuna see seadus on aluseks sotsiaalhoolekande põhimõteteleja korraldusele, siis järgnevalt mõningad väljavõttedsellest seadusest:\n- Sotsiaalhoolekande põhimõteteks on paragrahv3 järgi:\n2) isiku vastutus enda ja oma perekonnaliikmete toimetulekueest;\n3) abi andmise kohustus, kui isiku ja perekonna võimalusedtoimetulekuks ei ole piisavad;\nKõik need põhimõtted on olulised ja vajalikudvanurite hooldamisel hoolekandeasutuses.\n- Paragrahv 10 loetleb erinevaid sotsiaalteenuseid,millest üks ongi hooldamine ja rehabilitatsioon hoolekandeasutuses.\n- Järgnevalt annab paragrahv 16 selge ülevaate,milline on hooldamine ja rehabilitatsioon hoolekandeasutuses.Nimelt on hoolekandeasutus päevaselt või ööpäevaselttegutsev asutus, kus viibivatele isikutele tagatakse nende ealeja seisundile vastav hooldamine, sealhulgas ravimine, põetamine,rehabilitatsioon, kasvatamine ja arendamine. Päevane hoolekandeasutuson asutus, kus viibivate isikute päevase hooldamisega toetataksenende isikute või perekonnaliikmete iseseisvat toimetulekutning ööpäevane hoolekandeasutus on asutus, kusviibivad isikud, kes erivajaduste või sotsiaalse olukorratõttu ei ole suutelised iseseisvalt elama ning kui nendetoimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenustevõi muu abi osutamisega. Selles töös pöörataksepeatähelepanu ööpäevasele hoolekandeasutusele.\n- Paragrahv 18 loetleb üles hoolekandeasutusteliigid, millest üks on üldhooldekodu - vanuritele japuuetega isikutele elamiseks, hooldamiseks ja rehabilitatsiooniksloodud asutus. Oma töös vaatlemegi üldhooldekodutüüpi asutust.\n- Üles võib märkida ka Paragrahv20 - ne, mis sätestab hoolekandeasutuses viibiva isiku õigustepiiramise - hooldekodus on ka omad piirangud, näiteks eitohi elaniku valduses olla alkoholi, narkootikume jms.\n- Paragrahv 27 sätestab detailselt vanuritesotsiaalhoolekande, kus vanurite toimetulekule kaasaaitamiseksneile harjumuspärases keskkonnas ning teiste inimestegavõrdväärseks eluks valla - või linnavalitsus:\n2) tagab osutatavate teenuste kohta informatsiooni kättesaadavuseja loob võimalused sotsiaalteenuste kasutamiseks;\n4) tagab hoolekandeasutustes elavatele vanuritele turvalisuse,iseseisvuse, nende eraelu austamise ja võimaluse osaledanende elukeskkonda ja tulevikku puudutavate otsuste tegemisel.\nEuroopa sotsiaalharta sätestab kohustused selleharta vastuvõtnud riigile (Eesti kirjutas parandatud jatäiendatud sotsiaalhartale alla 1998. aastal ning Eestishakkas parandatud ja täiendatud sotsiaalharta kehtima l.november 2000) ja õigused inimestele töövaldkonnas,eluaseme valdkonnas, tervise valdkonnas, sotsiaalkaitse valdkonnas,perekonnas, laste, puuetega isikute ja vanurite õigusednende elu paremaks toimetulekuks. Oma referaadis toon väljavanurite õigused lähtuvalt sotsiaalhartast:\n- Artikkel 23 sätestab vanurite õiguse saadasotsiaalset kaitset:\net rakendada tulemuslikult vanurite õigust saada sotsiaalsetkaitset, kohustuvad lepingupooled võtma või toetamakas otse või koostöös avalik - õiguslikeja eraõiguslike organisatsioonidega asjakohaseid meetmeid,mille eesmärk on eelkõige:\n1. Võimaldada vanuritel jääda võimalikultkauaks ühiskonna täieõiguslikeks liikmetekstagades neile:\na) piisavad vahendid, mis võimaldavad neil jätkatainimväärset elu ning osaleda aktiivselt avalikus, sotsiaal- ja kultuurielus;\nb) informatsiooni vanuritele mõeldud teenuste ja vahenditening nende kasutamise võimaluste kohta;\n2. Võimaldada vanuritel vabalt valida oma eluviis ningjätkata iseseisvat elu harjumuspärases ümbruses,kuni nad seda soovivad ja selleks võimelised on, tagadesneile:\na) nende vajadustele ning tervislikule seisundile sobiva elukohavõi elukoha kohandamiseks piisava toetuse;\nb) nende seisundile hädavajaliku tervishoiu - ja muudeteenuste osutamise;\n3. Austades nende eraelu, tagada hooldekodudes elavatele vanuritelekohane toetus ning osalemine hooldekodu elutingimusi puudutavateotsuste langetamisel.\nRiikliku Pensionikindlustuse seadus, mis jõustus01.04.2000 ning on samuti väga oluline seadus sätestadeseakate peamise sissetuleku ehk pensioni arvestamise ja saamisekorra.\n- Riikliku Pensionikindlustuse seaduse järgion vanuril õigus saada vanaduspensioni. Selle saamisekspeab vanur olema 63 - aastane, omandatud Eestis vähemalt15 aastat pensioniõiguslikku staazi või pensionikindlustusstaazi.\n- Vanuril on võimalik saada ka sooduspensioni.Soodustingimustel on võimalik pensioni saada:\nisikutel, kes kasvatasid üles teatud vanuseni teatudarvu lapsi;\nisikutel, kes töötasid eritingimustega töödel.\n- Riikliku pensionikindlustuse seaduses on sätestatud,et inimesel on õigus minna 2 aastat enne pensioniõiguslikuvanuse saabumist ennetähtaegsele pensionile, kui inimeneomab selleks nõutavat pensioniõiguslikku võipensionikindlustusstaazi, kuid ei oma veel vastavat vanust. Kättesaadavpension väheneb iga ettenähtud pensionieast varem pensionilejäämise kuu eest 0,4 % võrra , kehtib sellisenakogu elu lõpuni ja seda ümber muutma ei hakata.\n- Lisaks võidakse juurde maksta ka pensionilisasid(need kõiguvad 10 - 100% - ni rahvapensioni määrast).Sellega tegeleb Pensioniamet.\n- Toitjakaotuspension on ette nähtud toitjasurma korral tema ülalpidamisel olnud perekonnaliikmetele.Muutunud on pensioni saamise tingimused lahutatud abikaasalevõi lesele. Lahutatud abikaasale pensioni saamise tingimusekspeab abielu olema kestnud endise 10 aasta asemel 25 aastat. Toitjakaotuspensionisaamiseks on vajalik pensionikindlustuse või pensionikindlustusstaaziolemasolu.\n- Rahvapensioni on õigus saada isikul,kellel ei ole õigust vanadus, töövõimetus- või toitjakaotuspensionile nõutava pensioniõiguslikuvõi pensionikindlustusstaazi puudumise tõttu. Sellesaamisel on olulised 3 tingimust:\n- isik peab olema 63 - aastane ja Eestis elanud alaliseelanikuna või tähtajalise elamisloa alusel vähemalt5 aastat enne pensioni taotlemist\n- inimene on tunnistatud püsivalt töövõimetuks,töövõime kaotuse protsent on 40 ja puudub pensioniõiguslikvõi pensionikindlustusstaaz töövõimetuspensionimääramiseks\n- isikul, kellel nõutava pensioniõiguslikuvõi pensionikindlustusstaazi puudumisega ei ole õigusttoitjakaotuspensionile.\nAlates l. aprillist 2000 rahvapensioni määr on 800EEK.\n- Pensioniõiguslik staazi hulka kuulub aeg, kuitööandja oli kohustatud maksma sotsiaalmaksu ja seevõetakse arvesse vastavalt sellele kas sotsiaalmaksu makstivõi mitte.\nPensionikindlustusstaazi arvestamise aluseks on see kas isikmaksis sotsiaalmaksu või mitte. Sotsiaalmaks peab olemamiinimumpalga pealt arvestatud.\n- Pensioni maksmisel kehtivad järgmised reeglid:\n- töötaval pensionäril, vanadus - võiinvaliidsuspensionäril on võimalik pension kättesaada täisulatuses olenemata töötasust\n- pensioni on pensionärile võimalus väljamaksta volikirja alusel. Sel juhul ei pea pensionär isepensioni järele minema. Volikirja alusel makstakse pensioni3 aastat järjest. Kui volikirjas tähtaega märgitudei ole kehtib see l. aasta. Volikiri peab olema kirjalik ja alates01.04.2000 notariaalselt tõestatud.\nKellelgi pole enam saladuseks, et maailma elanikkond vananebjõudsalt. Kui ÜRO statistika järgi oli 1950.aastatel maailmas ligikaudu 200 miljonit 60 - aastast võivanemat inimest, siis 1975. aastaks suurenes see arv juba 350miljonini. Sajandivahetusel oli eakate arv umbes 590 miljonit.Tasub teada ka fakti, et keskmine eluiga selle sajandi algusesoli 40 eluaastat, siis nüüdseks on see kaks korda kõrgem- 80 eluaastat.\n1999. aasta Eesti rahvaarvuks oli l 445 580, neistmehi 672 676 ja naisi 772 904. Nendest pensioniealisivanuserühmas 60 - 85+ oli 288 101, seega 19,9% ligikaudu20% rahvastikust olid pensionärid. Tegelikult on see protsentsuurem kuna vanuserühmas 55 - 59 on osa inimesi pensioniealised,mis suurendavad seda arvu ja protsenti veelgi, arvatakse, etpensionäride protsentuaalne näit on umbes 25% - iganeljas eesti kodanik on pensionär. Ja aastatega see arvkasvab veelgi kuna on toimunud keskmise eluea pikenemine ja ondomineerinud sündivuse madal tase. Lähema kümneaasta jooksul ootab Eestit hüppeline rahvastiku vananeminekuna pensioniikka jõuab korraga rohkearvuline põlvkondja eelnevalt öeldud - sündivus on olnud madal.\nPensionäride arvust 288 101 olid 1999. aastal186 682 naised ja 101 419 mehed, seega on suurnaiste osakaal. Protsentuaalselt jagunevad need järgmiselt:naisi 64,8 % ja mehi 35,2 %. Selle põhjuseks on meestesuurem ja varajasem suremus, kui naistel. Sellised asjaolud tekitavadsuuri nõudeid hoolekande süsteemile. Samuti on suurenenudüksikute, üksi elavate vanurite osakaal, kellelkas pole peret ja lapsi või on nendega side kätkenud.\nVeel lähiminevikus olid sotsiaalhoolekande ainsad teenusedlaste, vanurite ja puuetega inimeste hooldamine riiklikeshoolekandeasutustes ja vanemliku hoolitsuseta jäänudlaste ning kuni kaheksateistaastate noorukite elu korraldamine.1990. aastatel tihenes täiskasvanute hoolekandeasutustevõrk, pidevalt suurenes hooldekandeasutuste arv ning uuedhoolekande asutused on enamasti väikesed ja sageli kodukohalähedal. Sellele vaatamata peab tõdema, et hooldekodukohtinapib. 1997 aasta algul taotles täiskasvanute hoolekandeasutussekohti ligi 300 inimest. Hinnanguliselt on vajadus uute hooldekohtadejärele tunduvalt suurem.\nÜlaltoodud arvudest, mis andsid ülevaate pensionäridearvust, lähtuvalt on kasvanud ka hoolekandeasutuste ja sealsetekohtade arv.\nNäiteks oli 1960 aastal täiskasvanute hoolekandeasutusi34, 1970. ja 1980. aastal 36 hoolekandeasutust, 1990. aastal37 ja 1996. aastal 96, 1997. aastal 102 ja 1998. aastal 107 hoolekandeasutustning 1999. aastal 113 täiskasvanute hoolekandeasutust. Nendest1990. aastal oli üldhooldekodusid 22, 1996. aastal81, 1997. aastal 85, 1998. aastal 89 ja 1999. aastal 94 üldhooldekodu.Nagu näeme on selliste asutuste arv pidevalt kasvanud. Samution kasvanud hoolealuste arv: hoolealuseid täiskasvanutehoolekandeasutuses: 1990. aastal 4 795, neist üldhooldekodudesl 545; 1996. aastal 5 249, neist üldhooldekodudes 2 744;1997. aastal 5 446, neist üldhooldekodudes 2 837 hoolealust;1998. aastal 5 609, millest 3 013 olid üldhooldekodudesja 1999. aastal 5 794 hoolealust, kellest 3 159 kuulusid üldhooldekodudesse.Pöördudes veelkord üldhooldekodude arvu juurde,saame rääkida ka nendest arvudest maakonniti: Harjumaal- 9, Hiiumaal - 1, Ida - Virumaal - 9, Jõgevamaal - 4,Järvamaal - 2, Lääne - Virumaal - 2, Põlvamaal- 7, Pärnumaal - 11, Raplamaal - 8, Saaremaal - 5, Tartumaal- 6, Valgamaal - 7, Viljandimaal - 10 ja Võrumaal - 6üldhooldekodu. Nendest hooldekodudest on enamus kohalikuomavalitsuse hallatavad - 77 hoolekandeasutust, järgnevaltoli 10 riigi hallatavat üldhooldekodu, seejärel ainult5 Eesti eraõigusliku isiku hallatavat asutust (kolmassektor) ning 2 asutust kuulusid muu alla. Siiski oli täiskasvanutehoolekandeasutustes vajadus täiendavate kohtade järgi:1999.aasta lõpul oli kokku 254 täiendavat vajadustning sellest arvust oli üldtüüpi hoolekandeasutustes171 täiendava koha vajadust. Kuigi riigis tervikuna ületaskohtade arv hoolealuste arvu, on samaaegne kohtade täiendavvajadus tingitud hoolealuste paigutamise vajadusest võimalikultlähedale oma endisele elukohale. Kõige suurem olitäiendavate kohtade vajadus Pärnumaal (32 kohta), järgnesidValgamaa, Lääne - Virumaa ja Ida - Virumaa (kõigis20 kohta).\nSamuti on vajalik tähelepanu pöörata pensioniliikidele ja suurustele, mida hoolduselolevad isikud saavadkuna nende sissetulekuks on pension ja hoolekande kulutuste eestmaksavad nad oma pensioniga vähemalt mingis osas kindlasti.Riiklikku pensioni saavad hoolealuseid oli 1997. aastal üldhooldekodudeskokku 2 837 inimest, 1998. aastal 3011 hoolealust ja 1999. aastal3147 hoolealust. Nendest arvudest lähtuvalt oli igal aastalkõige rohkem vanaduspensioni saajaid, seejärel olidinvaliidsuspensioni saajad, rahvapensionisaajad, väljateenitudaastate pensioni saajad ja kõige lõpuks toitjakaotuspensionisaajad.\nVäljamakstud kuupensioni suurus oli aastatel 1995- 1998 järgmine:\n1995. aastal oli keskmise pensioni suurus 586 krooni, 1996.aastal 879 krooni, 1997. aastal l 037 ja 1998. aastal l 096 krooni.\nVanaduspensioni keskmine suurus 1995. aastal 612 krooni, 1996.aastal 930 krooni, 1997. aastal l 100 ja 1998. aastal l 160 krooni.\nInvaliidsuspensioni keskmine suurus oli 1995. aastal 482,1996. aastal 689 krooni, 1997. aastal 809 krooni ning 1998. aastal863 krooni.\nKuna hoolekande personalist sõltub hoolekandeasutusesväga palju - teeninduskvaliteet, õhkkond, asutusevälimus ja korrasolek, klientide rahulolu jne, siis vaatlemeka hoolekandeasutuse ametikohti, töötajaid vanuse jasoo järgi:\nHoolekandeasutuse ametikohad täiskasvanute hoolekandeasutustesoli 1997. aastal kokku 2 793, 1998. aastal 2 734 ja 1999. aastalkokku 2 797. Nendest 1997. aastal oli üldhooldekodudes ametikohtil 476, seega 1,9 hoolealust täidetud ametikoha kohta;\n1998. aastal l 455 ametikohta - 2,1 hoolealust täidetudametikoha kohta j a 1999. aastal l527, seega 2,1 hoolealust täidetudametikoha kohta.\nHoolekandeasutuse töötajad soo ja vanuse järgi1999. aastal jagunevad järgmiselt:\nKõige rohkem on naisi vanuseklassis 40 - 49 ja 50 -59 ja meeste vanuseklassis samamoodi. Seejärel tuleb vanusevahemik30 - 39, siis 60 ja enam ning viimasteks on vanusevahemikud 25- 29 ja alla 25. Hoolekandeasutuse töötajatest domineerivadnaised: 2338 töötajat on naised ja 481 mehed.\nHoolekandeasutuse kuludest sõltub hoolekandeteenuse hind ning seega on mõtekas vaadelda hoolekandeasutusekulusid: kõige suuremad täiskasvanute hoolekandeasutusekulud on seotud majandamiskuludega ja personalikuludega, seejärelon toitlustamine ja ravimid. Mõistagi on kulutused aasta- aastalt kasvanud. Näiteks, 1999. aasta üldhooldekodudekulud jagunesid järgnevalt:\nMajandamis - ja muud kulud\nAlles hiljuti vaadeldi sotsiaalhoolekannet Eestis kui tülikat,kulukat ja riiki häbistavat tegevust. Selleks, et näidatariiki tugevamana, vaikiti süsteemile mittesobilike inimesteprobleemid maha. Varasemast ajast on teada kinnised psühhiaatriahaiglad, lastekodud puuetega lastele ning teised hooldekodud,mis tihti meenutasid rohkem vanglat kui haiglat või hooldekodu.Õnneks on hakatud aru saama, et hoolekandeasutustes elavatelinimestel on õigus samadele võimalustele, haridusele,tööle, eneseteostusele, perekonnale jms nagu kõikidelteistel. Rõhutatakse inimõigusi ja teenuse kvaliteeti,millele viimasel ajal on suuremat tähelepanu pööramahakatud, samuti soovitakse suunduda avahoolduse poole ja tunnistadaeakat inimest aktiivseks kodanikuks ühiskonnas, kes saabise hakkama ja vajab minimaalset abi, väärtustatakseeakaid inimesi ja mõistetakse nende olulist rolli ja generatsioonidevahelist solidaarsust. Samuti on vanuripoliitika eesmärkidekseelnevalt öeldud. Kuid nagu me nägime eelnevatest statistilistestandmetest on siiski vajadus hoolekandeasutuste järgi ningneid ei tohiks kinni panna, vaid tuleks vaadata üle kvaliteetja võimalikud väljapoole pakutavad teenused (avahoolduseteenuse, päevakeskuse pakkumine asutusel poolt). Vajataksenii koolitust kui kvaliteedi standardite kehtestamist. Hoolekandeasutusekvaliteedi tagamise seisukohast on kõige olulisemad alljärgnevadvaldkonnad:\nFüüsiline keskkond - eluruumid, magamine,säilitusruumid, puhtus, hubasus.\nToit ja söögikorrad - kvaliteet, valik, keskkond.\nHoolduspraktika - igapäevane hooldus, kas kasutatavpraktika rahuldab asukate või personali vajadusi; asukateja personali vahelised suhted, tervishoid.\nPersonal - arv, kvaliteet, spetsialiseerumine, hoiakud,rotatsioon ja töökohad.\nPersonali koolitus ja arendamine - supervisioon, koolitus,ekspertteadmised, oskused ja kogemused.\nDokumenteerimine - ülestähendamine, konfidentsiaalsus,juurdepääs.\nIgapäevane tegevus - igavus, stimuleerimine, haridus,koolitus, külastajad.\nHooldekodu sisekliima - õhkkond.\nKaitstus kuritarvitamise eest - personal, teised asukad,pereliikmed, eestkostja.\nHooldekodu juhtimine - kirjalikud protseduurid, standarditekehtestamine ja jälgimine, suhted välismaailmaga.\nHooldekodude asukate ja personali tervishoid ja ohutus.\nSellised faktorid määravad ära asukate elukvaliteedi:omamise, osalemise, suhtlemise ressursid ja võimalused.\n3. Riiklike hoolekandeasutuste hetkeseisja probleemid\n1997/1998. aastal viidi läbi riiklike hoolekandeasutustehindamise projekt, mis oli esimene katse anda põhjalikülevaade kõikidest riiklikest hoolekandeasutustestEestis. Projektis osalesid kohalikud eksperdid, kes külastasidantud asutusi ning viisid läbi intervjuusid ja vaatlust,eelnevalt saadeti asutusse ankeedid ja hinnangulehed. Kokkukülastati 50 hoolekandeasutust: asutuses olihoolealuseid kokku 4381.\nHoolekandeasutused: 50, neist\nkool - kodud 4\nAsutushoolekande arengu esmaseks eesmärgiks on, et kõikEestis toimivad hoolekandeasutused pakuksid võimalusedinimväärseks eluks. Hooldusasutuses peaks soodustamahea hooldamise ja taastusravi abil kliendi kiiret tagasipöördumistkoju või pakkuma talle elamist võimalikult kodulähedastestingimustes. Elukeskkond peaks olema vaheldusrikas. Inimväärneeluase eeldab vähemalt sooja ruumi (valgust ja soojust),puhast vett, põhiliste hügieenitingimuste olemasolu,samuti piisavat ruumi ja elementaarset privaatsust ning isiklikkuelukeskkonda. Lisaks arvatakse inimväärse eluasemejuurde sidepidamisvõimalused lähedastega.\nUuringu tulemustest selgus:\n- Hoolekandeasutused asuvad valdavalt vanades mõisahoonetes,mille tehniline seisukord on väga halb, enamus hoonetestei vasta erivajadustega inimeste nõuetele - võimatuon siseneda hoonetesse ratastooliga, hoonetes puuduvad liftidja kaldteed. Ümberkujundamine ja kohandamine on kallis jaei anna alati soovitud tulemusi, paljudes hoonetes pole lubatudteha muudatusi kuna vanad mõisahooned on muinsuskaitseall või arhitektuuri mälestised.\n- Paljudes hoolekandeasutustes on ühe elaniku kohtavähe elamispinda - ülerahvastus on suur. Näiteksoli Valkla Hooldekodus ühe elaniku kohta pinda 2,9 m2, samasaga Pärnu Lastekodus 42 m2. Hoolekandeasutuste keskmineoli 15,5 m2 ühe elaniku kohta, mis aga on petlik kuna vägasuure osa sellest moodustavad koridorid ja muud üldkasutatavadruumid. Samuti on siiski järjekorrad asutusse pääsemiseks.\n- Elu põhieeldused - puhtus, pesemisvõimalused,toitlustamine - on enamasti olemas. Elamistingimused on rahuldavad,ent ei vasta nüüdisaja nõuetele.\n- Mis puudutab aga privaatsust, isiklikku elukeskkondaja elamistingimuste võimalikku kodulähedust, siispaljudes asutustes need puuduvad. Nii näiteks puuduvad ustelelanike nimed, ei koputata ega küsita luba sisenemiseks,samuti on hoolealustel vähe oma koduseid asju.\n- Kõikides hoolekandeasutustes on kättesaadavarstiabi, kuid hingehoid, psühholoogiline teenindamine jarehabilitatsiooni teenused sageli kas puuduvad või onnõrgalt arenenud.\n- Probleemiks on vaba aja sisustamine - hoolealusedveedavad oma aega tegevusetult. Kõikides hooldekodudespole võimalusi töötamiseks.\nKuna personal ja juhataja on hoolekandeasutuses vägaolulised ning tihti on juhatajad enda peale võtnud vastutuseasutuses toimunu eest ja sellega seoses ka tunduvalt suurematöökoormuse, siis uuriti ka personali:\n- Hoolekandeasutustes töötas 2466 inimest,kellest vaid 145 oli sotsiaaltööalane haridus. Keskmiselton kähe hoolealuse kohta üks töötaja. Enamuspersonalist on vanuses 40 - 50, palju on ka 50 - 60 aastaseidtöötajaid. Umbes 80% töötajatest on naised.Kõige rohkem on keskharidusega töötajaid. Personaliorienteeritus koolitusele on viimaste aastatega suurenenud, küllaltkipalju osaletakse mitmesugustel kursustel ja koolitustel. Suhteliseltmadalad palgad ei võimalda palgata kõrgelt kvalifitseeritudtööjõudu.\n- Paljudele hooldekodudele on probleemiks asutuseohutus. Vähesed on kindlustatud, mida oleks aga vajaliktingimata teha. Päästetehnikaga varustatus on halbning õnnetuste korral olemasolevatest vahenditest ei piisa.Samuti puuduvad enamusel signalisatsiooni süsteemid, millekaudu hoolealused saaksid vajadusel abi kutsuda. Öötundidelon personali vähe ning alati pole võimalik tagadaturvalisust. Hoolealuste paigutus asutuses on kohandatud personalijärgi ega pea silmas ohutuse nõudeid. Nii on lamajadtihti kõige kõrgemal korrusel ja käijad tavaliseltesimesel korrusel.\n- Võrreldes varasemaga on siiski olukordparanenud - kõik püüdlevad inimkesksema ühiskonnapoole ja mõistavad, et hoolealused pole kasutatavad, vaidkliendid, keda tuleb väärikalt kõhelda ja kuikliendid, kes annavad personalile tööd ja leiba.\n- Leiti veel, et kõik asutused tegutsevadomapead ja asutuste vaheline koostöö on minimaalne.\nNagu näeme, on mitmed tendentsid eelnevalt statistilistestandmetest juba välja tulnud. Sellised probleemid ja hetkeseison Eesti hoolekandeasutustes. Saame järeldada, et inimesteelukvaliteet pole piisaval tasemel ning on piiratud. Omaminepensionite näol on väike kuna pensioni suurused eiole piisavad, et maksta hoolekandeasutuse teenuse eest, abistamapeavad rahaliselt nii perekond kui ka vald. Pensionist saadav15% - line osa oma rahakotti on samuti väga väike summa.Samas aga on hoolealustel olemas soe toit, eluase ja riided (tihtipealesaadetakse sellisesse asutusse humanitaarabi korras riideid),mis on küllaltki kaalukas osa elukvaliteedis. Osaleminekipub jääma väheseks kuna tegevust napib ja sellesttulenevalt tekib igavus ja rutiinsus. Puudub ka oskuste arendamineja töö võimaldamine, mis annaks osalemiselepalju juurde.\nSuhted on kahepoolselt mõistetavad: suhted omastegaja sisemised suhted hoolealuste ja personaliga. Olenevalt vanuriston see erinev. Mõnel on suhted väga heal tasemel,näiteks eksisteerivad suhted personali, hoolealuste ja omastega,mõnel aga puuduvad omaksed ja ei suudeta kõigihoolealustega hästi läbi saada, mis vanurite puhulon tavaline nähtus aga samuti hoitakse ka omavahel kokku.Ressursid ja võimalused on nii vanuri enda kui ka asutuseteha: asutus peaks pakkuma töö võimalusi jaenda arendamise võimalusi, samuti meelelahutuse võimalusihoolealustele. Vanuris peaks nägema eelkõige aktiivsetelus osalejat ja enda eest vastutavat. Vanurite vaheline suhtleminepeaks olema aktiivne ja nende arvamused ja hinnangud väljendatudselgelt asutusele, et asunikud ise osaleksid asutuse elu korraldamises.\nEt hoiduda hoolekandeasutuse ülerahvastusest, tuleksvõimaldada vanuritel elada täisväärtuslikultja võimalikult kaua oma kodukohas, väärtustadaeakaid ja teadvustada vananemisega seotuid aspekte, teadvustadaeneseabiliikumisest ja vaba aja võimalustest, informatsioonipakkumine sotsiaalteenustest, säilitada võimalikultkauaks eakama elanikkonna töövõime.\nKui aga tekib olukord, kus ei ole teist võimalust,kui pöörduda hoolekandeasutusse, näiteks maalei ole avahooldus alati odavaim variant - vahemaad ja transpordikuludon suured ja talvised teeolud ei lase iga päev hooldusalusejuures käia ning paraku ei võimalda paljude vanuritekodune elamine nõuetekohast ja isegi mitte kõigeolulisemat koduhooldust või siis tõesti ei olevanur võimeline ise hakkama saama füüsilisevõi psüühilise puude tõttu, sel juhultuleb tähelepanu pöörata sobivale elukeskkonnale,mille aluseks on kvaliteetne elu.\n4. Mittetulundusühingu Halinga Turvakoduhoolealuste elukvaliteet.\nSamuti on üheks sotsiaalhoolekande teenuse kvaliteedisaavutamise võimaluseks kolmas sektor kui mittetulunduslik,vabatahtlik sektor ehk nn. NGO - d, eesti keelne\nJärgnevalt toon välja teesid teemal mittetulundussektoriroll hoolekande toetajana ühiskonnas:\n- Kui osaleja hoolekande kaasajastamisel, paindlikumaksmuutmisel ja üldisele arengule kaasaaitamisel ning seeläbika elanikkonnale parema elukvaliteedi tagamisel;\n- Kui rahvusvaheline koostöö edendajana;\n- Kui võimalik kaasarääkiv, otsustavja vastutav jõud riiklikku - regionaal – ja piirkondlikkuarengut puudutavates küsimustes;\n- Kui lüli ametniku ja inimese vahel, misloob soodsa aluse inimesele lähemal olles spetsialiseeritulttöötada erinevate riskirühmadega, nagu vanurid,lapsed, puuetega inimesed, sõltlased jne;\n- Kui inimeste ja institutsioonide vaba ressursikoondaja ja suunaja;\n- Kui eneseabi võimalus ja vajadus.\nNäeme, et kolmas sektor on vaga olulise tähtsuseganing riik peaks selliste organisatsioonide tegevuse keskkondavõimaldama ja soodustama kuna NGO - d on võimelisedpakkuma avalikke kaupu või teenuseid efektiivsemalt -odavama hinna ja parema kvaliteediga kui valitsusasutused, konkurentsitekkides saavutatakse teenuse odavam hind, NGO - d on paindlikumadja kiiremad reageerides teatud situatsioonile, nad on lähemalkliendi tegelikele vajadustele ja omavad turu olukorra parematülevaadet.\nJärgnevalt vaatleme, kuidas on olukord mittetulundussektoripoolt pakutava teenuse korraldamisel ja probleemid seonduvaltsellega, eritähelepanu pöörame klientide elukvaliteedile.Analüüs ja järeldused on tehtud ühe mittetulundusühingupõhjal.\nHalinga Turvakodu asub Halinga vallas Tõrdukülas. Hoone valmis 1995. aastal, asutus on kahekorruseline,kus on 17 tuba hoolealustele, köök, söögisaal,med. tuba, puhketuba, juhataja kabinet, personali puhkeruum,pesuköök, laoruumid, saun ning 8 sansõlme.\n8. mail 1995. aastal asus Turvakodu juhatajana tööleMati Rosenstein. Halinga Turvakodu alustas tegevust iseseisvaettevõttena 1997. aasta detsembrikuus pärast seda,kui Halinga Vallavalitsusega sõlmiti sellekohane tegevusleping.1997. aastal registreeriti Halinga Turvakodu iseseisva juriidilistjõudu omava äriühinguna mittetulundusühinguteja sihtasutuste registrisse. Seega kuni 01.01.1998 tegutses HalingaTurvakodu valla hallatava asutusena ning 01.01.1998 aastal alustasHalinga Turvakodu iseseisvat tegevust koos majandustegevuseganing rendib hoonet Halinga vallalt. Institutsioon on puhtal kujulmajanduslikku tulu mittetaotlev ettevõtte, mille põhitegevusekson abivajajate elu kergemaks ja meeldivamaks muutmine ning heaelukvaliteedi tagamine. Eesmärgi saavutamiseks on hoolealusteleloodud normaalsed puhke - , meelelahutus - , ravi - ja taastusvõimalused.Halinga Turvakodu saab oma põhilise sissetuleku oma hoolealusteeest makstavatest tasudest nii üksikisikute kui ka vallavalitsustepoolt. Asutusel on 550m ulatuses pinda ning hoolealustele on35 voodikohta\nAsutuse klientuuriks on vanurid, kes veedavad sealoma elupäevi ööpäevaringselt, seega vastabasutus üldhooldekodu põhimõttele, mis on mõeldudvanuritele ja puuetega isikutele elamiseks, hooldamiseks ja rehabilitatsiooniks.Halinga Turvakodu kliendid võib jaotada gruppidesse: esiteksvanurid, kes tulevad ise toime, teiseks füüsilise võivaimse puudega vanurid ning kolmandaks sotsiaalselt võimetud,kellel on raskusi igapäevases elus toime tulla. Põhiliseltelavad vanurid Turvakodus oma elupäevade lõpuni.Asutusse pöördutakse peamiselt tervislikel ja perekondlikelpõhjustel (probleemid perekonnas, majanduslikud raskused,toimetuleku raskused vanuriga).\nJärgnevalt vaatleme klientide hulka erinevatelaastatel, mis põhinevad juhataja andmetel. 1995. aastaloli hoolealuseid 8 ning järgnevatel aastatel on hoolealustearv pidevalt kasvanud. 1996. aastal oli hoolealuseid kokku 22,1997. aastal elas Turvakodus 46 hoolealust. 1998. aastaks olihoolealuseid 43, 1999. aastal oli hoolealuseid kõige rohkem- 50. Praegu 2000. aastal on kliente olnud 46, kuid see arv polelõplik kuna aasta pole veel läbi.\nAnalüüsides hoolealuste viibimisaega asutuses,tegin järeldused, et mõned kliendid elavad asutusespikaajaliselt, näiteks selle aasta üks klient elabasutuses alates 1995 aastast - kõige kauem elanud klientja ühtlasi üks esimesi kliente selles asutuses. Kuidpaljud elavad ka suhteliselt lühiajaliselt - tihtipealetullakse asutusse oma viimseid päevi veetma.\nJärgnevad täheldused on tehtud klientide avaldustepõhjal.\nKliendid pärinevad nii Tallinnast, Pärnust,ümbritsevatest valdadest ja muidugi kohalikust vallast,kust on olnud kõige rohkem hoolealuseid.\nVaadeldes hoolealuste vanuselist koosseisu, leiame,et hoolealuste vanus varieerub peamiselt 60 - ndate kuni 90 -ndate aastateni, kuid on ka erandeid: kõige vanem hoolealuneon olnud 99 aastane ja kõige noorem on 21 aastane. Keskmisekshoolealuste sünniaastaks on 1926,7, seega vanuseks 75 -76.\nKui vaadelda hoolealuseid soo järgi leiame, et44 - st hoolealusest 25 on naised ja 19 on mehed, seega naision rohkem kui mehi - nii nagu Eesti tendentski - naispensionäreon rohkem kui meespensionäre.\nKlientide valdavaks pensioni liigiks on vanaduspension,mida on kõige rohkem, seejärel invaliidsuspension,kas esimese või teise grupi oma. Ning eranditeks on sõjaväelasepension ja vabadussõdalase lese pension. Keskmine pensionisumma on 1227,6 krooni.\nKlientidele pakutava teenuse hind on aastatega kasvanudning praeguseks kehtivad järgmised hinnad: oma valla kodanikule2250 krooni, ise toimetulevale 2500 krooni ja lamajale 3000 krooni.Nagu näeme, on oma valla elanikele tehtud väikene soodustus,sest eelkõige on asutus mõeldud oma valla elanikeleaga loomulikult võetakse mujalt ka kliente vastu. Näemeveel, et lamajate hind on kõrgem teistest hindadest kunanende hooldamine nõuab eritähelepanu, täiendavaidvahendeid ja suuremat töötajate poolset pingutust,kui tavakliendi puhul. Erilisi valikuid klientide vastuvõtulei tehta, kuid raske ja väga raske vaimse puudega klienteeriti ei soovita ning vaadatakse ka lamajaid olenevalt raskusastmest.\nHooldustasusid maksavad kliendid oma pensionist, millest omavalla elanikel 10% jääb neile endile ning muu vallaelanikel jääb 15% neile endile. Ülejäänudosa hooldustasudest maksavad vallad ja omaksed vastavalt sõlmitudlepingutele ja kokkulepetele. Kuid probleemseks on kujunenudomaste käest raha laekumine, nad ei ole huvitatud raha maksmisestning tihtipeale tuleb neile meelde tuletada, et aeg on raha maksta,mõningatel juhtudel ei ole isegi võimalik omastegakontakti saada. See tekitab omakorda probleeme asutuse kuludeja arvete õigeaegsel tasumisel.\nHalinga Turvakodus on kehtestatud kodukord, mis laienebkõigile turvakodu elanikele, kes kasutavad turvakodu teenuseid.Turvakodu elanik peab lähtuma alljärgnevatest nõuetest:\nl. Hoiab puhtad turvakodu ruumid;\n2. Suhtub heaperemehelikult turvakodu varasse;\n3. Käitub viisakalt kaaskodanike suhtes, ei lärmaega tülita asjatult kedagi;\n4. Ei suitseta tubades ja üldkasutatavates ruumides,vaid selleks ettenähtud kohtades;\n5. Ei tarvita alkoholi;\n6. Täidab kõiki tuleohutuse nõudeid vastavaltobjekti üldisele tuleohutusjuhendile;\n7. Allub turvakodu administratsiooni korraldustele, mis onkooskõlas kehtiva seadusandlusega;\n8. Juhindub alljärgnevatest söögikordadest;\nhommikusöök 9.00 - 10.00\nlõunasöök 13.00 - 14.00\nõhtusöök 18.00 - 19.00\n9. Peab kinni kehtestatud öörahust, mis on kella23.00 - 6.00 - ni.\nKodukorra jäme eiramine võib kaasa tuua turvakodustvälja tõstmise.\nHalinga Turvakodu kodukord kehtib 01.07.1995.a.\nTurvakodu elanikele on võimaldatud iga aastaselt meelelahutusüritusi:\njõulujumalateenistus, aastavahetuse pidu ja jaanipäevapidu ning majas käivad esinemas ansamblid ja teater. Jõulujumalateenistuseltuleb jutlust pidama kohalik kirikuõpetaja ja lauldakselaululehtedelt, aastavahetusepeol tuleb külla Jõuluvanaja süüakse suupisteid. Jaanipäeva peol minnaksevälja lõkke äärde vorsti küpsetama.Sünnipäevadel küpsetatakse kringlit võipakutakse torti. Iga suvi tehakse bussiekskursioon valla looduslikessepaikadesse, millest saavad osa võtta kõik tahtjad.Vabas õhus süüakse vorsti ja mõnuletakse.Personal Halinga Turvakodus.\nHetkel on personali koosseisus juhataja, kes on ühtlasitegevjuht; raamatupidaja, psühholoog; med. töötaja;majandustöötaja; perenaine; 3 sotsiaalhooldustöötajatja koristaja. Seega personali ametikohtade arv on kokku 10.Personali kuulus ka avahooldustöötaja, kes aga eirastöökorda ja eeskirju ning praegusel hetkel see kohton täitmata, kuid tulevikus on kavas see koht taastada.Momendil täidavad avahooldustöötaja kohustusihooldustöötajad. Hooldustöötajad töötavadgraafikute alusel ja vahetustega, ühe töötajatööpäeva kestvus on 24h ning seejärel onkolm puhkepäeva. Perenaine on majas igal tööpäevalalates kella 8.00 - 17.00. Samadel kellaaegadel ja päevadeltöötavad veel juhataja, majandustöötaja jakoristaja. Med. töötaja töötab poole koormuskohaganing vastavalt kokkulepetele, samuti töötab psühholoogvastavalt kokkulepetele.\nTöötajad jagunevad soo järgi järgnevalt:mehi 3, naisi 7, naised on ülekaalus seetõttu kunaenamus tööülesanded on seotud hoolitsuse, korrastuseja söögitegemisega Vanuseliselt jaguneb personaljärgmiselt: vanuses alla 25 on 2 töötajat,vanusevahemikuss 30 - 39 on l töötaja ja vanusevahemikus50 - 59 on 7 töötajat. Seega domineerib üsna vanemaealinepersonal kuna vastavad töökohad pole noorte hulgaspopulaarsed ja palk on üsna kesine.\nTöötajate hariduslik tase jaguneb järgnevalt:kõrgharidusega on l töötaja, keskeriharidusegaon 2 töötajat, keskharidusega 6 töötajatning 9 klassi haridusega on l töötaja.\nTöötajate kuupalgad mittetulundusühingusHalinga Turvakodu.\nAlates 1998. aastast makstakse juhatajale töötasuvastavalt palgafondi võimalustele.\n1997. aastast kehtivad töötajate palgad järgmiselt:töötajate palgaks on kehtiv miinimumpalk, millele juhatusekorraldusel makstakse vastavalt töö tulemuslikkuselelisatasu ja preemiat palgafondi ulatuses.\nTöötasu 2000 Keskmine\nJuhataja 4533. -\nRaamatupidaja 4100. -\nMajandusjuht 3667. -\nPsühholoog 1400. -\nPerenaine 3080. -\nMed. töötaja 1828. -\nSotsiaalhooldustöötaja 2827. -\nAvahooldustöötaja 2432. -\nKoristaja 1723. -\nTabelis on palgad arvestatud koos lisatasude ja preemiatega.Need palgad on netopalgad, seega makse pole maha arvestatud.Palkade sisse pole arvestatud puhkusetasusid.\nNende andmete põhjal on võimalik täheldada,et eelnevalt vaadeldud statistilised üldandmed ühtivadselle asutuse klientide ja personali puudutavate andmetega. Eespoolon kirjeldatud hooldatavate vanurite objektiivseid heaolunäitajaid, seega on oluline järgnevalt tähelepanupöörata subjektiivsetele heaolu näitajatele,mida hoolealused ise oma elust arvavad. Järgnevalt vaatlemegiküsitluste tulemusi, mis korraldati seonduvalt selletööga. Küsitluste autoriks on töö autorning küsitlus oli suunatud Halinga Turvakodu klientide rahulolule.\nKliente oli hetkel 34 ning neist olid võimelised enam- vähem adekvaatselt vastama 15 klienti. Küsimusedvõib jaotada mõtteliselt kaheks, esiteks küsimused,mis annavad meile üldandmed: kas mehi on rohkem kui naisi,keskmine eluiga, miks tullakse elama asutusse, kui kaua on asutusesviibitud, kust on pärinenud teadmised selle asutuse kohta.Teiseks saame vastused nende hinnangute kohta, kas neile meeldibasutuses, millega nad tegelevad, kas nad on rahul personaliga,söögiga, kuidas nad suhtlevad teiste asukatega, suhtedsugulastega ning arvamused, mida nad sooviksid asutuses müütajakus parema meelega olla.\n- Küsitlustest selgub, et küsitletutestoli mehi rohkem kui naisi: naisi 7 ja mehi 8. Eelnevalt aga objektiivsetestheaolu näitajatest selgus, et naisasukaid on rohkem kuimeesasukaid. Sellest võime järeldada, et asutusesesineb naistel enam psüühilisi häireid kui meestel,seetõttu on mehi küsitletutest rohkem ning mängibrolli ka asjaolu, et küsitluse läbiviimise hetkel olilahkunud 4 asukat oma viimsele teele ning valdavalt olid neednaised.\n- Küsitletud asukate keskmiseks elueaks oli67,7 - objektiivsed andmed aga andsid meile teise tulemuse, selleasjaolu põhjuseks on eelnevalt vaadeldud põhjus(paljud pole võimelised küsitlustele vastama).\n- Küsitletud asukate keskmine viibimisaegHalinga Turvakodus oli l aasta ja 9 kuud: valdavalt esines vastustes2 aastat kuid kõige pikem viibimisaeg küsitletutehulgas oli 4 aastat ja kõige lühem kuus kuud.\n- Hoolealused tulid asutusse valdavalt kas elukohajärgsesotsiaalosakonna kaudu või lapselapsed ja lapsed suunasid(omaste kaudu). "Sotsiaaltöötaja tõi"vastati 9 juhul ning "omaksed tõid" vastati6 juhul ning huvitavaks faktiks osutus see, et asukad, kes suunatihooldekodusse omaste poolt olid valdavalt naiskliendid.\n- Vastavalt eelneva küsimuse vastustele vastatika küsimusele, "kust Te saite teada Turvakodust?"samamoodi. Kui asutusse tuldi sotsiaaltöötajaga, saadisellest teada sotsiaalosakonna kaudu ning kui asutusse tuldiomaste, saadi asutusest teada omaste käest, kuid vastatika, et teati enne juba seda kohta kuna Turvakodu asukoht kattuseelneva elukoha piirkonnaga.\n- Hoolealuste asutuses viibimise põhjusedolid küsitletavatel järgmised:\npeamiseks põhjuseks kujunes üksi jäämineja puudused iseseisvaks toimetulekuks.\nVäga mitmel juhul vastati, et jalad ei liikunud enamja ei saanud üksi hakkama. Kellel olid omaksed, siis vastati,et omastel pole aega oma elu ja töö kõrvaltneid hooldada ja enamasti saadi sellest aru, ei mõistetudomakseid hukka.\n- Küsimusele - "Milline näeb väljaTeie päev Halinga Turvakodus? Millega tegelete?" -vastati järgnevalt: vastused lähtusid suuresti tervislikustseisundist, kes oli oma jalgade peal ja psüühiliseltterve tegeles pisitöödega: parandused, remont, ümbrusekorrastuse tööd, põllutööd. Kuid kurdeti,et talvel pole eriti midagi teha ja igav on.\nKes olid nõrgema tervisliku seisundiga vastasid, etjalutavad, söövad, vaatavad televiisorit, kuulavadraadiot, sõidavad ratastooliga. Kes olid lamajad vastasidkõige passiivsemalt: ei tee midagi, magan ja söön,vaatan lakke, väga igav on. Ning nende rahulolu oli kõigenegatiivsem.\nSiinkohal võib välja tuua ühe juhtumi, millegaüks asunik tegeleb: asunik on 21 aastane vaimse alaarengugaImastu Koolkodust suunatud tütarlaps, alguses oli raskusikohanemisega ja vanemaealistega harjumisega, eksisteeris isegivanurite mittesallivust, praeguseks on tütarlaps kohanenudja heades suhetes asukatega ja personaliga, tütarlaps aitabhooldustöötajate töid teha: viib tubadesse toitu,koristab nõusid, peseb, aitab voodipesu vahetada ja teebkergemaid toite - võileibu jms. Võiks öelda,et toimunud on areng ja tütarlaps on väga rahul.\n- Küsimusele, kas Teile meeldib Turvakodusja mis meeldib või ei meeldi, vastasid kõik üllatavaltpositiivselt: kõik olid rahul, rõhutati head personali,kes hoolitseb ja hoiab abivajajat, väga rahul oldi söögigaja maja, ruumide, riiete puhtusega. Kurdeti vaid igavuse üle,sooviti rohkem hooldajaid (soovijateks olid just lamajad), mõneleei meeldinud, et psüühiliste häiretega isikudelavad samades ruumides. Mõni vastas, et paremat kohtaei oska tahtagi; mõni vastas, et tal on võimaluskoju minna, kuid ta ei taha, sest praegune elu meeldib väga;mõni vastas, et tal on siin parem kui kodus; mõnevastused olid leppivad olukorraga - elama ju peab; mis siin ikkameeldida või mitte meeldida; ei ole viga; rahuldav. Üldiseltolid väga positiivsed vastused ning oldi rahul. Kõigemurelikumad olid just lamajad, kes olid küll rahul aga õnnetudoma seisukorra üle ja kurtsid igavuse üle.\n- Küsitlustele vastajad olid erandlikultkõik personaliga rahul ja küsimustele, et kas keegitöötajatest meeldib rohkem ja miks või kas keegiei meeldi ja miks, vastati: kõik on toredad ja head ühtemoodi;kõik meeldivad ja on töökad; kõik onkenad inimesed ja tulevad vastu; ei kurda kellegi üle. Ainultlamajatel olid oma eelistused töötajate täpsuse,kiiruse ja tähelepanu suhtes. Sellist töötajatei olnud, keda keegi ei oleks sallinud.\n- Küsitletavad hoolealused olid samuti rahuljuhatajaga, küsimusele, kas Teile juhataja meeldib ja miks,vastati: jah, ta on tore; lahke mees; hea jutuga; rahvamees -hoolitseb santide eest; lahe; sõbralik; oma inimene; jah,väga meeldib - kõik probleemid lahendab võimalusepiires; ei tea jne.\n- Küsimusele, kas Te sooviksite muuta sellesasutuses midagi, vastati: ei oska midagi öelda; ei tea;siin ei saagi midagi muuta - nii on nagu on; ei taha, ei oskamidagi tahta; töötajaid võiks rohkem olla; voodikohivõiks laiem olla; tooksin ühe kabe mängu jajõusaal võiks olla; ei oska midagi muuta; mis siinmuuta; mitte midagi ei muudaks: kõik on olemas ainulthelikopteri koht on katuselt puudu (vastaja oli humoorikas meesterahvas).\n- Küsitletavad asukad olid enamuses rahulteiste asukatega ja olid arvamusel, et saavad teistega hästivõi normaalselt läbi, vastati: saan hästi läbi;suurepäraselt aga mõni ei meeldi ka; meeldivad, maei tea nende kohta midagi ütelda; normaalselt, vahest riidleme;saan läbi küll - kui ise hea oled, ei saa teistmoodiolla ja lollidest tuleb aru saada; hästi, nad on vastutulelikud;riidusid pole olnud; on igasuguseid; mõnedega saan vägahästi läbi, mõnedega on tülid, mõniei saa naljadest aru; peab saama, ühesugused kõik;minul pole probleeme olnud; humoorikas meesterahvas vastas, etkes vastu hakkab selle löön pikali, kes pikali neilekallale ei lähe ning lõpuks vastas, et tegelikultsaab enamjagu hästi läbi.\n- Küsitletud hoolealustel enamuses olid säilinudkontaktid omastega, sugulastega ning omaksed käivad külastamasvanureid, kuid kurdeti, et harva. Mõni aga vastas, etomakseid ei olegi enam; mõnel käivad lapsed vaatamasja viivad vahest koju; mõni vastas, et suhted ei ole säilinud;mul polegi neid; enamuses vastati, et omaksed on olemas ja käivadkülas või helistavad, peamisteks omasteks olid lapsedja lapselapsed.\n- Viimasele küsimusele. Kus Te parema meelegaolla tahaksite, vastati järgnevalt: tahaksin tütrejuures olla; ei, kus ma ikka lähen; pole minna kuhugi; kodustahaksin olla; kodus muidugi; ei taha kusagil mujal olla; eitea, ei kurda, siin on parem kui Sindis - seal oli vägakehva; ei tahaks, tõesti ei tahaks; siin peab ikka olema,kodus tahaks olla; teisi kohti ei tea, võõra kohtaei taha minna; paremat otsid, kehvemat saad; ei taha kuskil mujalolla, siin on kõik nii käe järgi, ei tea, mishull koht mujal võib olla, minul pole muud midagi öelda,kui kiita. Huvitavaks osutus see, et just lamajad naised (2 isikut),üks mees ja väikeste toimetulekuraskustega naine soovisidparema meelega kodus olla.\nNendest küsitlustest saame järeldada vanurite heaoluoma eluga ja kohaga, nagu võime näha on vanuridüldiselt rahul oma elu, koha ja personaliga. Kõigilemeeldib sealne elukorraldus. Peamised probleemid on lamajatega,kelle elu on rutiinne ja igav ja üldiselt kurdetakse tegevusetust.Rahul ollakse sooja toa, söögi, riietega, magamiskohaga,puhtusega, personaliga.\nHalinga Turvakodus pakutavad teenused hoolealustele\n- Eluruumide olemasolu, kus põhiliseltelatakse paaris või kolmekesi aga on tube, kus vanur elabüksinda või näiteks viiekesi;\n- Soe toit kolm korda päevas: hommikusöök,kus peamiselt on menüüs mitmesugused pudrud, võileivad;lõunasöök ( ülepäeva pakutakse praadija suppi), õhtusöök, mille menüüssekuuluvad samuti pudrud, võileivad või piimasupidvõi näiteks praemakaronid jms.\n- Pesemisvõimalused: isetoimetulevad käivadise pesemas, vaadatakse ainult, et inimesed puhtad oleksid; abivajajaidpestakse graafikute alusel. Majas on saun, vannitoad, koguaegon olemas soe vesi. Vanuritele on võimaldatud puhas, soeelukeskkond ja rahu.\n- Arstiteenus, töötab med. õde,kes vaatab vanurite tervise järele ja määrab vastavaltvanuri seisule rohud või haiglaravi konsulteerides arstiga.Med. Õde käib iga nädal kõigi hoolealustetubadest läbi ja kuulab tervise muresid ja vaatleb inimesetervisliku seisukorda, mis on kajastatud ambulatoorsetes kaartides.\n- Meelelahutusvõimalused, mis on kirjeldatudeelnevalt.\n- Psühholoogi teenus\nVaadeldes elu erivaldkondi peame paratamatult pööramatähelepanu ka seadustele kuna seadused panevad elu raamidesseja annavad täpsed kriteeriumid vastavale eluvaldkonnale.Oma referaadis puudutan sellele teemale olulisi seadusi ja annanlühiülevaate olulistest artiklitest ja paragrahvidestnii Inimõiguste ülddeklaratsioonist, EV Põhiseadusest,Sotsiaalhoolekande seadusest, Euroopa Sotsiaalhartast kui kaRiiklikust Pensionikindlustuse seadusest, mis kõik annavadvanurile õiguse sotsiaalabile ja teenustele.\nEt hakata vaatlema üldhooldekodudes olevate vanuriteelukvaliteeti ja teenuseid peame vaatlema üldisi statistilisiandmeid nii eakate seisukorrast (pensionäride hulk, soolinekoosseis, pensioni suurus, mis on vanurite peamiseks sissetulekuks)kui ka hooldekodude seisukorrast (hooldekodude arv, personal,hooldekodude kulutused, mis määravad teenuse hinna).Nendele arvudele põhinedes näeme, milline on üldinetendents Eestis, seejärel näeme, et vajalik on tähelepanuvanurite olukorrale ja nende probleemide lahendamisele. Kunamaailmas ja kaasaarvatud Eestis toimub rahvastiku vananemine,tulevad päevakorda vanureid puudutavad küsimused jalahendused, üks toimetulekuraskustega vanuritele pakutavatestlahendustest ja teenustest on hooldamine hoolekandeasutuses,mis peaks põhinema inimõigustel ja heal kvaliteeditasemel. Kuid nagu näha riiklike hoolekande asutuste hindamiseprojektist on mitmetes valdkondades puudused, et vanurite elukvaliteetoleks heal tasemel. Probleemid on hooldekodude hoonetega ja ruumidega- mis on vanad; probleemne on hooldekodude ülerahvastatusja ruumi nappus; ohutuse probleem; privaatsuse ja vaba&SHY;ajaveetmise võimalused on napid. Rahul võib olla söögija pesemisvõimalustega ning kokkuvõtvalt võimeöelda, et siiski on olukord paljuski paranenud võrreldesNõukogude ajaga.\nTaolised järeldused võime teha ka mittetulunduslikuasutuse kohta, kuid sealne olukord on mõnevõrraparem kuna mittetulundussektor pakub konkurentsi tõttuodavamat hinda ja on huvitatud teenuse kvaliteedist, samuti onta kliendi vajadustele lähemal ja paindlikum muutuma vastavaltvajadustele.\nReferaadis vaatleme ühe mittetulundusühingu näidetkui kolmandat sektorit, millised on sellise asutuse võimalusedja probleemid pakutava teenuse puhul. MittetulundusühingHalinga Turvakodu asub Halinga vallas Tõrdu külasning vastab üldhooldekodu põhimõttele ja temaklientuuriks on vanurid, kes veedavad oma elupäevi ööpäevaringselt.Asutus on suhteliselt uus, valmis 1995. aastal ning seal on kohti35 vanurile. Personal koosneb 10 töötajast. Sealseteleasukatele korraldatud küsitlus näitas, et vanurid onüldiselt rahul oma elu, koha ja personaliga. Kõigilemeeldib sealne elukorraldus. Peamised probleemid on lamajatega,kelle elu on rutiinne ja igav, ka üldiselt kurdetakse tegevusetust.Rahul ollakse sooja toa, söögi, riietega, magamiskohaga,puhtusega, personaliga. Kuigi üldine Eesti suund on avahooldus,siis eelnevast tööst ja statistilistest andmetest onnäha, et hooldekodud on siiski vajalikud ja lähitulevikusei kao nad kuskile, kuid tähelepanu tuleb pööratakvaliteetsemale teenusele ja vanuri inimväärsemaleelule.\nl. EDSA Ltd. Hoolekandeasutuste süsteemi areng Eestis.Konverentsi kogumik 1999, 19, 47 - 53, 79 lk.\n2. Eesti Statistikaamet. Eesti Statistika Aastaraamat. 2000,136,138- 141 lk.\n3. Eesti Statistikaamet. Eesti Statistika Aastaraamat. 1999,32 lk.\n4. Eesti Statistikaamet. Sotsiaaltrendid, Tallinn 1998, lk.78 - 81.\n5. Medar, M. Mittetulundussektori roll hoolekande toetajanaühiskonnas: Ettekande teesid konverentsiks Pärnus 04.10.1999.\n6. Rosenstein, M. Küsimustik Vanuritele, 2000.\n7. Kiik, R. Riiklike hoolekande asutuste hetkeseis ja probleemid.- Sotsiaaltöö, 1998, nr. 4, lk. 3 - 6.\n8. Statistika. - Sotsiaaltöö, 1999, nr. 4, lk. 36.\n9. Tammar, A. Vanurile kindlustunde loomine on osa kultuurist.- Sotsiaaltöö, 1997, nr.\n9. lk. 16 - 17.\n10. Tulva, T. Eakate toimetulekust eluga. - Elukaar, september1998 lk.2\n11. Veiper, E. Eesti Vanuripoliitika Üldkontseptsioon.- Elukaar, september 1998 lk.3 - 4\n12. Halinga Turvakodu kliendikaardid.\n13. Halinga Turvakodu personali andmed lähtuvalt juhatajast.\n14. Halinga Turvakodu põhikiri.\n15. Halinga Turvakodu üldkoosoleku protokollid.\n16. Eesti Vabariigi Põhiseadus.\n[http://www.rime.ee/kasulik/seadused/pohiseadus.Html] 17. Jaanuar2000.\n17. Inimõiguste Ülddeklaratsioon. [http://www.humanrights.ee/est/decl/]18. September 2000.\n18. Riigi Teataja märksõnastik: Euroopa. Parandatudja täiendatud Euroopa Sotsiaalharta. [http://www.riigiteataja.ee/m/m/ml 488.Html] 12. November 2000.\n19. Sotsiaalhoolekande seadus\n[http://seadus.ibs.ee/tekstid/rk.s.l9950208.501.19970519.Html]17. November 2000\nEesti Vabariigi Sotsiaalministeerium/ Sotsiaalvaldkond/ Programmidja projektid/\nStatistika ja joonised.\n[http://www.sm.ee/riiklhkprogrammll.Html]13. Märts 2000\n21. Õigusabi. Ülevaade sotsiaalala olulisematestseadustest. [http://tnk.tartu.ee/parem/seadus.Html]28. Oktoober 2000


Sparta sünnipäevapeol üllatavad külalisi Getter Jaani ja Uku Suviste – Melu | GoodNews\nAvaleht Seltskond Sparta sünnipäevapeol üllatavad külalisi Getter Jaani ja Uku Suviste\nSparta sünnipäevapeol üllatavad külalisi Getter Jaani ja Uku Suviste\n22. novembril toimuva Sparta viienda sünnipäevapeo naelaks on kell 19 algav “Grease” live-tantsutund, kus laval rokivad Uku Suviste ja Getter Jaani ning mida treeneritena juhivad Sven Idarand ja Kristin Pukka.\nNagu juba traditsiooniks saanud, üllatab Sparta oma liikmeid ja nende sõpru sünnipäeval millegi enneolematuga.\nSedapuhku toimub pallimängude saalis “Grease”- muusikali teemaline live-treening, kus laval on nii bänd, kaks vapustavat noort lauljat – Uku Suviste ja Getter Jaani – ning lausa kaks treenerit.\nLisaks energiakahur Sven Idarannale astub Sparta sünnipäevalistele samme seadme Eesti üks tegusamaid ja andekamaid koreograafe/tantsijaid, alati särav Kristin Pukka. “Viimastel aastatel oleme vähemalt korra hooaja jooksul teinud koos Kristiniga Spartas tantsu workshoppe ja need on osutunud nii populaarseteks, et iga hooaeg oodatakse juba järgmist,” kõneleb Sven.\nKuna seekordse tantsutunni teemaks on muusikal, mis on Kristini lemmikžanr ning et ka Sveni DanceMix ja DANCEFUNC tundide meelisstiile on Broadway, siis ei kahelnud kumbki hetkekski, et sellises ettevõtmises kaasa lüüa.\nUku: treening elava muusika saatel on põnev ettevõtmine\nLive-treeningu põhirõhk on Sveni sõnul pakkuda kõigile meeleolukat tantsimisvõimalust.\nUku Suviste ja Getter Jaani esituses kõlavad Sparta laval nii “Grease” igihaljad hitid, kui ka teised tuntud lood nende repertuaarist. “Treenerid ehitavad tunni üles nii, et iga on hetk on pidu koos erinevate meeleolude ja muusikaliste variatsioonidega,” ütleb Sven.\nUku lisab omalt poolt, et tema jaoks on just muusika treeningute suurim motivaator. “Kasutan treeningul alati kõrvaklappe, mingil kummalisel põhjusel suudab see mõtted just õigesse kohta suunata,” kõneleb Uku ja lisab, et just seepärast tundub treenimine elava muusika – lausa terve bändi saatel – väga põneva ettevõtmisena. “Sellest tulev energia on vahetu ning veelgi tugevam.”\n“Kõik, kellele Sparta on armas ja kellele meeldib end liigutada – mis tavaliselt on võrdusmärgiga – peaksid tulema kohale ja võtma sõbrad kaasa,” kutsub Sven kõiki trenni, et tähistada Sparta viiendat minijuubelit ja lihtsalt tantsida reede ühiselt õhtusse.\n“Grease”-treening toimub Sparta pallimängude saalis, kuhu selleks puhuks püstitatakse spetsiaalne lava.\nTreeningetendus on kõigile osalejatele tasuta!\neelmine Selgeltnägijate sarja hooaja lõpp paljastab osalejate järellood\njärgmine Täna “Parim enne” – Andres Dvinjaninov mängib seenemaiast ministrit!


Аренда квартир: Jalaka 44, Ropka, Tartu linn, Tartu - 1105883 - City24.Ee\n325 EUR Связаться с продавцом\nСity24 ID:: 1105883\nАренда квартирJalaka tn 44, Ropka, Tartu linn\n46.8 m², 2 Комнаты | Аренда квартир\nAitan Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel ning hindamisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalsed tehingud. Tasuta konsultatsioon. Ruum Kinnisvara teeb parima reklaami sinu kinnisvarale, et tehing toimuks võimalikult kiirelt.\nхолодильник, раздельный вход\nТел.: 56 632 722\n300 EUR A. Puškini tn 17, Narva linn\n300 EUR Ädala tn 15, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn\n295 EUR Südalinn, Lastekodu tn 8, Kesklinna linnaosa, Tallinn\n360 EUR Ümera 3B, Ümera tn 3b, Lasnamäe linnaosa, Tallinn\n350 EUR Suur tn 5, Narva linn\n300 EUR Rahu tn 15, Narva-Jõesuu linn, Narva-Jõesuu\n300 EUR A-A. Tiimanni tn 18, Soldino, Narva linn\n300 EUR Haapsalu mnt, Pärnu linn, Pärnu\n300 EUR Saku tn 5, Kesklinna linnaosa, Tallinn\nВсе квартиры на сдачу в аренду (2 151)


PP: padjakino ja lembelaulud - Sekretar\nPP: padjakino ja lembelaulud\nPeagi saabuva naistepäeva auks toimub Eesti erinevais paigus taas arvukalt kontserte. Mõnevõrra romantilisema kõlaga kontsertidel astuvad üles Uku Suviste ja Noorkuu, Lenna Kuurmaa ja Alen Veziko, Boris Lehtlaan ja Erich Krieger, Jaan Sööt ja paljud teised.\n* Muusikalised kingitused naistele\nEsineb Eesti Rahvusmeeskoor, dirigeerib Ants Soots\n* 6.03 kell 16 Jõgeva Gümnaasiumis\n* 8.03 kell 19 Loo Keskkoolis\n* Uku Suviste ja Noorkuu - Naistepäevaks 5.03 kell 19 Ruusa Kultuurimajas\n* Piletid: 110 krooni, piletid müügil Piletilevis ja tund enne algust kohapeal.\n* Toomas Anni, Boris Lehtlaane ja Erich Kriegeri naistepäeva kontsert\nKontserdil kõlavad täiesti uued lood nii sooloesituses kui ka koos laulduna. Esitamisele tulevad ka tuntud lood ooperitest, ent täiesti uues kuues.\n* 7.03 kell 16 Tallinnas, Mustpeade majas\n* Piletid: 125 krooni, sooduspilet 100 krooni pensionäridele\n* Lenna Kuurma ja Alen Veziko - naistepäevakontsert Muinasjutt Sinilinnust\n* Kontserdil kõlavad armastatud laulud Eesti filmidest "Siin me oleme", "Vanad armastuskirjad", "Don Juan Tallinnas", "Viimne reliikvia", "Sigaderevolutsioon" jne.\n* 8.03 kell 20 Saku mõisas\n* Piletid: 195 krooni, sooduspilet hinnaga 150 krooni pensionäridele ja kuni 12aastastele lastele.\n* www.kontsertkorraldus.ee, www.sakumois.ee\n* Uku Suviste ja Noorkuu - Meestelt naistele\n8.03 kell 19 Tallinnas, Estonia Kontserdisaalis\n* 10.03 kell 19 Tartus, Vanemuise Kontserdimajas\n* 11.03 kell 19 Pärnus, Pärnu Kontserdimajas\n* Piletid: 175-275 krooni, piletid müügil Piletilevis, Piletimaailmas ja kontserdimajade kassades ning tund enne algust kohapeal.\n* Alexander RybakKontserdi soojendusesineja Ott Lepland\n* 8.03 kell Tallinnas, Nokia Kontserdimajas\n* Piletid: 395-995 krooni, piletid müügil Ticketpros\n* Andru Donalds - Naistepäevakontsert\nPärnus toimuval naistepäevakontserdil astub ülesse kollektiivi Enigma solist Andru Donalds, kelle soolohittidest kuulsaimad "Mishale", "All Out of Love" jne.\n* 6.03 kell 21 Pärnu Spordihallis\n* Piletid: 390 krooni, piletid müügil Piletilevi ja Piletimaailma müügipunktides.\n* Jaan Sööt ja Alen Veziko - Pühendusega naistele\nKontserdil kõlavad tuntud laulud, nagu Videvik, Aed, Vala veini, Telegramm, Kaugelt maalt jne.\n* 5.03 kell 19 Türi Kultuurimajas\n* 6.03 kell 19 Sagadi mõisas\n* 7.03 kell 17 Tartus, Athena Keskuses\n* 9.03 kell 19 Pärnus, Tervise Kultuurikeskuses\n* 12.03 kell 19 Saka mõisas\n* 13.03 kell 19 Taagepera lossis\n* Piletid: 150 krooni\n* Salong. Manhattan 1955\nKahel õhtul kuuleb kauneid armastuslaule Raivo Tafenau, Mihkel Mägandi, Tõnu Naissoo ja Brian Melvini esituses. Kõlavad näiteks sellised palad nagu "Easy to Love", "Over the rainbow" jne.\n* 6.03 ja 8.03 kell 19 Tallinnas, Mustpeade majas\n* Piletid: 275 krooni, piletid müügil Piletilevis\n* Soovime Teile õnne\nNaistepäevaprogrammi raames saab näha Padjakinos filmi "Stereo", toimub kohvikukontsert, kus astub üles kollektiiv Ellips ja toimub Tunnete Alkeemia vol 2 loeng/kuuldemäng "Soovin teile õnne!", kus lektoriks Ph. Dr. Chemistry Kalle Kipper\n* 8.03 kell 21 Tartus, Genialistide klubis\n* Kaunimate Aastate Vennaskond - Mehised Meestelaulud\nVennaskonda kuuluvad Hannes Kaljujärv, Andres Dvinjaninov, Jüri Lumiste, Toomas Lunge ja Indrek Kalda esitavad neljal kontserdil laule meestest, aga otse loomulikult naistele. Vennaskonna kehastatuna astuvad lavale jahimehed, meremehed, teatrimehed, naistemehed, poissmehed, ehitusmehed ja paljud muud tegelased.\n* 6.03 kell 19 Tallinnas, Estonia Kontserdisaalis\n* 7.03 kell 15 Tartus, Vanemuise Kontserdimajas\n* 7.03 kell 19 Tartus, Vanemuise Kontserdimajas\n* 8.03 kell 19 Pärnus, Pärnu Kontserdimajas\n* Piletid: 195 krooni, soodupilet 145 krooni üliõpilastele, pensionäridele, lastele alla 5. eluaasta. Lastele kun 4. eluaastani on sissepääs tasuta. Piletid müügil Piletilevis ja Piletimaailmas ning tund enne algust kohapeal.


30 « august « 2020 « Astronoomia.ee\nÜritused (30. august 2020)\nVaatlusõhtud AHHAA keskuses (28.–30. august 2020)\n28. august 2020 kell 21:00 – 29. august 2020 kell 00:00\n29. august 2020 kell 21:00 – 30. august 2020 kell 00:00\n30. august 2020 kell 23:00 – 31. august 2020 kell 00:00\nAugustikuu ööd toovad meie maile esimesed pimedad ööd alates kevadest ning AHHAA keskus jätkab oma tavapäraste vaatlusõhtutega. 28.–30. augustil kell 21:00-00:00 saab vaadelda õhtutaevas paistvat kasvavat Kuud koos Päikesesüsteemi suurimate planeetide, Jupiteri ja Saturniga. Umbes kella 22 ajal tõuseb erepunane Marss. Kui taevaolud on head, võib üritada jahtida ka Päikesesüsteemi kaugeid gaasihiiglasi Uraani ja Neptuuni. Eriti kanged vaatlejad võivad oodata umbes kella 2-ni hommikul, mil tõuseb ereda koidutähena nähtavale Veenus(, mis paraku jääb AHHAA teleskoopide eest kuni kella 4-ni Tigutorni poolt varjatuks). Lühidalt – praegusel ajal on võimalik ühe öö jooksul ära näha kõik Päikesesüsteemi suured planeedid peale Merkuuri, mis on praegu Päikese taga.\nAugustikuu planeeditaevas AHHAA keskuse katuselt nähtuna. Pilt: Stellarium\nPeale planeetide võib tänu uuesti saabunud pimedatele öödele näha ka mõningaid eredamaid süvataevaobjekte, kui linna valgusreostus seda lubab. Mõned võimalikud variandid: Herkulese kerasparv (M 13), Lüüra rõngasudu (M 57), Andromeeda galaktika (M 31) või Perseuse kaksikparv (χ ja h Per).\nLoe pikemalt ka augustikuu taevaülevaatest!


Kriitik kohtub kunstiga | Sõltumatu tantsu lava\nKriitik kohtub kunstiga\n“VIVA LA VIDA kuni surm meid lahutab”\nLavastaja ja koreograaf: Joanna Kalm\nEsietendus 30. november 2017, mängitakse veel 26.–27. jaanuaril 2018. Lisaks toimus tükist tõugatult 29. detsembril STL-is 12-tunnine tantsumaraton!\nMa pole ka tükk aega ligemale kolmetunnist tantsutükki näinud. Päristantsutükki. Nüüdisteater võib vahel rähelda, ka draamat tehakse eeposlikus mõõtmes, aga pikka sisukat tantsu … Ses mõttes oli see STL-i juures tegutsevatele-mõtlevatele noortele kriitikutele paras pähkel. Kohe alguses tundmatus kohas sügavasse külma vette hüpata ja säält välja ujuda! Tantsukriitikaga on ju nii, et sel puudub konkreetne oma sõnavara, see on tunnetuslik, kompav. Sest me ei räägi siin mingist gümnastikast või “puhastest poosidest”. Seda saab õppida-harjutada vaid kirjutades-mõeldes. Iseendast midagi eest leides või avastades või luues. Nii et jah, Joanna oma lavastusega ilmselgelt puudutas mingeid kohti, mida meis liiga vähe puudutatakse.\nNautides kannatust ehk “VIVA LA VIDA kuni surm meid lahutab”\nIstun STLi saalis maha; vaatan, kui palju märgilist kujundust on selleks korraks lavaruumi paigutatud ning natukene kohmetun, kui kuulen, et “VIVA LA VIDA kuni surm meid lahutab” on kahe tantsijaga 2,5-tunnine etendus.\n“Kes tahab palju saada, peab palju kannatama”\nJa nii me kannatasime… või nemad kannatasid. Kahekesi täitsid nad (Joonas Tagel ja Madli Paves) ruumi liikudes, olles ja mõeldes. Me soovisime palju saada ja nemad soovisid palju saada või anda, tänu millele sai näha naudingut väsimuse, pinge, taaskordse väsimuse ja elupinge vahel. Füüsiliselt kurnatud keha ja fokusseeritud meel võisid vahel luua paralleelid nii algallikaga (Joanna Kalmu inspireerinud tantsumaratoni meelelahtuslik ja masohhistlik pool) kui ka elu mänguga, kust meid lahutaks ainult surm.\nJoanna tõi läbi kahe keha lavale palju tantsu, mis on hakanud tänapäeval vaikselt tantsuetendustest ära kaduma. Need kaks keha, meelt ja inimest moodustasid indiviidid, kes läbisid midagi koos. Vahel sulandusid teineteise, kaotades individuaalsuse, ja vastupidi. Terve etenduse vältel vaheldusid mehhaanilisus ja äratuntav emotsioon, vabaduse otsing ning paikapidavad, kuid ära tüütavad klišeed.\nMulle meeldivad elus mustrid, mitte müra. Joanna tõi minuni selged mustrid, mis iseloomustasid tantsijate soovi pidada vastu ja vahel ka soovi iseendale või elule alistuda. Mustrid liikumises, kasvamises ja kahanemises, kiiruses ja elutempos. Mustrid higipiiskades, mida hindan kõige rohkem – näha laval, kuidas tark tantsija teeb tööd. Ning suure tõenäosusega on teinud tööd ka protsessis olles.\nSegadusse ajas liikuv keha ning vahel liikumatu nägu. Kas tõlgendan sellega emotsiooni puudust või hoopis tugevat emotsiooni, milles peatubki mehhaaniline elust läbi jooksmine ja otsing, on minu enda õhtuse oleku otsustada.\n“Sa saad hakkama, sa oled tugevam kui sa arvad.”\nTekkis kõhklus, kas lavastus pidi olema kaks ja pool tundi pikk või oleks saanud, täpselt nagu elus, mõne asja kiiremini öelda – vähem mõelda, lihtsalt öelda.\nTänu sellele sulandusid tantsijad mu õhtusse ja said tuttavamaks iga väsinud ohke ja pausiga.\nInimene kui mehhanism ja inimene kui inimene, õhuke piir kannatlikkuse ja kannatamise vahel – kas laseme end survestada või ei saa survestamata elada? Aplodeerisime elu puhul nii tegijatele kui külastajatele.\nMeie ei pidanud kannatama, et palju saada. Saime palju… nautides seda kannatust.\nHingeldamine ja räsitud pilk\nLeidsin tee STL-i saali ja võtsin istet, juba saali sisenedes märkasin mõnevõrra ebatavalist kujundust. Luukered olid paigutatud toa erinevatesse otstesse nagu see väljendaks etenduse pealkirja teist poolt: „kuni surm meid lahutab“.\nEtendus algas ürgnaiseliku/meheliku liikumisega, sellega mida iga laps teab juba eos. Tantsijate füüsis ja vastupidavus tõi juurde autentsust ja ilu, alates sellest, et kui oli vaja “mängida” väsinut, said nad seda reaalselt väljendada, kuna 2,5h on pikk aeg … ning kui oli aeg pilkude ristumiseks või armumise väljendamiseks – hingeldamine ja räsitud pilk tegid siin geniaalselt tööd.\nHarmoonia nii kahe keha kui ka liigutustesarjade vahel. Olid puhke, kui mees seisis, siis naine istus – ja kui naine liigutas oma ülakeha, siis mees alakeha. Kogu lavastus oli sümbioosis. Hetkiks väljendati koreograafia abil imelisi paralleele igapäevaste emotsioonide ja tegevustega, see väsitas või elavdas ka vaatajaid saalis.\nLavastusel on kurnav eesmärk – nagu elulgi. See on pikk, mahukas, koguaeg on midagi originaalset ja väljendusrikast mille üle mõtiskleda – tänu sellele on ruumi ka vigadele, ning see seik tegigi etenduse külluslikuks.\nEufooria ja apaatia sinusoid\nPoiss ja tüdruk ennast laval tantsu unustamas, mehaanilisi liigutustejadasid läbi viimas või aegluubis läbi ruumi kulgemas. Koos ja eraldi, iseenesesse pööratult ja üksteisele tuge pakkudes. Nende heitlusi tunnistavad lavapõranda ümber sätitud vaatajad ning glitrisärasse mattunud hallide kardinalidena mõjuvad muusikud. Käimas on Joanna Kalmu lavastatud ja Sõltumatu Tantsu Laval etenduv “VIVA LA VIDA kuni surm meid lahutab”.\n1930ndate Ameerika tantsumaratonidest inspireeritud lavastus ühendab oma pealkirjas nii hüsteerilis-eufoorilise elujaatuse kui ka kõige kaduvuse paratamatuse. Laval toimuvat iseloomustabki ehk kõige paremini kulminatsioonitu võnkumine eufooria ja apaatia, pingestatu ja vabastatu vahel. Maraton kui pikamaajooks on oma olemuselt vastupidavuse test, piiride kompamine, ning vaatajale antaksegi võimalus näha tantsijate väsimust ja energia taasleidmist, muusikute taktikepi all mentaalse finišijoone suunas kikerdamist. Lavastus mängib ajaga, venitades seda aegluupi või luues kordusi, mis viimaks mustreid moodustavad.\nKust leida jõudu, kui kurnatus on käega katsuda, aga jätkama peab? Emb-kumb aitab langenud kaaslase uuesti jalule (või vähemalt vihistab teda hoogsa kartulikotina mööda tantsupõrandat) ning kui mõlemal võhm päris otsa saab, jagatakse omavahel järelejäänud eluhingust. Eks ole maraton ka edusoovi kvintessents, enese viimase piirini pingutamine tiitli, tulemuse või vähemasti eneseületuse nimel. Enese või tantsukunsti piiride kompamise asemel müstilisele “edule” keskendumisele annab “VIVA LA VIDA kuni surm meid lahutab” küll jalaga, pikkides sisse üle võlli keeratud vanasõnu või andes joogapoosidele üliiroonilisi, justkui keep-smiling eneseabiõpiku värdversioonist väljakukkunud nimesid. Edukultuse pilamiselt liigutakse tagasi instruktsioonidest vabastatud tantsu juurde – paistab, et enese tühjakstantsimises peitub suurem nirvaana kui “dream it, believe it, achieve it”-mantra kordamine.\nMaraton ei toimunud aga ainult lavapõrandal. Kui omaaegsed tantsumaratonid panid proovile osalejate võhma ja motivatsiooni, pakkudes pealtvaatajatele vaid perverssevõitu meelelahutust, siis STLi saalis on kumbki osapool küllaltki võrdsel positsioonil, ehkki pea kolm tundi tantsimist kurnab veidi teisiti kui sama ajavahemiku jagu tähelepanu jagamist ja klapptooli jäikust. Publikut on küll julgustatud ka ise ruumis liikuma, kuid enamik istub etendajatega solidaarselt need kolm tundi ühel kohal. Kui tantsijatel ja muusikutel ei ole lavastuse raames valikut poole pealt minema kõndida, siis publik võtab kaaskannataja positsiooni vabatahtlikult, niivõrd-kuivõrd see seda on – toolide paigutus muudab iga õlletoomise žestiks, iga niheluse kõigile nähtavaks. Oleme hästi kasvatatud, oleme tublid ja korralikud – ning tekitame ise endile n-ö viisaka publiku maratoni. Nõnda paljastab lavastus sissejuurdunud käitumismallid selle kohta, kuidas üht tantsulavastust vaatama peaks, ning ühtlasi inimese võime ise endile raame ehitada.\nTulles tagasi lavastuse kestuse juurde (mis võib tunduda etendust mittenäinutele hirmutavgi), siis – ei, tegu ei ole kestvusrähklemisega, mille peamine (või lausa ainus) eesmärk oleks vaataja proovilepanek. Lavaltoimuva rütm on küllaltki hästi komponeeritud ning tähelepanu hajudes pigistatakse see peagi lavastuse pihku tagasi, kust see jälle voolama võib pääseda. Tihendatud ja hajutatud tähelepanunõuete vaheldumine tekitab ajapikku pea transitunde, kuid mitte igavuse. Ainsana olen nõutu ühe stseeni vajalikkuse osas, kus tantsijad jäljendasid ehk liigagi otseselt Suure Depressiooni aegsete majandusraskustes maratoonlaste puhkepause, lebades nurgasasuval madratsil ajalehtede ja papijuppide vahel ja jättes publiku üsna pikaks ajaks tühja lavaga silmitsi. Võimalik, et see oligi mõeldud mõneti vaataja testimisena, ning just sel hetkel mõni ka murdus ning väljus saalist. Ühtlasi tundus ruuminurgas, publiku silme eest peidus olev “kodutupesa” vastuolus muu lavakujundusega, millest osa markeeris justkui kodu lavapinna kõrval, hägustades piiri isikliku ja avaliku vahel. Või pidigi kahepooluselise terviku juurde kuuluma ka olukorra pahupool kui vaiba alla pühitud tolm – näitamaks, et hõljuva suleääristusega siidkleidi kandja või dändilik diskopoiss võib väljaspool tantsuraamistikku kuuluda hoopis niivõrd heidikute maailma, keda spetsiaalselt nurgatagusesse piilumata nähagi pole?\nTantsumaraton on Eesti tantsuajaloo kontekstis kahtlemata eksootiline nähtus. Peale huvi, kuidas võiks olla vaadata tantsu ajavahemiku jooksul, millega jõuab bussiga Tallinnast Tartusse sõita ja seal ka Tasku Rimist süüa osta, annab etendus ka võimaluse elada kaasa esitajatele ja nende silmnähtavale väsimisele ning korduvale energia taasleidmisele. Kogu tiim on teinud ära suure töö (sh teoreetilise taustauuringu) ning tulemus on kaasahaarav. Kui laval annavad üksteisele jõudu tantsijad ja muusikud, siis nende sünergiast saab energiat ka vaataja. Igal juhul tuletab etenduse lõppedes STLi kangialusest välja jalutades lavastuse kestust meelde vaid veidi kange keha, meel aga on värske ning soovib tantsida. Viva la vida, viva el cuerpo!\nMadli ja Joonas kutsusid mind külla. Olin juba ammu tahtnud minna ja nüüd avanes hea võimalus. Ma olin aru saanud, et tegu on soolaleivapeoga. Koha peal aga selgus, et see on lihtsalt väike oleng Sõltumatu Tantsu Lava magamistoas – istumine ringis ümber kaheinimese voodi ja riidekapi.\nMeile oli valmis pandud külm laud Muhu leiva ning mineraalveega ja ausalt öeldes hea oligi, et pidu oli alkovaba, sest kohtasin seal rasedat sõbrannat.\nRahvast oli omajagu ning minu saabudes oli Joonas juba psühhedeelses seisundis tantsupõrandal. Madlit ei paistnud kusagil ja hakkasin juba kahtlema, kas ta koduski on, aga siis märkasin teda üle ukse aeglaselt tuppa rullimas ja taipasin, et pidu on ammu hoos.\nHetkest, kui Madli ja Joonas märjad suusariided üksteisel aegluubis seljast rebisid, istusime teistega õdusalt vaatepilti nautima. Naine hakkas alles nüüd õhtukleiti valima ja ühtäkki olid nad mõlemad ennastunustavas tantsuhoos. Keegi ei tahtnud vaibi lõhkuda ja istusime vaikselt seina äärde, et jätta neile taganemistee voodisse.\nÜhest tantsust sai teine ja ootamatult oli käimas kahetunnine maraton, kus mõlemad püüdsid hetke tabada ja sellesse end kaotada. Katsetati tantsupõrandal, riidekapi ees, voodis ja põrandal. Kõike seda magamistoast lahkumata. Ah, milline pidu!\nPärast mõtlesin, et see on ülioluline sotsiaalne oskus – nautida hetke seda pongestamata.\nMadli ja Joonas nautisid hetki pikemalt mõtlemata. Tegid, mis pähe (ja kehasse) tuli, aga jätsid üksteisele hingamis- ja tantsuruumi. Kaks tundi pidevas liikumises, üksteise tunnetamises ja impulside vastuvõtlikkuses – need treenitud kehad liikusid kõigi eest, kes ruumis viibisid. Tugev improvisatsiooniline foon hoidis publikut ühe konkreetse nüansiga lõa otsas – kes nõrkeb enne kui tohib?\nNad tantsisid end välja.\n„VIVA LA VIDA kuni surm meid lahutab“ on lavastus, mis on inspireeritud 1930ndate tantsumaratonidest. Need kätkesid endas tantsu olemust kui maagilist võimet olla kehaline sõnavabadus, ühendada masse ja rasse, olles semiootiliseks süsteemiks, keeleks erinevates ühiskonnakihtides.\nPäris eluski jagub piisavalt teemasid, mille eest tantsida. Psühhosomaatiliselt lähenedes on tants parim transformatsioonide initsiaator. Negatiivne taju ja aistingud, haigused inimese kehas või peas on blokeerunud või liigne energia. Tants paneb selle liikuma. Stagnatsioonil on lühikesed jalad! Tunded muutuvad, taju muutub, mõtted muutuvad, keha muutub, olukorrad muutuvad, inimesed muutuvad, ühiskond muutub, maailm muutub. Rewind – mõtted muutuvad. Kui juba mõtted muutuvad, siis muutub kogu maailmapilt.\nMis võiks olla parim näide psühhosomaatikast? Näidake mehele ilusa alasti naise pilti. Keha reaktsioon mõttele on vägagi usutav.\n„VIVA LA VIDA“ on meeldetuletus täita see lubadus, mille Sa endale eile andsid – olla homme parem Sina.\nSee on teadmine, et iga päev on sünnipäev. Uuesti sünni päev. Ja nii Sinu elu lõpuni. Nüüd võta keskmine eluiga, lahuta sellest oma vanus ja vaata mitu potentsiaalset aastat Sulle jääb teha seda, millest Sa alati unistanud oled – olla õnnelik.\nEi lükka enam elu elamist edasi, eks?! Ka eesti vanasõna õpetab– „tänasida toimetusi ära viska homse varna“.\nKõigel on lõpp\nErik Joonas Juhandi\nTere tulemast surmajärgsesse ilma, kus sa näed oma elu kulgemist järelvaatamise näol.\nKõik algab puhtusest. Kaks rüvetamata olendit nagu Aadam ja Eva kohtuvad paradiisi alamkojas. Nii naiivsed ja puhtad. Pilk nii värske, koorivad nad teineteist rõivast, mis neid aheldab.\nTehisinimesed, kes meenutavad oma olekult Michael Chrictoni “Westworld’i”, õpivad olema inimesed. Nii selge ja kindel pilk, mille saateks tantsivad nad nooruse taktil.\nÕõvastav pinge kerib end ülesse kui kerkib esile esimene inimese viga — väsitame end ebavajalike keerukustega. Ning nois keerukustes liiguvad nad vaid selg ees. Ent kui edasi, pilgu poole minna, siis vaid läbi väsitavade hüpete ja kekslemiste.\n“Väsimus” on kohe kindlasti üks suurimaid läbivaid tegureid selles lavastuse. Kuigi algselt tänu nooruslikkuse jõule tantsivad nad puhkamatult ürgset armastuse tantsu.\nJärsku oled vaba. Oled leidnud uue, elujõudu andva mõtte — armastuse. Elu on kui lill. “Minu rõõmud ja minu vara on ka sinu”, ütlevad nad teineteisele.\nElu paneb aluse rütmile, sina üritad lihtsalt taktimõõtu täita. Aga hetkeks on tunne nagu käiks see vasturisti. Suudad saavutada ükskõik mida. “Äkki hoopis mina sean elurütmi”, ütleme me endale naiivselt.\nMetamorfoosi läbi toimub areng. Oled väsimatu noor hing ja soontes jooksmas surematu veri. Pidu võiks kesta igavesti. Kassi ja hiire mäng on lakkamatu.\nJärsk löök. Muutus. Enam ei ole lapselikke mänge. Emotsioonid lendavad tuhandes kaares. Elu jõuab järgi ja tuletab meelde, kes kelle pilli järgi tegelikult tantsib. Väsimus. Sina ei jaksa, aga elu peksab ikka oma rütmi. Nii raske. Andku vaid lihtsalt üks hingetõmbepaus! Varised. Vaim ei suuda, füüsis ei jaksa, aga elu ikka tümitab. Kas kannatad ja surud end läbi või annad otsad ja puhkad? Võitu ei ole. Looduslik valik. Armu aga ei anta kellelegi.\nTume aeg, mis pimedusega kaetud. Tasu ei ole enam pingutusele vastav. Sunnitud motivatsioon. Kõik teed viivad lõpuks surmatantsule. Kus sina, sinu deemonid ja skeletid toovad kauaoodatud kulminatsiooni. Kas sa elasid täisväärtuslikku elu? Või elu kulutas täisväärtuslikult sind? Kindel on vaid üks — kõigel on lõpp.\nMa arvan, et kõik sisenesid etendusele skeptilise eelaimdusega: kuidas täita kaks ja pool tundi järjepidevalt uuenduslike tantsude ja ideedega? Aga just seda see tükk tegi ja veel rohkemat. Kohe kindlasit oli etenduse käigus kohti, mis venisid liiga pikale. Oli kohti, kus ei näinud tegevuse olulisust. Oli kohti, mis kas andsid liiga palju või liiga vähe. Aga jõudes kulminatsioonini, said sa aru, et see oli kõik absoluutselt vajalik. Kõik oli nii nagu pidi. Mitte midagi ülearust.\nMadli Pavese graatsiline täpsus ja Joonas Tageli võimas elegantsus tõid etenduse imeilusalt kokku. Nende lavaline side oli nii joovastavalt kaunis, et keegi muu poleks neid kohti suutnud paremini täita. Algusest saati oli tunda nende märkimisväärset fookust, mis kandis lõpuni välja.\nVaataja ja tantsija elasid ilusas sümbioosis. Kui tantsija oli ärkamas, armumas, väsimas või hullumas, siis seda oli ka vaataja. Ameerika mägede tõusud ja mõõnad. Kuigi algselt mainiti, et kui on vaja pausi, siis igaüks publikust võib lihtsalt välja astuda ja seda endale lubada – seda polnud kohe üldse vaja! Isegi, kui sind ennast lõi väsimus, hoidis terve etendus sind tooli leenile naelutuna.\nSuur austus ja kummardus Joanna Kalmu ees. See lavastus lõi pika puuga üle tükid, mis toetuvad vaid tuntud näitleja mainele. See ei olnud kohe kindlasti liiga abstraktne “mõtteta mudas roomamine”. Ega mingi tühine keelepeks.\nLõppkokkuvõttes ütleksin, et inimene, kes ei tundnud kordagi etenduse vältel tülgastust, rõõmu, naeru, kurbust ja armastust, ei ole elanud eneseteadliku elu.\nP.S. – tantsumaratonist\n29. detsembri tantsumaraton oli müstiline mütoloogilise maitsega puhaste värvidega sündmus, kuhu igaüks peaks sisenema ihuüksi. Ise seda läbi elades pean ütlema, et see on harudlane ning imeline üritus. Igaüks on vaba ja haavatav. Jagate võhivõõrastega kehakeelt. Ei mingeid sõnu, ei mingeid ebavajalikke ebamugavusi.\nPuhtalt selle heategevusliku eesmärgi nimel tuleks seda toetada oma kohalolekuga. Usun, et saavutad ilusamaid sidemeid, kui kusagil eneseohverdusest lõhnavas pubis. Seal näed sa päriselt inimese ausat olekut — Inimene omas marinaadis. Rohkemat pole vaja selle kohta öelda. Mugavad dressid ning kulunud kingad jalga ja minek.\n4th jaanuar 2018\n#Henri Künnap, #Joanna Kalm, #Kaisa Kattai, #Kerli Ever, #Kristina-Maria Heinsalu, #tantsumaraton, #VIVALAVIDA,