VangS § 1^1 lg 8 järgi on kohustuslik kohtueelne menetlus läbitud, kui vangla on kinnipeetava esitatud kahju hüvitamise taotluse tähtaegselt läbi vaatamata jätnud. Arvestades, et praegusel juhul on vastustaja jätnud kaebaja kahjunõude osaliselt lahendamata, on selles osas kohustuslik kohtueelne menetlus läbitud. (p 17)\n3-3-1-56-15 Riigikohus 30.11.2015\nIsikule võib kaks tundi kestnud etapeerimisel omavahel ühendatud raudades kitsas bussikongis viibimine põhjustada küll ebamugavust, kuid mitte sellisel määral, et seda saaks pidada inimväärikuse alandamiseks. (p 22)\nKui ohjeldusmeetmete kasutamine on õigustatud ja kinnipeetavale tagatud isiklik ruum bussis ei erine reisijateveo miinimumtingimustest vabaduses, ei alanda kinnipeetava inimväärikust ei bussikongi mõõtmed eraldivõetuna ega kogumis ohjeldusmeetmete kasutamisega. (p 22)\n3-3-1-17-14 Riigikohus 21.04.2014\nKauakestva mürataseme piirväärtust ületava heli sunnitud kuulamine võib kahjustada kinnipeetava inimväärikust PS § 18 mõttes ja PS § 28 lg-ga 1 tagatud tervist. Riik on isikult vabadust võttes kohustatud tagama tema tervise kaitse kui olulise väärtuse, milleta ei ole võimalik paljude teiste põhiõiguste kasutamine (vt RKHK 12.12.2007 otsus asjas nr 3-3-1-70-07, p 13; RKHK 10.11.2003 otsus asjas nr 3-3-1-65-03, p 14). (p 11) Mürataseme piirmäära rikkuva muusika ja raadiosaadete järjepidev kuulama sundimine ei ole proportsionaalne inimväärikuse põhimõttega ja riivab õigust tervise kaitsele. VangS § 41 lg 1 ning EIÕK artikli 3 mõttes peavad kinnipidamistingimused tagama inimväärikuse ja tervise kaitse, välja arvatud osas, mis paratamatult kaasneb vangistusega (vt EIK 21.01.2011 otsus nr 30696/09, M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, p 221). Valju muusika kuulama sundimine ei kaasne vältimatult vangistusega ega ole ka VangS § 69 lg 2 punkti 4 järgi osaks lukustatud kambrisse paigutamisest. (p 12)\nKauakestva mürataseme piirväärtust ületava heli sunnitud kuulamine võib kahjustada kinnipeetava inimväärikust PS § 18 mõttes ja PS § 28 lg-ga 1 tagatud tervist. (p 11) Inimväärikuse osaks on tahtevabadus. Mürataseme piirmäära rikkuva muusika ja raadiosaadete järjepidev kuulama sundimine ei ole proportsionaalne inimväärikuse põhimõtte ja tervise riive. VangS § 41 lg 1 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 3 mõttes peavad kinnipidamistingimused tagama inimväärikuse ja tervise kaitse, välja arvatud osas, mis paratamatult kaasneb vangistusega (vt EIK 21.01.2011 otsus nr 30696/09, M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, p 221). Valju muusika kuulama sundimine ei kaasne vältimatult vangistusega ega ole ka VangS § 69 lg 2 p 4 järgi osaks lukustatud kambrisse paigutamisest. (p 12)\nTuvastamiskaebuse lahendamisel ei ole oluline tuvastada, et vangla õigusvastane toiming tingimata kahjustas kaebaja tervist. Ohtu kinnipeetava tervisele tuleb praeguse tuvastamiskaebuse lahendamisel eeldada, sest tahtevastane kauakestev vali muusika rikkus kindlasti tervise kaitseks kehtestatud mürataseme piirnorme. (p 13)\nVangS § 41 lg 2 ei anna alust kohaldada lukustatud kambris korralise julgeolekumeetmena pidevat müra, mis ületab eluruumis lubatud helirõhu normtaset. (p 12.1) Mürataseme piirmäära ületava heli mängimine võib vähendada kinnipeetavate omavahelisest suhtlemisest tingitud võimalikku julgeolekuohtu vangla praktikast tulenevalt üksnes piiratud aja kestel (päevasel ajal). Vangide suhtluskeeldu lukustatud kambris on võimalik tagada nt ehitustehniliste lahendustega, mis võimaldavad isiku tervist ja väärikust kahjustamata kindlustada keelust kinnipidamise ööpäev läbi. (p 12.2) VangS § 66 lg 1 sätestab järelevalve põhimõtted vanglas. Muusika ja raadiosaadete mängimine ei kujuta endast järelevalvet. (p 14) Vaidlusaluse toimingu eesmärgiks ei olnud P2 osakonnas asuvate kinnipeetavate kollektiivne karistamine VangS § 63 lg 3 mõttes. Vaidlusalune haldussund ei olnud karistuslik. Vangla P2 osakonnas valju muusika mängimise legitiimseks eesmärgiks oli suhtluskeelu rikkumise tõkestamine ja üldise julgeoleku tagamine vanglas. (p 15)\nViru Vangla kodukorra p 8.2.18 ei sätesta ega saagi seaduse asemel sätestada põhiõigusi piiravaid abinõusid suhtlemiskeelu tagamiseks. VangS § 41 lg-st 2, §-st 66 ega vangla kodukorrast ei tulene vangla õigus rakendada selliseid kinnipeetava tervist, inimväärikust ja muid põhiõigusi riivavaid täiendavaid piiranguid, milleks puudub seaduslik alus. Asjaolu, et isik kannab karistust kuriteo toimepanemise eest ja tema suhtes on seaduse alusel kohaldatud põhiõiguste ja -vabaduste piiranguid, ei anna õigustust sekkuda isiku põhiõigustesse enam, kui tuleneb otse seadusest (vt RKHK 22.03.2012 otsus asjas nr 3-3-1-2-06, p 10). (p 14)\n3-3-1-18-12 Riigikohus 19.06.2012\nFüüsiline isik võib nõuda mittevaralise kahju rahalist hüvitamist süüliselt väärikuse alandamise, tervise kahjustamise, vabaduse võtmise, kodu või eraelu puutumatuse või sõnumi saladuse rikkumise, au või hea nime teotamise korral. Mittevaraline kahju hüvitatakse proportsionaalselt õigusrikkumise raskusega ning arvestades süü vormi ja raskust. Seega on kohtul kaalutlusruum hüvitise suuruse üle otsustamisel.\nEIK praktika kohaselt saab pidada inimväärikust alandavaks isiku selliseid kannatusi, mis ületasid kinnipidamisega kaasnevate kannatuste vältimatu taseme. Kinnipidamistingimuste hindamisel tuleb arvesse võtta kinnipidamistingimuste kumulatiivset mõju ja ajavahemikku, mille jooksul isikut konkreetsetes tingimustes kinni peeti. EIK seisukohtadest saab lähtuda inimväärikuse alandamise mõiste sisustamisel ka RVastS § 9 lg 1 tähenduses (vt otsus haldusasjas nr 3-3-1-93-09, p 11).\nÕigusvastane täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamine võib olla inimväärikust alandav, kui sellega kaasnevad isikule täiendavad piirangud ja kannatused, mis ei ole otseselt vajalikud kinnipidamise režiimi järgimiseks. Kinnipeetavale on põhjustatud mittevaraline kahju, kuna talle on pikaajalise käeraudadega fikseerimisega tekitatud alusetult kannatusi. Peale selle pidi ta viibima 10 päeva kambris, millega rikuti vangla sisekorraeeskirja nõudeid.\nKahjunõue võib olla välistatud või avaliku võimu kandja vastutus piiratud, kui kahju tekitanud haldusakti või toimingu vaidlustamine oleks kahju ära hoidnud, kõrvaldanud või vähendanud ning kahju ärahoidmise, kõrvaldamise või vähendamise võimalikkus pidi olema kannatanu jaoks arusaadav ja haldusakti või toimingu vaidlustamata jätmiseks ei olnud mõjuvaid põhjusi (vt nt 21. aprilli 2010. a otsus haldusasjas nr 3-3-1-14-10, p 12).\nSellises olukorras, kus kinnipeetava ohjeldusmeetmena käeraudadega voodi külge fikseerimise kasutamine oli küll õiguspärane, kuid selle meetme pikaajaline oli põhjendamata, puudusid kinnipeetaval kahju ärahoidmiseks kohased õiguskaitsevahendid. Kuna kinnipeetav esitas vanglale kahjunõude eraldatud lukustatud kambris viibimise ajal, siis saab tema tegevust oma õiguste kaitsmisel lugeda piisavaks RVastS § 7 lg-st 1 tuleneva nõude täitmisel.\nVangS § 69 lg 1 näeb ette täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamise alused ja lg 2 loetleb täiendavad lubatud julgeolekuabinõud, millest üks on ohjeldusmeede. Ohjeldusmeetme kohaldamine otsustatakse kaalutlusõiguse alusel kooskõlas volituse piiride, kaalutlusõiguse eesmärgi ning õiguse üldpõhimõtetega, arvestades olulisi asjaolusid ning kaaludes põhjendatud huve (vt otsus haldusasjas nr 3-3-1-80-11, p 16).\nOhjeldusmeetmena käeraudade kasutamisele peab eelnema nende kasutamise vajaduse hinnang. Kuna kinnipeetav käitus enne käeraudade kasutamist agressiivselt, ähvardades põlema panna temale väljastatud voodivarustuse ning lõhkuda kambri akna klaasi, siis tingis tema käitumine vajaduse vangla julgeoleku tagamiseks ohjeldusmeetme kohaldamiseks. Vangla vara lõhkumine ning tulekahju tekitamine on vangla julgeolekut ohustavad rikkumised.\nOhjeldusmeetme kestev rakendamine eeldab selle kohaldamise aluste olemasolu süstemaatilist kontrollimist ja kaalumist, kas meetme rakendamist jätkata või mitte (vt otsus haldusasjas nr 3-3-1-80-11, p 16). Ohjeldusmeetme kasutamise akti kohaselt kinnipeetavat küll kontrolliti, kuid ohjeldusmeetme kohaldamise jätkamise põhjendati vaid sõnaga "rahutu", mis ei taga mitte ühelgi juhul kaalutlusõiguse õiguspärasuse kontrolli mis tahes menetlusstaadiumis. Kaalutlusõiguse teostamise jälgitavuse puudumine on viga, mis muudab võimatuks kohtuliku kontrolli ja käesoleval juhul tingib rakendatava meetme õigusvastasuse.\nKui vangla rakendab VangS § 69 lg-s 2 nimetatud täiendavaid julgeolekuabinõusid järjestikku, tuleb järgneva meetme kohaldamisel ära näidata kaalutlused, miks eelneva meetme kohaldamise asjaolude äralangemisel on vaja kohaldada uuesti täiendavaid julgeolekuabinõusid.\nKohtupraktika kohaselt (vt määrus haldusasja nr 3-3-1-10-12 p 9) ei sätesta VangS § 69 lg 1 seda, et ka ohu tekkimise ennetamiseks on õigus kohaldada ohjeldusmeedet. Sama põhimõte kehtib ohjeldusmeetme kõrval ka kõigi teiste VangS § 69 lg-s 2 märgitud täiendavate julgeolekuabinõude kohta.\nSellises olukorras, kus kinnipeetava ohjeldusmeetmena käeraudadega voodi külge fikseerimise kasutamine oli küll õiguspärane, kuid selle meetme pikaajaline kohaldamine oli põhjendamata, puudusid kinnipeetaval kahju ärahoidmiseks kohased õiguskaitsevahendid. Kuna kinnipeetav esitas vanglale kahjunõude eraldatud lukustatud kambris viibimise ajal, siis saab tema tegevust oma õiguste kaitsmisel lugeda piisavaks RVastS § 7 lg-st 1 tuleneva nõude täitmisel.\n3-3-1-3-10 Riigikohus 20.09.2010\nRiigikohus on 15.03.2010. a kohtuotsuses haldusasjas nr 3-3-1-93-09 muutnud oma seisukohti kinnipeetavate õigusvastaselt kartseris hoidmisega tekitatud kahju hüvitamise kohta. Haldusasja nr 3-3-1-14-06 otsuse p-s 12 on halduskolleegium asunud seisukohale, et kinnipeetava kartseris hoidmine õigusliku aluseta kujutab endast RVastS § 9 lg-s 1 silmas peetud väärikuse alandamist. Kolleegium on oma varasemat seisukohta muutnud. Euroopa Inimõiguste Kohus on leidnud, et inimväärikust alandavaks saab pidada isiku selliseid kannatusi, mis ületasid kinnipidamisega kaasnevate kannatuste vältimatu taseme. Kinnipidamistingimuste hindamisel tuleb arvesse võtta kinnipidamistingimuste kumulatiivset mõju ja ajavahemikku, mille jooksul isikut konkreetsetes tingimustes kinni peeti. Euroopa Inimõiguste Kohtu seisukohtadest saab lähtuda inimväärikuse alandamise mõiste sisustamisel ka RVastS § 9 lg 1 tähenduses. VangS § 651 lg 1 kohaselt peab kartser vastama kinnipeetava kambrile kehtestatud tingimustele. Seetõttu on kolleegium seisukohal, et isiku õigusvastane kartseris hoidmine ei ole iseenesest inimväärikust alandav. Õigusvastane kartserisse paigutamine võib olla inimväärikust alandav, kui sellega kaasnevad isikule täiendavad piirangud ja kannatused, mis ei ole otseselt vajalikud kinnipidamise režiimi järgimiseks.\nEi saa teha järeldust, et õigusvastase kartseris hoidmisega tekitatud kahju hüvitamise õiguslikud alused üldse puuduksid. kartserisse paigutamisega kaasnev vabadusõiguse täiendav piirang on sedavõrd intensiivne, et sellel on vabaduse võtmise kvaliteet RVastS § 9 lg 1 tähenduses.\nEi saa teha järeldust, et õigusvastase kartseris hoidmisega tekitatud kahju hüvitamise õiguslikud alused üldse puuduksid. Kartserisse paigutamisega kaasnev vabadusõiguse täiendav piirang on sedavõrd intensiivne, et sellel on vabaduse võtmise kvaliteet RVastS § 9 lg 1 tähenduses. Kinnipeetava õigusvastast kartserisse paigutamist ja seal hoidmist tuleb käsitada isikult vabaduse võtmisena, millega tekitatud mittevaralise kahju rahalist hüvitamist võib isik nõuda RVastS § 9 lg 1 alusel. Kinnipeetava õigusvastaselt kartseris hoidmine kujutab endast niivõrd olulist isiku põhiõiguse rikkumist, et sellise käitumise õigusvastasuse tuvastamine ei ole üldjuhul kohane vahend tekitatud ebaõigluse heastamiseks. Kinnipeetava õigusvastaselt kartseris hoidmisega tekitatud mittevaralise kahju hüvitamise kohaseks vahendiks on üldjuhul rahaline hüvitis.\n3-3-1-95-09 Riigikohus 17.06.2010\nEuroopa Inimõiguste Kohus on korduvalt leidnud, et vaheseinata tualeti kasutamine ei ole iseenesest kinnipeetava inimväärikust alandav (vt nt Euroopa Inimõiguste Kohtu 4. juuli 2006. a otsus kohtuasjas nr 59450/00 Ramirez Sanchez vs Prantsusmaa). Tualettruumi avatust on Euroopa Inimõiguste Kohus võtnud arvesse ühe komponendina asjaolude kogumist, mille alusel kohus on hinnanud, kas kinnipidamise tingimused kambris ületavad minimaalse raskusastme, et tegemist oleks isiku väärikust alandava kohtlemisega (vt nt Euroopa Inimõiguste Kohtu 19. aprilli 2001. a otsus kohtuasjas nr 28524/95 Peers vs Kreeka). Kuna käesolevas asjas vaidlusalusel juhul viibis kinnipeetav kambris üksi, ei saa seda olukorda hinnata inimväärikust alandavaks.\nKäesolevas asjas vaidlusalusel ajal kehtinud Justiitsministri 29.11.2000 määrusega nr 53 kinnitatud "Kinnipeetava individuaalse täitmiskava koostamise ja rakendamise juhendi" §-st 11 tulenevalt ei ole täitmiskava haldusakt, vaid soovitusliku iseloomuga programmiline dokument. Täitmiskavas ette nähtud eesmärkide saavutamiseks vajalikud otsustused, millega piiratakse kinnipeetava õigusi, tuleb seetõttu teha eraldi haldusaktidega. Järelikult ei ole võimalik juhendile vastava täitmiskava vaidlustamine kohtus, kuna täitmiskava ei saa iseseisvalt rikkuda kinnipeetava õigusi. Eelöeldu ei välista, et juhendile mittevastava täitmiskava mõni osa võib vastata sisult haldusakti tunnustele (tekitada, muuta või lõpetada kinnipeetava õigusi ja kohustusi). Käesolevas asjas vastab materiaalselt haldusakti tunnustele vaidlustatud täitmiskava osa, millega otsustati kinnipeetava kambrisse paigutamine ning VangS § 12 lg-s 2 nimetatud võimaluse erandkorras eraldi paigutamiseks kohaldamine. Täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamine isiku suhtes toob VangS § 69 lg-st 2 nähtuvalt kaasa kinnipeetava õiguste olulise piiramise, mistõttu nende kohaldamine peab toimuma eraldiseisva motiveeritud haldusaktiga.\nKäesolevas asjas vaidlusalusel ajal lubas vangistusseadus vastuvõtuosakonda paigutada ka kinnipeetava, kellele oli juba teises vanglas koostatud täitmiskava. Kuna täitmiskavas määratakse muu hulgas kinnipeetava paigutamine vanglas, võib täitmiskava muutmine teise vanglasse ümberpaigutamisel olla vajalik isegi juhul, kui kinnipeetav paigutatakse ümber olemasoleva täitmiskava järgimise tagamiseks. Kolmekuuline vastuvõtuosakonnas viibimise tähtaeg võib olla kohane kui kinnipeetavale koostatakse esimest korda täitmiskava. Kui kinnipeetav paigutati teise vanglasse eesmärgiga tagada senises täitmiskavas ette nähtud hariduse omandamine ning kus enamik olulistest asjaoludest olid juba varasemalt teada ja senises täitmiskavas kirjas, pidanuks vangla tegutsema oluliselt kiiremini.\n3-3-1-93-09 Riigikohus 15.03.2010\nKolleegium muudab Riigikohtu halduskolleegiumi 28.03.2006 otsuses haldusasjas nr 3-3-1-14-06 p-s 12 väljendatud seisukohta, mille kohaselt kinnipeetava kartseris hoidmine õigusliku aluseta kujutab endast RVastS § 9 lg-s 1 silmas peetud väärikuse alandamist. Kolleegium leiab, et isiku õigusvastane kartseris hoidmine iseenesest ei ole inimväärikust alandav.\nEuroopa Inimõiguste Kohu praktika kohaselt saab inimväärikust alandavaks pidada isiku selliseid kannatusi, mis ületasid kinnipidamisega kaasnevate kannatuste vältimatu taseme. Kinnipidamistingimuste hindamisel tuleb arvesse võtta kinnipidamistingimuste kumulatiivset mõju ja ajavahemikku, mille jooksul isikut konkreetsetes tingimustes kinni peeti (vt Kochetkov vs. Eesti, nr 41653/05, punktid 39 ja 47; Dougoz vs. Kreeka, nr 40907/98, punkt 46; Kalashnikov vs. Venemaa, nr 47095/99, punkt 102; Kehayov vs. Bulgaaria, nr 41035/98, punkt 64). Euroopa Inimõiguste Kohtu seisukohtadest saab lähtuda inimväärikuse alandamise mõiste sisustamisel ka RVastS § 9 lg 1 tähenduses.\nKolleegium muudab Riigikohtu halduskolleegiumi 28.03.2006 otsuses haldusasjas nr 3-3-1-14-06 p-s 12 väljendatud seisukohta, mille kohaselt kinnipeetava kartseris hoidmine õigusliku aluseta kujutab endast RVastS § 9 lg-s 1 silmas peetud väärikuse alandamist. Kolleegium leiab, et isiku õigusvastane kartseris hoidmine iseenesest ei ole inimväärikust alandav. Õigusvastane kartserisse paigutamine võib olla inimväärikust alandav, kui sellega kaasnevad isikule täiendavad piirangud ja kannatused, mis ei ole otseselt vajalikud kinnipidamise režiimi järgimiseks.\nEuroopa Inimõiguste Kohtu praktika kohaselt saab inimväärikust alandavaks pidada isiku selliseid kannatusi, mis ületasid kinnipidamisega kaasnevate kannatuste vältimatu taseme. Kinnipidamistingimuste hindamisel tuleb arvesse võtta kinnipidamistingimuste kumulatiivset mõju ja ajavahemikku, mille jooksul isikut konkreetsetes tingimustes kinni peeti (vt Kochetkov vs. Eesti, nr 41653/05, punktid 39 ja 47; Dougoz vs. Kreeka, nr 40907/98, punkt 46; Kalashnikov vs. Venemaa, nr 47095/99, punkt 102; Kehayov vs. Bulgaaria, nr 41035/98, punkt 64). Euroopa Inimõiguste Kohtu seisukohtadest saab lähtuda inimväärikuse alandamise mõiste sisustamisel ka RVastS § 9 lg 1 tähenduses.\nKolleegium muudab Riigikohtu halduskolleegiumi 28.03.2006 otsuses haldusasjas nr 3-3-1-14-06 p-s 12 väljendatud seisukohta, mille kohaselt kinnipeetava kartseris hoidmine õigusliku aluseta kujutab endast RVastS § 9 lg-s 1 silmas peetud väärikuse alandamist. Kolleegium leiab, et isiku õigusvastane kartseris hoidmine iseenesest ei ole inimväärikust alandav. Euroopa Inimõiguste Kohu praktika kohaselt saab inimväärikust alandavaks pidada isiku selliseid kannatusi, mis ületasid kinnipidamisega kaasnevate kannatuste vältimatu taseme. Kinnipidamistingimuste hindamisel tuleb arvesse võtta kinnipidamistingimuste kumulatiivset mõju ja ajavahemikku, mille jooksul isikut konkreetsetes tingimustes kinni peeti (vt Kochetkov vs. Eesti, nr 41653/05, punktid 39 ja 47; Dougoz vs. Kreeka, nr 40907/98, punkt 46; Kalashnikov vs. Venemaa, nr 47095/99, punkt 102; Kehayov vs. Bulgaaria, nr 41035/98, punkt 64). Euroopa Inimõiguste Kohtu seisukohtadest saab lähtuda inimväärikuse alandamise mõiste sisustamisel ka RVastS § 9 lg 1 tähenduses.\nKinnipeetava õigusvastast kartserisse paigutamist ja seal hoidmist tuleb käsitada isikult vabaduse võtmisena, millega tekitatud mittevaralise kahju rahalist hüvitamist võib isik nõuda RVastS § 9 lg 1 alusel. Mittevaralise kahju hüvitamiseks võib olla piisav ka ainuüksi õigusvastasuse tuvastamise nõude rahuldamine. Samas on rahalise hüvitise välja mõistmata jätmine põhjendatud juhul, kui rikkumine on väikese intensiivsusega või suunatud isiku jaoks väheolulise õiguse vastu.\nSüü puudumise tõttu on kinnipeetava paigutamine kartserisse õigusvastane kogu ulatuses. Süüd välistavate asjaolude arvestamine karistuse määramisel ei muuda õigusvastast karistust mingis osas õiguspäraseks. Seetõttu ei saa süüd välistavate asjaoludega õigustada kinnipeetavale kahju tekitamist ega kahju täies ulatuses hüvitamist ebaõiglaseks pidada.\nKahju hüvitamise eesmärgiks on isikule tekitatud kahju heastamine. Sellest, kas vangla tegutses kinnipeetavat alusetult kartseris hoides tahtlikult või hooletult, ei sõltu tekitatud kahju suurus. Seetõttu ei ole alust vähendada hüvitist põhjusel, et vangla oli õigusvastaselt käitudes üksnes hooletu ega tegutsenud tahtlusega kinnipeetava õigusi rikkuda. Süü puudumise tõttu on kinnipeetava paigutamine kartserisse õigusvastane kogu ulatuses. Süüd välistavate asjaolude arvestamine karistuse määramisel ei muuda õigusvastast karistust mingis osas õiguspäraseks. Seetõttu ei saa süüd välistavate asjaoludega õigustada kinnipeetavale kahju tekitamist ega kahju täies ulatuses hüvitamist ebaõiglaseks pidada.\nÕigusvastaselt kartseris hoidmisega tekitatud mittevaralise kahju piisavaks rahaliseks hüvitiseks on 100 krooni iga kartseris viibitud ööpäeva eest. Selline hüvitise määr on kooskõlas ka varasema praktikaga (vt Riigikohtu 28.03.2006 otsuse asjas nr 3-3-1-14-06 p-i 14).\nvt otsuse p 11.\n3-3-1-42-08 Riigikohus 20.10.2008\nKodS § 11\nNaturalisatsiooni korras kodakondsuse saamine pole põhiõigus, vaid privileeg, mille andmise tingimuste sätestamisel on riigil suur otsustusruum ning sellest johtuvalt kohtutel piiratud kontrollipädevus. Ka rahvusvaheline õigus annab siseriiklikule seadusandjale naturalisatsiooni korras kodakondsuse omandamise tingimuste kehtestamisel suure otsustamisruumi.\nKaalumisruum seaduste kohaldamisel on vajalik inimväärikuse tagamiseks ning vabadusõiguste kaitseks. Kaalutlusruumi mittevõimaldava õigusliku regulatsiooni proportsionaalsust tuleb kontrollida vabadusõigustesse sekkumise puhul. Võrdsuspõhiõiguste puhul tuleb regulatsiooni proportsionaalsust kontrollida, kui võrdsusõigus on seotud vabadusõiguse kasutamisega. Kui võrdsuspõhiõigus pole seotud vabadusõiguse kasutamisega, siis piirdutakse õigusliku regulatsiooni põhiseaduspärasuse kontrollimisel mõistliku põhjuse leidmisega. Kodakondsuse saamise tingimusi teadval isikul on võimalik siduda end püsivalt Eestiga KodS § 6 p 21 nõuete kohaselt. KodS § 6 p 21 ei muutu põhiseadusevastaseks seetõttu, et isik ei soovi oma staatust muuta materiaalsetel kaalutlustel.\nKodakondsus on isiku ja riigi vaheline püsiv seos. KodS § 6 p-s 21 sätestatud tingimuse täitmine näitab üldkorras naturalisatsiooni sooviva isiku tahet siduda end püsivalt Eesti riigiga ning võimaldab eeldada tema integreerumist Eesti ühiskonda ning õigussuhetesse. Kodakondsuse andmist välistavaks asjaoluks on KodS § 21 lg 1 p 2 järgi see, et isik ei järgi Eesti põhiseaduslikku korda või ei täida Eesti seadusi. Selleks et kontrollida, kas isik järgib Eesti põhikorda ja Eesti seadusi, on täiesti sobilik seada naturalisatsiooni tingimuseks püsiv elamine Eestis.\nKodakondsuse saamise tingimusi teadval isikul on võimalik siduda end püsivalt Eestiga KodS § 6 p 21 nõuete kohaselt. KodS § 6 p 21 ei muutu põhiseadusevastaseks seetõttu, et isik ei soovi oma staatust muuta materiaalsetel kaalutlustel.\nElukoht TsÜS § 14 mõttes ja Rahvastikuregistri seaduse §-de 391 ja 40 mõttes ei oma õiguslikku tähendust KodS § 6 p 21 kohaldamisel, sest Eestis registreeritud elukoha omamise nõue on naturalisatsiooni iseseisva tingimusena sätestatud § 6 p-s 23, mille järgi välismaalane, kes soovib saada Eesti kodakondsust, peab omama registreeritud elukohta Eestis.\n3-3-1-14-06 Riigikohus 28.03.2006\nInimväärikus on isiku kõigi põhiõiguste alus ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitse eesmärk. Inimväärikus on osa põhiõiguste olemusest. Inimväärikust tuleb austada ja kaitsta (EL põhiõiguste harta art 1, Euroopa Kohtu 9. oktoobri 2001. a otsus kohtuasjas C-377/98: Madalmaad v. Euroopa Parlament ja nõukogu, EKL 2001, lk 7079). Õigus inimväärikale kohtlemisele laieneb igaühele, sh kinnipeetavatele. Isiku õigusvastane kartseris hoidmine võib alandada tema inimväärikust.\nAlusetult kartseris hoidmine peale distsiplinaarkaristuse ärakandmist kujutab endast RVastS § 9 lg-s 1 silmas peetud väärikuse alandamist. Vanglal olnuks võimalik kinnipeetava alusetult kartserisse jätmise asemel kaaluda tema ümberpaigutamist teise vanglasse, kui vanglas ei leidunud sobivat kambrit.\nMittevaralise kahju hüvitamisel tuleb silmas pidada RVastS § 9 lg-s 2 ja § 11 lg-s 2 sätestatut.\n3-3-1-2-06 Riigikohus 22.03.2006\nInimväärikus on kõigi isiku põhiõiguste alus ning põhiõiguste ja vabaduste kaitse eesmärk. Inimväärika kohtlemise nõue laieneb ka kinnipeetavatele. Kuigi kuriteo toimepannud isik peab kandma karistust ning sellega seoses kohaldatakse tema suhtes seaduse alusel põhiõiguste ja -vabaduste piiranguid, ei anna see õigustust sekkuda isiku põhiõigustesse enam, kui see tuleneb otse seadusest. Kinnipeetavale kohaldatava distsiplinaarkaristuse kandmise tingimused peavad olema piisavalt sätestatud ning neid nõudeid tuleb järgida.\nKartseri kohaldamine sellekohase õigusliku aluseta on õigusvastane ning selle meetme erakordselt piiravast iseloomust tulenevalt ka inimväärikust kahjustav. Sellisel juhul on tegemist rikkumisega, mille raskus õigustab mittevaralise kahju hüvitamist (ka kooskõlas VÕS § 134 lg-s 3 sätestatuga).\nVanglas, sealhulgas ka kartseris kinnipeetavatele nõuetekohaste tingimuste tagamine on vangla administratsiooni kohustus. Olulised puudused kartserile kehtestatud nõuete täitmisel võivad olla piisavad selleks, et hinnata kartseris viibimist inimväärikust alandavaks. Kui kohus tuvastab inimväärikusele mittevastava kohtlemise, on ta juba sellega pidanud võimalikuks isikule mittevaralise kahju tekkimist.\nKohus tuvastab uurimisprintsiipi järgides kaebuses nimetatud asjaolude esinemise või puudumise. Seejuures peab kohus arvestama isiku tegelikke võimalusi tõendite kogumiseks ja esitamiseks.\nInimväärikus on kõigi isiku põhiõiguste alus ning põhiõiguste ja vabaduste kaitse eesmärk. Inimväärika kohtlemise nõue laieneb ka kinnipeetavatele. Kuigi kuriteo toimepannud isik peab kandma karistust ning sellega seoses kohaldatakse tema suhtes seaduse alusel põhiõiguste ja -vabaduste piiranguid, ei anna see õigustust sekkuda isiku põhiõigustesse enam, kui see tuleneb otse seadusest. Kinnipeetavale kohaldatava distsiplinaarkaristuse kandmise tingimused peavad olema piisavalt sätestatud ning neid nõudeid tuleb järgida. Kartseri kohaldamine sellekohase õigusliku aluseta on õigusvastane ning selle meetme erakordselt piiravast iseloomust tulenevalt ka inimväärikust kahjustav.\nIsiku kohustus kanda distsiplinaarkaristuse kohaldamisest tulenevaid piiranguid kehtib üksnes siis, kui karistus on määratud ja seda kantakse seaduses sätestatud alustel ning korras. Ka kinnipeetavale kartseri kohaldamine sellekohase õigusliku aluseta on õigusvastane ning selle meetme erakordselt piiravast iseloomust tulenevalt ka inimväärikust kahjustav.\nVastavalt Vangistusseaduse § 63 lg-le 1 on kinnipeetava kartserisse paigutamine kõige rangem distsiplinaarmeede. Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovituses Rec(2006)2 Euroopa Vanglareeglistiku kohta (punkt 60.5) sätestatud, et kartserisse paigutamist tuleb karistusena kohaldada üksnes erandlikel juhtudel.\n3-3-1-30-05 Riigikohus 10.06.2005\nHoolimata sellest, et süüdimõistev kohtuotsus on jõustunud, võib kinnipeetav kasutada kaitsja abi. Kaitsjana ja mitte esindajana tuleb käsitleda ka isikuid, kes kaitsja seaduslike volituste olemasolul soovivad vangistuses viibivatele süüdimõistetutele osutada muud õigusabi (vt ka Riigikohtu halduskolleegiumi otsus nr 3-3-1-21-05 ). Kaitsja vanglas läbiotsimine on Advokatuuriseadusest, Vangistusseadusest ja justiitsministri 1. aprilli 2003. a määrusest tulenevalt õiguspärane siis, kui läbiotsimise aluseks on põhjendatud ja piisav kahtlus. Kaitsja põhjendamatu läbiotsimisega võidakse talle tekitada tema väärikuse alandamisega süüliselt mittevaralist kahju.


21:21, 23 Dets 2018\n21:25, 08 Dets 2018\nMis ma tahan öelda on see, et need 80 või 300 tuhat isikut on siiski meiega sarnase kultuurtaustaga, Siin lõppeb minu osalemine siin vestluses. Mul on tunne, et sa oled venelasi näinud ainult Delfi piltidel. Nagu ma varem ütlesin, mingis võtmes ma mõistan seda muret nende 300 tuhande üle, kuid ma e...\n00:57, 08 Dets 2018\nKuid mida sa ette paned siis? Taandame probleemse numbri 300 000 väiksemaks, 80 754 peale ja teeme nendega mida? Anname neile lihtsustatud korras kõik mida nad soovivad? Või ütleme putinile, porozenkole ja lukazenkole, et siin on teie ärakaranud, palun vastu võtta? Mul ei ole lahendust, ma olen tei...\n21:05, 06 Dets 2018\nNendel kellele on oma linnaosa ehitatud, on praegu päris suures osas olemas kohalik kodakondsus. Nendel keda peeter3000 kohtab, seda ilmselt aga väga suures osas ei ole. Selles on vahe. 2016 aastal oli ilma kodakondsuseta inimesi meil 80 754. Ja palju neid soojamaalasi meile siia toodud on? 300? 30...\n18:36, 06 Dets 2018\nProbleem on aga hoopis selles et PPA ei tea täpselt palju meil juba on sisserändajaid - : mina "palju reisides" näen "igal pool", nii piiril Eestiga, laevaga Soome vahel kui ka näiteks Tallinnas linnaliinibussides ja tänavatel viimasel ajal väga palju sisserändajaid soojadest ma...\n23:11, 28 Nov 2018\nSotsiaalmeedia osas on teil paraku kehvasti läinud, sest ma ei kasuta sotsiaalmeediat mis sulle/mulle/talle mingit putru ette söödab. Siin olete te paraku eksiteel. Muuhulgas ka siinne foorum on sotsiaalmeedia (tegelikult kõik alatest Usenetist ja BBSidest (meie juures 90ndate alguses), lõpetades D...\n22:59, 28 Nov 2018\nOksjonil on Ajalooline Saabas, millega on saanud matsu tagumikku Eurosaadik INDREK TARAND ! Muidu on see Hea Saabas palju käinud ja palju näinud, aga rohkem tagumikke ta pole näinud ! Oksjonil on ainult parema jala saabas, just see mis puutus Eurosaadiku Indrek Tarandi istmiku osa. Kallid inimesed,...\nMõtlemisvõimeline osa rahvast ei lase endale valetada. Ma arvan, et sul on liigsed ootused rahvale ja mõtlemisvõimele. Samuti tundub mulle, et sa elad tänapäevases sotsiaalmeedia mullis, mis sulle söödab ette sinu vaadatega sobivaid postitusi, artikleid ja kontake. Ja sealt sul tekibki arvamus, et ...\nEraldi ooper on sm.tarandi perfoomans RK õuel, keegi siin kasutas nimetust "roppsuu-röökur" - see sobib ideaalselt sm. tarandi iseloomustamiseks, kuigi nimetuse kasutaja kasutaks seda mingil muul eesmärgil. Mina kasutasin. Ning Tarandi kohta sobib see ka hästi, tõesti :) Paraku polnud ekr...\n20:46, 22 Nov 2018\n[iroonia] Soome trollidel on selgus käes- GPS segamise taga olid Eesti ja Ukraina http://hemmokoskiniemi.puheenvuoro.uusi ... lla-motiiv i[/iroonia]\n20:41, 13 Nov 2018\npeeter3000 kirjutas: Iiri rannikul nähti kahte huvitavat objekti..\nsalvestus ka https://www.youtube.com/watch?v=pv7x4dRye3U\n00:08, 11 Nov 2018\n23:46, 10 Nov 2018


Kütusepaagi Kork osta odavad 24h online originaal varuosade\nVaruosad + Tootja Pidurikettad MAPCO\nVaruosad + Autotootja Pidurikettad DAIHATSU\nVaruosad + Artikli number Pidurikettad 25507\nArtikli number 5263100309\nArtikli number + Tootja 60-06-620 ASHIKA\nOEN + Tootja 4351287710000 JP GROUP\nKütusepaagi Kork eest sõiduk\nPopulaarsed Kütusepaagi Kork tootjad\nKork kütusepaak jaoks\nMuud Kütusepaagi Kork autoosad\nKork kütusepaak e-pood\nKuidas tuvastada kütusepaagi korgi defekte?\nKütusepaagi korki tuleb kontrollida iga kord kui tangite. Põhjalikum ülevaatus soovitatakse läbi viia vähemalt kord aastas. Esimese sammuna peaksite hindama keermestatud ühenduse seisukorda: kui keermestatud osa on kulunud ja kütusepaagi kork keerleb kui üritate seda sulgeda, siis tuleb see asendada. Seejärel uurige klapi: sellel ei tohi olla roostet ega mustust. Veenduge, et tihenduselement oleks elastne ja selle pinnal poleks pragusid.\nKui kork on varustatud lukuga, proovige sisestada võti ja seda mõlemas suunas paar korda keerata keerata. See peaks sissepääsema ja lukus kergesti ringi käima, ilma kinni kiilumata.\nKütusepaagi korki saab põhjalikumalt kontrollida spetsiaalses katsestendil autoremonditöökojas.\nVõite tuvastada, et kütusepaagi korki tuleb kontrollida järgmiste sümptomite ilmnemisel:\narmatuuril süttib märgutuli "Check Engine";\npikaaegne omapärane heli kostumine korgi avanedes;\nkütusepaagi kaldu vajumine;\nmootori võimsuse kadumine pärast soojendamist;\nKütusepaagi korgi rikke põhjused\nKorgi defektide kõige levinum põhjus on saastumine. Kogunenud mustus ei tähenda mitte ainult klappide kinnikiilumist, vaid ka tihenduskomponentide purunemist ning soodustab omakorda korgi vedru ja klapi metallist elementide enneaegset korrosiooni.\nSamuti on levinud rikete seas ka keermestatud ühenduste defektid. Tavaliselt tekivad need tänu liiga suure jõu rakendamisele, mida kasutatakse osa kinni kruvimisel või madala kvaliteedi tõttu.\nLukkudega varustatud korkidel võib luku sisemine mehhanism kannatada saada hooletult teostatud töö või kõvera võtme kasutamise tõttu. Luku kinnikiilumine võib ilmneda sobimatute ainete kasutamisel selle määrimiseks.\nKütusepaagi korgi remont ja asendamine\nKütusepaagi korki remontimine tähendab selle komponentide puhastamist setetest ja kulunud tihendite asendamist. Samuti saate parandada defektse luku taastades selle kulunud plaadid. Suuremate kahjustuste korral tuleb osa asendada.\nUue korgi paigaldamine on üsna lihtne. Oluline õige komponendi valimine keermestus ja läbimõõt peaksid vastama kütusepaagi täitekaelale ning klapp peaks tootja poolt määratud rõhu all aktiveeruma.\nKõrge kvaliteediga tagavaraosad: Kütusepaagi Kork teie sõidukile\nLukk, kütusemahuti (FEBI BILSTEIN, 45550)\nAtrikli №: 45550\nPiirangutega toode/piirangu info 2: koos õhutusklapiga\nLukustusseadmed: koos võtmega\nLukk, kütusemahuti (VALEO, 247519)\nAtrikli №: 247519\nSiseläbimõõt [mm]: 60,0\nKaal (kg): 0,096\nLukk, kütusemahuti (FEBI BILSTEIN, 04102)\nAtrikli №: 04102\nKomfortvarustus: sõidukitele ilma kesklukustuseta\nlukustatav: sisseehitatud lukuga\nLukk, kütusemahuti (TOPRAN, 102 746)\nAtrikli №: 102 746\nKaal (kg): 0,156\nLukk, kütusemahuti (VALEO, 247525)\nAtrikli №: 247525\nLukk, kütusemahuti (MAXGEAR, 28-0122)\nAtrikli №: 28-0122\nLukk, kütusemahuti (TOPRAN, 102 747)\nAtrikli №: 102 747\nPiirangutega toode/piirangu info 2: koos kinnituslindiga\nKaal (kg): 0,1261\npakendi laius [cm]: 10,7\npakendi kõrgus [cm]: 12\nPakendamissügavus [cm]: 14,5\nLukk, kütusemahuti (VAICO, V10-1641)\nAtrikli №: V10-1641\npakendi kõrgus [cm]: 5\nPakendamissügavus [cm]: 42,5\nÕhutusvoolik, kütusepaak (VAICO, V40-1789)\nAtrikli №: V40-1789\nLukk, kütusemahuti (VALEO, 247512)\nAtrikli №: 247512\nVälisläbimõõt [mm]: 77,5\nSiseläbimõõt [mm]: 60\nLukk, kütusemahuti (VALEO, 247607)\nAtrikli №: 247607\nPiirangutega toode/piirangu info 2: koos õhutusklapiga, ilma kinnituslindita\nSiseläbimõõt [mm]: 44,5\nLukustusseadmed: lukuga, koos võtmega\nLukk, kütusemahuti (HELLA, 8XY 004 729-001)\nAtrikli №: 8XY 004 729-001


EPJ - Kõrvamärgid\nPõllumajandusloomade identifitseerimist reguleerib põllumajandusministri 21. detsembri 2009. a määrus nr 128 “Identifitseerimisele kuuluvate põllumajandusloomade liikide loetelu, põllumajandusloomade identifitseerimise ning nende kohta andmete registreerimise viisid ja kord, registreerimistunnistuse väljastamise kord ja veisepassi vorm ning põllumajandusloomade arvestuse pidamise kord” (RTL, 29.12.2009, 98, 1457).\nKõrvamärke on võimalik osta Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontrolli Aktsiaseltsist F. Tuglase 12, Tartus või esitada tellimus telefonil 738 7762, 526 3529 või e-posti aadressil myyk@epj.ee. Kõrvamärke on võimalik osta ka maakonna jõudluskontrolli spetsialistidelt vastuvõtupäevadel.\nTellitud kõrvamärgid saadetakse ostjale tähitud standardpakina, Post24 pakiautomaati (pakiautomaatide asukohad: www.omniva.ee/era/kaart) või Omniva kullerteenust kasutades. Sobiv kättesaamisviis ja -koht tuleb Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontrolli AS-le (edaspidi EPJ) teada anda kõrvamärkide tellimisel. EPJ lepingulised kliendid ei pea paki kättesaamisel paki saatmiskulusid tasuma vaid saavad saatmiskulude ja kõrvamärkide eest tasuda pakis oleva arve või saadetud e-arve alusel. Teistel kõrvamärgiostjatel tuleb paki saatmiskulud ja kõrvamärkide maksumus tasuda paki kättesaamisel.\nKõrvamärkide ning saatmise eest saab tasuda ka ettemaksuarvega (nii esmaste kui asendusmärkide eest). Sellekohane soov tuleb esitada kõrvamärkide tellimisel. Tellimuse soovitame esitada e-kirjaga (myyk@epj.ee), et e-posti aadress, kuhu ettemaksuarve saata, oleks korrektne. Registrispetsialist vormistab tellimise järgselt ettemaksuarve ning saadab selle esitatud e-posti aadressil. Kõrvamärgid väljastatakse pärast ettemaksuarve tasumist.\nStandardpakk väljastatakse saajale tema elu- või asukohajärgses postiasutuses. Post24 pakiautomaadi või kullerteenuse kasutamisel saab kõrvamärkide tellija valida endale sobiva koha, kust kõrvamärgid kätte saada. Nende teenuste kasutamisel on oluline, et kõrvamärkide tellimisel antakse teada ka mobiiltelefoni number ja e-posti aadress, mida postiettevõte saab kasutada teabevahetuseks.\nEPJ AS lepingulistel klientidel, kes teevad piimaveiste jõudluskontrolli, on võimalik kõrvamärgid kätte saada ka EPJ piimaprooviautoga (v.a Hiiu- ja Saaremaal). Sellisel juhul vaatab registrispetsialist kõrvamärkide tellimuse vastuvõtmisel, millal kogutakse kliendi piimaproovid ning teavitab kõrvamärkide tellijat proovide kogumisajast ja -kohast. Kui kliendile see koht ja aeg sobib, registreerib registrispetsialist tellimuse. Kui kõrvamärke on vaja kiiremini saada, on registrispetsialistil võimalus vaadata, millised piimaringid veel läbivad lähikonda sobival ajal.\nKõrvamärkide transport on tasuline. Kõrvamärkide tellimusi piimaprooviautoga transpordiks võetakse vastu piimaringile eelneva päeva lõunani. Kõrvamärkide kättesaamiseks peab tellija olema kokkulepitud kogumispunktis õigeaegselt. Autojuht võtab paki üleandmisel loomapidajalt või tema esindajalt allkirja kõrvamärkide kättesaamise kohta. Kui klienti kokkulepitud ajaks kogumispunktis ei ole, tuuakse kõrvamärgid EPJ tagasi ning saadetakse tellijale postiga. Sellisel juhul tasub loomapidaja nii transpordikulu kui postikulu.\nKõrvamärke saab EPJst osta vaid Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) registris olev loomapidaja. Kui loomapidaja on PRIAs registreerimata, peab ta eelnevalt ennast registreerima (täidab ning esitab vormikohase taotluse) ning alles seejärel on tal võimalik kõrvamärke EPJst osta.\nAnita Minin registrispetsialist 738 7762 526 3529 myyk@epj.ee\nAire Pentjärv väliteenistuse osakonna juhataja 738 7730 aire.pentjarv@epj.ee\nInfo ostetud või tellitud kõrvamärkide kohta\nKõrvamärkide päring annab ülevaate loomaomaniku ostetud kõrvamärkidest, tellitud asenduskõrvamärkidest, kõrvamärkide limiidist, varust ja muust kasulikust.\nKasutada saavad ainult loomaomanikud, kellele on EPJ väljastanud kasutajanime (nt programmide Vissuke ja Liisu kasutamiseks).\nInfo kasutajaks registreerimise kohta telefonil 738 7757.\nNB! Lambakasvatajad, palun küsige salasõna ülaltoodud telefonil. ELaS-i rakenduse Pässu salasõnaga EPJ kõrvamärkide rakendust kasutada ei saa.\nViimati uuendatud 15.10.2018


Legendaarne ralliäss Ken Block lisas kalendrisse veel ühe MM-etapi - Sport\nLegendaarne ralliäss Ken Block lisas kalendrisse veel ühe MM-etapi\nKen BlockALFREDO ESTRELLA/AFP\nLegendaarne USA rallimees Ken Block osaleb teatavasti järgmisel nädalal toimuval Mehhiko MM-etapil. See ei jää aga ameeriklase jaoks ainsaks MM-ralliks tänavu, kui mees plaanib osaleda ka Uus-Meremaa etapil.\nKui Mehhikos stardib Block Ford Escort R5 Cosworth masinaga, siis septembri alguses Uus-Meremaal toimuval etapil on mees Ford Fiesta R5 MkII roolis.\n"Ma usun, et kõik teavad, et mulle meeldib rallit sõita," sõnas Block. "Usun, et olen maailma kõige õnnelikum rallisõitja, sest saan panna kokku programmi suurepärastest võistlustest. Ford soovis väga, et ma R5 masinaga võistleks ning kuna Uus-Meremaa on nüüd kalendris olemas, tahtsin just seal osaleda."\n52-aastane Block oli MM-sarjas viimati stardis 2018. aastal, kui ta kihutas Ford Fiesta WRC autoga Kataloonia rallil. Toona jäi võidukihutamine tema jaoks pooleli.\nMehhikos oli Block viimati kohal 2013. aastal, kui ta saavutas seitsmenda koha.


Rõika, Laashoone, Meleski ajaloost < Teekond - Palverännak\nTeekond > Rõika, Laashoone, Meleski ajaloost\nKolga-Jaani poolt tulles jõuame Lalsi külla, mille piiridesse, Põltsamaa jõe äärde jäävad nii Rõika kui Laashoone, kust Meleskisse on juba kiviga visata.\nPraegu valitseb neis paigus vaikne mahajäetus, ent kunagised uhked ajad väärivad meeldetuletamist. Meleski klaasivabrik oli ju omal ajal Tsaari-Venemaa suuruselt teine ja Baltimaade suurim klaasimanufaktuur.\nKõik sai alguse Vana-Põltsamaa ettevõtlikust mõisnikust Woldemar Johann von Lauw’st, kes koos Uue-Põltsamaa mõisahärra Heinrich von Lilienfeldtiga rajas tollase Liivimaa silmapaistva tööstuskeskuse, kus muude ettevõtmiste kõrval tegutses ka klaasimanufaktuur. See saigi seemneks, millest hiljem kasvas Rõika-Meleski klaasivabrik. Lauw esimene klaasikoda oli Pedja jõe ääres Utsalis, tema teine klaasiahi, nn. Laashoone läks tööle 1764. a. Põltsamaa jõe ääres Rõika metsavahikoha juures. Ta asutas veel mitmeid klaasikodasid ja rajas 1781. a. peeglimanufaktuuri. Metsa, mis andis kütet, oli siinkandis rohkesti. Klaasimeistrid ja käsitöölised olid enamasti sakslased, osa töölistest vabad eestlased ja soomlased, peale selle töötas klaasimanufaktuuris ka pärisoriseid talupoegi. Pärast Lauw surma anti klaasimanufaktuur rendile.\n18. saj. lõpul algab Rõikal ja Meleskis Amelungide aeg. Amelungid pidasid edukat peeglivabrikut Saksamaal, aga pärast seda, kui Katariina II seab klaasiimpordile kõrged maksud ja soovib arendada klaasitööstust Venemaal, saavad Amelungide vabriku head ajad otsa. Osa suguvõsast siirdub Ameerikasse, Anton C. Fr. Amelung koos poja Carl Philipiga läheb Peterburisse. Ja tänu juhusele avanevad neile uued võimalused Liivimaal. Öises Peterburis lõbusalt olemiselt koju sõitva noore Amelungi tõld põrkab kokku Liivimaa mõisniku von Rautenfeldi tõllaga ja Carl Philip viib viga saanud Rautenfeldi oma koju kosuma. Sellest tutvusest sünnib Carl Philipil mõte rajada Liivimaale klaasivabrik. Moodustatakse firma, mis võtab rendile Lauw’st maha jäänud klaasitööstuse. Aasta on 1792. Kahe aasta pärast viiakse vabrik Võisiku mõisa maadele.\n1794 tuleb siiamaile Anton Carl Amelung, et rajada Võisikule soisesse metsa klaasivabrik. Ta toob Saksamaalt kaasa 40 töölisperet (200 inimest). Asutakse Rõikale, kus tol ajal oli väike jahuveski. Meleski oli alles täiesti metsik paik. Algus oli raske, küll kimbutas külmatõbi, küll olid kallal sääsed-kärbsed. Amelung ja tema kaks poega talvitusid samasuguses ilma põrandata ja ajutise koldega hurtsikus nagu töölisedki.\n1795. aastaks suudeti Rõika ja Meleski vabrikud ometi üles ehitada. Võisiku mõisnik von Bock, kes oli üks firma osanikest, andis peale maa omalt poolt veel 60 tugevat pärisorja töölisteks ja varustas vabrikut küttepuudega. Vabrikud ristiti von Bocki naise ja tütre järgi: Rõika-Catharina ja Meleski-Lisette. Meleskis olid sulatusahjud, Rõikal poleerimisveskid.\nVõisiku mõisahärradest on kirjutanud oma romaanis „Keisri hull” Jaan Kross.\nPärast A. C. Fr. Amelungi surma 1798. a. olid vabrikud ajutiselt rentnike käes ja äri kiskus allamäge.\n1806 võttis vabriku üle Carl Philip Amelung – seesama mees, kelle mõttest oli vabrik sündinud. Ta kolis Rõikale elama ja ostis vabrikud kaasosanike käest välja. Pärast tema surma 1817 asus ettevõtet juhtima tema poeg Carl Georg Amelung, kes viis vabriku tõusuteele. Kauba ja tooraine vedamiseks süvendati Põltsamaa jõge, puhastati Emajõge, kaevati kanaleid. Tema eestvõttel ehitati Eesti esimene aurulaev, mida kasutati nii kauba veoks kui lõbusõitudeks. Rõikal jätkusid hoogsalt ehitustööd ja uuendused. Tollal oli vabrikuasulates elanikke juba üle 800. Seltskond oli rahvusvaheline: siin elasid ja töötasid koos sakslased, venelased, eestlased.\nPärast Carl Amelungi surma 1856 juhtis vabrikut Amelungide sugulane Alexander Grauben. Vabrik aina edenes.\n1864 asus vabrikut juhtima Friedrich Amelung koos oma nõo, ilmakuulsa keemiku Hermann Benrathiga.\nRõika klaasivabrik 19. saj. keskel. W. S. Stavenhageni järgi.\n1866 valmib Meleskis uus vabrikuhoone – seesama, mille maakividest müürid seisavad püsti siiani. Elu läks aina ülesmäge. Ajapikku aina suurenes ka sealsamas ametit õppinud eestlastest klaasitegijate hulk.\nFriedrich Amelung ise oli mitmekülgne mees. Nagu tema vanaisa Carl Philip, kuulus ka Friedrich Venemaa esimaletajate hulka. Lisaks tegi ta endale nime tunnustatud kultuuri-loolasena. Aga tal oli veel üks kirg – kaardimäng. Osalt kaardimänguvõlgade katteks müüs ta vabrikud 1902. a. maha.\nAmelungide aeg Rõikal ja Meleskis oli lõppenud. Nad olid vabrikuid juhtinud mitu põlve järjest pisut enam kui sajandi jagu aastaid (1792–1902). See oli Rõika ja Meleski kuldaeg. Amelungidest jäi siia heal järjel vabrik ja igati arenenud piirkond. Töölised elasid vabriku majades, korter ja küte oli prii, samuti saun, kasutada oli peenramaa. Vabrik pidas tööliste lastele kaht kooli, mõlema vabriku juures oli epideemiate puhuks oma haigla, vanaks või töövõimetuks jäänud töölistele maksti pensioni, toetati ka leski, kuni lapsed olid võimelised neid üleval pidama. Amelungid hoidsid oma töölisi.\nMeleski klaasivabrik 19. saj. keskel. W. S. Stavenhageni järgi.\nUue sajandi alguses läks vabrikul ka pärast Amelunge esialgu hästi, kuid maailmasõda ja Venemaa turu kadumine mõjusid halvavalt.\n1914 lõpetati peeglite valmistamine ja Rõika vabrik suleti. 1917 jäi seisma ka Meleski. Pärast sõda ei suutnud uued omanikud vabrikut kuidagi käivitada ja töökorras masinaid asuti müüma vanarauaks. Toona seisid pea kõik Eesti klaasitööstused. Majanduse stabiliseerudes alustati Meleskis taas tootmist, kuid enam ei valmistatud peegleid, vaid pudeleid, purke, klaase, karahvine jm. õõnesnõusid nii puhutud kui pressitud klaasist. Mudeleid oli kokku ligi 400. Töölisi oli vabrikus juba paarsada. Meleskis avati ka klaasitööstuse kool.\n1924 oli võtnud vabriku rendile Johannes Lorup. Noore, haritud ja hea ärivaistuga juhi käe all arenes vabrik jõudsalt kuni 1930ndate aastate majanduskriisini, mil vabriku seis muutus üha perspektiivitumaks ja 1933. aastal andis Lorup aktsionäridele üle seiskunud vabriku, ise aga suundus koos hulga töölistega Tallinnasse, kus avas uue klaasivabriku. Peagi tekkis juurde uusi klaasitööstusi ja konkurentsis püsimiseks loodi Meleski ja Lorupi vabrikute ühine klaasitööstusmonopol. Aga saabusid hoopis teised ajad.\n1940 natsionaliseeris nõukogude võim Lorupi vabriku ja see liideti Meleski ning Tartu klaasivabrikuga. Uus vabrik sai nimeks Tarbeklaas.\nTeisest maailmasõjast tuli vabrik välja suuremate kahjudeta. Saksa okupatsiooni ajal vabrik seisis. Kui punaväelased taas lähenesid, jäi Meleski võitlusliinile. Vabrikuhoone jäi terveks tänu kahele rindelt koju jõudnud vabrikutöölisele Nikolai Drevingule ja Otto Kassile, kes nurjasid sakslaste plaani vabrik lõhata.\nTöö Meleski vabrikus jätkus kohe pärast sõda, kuid seisakud olid sagedased. Näikse nii, et vabriku juhtkond tegeles rohkem võitlusega „nõukogudevastaste elementidega” ning parteikoosolekute pidamisega kui vabriku töö korraldamisega. Allakäik aina süvenes.\n1955. aastal spetsialiseeruti ainult rohelisest klaasist pudelite valmistamisele.\n1960 anti Meleski klaasivabrik Tartu Ehitusmaterjalide Tehase alluvusse ja 1965 algas Meleski tsehhi ümberehitamine. Tolleaegne vabriku direktor Heino Koort püüdis Meleskis elujärge igati parandada, kuid tema aeg vabriku juhina ei kestnud kaua. Vahetusid juhid, vabrikul ja Meleski elanikel olid kehvad ajad. Kui N Liidus võimule tulnud Gorbatšov piiras alkoholitarbimist, vähenes ka nõudlus pudelite järele ja Tartu peakontoris otsustati Meleskis klaasitootmine lõpetada.\n1987 valmis Meleski vabrikus viimane pudel. Paar aastat toodeti Meleskis hoopis kummist paneelitihendeid, 1992. aastal jäi vabrik lõplikult seisma.\nVabrikuhooned on käinud ühelt omanikult teisele, kes on sealt võtnud, mis võtta oli. 1993. a. hävitas tulekahju kontorihoone ja Heino Koorti ajal loodud vabrikumuuseumi. Praegu kuuluvad vabrikuhooned Elukeskkonna Korralduskeskusele ja Meleski klaasivabriku varemed kannavad moekat Meleski Kultuurivabriku nime.\nElu Meleskis on nüüd, meie vabas ja tublis riigis sama hästi kui hääbunud. Ja sellest on kahju. Eesti pikima ajalooga klaasivabriku varemetes kolaja võib hea õnne korral praegugi leida rohu seest helkiva tükikese ajalugu – omal ajal täideti praaktoodanguga nii tehase ümbrust kui metsateid.\nRõika-Meleski klaasivabriku käekäigust erinevatel aegadel kirjutab väga huvitavalt Ville Dreving oma raamatus „Meleski klaasivabriku kolm sajandit”. Enamjaolt sealt on pärit needki teadmised, mis siin kirja pandud.\nAga aeg on minevikust välja ja teele asuda.\nDaila Aas, september 2014\nVille Dreving. Meleski klaasivabriku kolm sajandit. Eesti Ajalookirjastus, Tartu 2013.


Maaülikooli tudengid tõid rahvusvaheliselt pneumosõidukite võistluselt kolmanda koha - Eesti Maaülikool\nEesti Maaülikooli tehnikainstituudi ja Tartu Tehnikakolledži tudengid osalesid iseehitatud pneumo-sõidukiga ehk suruõhu jõul töötava hobikarti meenutava masinaga 8. ja 9. mail Ungaris rahvusvahelisel võistlusel „Pneumobil 2015“, kus konstruktsiooni kategoorias saavutati kolmas koht.\nMeeskonna eestvedaja, maaülikoolis neljandal kursusel tehnotroonikat õppiva Marten Noorema sõnul on kolmas koht üle ootuste hea tulemus: „Arvestades, et meie meeskond osales võistlusel esimest korda, on viiekümne nelja osaleja seast esikolmikusse jõudmine väga suur asi.“ Kõige enam just konstruktsiooni kategooriale panustanud meeskonnal õnnestus väga hästi ka ringrajasõit, millest on ette näidata arvestatav kümnes koht. „Jäime oma sõidukiga silma ka ürituse peasponsori, Bosch Rexrothi esindajatele,“ rõõmustas Marten Noorem.\nVõistlusest võttis osa 54 meeskonda seitsmest riigist – Eesti oli võistluse toimumiskohast kõige kaugemal asuva riigina võistlusel esindatud teist korda. Eesti Maaülikooli meeskonda kuulusid Marten Noorem, Indrek Virro, Kristjan Türk ja Timo Mäeots. Pneumosõiduki ehitamise projekti toetasid Eesti Maaülikooli tehnikainstituut ning eraettevõtted.


Kodu: Magamistoas Põiktõstukide Kujundamise Ideed - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Magamistoas Põiktõstukide Kujundamise Ideed\nMagamisvoodid on väikeste ruumide jaoks mugavamad. Enamik lastele meeldib kontseptsioonile ja võib olla eriti põnevil, kui ronida öösel ülemisse gurka. Kui teie narivoodad on natuke hullemaks kulumiseks, pidage siiski silmas mõnda makeoverit, mis võivad teie laste magamistoas ära teenida. Nagu te oma lastega narid voodeid redigeerite, kaaluge...\nKaunid narivoodid tutvustavad teie lapse isiksust.\nMagamisvoodid on väikeste ruumide jaoks mugavamad. Enamik lastele meeldib kontseptsioonile ja võib olla eriti põnevil, kui ronida öösel ülemisse gurka. Kui teie narivoodad on natuke hullemaks kulumiseks, pidage siiski silmas mõnda makeoverit, mis võivad teie laste magamistoas ära teenida. Kui teete oma lastele narivoodeid, kaaluge kogu ruumi välimust, lisades teisi dekoratiivseid aktsente.\nMõnikord võib imet teha imelikku värvikihti. Kui teie narivoodad on veidi vananenud, proovige neid joulikes värvides maalida. Te ei pea põhi valgeks asuma, kuigi valge voodi annab sulle palju võimalusi värvi lisamiseks muul viisil magamistoas. Mõelge majapidamistöödele erinevat värvi ja lisage värvikas voodipesu ruumi järele.\nMagamisvoodil on tavaliselt funktsionaalne lineaarne disain. Kuid võite seda muuta, kui mõne kujutlusvõimega. Kui teil on mosaiigiga kasulikke näpunäiteid, lõigake vineerist puidust kuju ja värvige puidust narivoodile. Suured lehed või lilled muudavad magamistoast metsamajanduseks või kasutavad preschooliraja ruumi suured tähed, numbrid või kujundid. Ehitage oma väike tütarlapsest narivoodast nukumaja või lossimotiiv, et luua oma isiklik imedemaa. Kiire ja hõlpsa värskenduse saamiseks ostke kohalikust riistvara poodist puitpõrand. Lisage see dekoratiivse puute lisamiseks piki voodite servi.\nKui lapsed jagavad magamistuba, satuvad nad mõnikord privaatsust. Lisage kardinad ümber koid, et nad saaksid öösel sulgeda. Võite lisada kardinapuu mööda ülemise kupli serva kardinaga, mida saab tõmmata üle, et anda madalam kummardus erasektorile. Ülemine magamisruumi jaoks tõmmake lauast varda kardinaga, mis suudab korstna sulgeda, või paigaldage kupliti üle kooriku kohal. Võimaluse korral paigaldage lugemiseks iga aknaga varustatud akutoitel töötavad tuled.\nKasutage oma laste toas väikseid ruume. Magamisvoodid säästavad ruumi, kuid võivad olla ka ladustamisallikaks. Pange korvid põhjakese alla, et salvestada raamatuid ja väikseid mänguasju. Korve saab kasutada ka sokkide ja väikeste riideesemete hoidmiseks. Uurige ruumiratast, riideid, mänguasju või lisavoodeid hoides põhjakotti all. Turvaline raamaturiiul ehitiste seinale või otsa, et öösel lugeda hõlpsat juurdepääsu raamatutele. Veenduge, et seal on palju tühjenemist, nii et teie lapsed ei sega oma pead öösel.\nKuidas Määrata Kiibid Punase Müüriga Telliskivis\nKuidas Kinnitada Auke Vett\nKuidas Osta Kinnisvara Bad Credit\nKuidas Valmistada Välja Maatükk Tagauojale\nKas Saate Koduvõla, Kui Teie Abikaasa On Pankrotiavalduses Esitatud?


Pulkdeodorant Nivea clear 50ml\nSelf-care products Deodorants\nPulkdeodorant Nivea b&w clear naistele50\n• Ei jäta tumedatele riietele valgeid jälgi ega valgetele riietele kollaseid plekke. • 48h higistamisvastane kaitse ja õrn hooldus. • Nahale sobilikkus dermatoloogiliselt tõestatud. • Alkoholi- ja värvainevaba.\nKanna kaenlaalustele ja lase enne riietumist täielikult kuivada.\n94,75 € /l\nraseerijad Gillette Ühekordsed 6 tk\nÜhekordsed raseerijad Bic Pure3 lady 4+2tk\n0,63 € /pcs.\nOld Spice pulkdeo roamer 50ml\nDeodorant Nivea pearl&beauty naiste 150ml\nSilmameigieemaldaja L'Oreal 2in1 125ml\n47,92 € /l\n518,00 € /kg


Kollased või pruunid lehed Bradfordi pirnipuudel - hädavajalikud majapidamistarbed ja -seadmedLoe Edasi\nPõhiline hädavajalikud majapidamistarbed ja -seadmed Kollased või pruunid lehed Bradfordi pirnipuudel\nKollased või pruunid lehed Bradfordi pirnipuudel\nBradfordi pirnipuud ( Pyrus calleryana 'Bradford') seisavad silmitsi paljude probleemidega, sealhulgas okstega, mis võivad lume, jää või tuuletormide ajal puruneda . Muud levinud probleemid on pruunid lehed või kollased lehed aastaajal, kui tervel isendil oleks mõne muu värvi lehestik (tavaliselt roheline kevadel ja suvel; punakas sügisel). Bradfordi pirnipuude mõistmatutel pruunidel või kollastel lehtedel on mitmeid võimalikke põhjuseid.\nBradfordi pirnipuuleht muutub suvel pruuniks\nPruuniks muutuvad lehed on suvel istutatud Bradfordi pirnipuude puhul tavaline probleem ja on loomulik eeldada, et probleem on seotud kastmisega. Suurim probleem pole aga selles, kui palju või kui vähe vett teie Bradfordi pirnipuu saab, vaid pigem aastaajast, mille jooksul otsustasite selle istutada. Suvi pole lihtsalt parim aeg puude istutamiseks. Üldiselt on parim aeg kevad ja sügis.\nTäpsemalt öeldes on Bradfordi pirnipuude juurdumine aeglane ja neid tuleks istutada alles kevadel. Uutel puudel on parimal juhul väga raske suvesoojust taluda ja see kehtib kahekordselt taimede suhtes, mille juured on aeglased. Puu varjutamine varjatud riide või mõne muu varjualusega võib mingil määral aidata, pakkudes kaitset villitava päikese eest.\nSuvel istutatud Bradfordi pirnipuu on ilmselt lihtsalt välja stressis ja pruunid lehed võivad olla tingitud nn lehtede kõrvetamisest. Noorte Bradfordi pirnipuude kastmisnõuete osas sõltub see paljudest muutujatest, eriti pinnase tüübist, mida tuleb arvesse võtta.\nÜldise soovitusena tuleks värskelt istutatud puid kasta:\n1 tolli vett nädalas optimaalse mulla jaoks (see tähendab hästi kuivendavat, kuid mitte liiga tugevat mulda).\n2 tolli liivase pinnase jaoks (kus drenaaž on tegelikult pisut liiga hea).\nSavimulla (mis hoiab hästi vett) korral vähem kui 1 tolli.\nBradfordi pirnipuuleht muutub kevadel kollaseks\nKui näete, et lehed muutuvad kevadel Bradfordi pirnil kollaseks, on alati hea mõte välistada mingisugune toitainete puudus. Näiteks põhjustab rauavaegus mullas taimedes kloroosi. Proovige oma maakonna laienduskontorisse proovida oma mulda. Kui te ei saa nende leiust ega soovitustest aru, selgitavad nad hea meelega - küsige lihtsalt.\nKevadised Bradfordi pirnipuude kollased lehed võivad olla märgiks ka ülevetest. Olenemata sellest, kas taim võtab vihmast või liigsest käsitsi kastmisest liiga palju vett, on tõenäoliselt peamine ja suurem probleem halb drenaaž. Vesi liigub suhteliselt kiiresti läbi hästi kuivendava pinnase ja liiga palju vett mõjutab taimi vähem. Kui teil on savimuld (mis kipub vett säilitama), peate võib-olla parandama drenaaži ja / või õhutama pinnast. Kui proov istub madalal kohal, peate võib-olla parandama ka ümbritseva maapinna kuivendamist.\nSavi pinnase õhutamine hõlmab tavaliselt maapinna läbitorkamist teoga. Drenaaži saab parandada kanalite kaevamisega, et hõlbustada äravoolu; see on siiski teostatav multšitud alal kui murualal. Kastmise osas on Bradfordi pirnipuu kevadhooajal kastmiseks kõige rohkem kaks korda nädalas. Tegelikult, kui on palju vihma sadanud, võib olla kõige parem täiendavat kastmist mitte pakkuda.\nMis siis, kui naabruspuud on korras ">\nPidage meeles, et pinnases esinevad probleemid (toitainete puudused, drenaažiprobleemid jne) võivad olla äärmiselt lokaliseeritud. Pinnaseolud võivad muutuda vaid mõne jalaga. Samuti pole kõik taimed võrdsed. Näiteks võib ühel taimel tekkida kloroos samas pinnases, kus teine taim probleemideta kasvab. Arizona ülikooli juurdeehituse kohaselt "on vastuvõtlikkus rauavaeguse suhtes taimede vahel väga erinev ja pole harvad juhud, kui tõsise rauavaegusega taime kasvab kasvamas ühe külje all ühesuguses mullas, kus pole mingeid sümptomeid." Kunagi ei saa pidada enesestmõistetavaks, et kaks sama tüüpi puud, mis kasvavad otse üksteise kõrval, maksavad tingimata sama.\nEelmine ArtikkelMatusefoto etikett\nJärgmine ArtikkelMis on ahju kõrgel temperatuurilüliti?\nDavid Beaulieu Bradfordi pirnipuud ( Pyrus calleryana 'Bradford') seisavad silmitsi paljude probleemidega, sealhulgas okstega, mis võivad lume, jää või tuuletormide ajal puruneda . Muud levinud probleemid on pruunid lehed või kollased lehed aastaajal, kui tervel isendil oleks mõne muu värvi lehestik (tavaliselt roheline kevadel ja suvel; punakas sügisel). Bradfo © Copyright 2019


Vasta kommentaarile 28. jaanuar 2019 00:39\nSelline on siis tegelik sekkumine teiste riikide siseasjadesse, mitte nagu seda Venemaale vägisi omistada üritatakse. Millal viimane näiteks selliseid ultimaatume esitas ehkki võiks - kasvõi Prantsusmaale kus president kohe kuidagi ei taha rahva nõudmist täita ja ametist lahkuda! Kusjuures viimane näide on selge märk, et Euroopa riikidel on omalgi probleeme millega oleks juba ammu aeg tegeleda, selle asemel, et teisele poole maakera oma ultimaatumeid läkitada.\nVasta kommentaarile 27. jaanuar 2019 20:01\nSuveräänse riigiga ultimaatumitega ei räägita USA lihtlabaselt tahab korraldada riigpöörde Venetsueelas. Kuid ilmselt vähemalt seekord ettevõtmine ei õnnestu ja too nn isehakanud president on kuhugi kadunud - vähemalt senini on relvajõud bussijuhist president Madurole ustavad. Totaalselt naeruväärseks oskas teha end Imperaator Emmanuel Prantsusmaal saadab politsei demonstrantide vastu kuid Venetsueelas millegipärast toetab...Vast vähem semmi neegermeestega ja ben alladega?


Adventistide Kogudus - Albaanias ja Leedus alustati programmi Youth Alive pilootprojektiga\nAvaldatud 20.9.2019, allikas TEDNews\nKuidas saavad tänapäeva teismelised ja noored täiskasvanud langetada tervislikke valikuid? Selle üle arutas 105 noort ja kogudusejuhti 13.–18. augustil Albaanias Tiranas käivitatud pilootprojekti raames, projekt jätkus 19.–24. augustil Leedus Klaipedas.\nYouth Alive on noorte jüngerluse algatus, mille eesmärk on kasvatada teismeliste ja noorte täiskasvanute seas vastupidamist ja varustada neid vahenditega tervislike valikute langetamiseks. Programmi koordineerib Seitsmenda Päeva Adventistide koguduse peakonverents ja see viidi ellu koostöös Trans-Euroopa divisjoniga (TED).\nPärast seda kui lektorid rääkisid füüsilisest, vaimsest ja vaimulikust tervisest, julgustati osalejaid kaasa rääkima neil olulistel teemadel: vajadus luua vägivallatu tervislik suhe, sõltuvusriskid (kaasa arvatud tehnikasõltuvus ja pornograafiasõltuvus), riskikäitumise füüsilised, psüühilised ja vaimulikud sümptomid. Oli võimalus koguneda väikegruppidesse, mida nimetati sõprusgruppideks ning kus neil teemadel juhendaja eestvedamisel arutleti.\n„Mulle meeldis kõik, see oli superlahe. Ma sain teada seksuaalsuse kohta, depressiooni kohta, kuidas olla õnnelik ja kuidas teha õigeid valikuid,” ütles 13-aastane Hallkaj.\nAlbaania misjonipõllu president pastor Leo N. España peab projekti oluliseks, kuna „teismelised ja noored on meie koguduse tulevik ja nendest saavad selle koguduse tulevased lapsevanemad ja juhid”.\nTa lisas: „Me oleme väga rõõmsad, et saame olla osa Albaania Youth Alive pilootprojektist. See annab Kristuse-keskseid juhtnööre, kuidas elada tervislikku, sõltuvusevaba elu. Mulle meeldis vaadata, kuidas meie noored lõid neid sõprusgruppides uusi sõprussuhteid ja palvetasid üksteise eest.”\n„See projekt annab lisaks rekreatsioonitegevustele võimaluse luua grupidünaamikat, mis aitab neil omavahel luua sügavamaid suhteid, ja ka Jumalaga. Projekti väga oluline osa on teenida ka kogukonda. See võib olla võimalus uue kogudusepistiku loomiseks,” sõnas projektijuht Juliana Ortolan.\nLeedus otsustasid projekti juhid ja osalejad külastada lähedalasuvat eakatekodu ja pidada selle hoovil kontsert, mille üle eakatekodu elanikud olid väga õnnelikud.\nMõned noored käisid kesklinnas jagamas adventistlikku tervisesõnumit. Nad pakkusid võimalust vahetada sigaret õuna vastu ja kutsusid inimesi üles liituma suitsetamisest loobumise programmiga. Teine grupp laulus kohalikus haiglas vaimulikke laule ja jagas inimestele ajakirju.\nYouth Alive pilootprojekt oli Albaanias ja Leedus, kuid peagi jõuab see teistessegi riikidesse. Peakonverentsi terviseteenistuse asejuhi ja projekti koordinaatori Katia G. Reinerti sõnul loodi see projekti aastaid tagasi. „Kogudus arendas selle projekti välja kui võimaluse noori ja teismelisi kaasata, kuna nad on altimad riskikäitumisele.” Projekti on mujal maailmas kasutatud, kuid nüüd vajas see tänapäeva noorte tarvis kohandamist.\nReinert näeb seda projekti kui võimalust aidata kogudusel kasvada ning arendada jüngerlust. „Meie soov on, et Youth Alive ei oleks vaid noorte adventistide jüngerluse keskne, vaid et selle terviklik sõnum jõuaks kogukonnani ning annaks noortele indu juhtida misjonitööd ja olla selles aktiivsed ja elada samal ajal õnnelikumat ja tervislikumat elu.”\nAlbaania viimaste aastakümnete kõige hävitavamas maavärinas on 31 inimest tunnistatud surnuks, üle 650 on saanud viga. 6,4-magnituudiline maavärin tabas Albaania pealin...


Kuupäev: 26. March 2010, kl 14.53\nMul selline küsimus, kui palju on Teil kaalu tõusmise jooksul venitusarme tekkinud, kui üldse on?\nMul on neid palju, vägagi Osad venitusarmid on juba nahavärvi ja ei häiri nii palju, kuid viimase kaalutõusu jooksul, kui võtsin juurde 7 kilo, tekkis neid kenasti juurde Kõhu piirkond ja kaenlaaluste piirkond on eriti halvas seisus Olen proovinud salvi nende vähendamiseks, aga ei ole erilist paranemist märganud. Tean, et salv ei kaotagi neid täielikult, kuid siiski.. Kas keegi oskab soovitada mõnda head salvi/kreemi, et neid vähendada või teab mõnda muud nippi?\nKuupäev: 26. March 2010, kl 17.41\nKuupäev: 26. March 2010, kl 21.17\nnendest armidest sa enam lahti ei saa, aja jooksul muutuvad nad valgeks aga ära ei kao.\nKuupäev: 03. April 2010, kl 09.25\nTere, olen siin liige alles kolmandat päeva. Tekkis küsimus, et kui oma profiili joonist vaatan, siis jookseb seal sinine ja pruun joon, kuid kusagil pole kirjas, pole veel leidnud, et mida need täpselt näitavad. Äkki keegi seletaks need lahti mulle....aitäh\nKuupäev: 03. April 2010, kl 09.33\nUps, sõnum läks natuke valesse kohta, tahtsin panna muud jutud alla\nKuupäev: 04. April 2010, kl 09.34\nKui need sinine ja kollane joon on sinu kaalugraafikul (teada saad, kui paned hiirenoole punkti kohale ja kui näitab kilosid, siis on tegemist kaaluga), siis kollane on see ühtlane ja tuim ideaalkaalukao sirgjoon ja sinine on enda isiklike kallite kilode kadu, mille joon võib olla üllatavalt sakiline ja mingi nurga alt meenutab mulle hetkel mu enda kõhtu profiilis Kaalu numbrinäidu taga on kiri "Värskenda", vot sealt sisestad tegeliku kaalu just nii tihti, kui tuju tuleb\nKuupäev: 04. April 2010, kl 10.09\nSelge nüüd, aitäh doris


Võlglane: see on meie pere jaoks traagika - Ehitusuudised\n"See on meie pere jaoks tõsine traagika," rääkis aripaev.ee-le Pumekoga vägikaigast vedav Bruno Palksaar, kes võlgneb akna- ja uksetootjale üle 120 000 krooni.\n"Asja pole ju tegelikult olemaski," rääkis Palksaar. Taütles samas, et ei lasknud Pumekot vaegtöid tegema, kuna aknad-uksed oleksmaha võetud külmal ajal. "Aknad ja rõduuks on ühe tiiru remondis käinud, kuid midagi paremaks ei muutunud," märkis Palksaar. Mees lisas,et kui ta laseks aknad-uksed taas töökotta viia, kes teab, kas neid toodakski talle enam tagasi.\n"Meili ja telefoni peale saadeti ähvardusi -hirmus! Isiklikus plaanis oli see väga kole. Tarbijašokk 100%," rääkis Palksaar oma pere üleelamistest, kui Lauri Vitsut lubas aknad-uksed võla tõttu minema viia.