Status på ytringsfriheden - Dreyersfond\nDreyersfond / Projekter / Status på ytringsfriheden\nI dag, torsdag den 30. april, udkommer Ytringsfrihedskommissionens rapport. En af bidragsyderne er Jacob Mchangama, direktør for tænketanken Justitia, som Dreyers Fond har støttet i arbejdet. Han fremhæver nogle af kommissionens konklusioner i video og interview.\nHvorfor blev der nedsat en ytringsfrihedskommission?\nTilbage i 2016 opfordrede vi i Justitia regeringen til at undersøge ytringsfrihedens tilstand, fordi den er under pres selv i europæiske demokratier. Regeringen nedsatte en kommission af forskellige eksperter inden for blandt andet jura, journalistik og humaniora. I starten af 2018 gik vi i gang, og her to år efter udkommer rapporten så.\nBølgerne har sjældent gået rigtig højt, og kun på enkelte områder har vi delt os – for eksempel i forhold til, hvor vidt man skal kunne være anonym på sociale medier samt dele af offentlighedsloven. Også racismeparagraffen har nogle ønsket at bibeholde og andre ønsket at ændre. Men vi er alle enige om, at den er for uklar. Og de store linjer har vi været enige om.\nHvad er det vigtigste, I er enige om?\nVi er enige om, at ytringsfriheden er vigtigt, og at vi ser nogle bekymrende tendenser og en stigende politisk vilje til at gribe ind i den. Når islamkritiske meningsdannere må leve under politibeskyttelse, fordi de oplever vold og trusler fra ekstremister, skal der selvfølgelig gribes ind over for dem, der bruger vold.\nDet skal ikke være livsfarligt at ytre sig. Men vi er også imod lovgivning, der systematisk begrænser ytringsfriheden på sociale medier, som vi nu ser indført i for eksempel Tyskland.\nHvad er konsekvenserne af den lovgivning?\nFor eksempel pålægger tysk lov nu sociale platforme at fjerne det, der bliver defineret som ulovligt indhold, ligesom vi ser lande der griber ind mod disinformation og falske nyheder.\nVi tror på, at den danske befolkning er veluddannede nok til at kunne skelne imellem sande og falske nyheder, og at skadevirkningerne er større end gevinsten ved at pålægge sociale medier at fjerne ulovligt indhold, som ofte kan være svært at identificere fra det lovlige.\nI ly af coronakrisen ser vi da også flere autoritære lande indføre love mod falske nyheder, men i virkeligheden er det mest for at beskytte sig selv, så det er også en advarsel til åbne demokratier som det danske om at holde sig på dydens smalle sti.\nBør de sociale medier ikke have noget ansvar?\nSociale medie platforme skal selvfølgelig overholde gældende lov og ret, men som det klare udgangspunkt bør det først og fremmest være dem, der overtræder ytringsfrihedens grænser, der straffes, og ikke de platforme, der gør det muligt for milliarder af mennesker at komme til orde.\nTil gengæld opfordrer vi til større transparens hos de sociale platforme, der med åbenhed og statistik bør synliggøre, hvad de fjerner og hvorfor, så alle kan se, om de lever op til for eksempel menneskerettighedsstandarder.\nGår danskerne ind for ytringsfrihed?\nDanskerne går klart ind for ytringsfriheden, der scorer 9,15 på en skala fra 0 til 10, hvor 0 er ’slet ikke vigtig’, og 10 er ’meget vigtig’. Men opbakningen svinder ind, når der bliver spurgt ind til områder, der udfordrer følelser og værdier, hvor det i virkeligheden er allervigtigst at så vagt om ytringsfriheden. Når danskerne bliver trådt over særligt ømme politiske eller religiøse tæer, bakker kun 40 procent op om alles ret til at ytre deres mening frit.\nHvordan bør den tendens imødekommes?\nVi bør fokusere på det historiske. Det er længe siden, vi herhjemme har set undertrykkelse og censur, men både religiøse mindretal, arbejderbevægelser og andre, har ligget under for dette tidligere. I landene omkring os dukker repressive love op, der minder om det, så det er ikke en naturlov, at ytringsfriheden er sikret i Danmark. Som befolkning er vi nødt til at bakke op, mens staten må finde andre måder at stoppe ekstremister på end at lukke munden på dem.\nCivilsamfundet bør organisere sig og markere utilfredshed. I stedet for at begrænse ytringer, man er imod, kan man udstille dem. Kritisere og fordømme dem. Debattere om dem og demonstrere imod dem. Kommissionen håber, at befolkningen får øjnene op for, at ytringsfriheden er vigtig at værne om, at og politikerne dropper at begrænse den med lovgivning, med mindre der er tale om helt særlige tilfælde.\nHvad med dem, der ikke bakker op om ytringsfriheden?\nSom rapporten viser, er der mindre opbakning til ytringsfriheden blandt indvandrere og efterkommere fra muslimske lande. Der er et værdigab til dansk kultur, der bør blive udfordret. Det er vigtigt at italesætte uden frygt for at blive kaldt islamofobisk.\nVi er nødt til at droppe berøringsangsten, hvis vi vil bevare ytringsfriheden. Dens overlevelse afhænger af, at støtter op og bruger den. Vi skal også have en bedre forståelse for, at ytringsfriheden er forudsætningen for, at vi kan leve sammen i fred og fordragelighed på trods af forskellighed og uenighed. Ytringsfriheden er i virkeligheden udsatte minoriteters vigtigste beskyttelse mod undertrykkelse i et demokratisk samfund.\nHvad arbejder positivt FOR ytringsfriheden?\nDer sker en udvikling af både teknologi og kultur, der gør, at vi forhåbentlig får kildekritik mere ind under huden. På klassiske medier står der en redaktion og en stab af journalister bag alt, der bliver meldt ud. På sociale medier kan enhver skrive, hvad der falder dem ind, og det giver en stemme til nogen, der ikke havde det tidligere. Det skræmmer magthaverne, men de bør undgå moralsk panik.\nHvad skal magthaverne gøre?\nRapport om ytringsfrihed\nTorsdag den 30. april 2020 udkom ’Betænkning om ytringsfrihedens rammer og vilkår i Danmark’ afgivet af Ytringsfrihedskommissionen. Læs mere om rapporten.\nBodil Due, dr. phil., tidl. dekan, Aarhus Universitet,\nJens Elo Rytter, ph.d., professor i forfatningsret, Københavns Universitet,\nRune Stubager, ph.d., professor i statskundskab, Aarhus Universitet,\nJakob Nielsen, chefredaktør Altinget & Mandag Morgen,\nJonas Christoffersen, dr. jur., advokat,\nFlemming Rose, seniorforsker, Cato Institute,\nJacob Mchangama, direktør for tænketanken Justitia,\nVibe Klarup, direktør Hjem til Alle,\nVibeke Borberg, ph.d., advokat (H),\nAnna Libak, udlandsredaktør Weekendavisen,\nJustitias direktør Jacob Mchangamas indsats i Ytringsfrihedskommissionen er en del af projekt Frihedens Fremtid.\nFlere artikler om Frihedens Fremtid


til vores pilot\nDeltag i dag for at starte en ny måde at arbejde på og lære fordelene ved at bruge crediwire.\nRegistrer dig nedenfor, så kontakter vi dig med mere information.\nI mellemtiden kan du kigge på vores tutorialvideoer for at se nogle af vores funktioner.\nNår du skal forbinde en kunde til Crediwire, skal du være logget ind på Crediwire og dit bogføringssystem på samme tid. Log ind på administratorsiden i dit bogføringssystem og vær opmærksom på, at du har valgt den rigtige virksomheds aftale, så du forbinder den korrekte data til Crediwire.\nMed Crediwires generelle dashboard kan du nemt og hurtigt få et overblik over dine finansielle poster. Dine data bliver præsenteret i visuelle grafer, som gør det muligt nemt og hurtigt at sammenligne med sidste år eller med branchen.\nStart med at vælge fanen Budget i menulinjen og vælg derefter Håndter budget.\nFor mange virksomheder er en periodebalance for kompliceret at læse, hvorfor det er en god idé at udarbejde mere visuelle klientrapporter til kunden. En klientrapport skal skabe overblik og indsigt i kundens økonomiske situation og danne grundlag for mere dialog og rådgivning.\nGiver Crediwires dashboards dig ikke den tilstrækkelige indsigt i dine kunders økonomi, kan du altid opstille dine egne dashboards, som er tilpasset dine eller kundens behov. Ved at skræddersy dine egne dashboards kan du få indblik i præcis de KPI’er og konti du ønsker, og du kan imødekomme specifikke krav fra kunden.


Pancreas er ansvarlig for fordøjelsen af mad. Når en sygdom opstår, skal folk, uanset alder, følge en særlig kost. Hvis du ikke er opmærksom på råd fra læger og ernæringseksperter, kan du få dårlige konsekvenser.\nHvad er der i en pancreas sygdom? Hvilke fødevarer skal jeg lægge på tabuer? Hvor længe skal kosten følge? Lad os overveje nogle funktioner i en diæt til patienter i sygdomsforværring og kronisk strøm. Selvfølgelig kan sygdommen i sig selv ikke helbredes af selve diætet. Men stadig, hvis du overholder det, kan du forhindre forringelse. Nogle produkter virker som irriterende, andre er modsatte - det anbefales at spise under sygdom.\nFølgende er en liste over godkendte produkter til brug. Det er nødvendigt at medtage i din kost:\nBrød( forældet), hvedekager( kiks).\nGrød: boghvede, havregryn, semolina, ris. Enhver grød skal koges på vand eller ej med højt mælkeindhold.\nSoufflé, pudding eller gryderet.\nKød. Det skal være fedtfattigt og uden åre. Nemlig: kanin, oksekød, kylling.\nForbrugt i en svejset svejset form. Du kan tilberede et par koteletter eller oksekødstroganoff.\nFisk. Gedde aborre, torsk, kulmule. .. Spis ikke fede fisk i en lurvet slags. Du kan lave koteletter eller boller.\nSupper. Der skal lægges særlig vægt på supper. De bør være kostholdige, ikke fedtede og indeholde korn. Supper skal være en blid konsistens. For at opnå dette resultat skal du bruge en mixer. Under sygdommen kan du spise borscht( vegetarisk), suppe med gulerødder eller kartofler.\nSaucer. Frugt, bær og blide saucer kan indtages. Overstyr ikke med nummeret. Omelett fra æg. Kun madlavning fra proteiner.\nMælk, cottage cheese, kefir, yoghurt med en lav procentdel af fedt. Du kan også bruge budding, dampet.\nFedtstoffer. Du kan spise raffineret olie i små mængder( for eksempel i salater).\nGrøntsager. Kartofler, courgetter, gulerødder, kål( farvet) i form af Mos kartofler. Det er også tilladt at bage disse grøntsager.\nFrugter og bær. Du kan bage æbler, spise bananer, blåbær, jordbær. At drikke compote eller kissel.\nslik. Honning( i små mængder), marshmallow eller pastille.\ndrikkevarer. Du kan drikke te( svag), banan, gulerod eller jordbærjuice i små mængder.\nNu ved vi, hvilke produkter der kan indtages. Ikke desto mindre bør du konsultere en diætist. Han vil hjælpe med at lave en kost, som passer dig personligt. Du må ikke overvurdere de tilladte produkter, da det kan skade mavehulrummet. I dette tilfælde vil helbredet pancreas sygdom være vanskelig, hvis ikke umulig.\nDer er mange fødevarer og retter, du kan spise i sygdomsperioden. Nogle mennesker misbruger mad. Under en stor fest drikker de alkohol i store mængder, og dette forværrer deres helbred.\nBukspyttkjertlen er meget sårbar. Patienten skal være på en diæt for at beskytte sin krop mod skadelige faktorer. Under kost kan du ikke spise følgende fødevarer:\nFerskt brød, bagt patties.\nHvede, perle, majskorn. Du kan også ikke spise bælgfrugter og pasta.\nFedtkød. Kød er kogt med højt saltindhold og krydret krydderier.\nFisk og skaldyr, kaviar. Konserverede grøntsager eller fisk.\nBroth: fisk og kød;okroshka, suppe, fede supper. Tomat, krydret saucer. Også bør man ikke spise fries og skarp sovs.\nDu må ikke spise stegte eller kogte æg.\nmælk, yoghurt og andre mejeriprodukter med en stor procentdel af fedt.\nFedt af animalsk oprindelse, margarine.\nagurker, tomater, kål( kål), radise, majroe. ..\ncitrus, sure æbler, granatæbler, druer. Mal, chokolade, is, friske kager.\nKaffe, alkoholholdige drikkevarer, stærk te, æblejuice, druer, granatæbler. Du kan ikke også bruge multivitaminjuice.\nOvervej en diæt, der anbefales til akut eller kronisk sygdom.\nKost i den akutte form af sygdommen\nFørst skal patienten sulte i nogle dage. Under fasting kan du drikke varmt mineralvand( op til otte gange om dagen til 100 ml).Efter en fast periode skal du spise mad med kulhydrater. Du kan spise supper med flydende slimhinde konsistens.\nanbefalede add til kosten grød på vandet, gulerod og kartoffel puré, gelé af naturlig saft eller gelé. Forbedring af sundhedstilstanden gør menuen mere forskellige retter. Det kan være dumplings, æg, soufflé( fisk, kød) og cottage cheese. Spis seks til otte gange om dagen. Ernæringseksperter anbefaler, spiser oftere og i mindre mængde.\nHer er en prøve menu i den akutte form af sygdommen i bugspytkirtlen:\nmorgenmad - Mos havregrød( på vandet), te( ikke stærk), krypterede æg protein.\nDen anden morgenmad omfatter frisk revet cottage cheese( ikke fedtholdig) og en afkogning af rose hofter.\nFrokost - suppe fra ris, ømhed, kogt kød( eller kneli) og frugtgelé.\nUnder en snack kan du spise bagt søde æbler.\nMiddag består af en gulerods-souffel dampet, fiskesuffel og en kop te.\nOm natten kan du drikke en bouillon af dogrose.\nHvis du overholder en sådan diæt, vil den akutte form af sygdommen vokse til en lettere form. Selvfølgelig bør man ikke glemme medicin og hvile.\nKost for kronisk sygdom\nKronisk sygdom kræver konstant behandling og tilsyn af en læge. Derudover skal du følge en bestemt kost, så dit helbred ikke forringes. Dette vil bidrage til at forudse og forhindre komplikationer og progressiv betændelse i maven.\nBrug ikke fødevarer, der er hurtige til at fordøje kulhydrater. Disse er: sukker, syltetøj, honning, sødt vand, slik og fedtholdige fødevarer. Du kan spise som moset eller ikke spist mad. Det vigtigste er i små doser og ofte.\nHold en mild kost. Kaste væk fra kosten alle fisk og kødretter, der indeholder meget fedt. Her er nogle fødevarer, som du kan spise med kronisk sygdom:\nMorgenmad: fedtfattig hytteost, korn med mælk( du kan med sukker), kartoffel eller gulerod puré, kogt fisk kød eller andre dyr, salat og te.\nFrokost: Vegetabilske supper, kogte korn, korn med frugt eller mælk. Det anbefales ikke at bruge rige bouillon. Du kan afslutte frokost med frugt eller bær.\nMiddag: grøntsagspuré, kogt fisk og kartofler, korn fra korn uden smør, cottage cheese. Det anbefales at drikke kefir eller vand med honning inden du går i seng. Prunes og rosiner kan også indtages. Sådanne produkter virker eftergivende. Selvfølgelig forbedrer gnidte retter en persons tilstand, men deres hyppige anvendelse forårsager forstoppelse og forværring af appetitten. Der er mange andre slags mad eller retter, du kan spise, mens du er syg. Men vær sikker på, før du laver en kost, konsulter en læge-ernæringsekspert.


Blog - Boudoirbilleder af bloggeren fra Chelleblog\nHome Blog Boudoirbilleder af bloggeren fra Chelleblog\nBoudoirbilleder af bloggeren fra Chelleblog\nBoudoirbilleder af bloggeren fra chelleblog, taget i studiet i Aalborg. Et lille stykke tid siden havde jeg besøg af bloggeren Michelle, som har bloggen chelleblog.dk. Michelle blogger blandt andet meget om lingeri og af samme grund skulle hun have taget nogle flotte boudoirbilleder.\nErfaring bag kameraet\nMichelle er vant til at stå foran et kamera og ligeledes vant til at få taget billeder i meget forskelligt lingeri. Det var en skøn oplevelse at arbejde med Michelle i studiet. Det at have en blogger i studiet, som i forvejen kender til både hele lingeri-verdenen, men også den verden som udfolder sig når man står bag et kamera.\nSkal man gerne have erfaring for at få taget boudoirbilleder?\nMan skal ikke nødvendigvis have erfaring før man kan få taget boudoirbilleder. Det har i princippet ingen betydning om du har prøvet at så bag et kamera før. Det er klart at du selv vil kunne mærke en forskel hvis du før har prøvet at få taget billeder før, og ved hvordan du fungerer bag kameraet. Du vil kunne mærke, at du skal have en helt anden forståelse og forbindelse til din krop. Men hvis ikke du føler at kroppen gør helt det du ønsker, så skal jeg nok vejlede dig gennem det hele.\nHvis du selv står med ønsket om en boudoirfotografering, så skal du ikke tøve. Du vil ikke fortryde det og jeg lover dig at du heller ikke vil føle dig utilpas eller utilstrækkelig. Det er du bestemt ikke, og jeg guider dig.\nHer kan du finde frem til det perfekte sæt lingeri til dine billeder.\nI samme forbindelse kan du HER se en masse andre seje kvinders billeder.


Hvordan undgår vi at blive fundamentalister? - Religion.dk\nHvordan undgår vi at blive fundamentalister?\nSYNSPUNKT: Sagt helt forenklet kan man først udvise sund tolerance, når man er så forankret i det, man selv står for, at man kan tåle at blive modsagt\nTidligere på ugen mødte jeg et hold officerer på en af forsvarets skoler, hvor jeg skulle tale om religionens fornyede betydning i samfundet. Ikke mindst efter 11. september og udstationeringen af danske soldater i Irak har det danske forsvar fået øjnene op for, at forståelsen af islam spiller en afgørende rolle.\nEn af officererne stillede det gode spørgsmål: Hvordan undgår man at reagere på en fundamentalistisk religiøs holdning med fundamentalisme?\nSpørgsmålet er aktuelt for de danske tropper, der udstationeres i muslimske lande. Selv for en nok så pragmatisk dansk soldat kan nuancer, åbenhed og tolerance blivet sat på en hård prøve i mødet med en religion som islam, der i sit væsentligste udtryk er fundamentalistisk.\nSvaret til den danske officer kunne være, at man måtte håbe, at han havde fulgt med i skolen og forstået, at fundamentalisme kun er vanskeligt foreneligt med kristendom, selv om nogle ihærdige amerikanske protestanter har været temmelig ene om at prøve at bevise det modsatte. Fundamentalisme er i vor tid mestendels forbeholdt islam. Ifølge Gyldendals nye Den Danske Ordbog er fundamentalisme »en retning inden for forskellige religioner, som anser de hellige skrifter for ufejlbarlige, udlægger dem bogstaveligt og bekæmper ethvert forsøg på tilpasning af skrifternes verdensbillede til det moderne samfund.« Men man kan ikke være sikker på, at den unge officer har lært det i skolen, og langt mindre sikker på, at yngre generationer vil lære det. Det har den seneste uges debat om religionsfaget på landets gymnasier med tydelighed vist.\nUndervisningsministeriet arbejder nemlig i øjeblikket på at færdiggøre nye læreplaner for religion i forbindelse med en ny gymnasiereform, der træder i kraft næste år. I den foreløbige læreplan for religionsfaget foreslås det, at islam stort set sidestilles med kristendom, hvilket forståeligt nok har udløst et ramaskrig fra flere sider: »Herhjemme har islam karakter af en sekt«, siger således Jan Lindhardt med henvisning til, at der kun lever 200.000 muslimer i Danmark. Med vanlig polemisk sans foreslår han, at man beskæftiger sig mere med buddhisme i gymnasiet, eftersom så mange danskere tror på reinkarnation.\nI lighed med diskussionen i folkeskolen er der tale om en meget principiel debat. Skal der være religionslighed i det danske skolevæsen, så der er frit valg fra alle hylder mellem kristendom, islam, buddhisme, Scientology, hedenskab etc.? Eller skal man fastholde, at danske elever først og fremmest skal undervises i deres egen religion, nemlig kristendommen, som 85 procent af den danske befolkning bekender sig til via deres medlemskab af Den danske Folkekirke, hvortil kommer landets katolikker, baptister, metodister og andre kristne retninger?\nSagt helt forenklet kan man først udvise sund tolerance, når man er så forankret i det, man selv står for, at man kan tåle at blive modsagt. Hvis man er usikker på sin egen identitet, ender man enten i holdningsløshed og misforstået åbenhed, hvor alt er lige godt. Eller i det modsatte: en bastant afvisning af de mennesker, der er anderledes. Derfor er det først og fremmest vores manglende forståelse af historie og kristendommens betydning for dansk kultur, der truer det fælles folkelige grundlag.\nAf samme grund er det netop de tre dannelsesfag, dansk, historie og kristendom, der vækker størst debat i uddannelsesverdenen. Syndefaldet indtraf i 1975, da folkeskolen rev sig løs fra kirken og ikke længere ville stå ved kristendom som et forkyndende fag. Det kunne man have levet med, hvis ikke undervisningen i kristendom samtidig blev beskåret, så folkeskolens elever siden har måttet nære sig på en smalkost bestående af en ugentlig times undervisning. Dertil kommer, at den time meget ofte handler om indianske shamaner, solopgangsmeditationer og andet godt fra det religiøse overdrev, der kun kan tjene til at efterlade de stakkels elever endnu mere religiøst forvirrede, end de måtte være i forvejen.\nLige siden skolen forlod kirken, har kristendomsfaget været under konstant pres. Indefra presses faget af en næsten total stagnation i udviklingen i religionspædagogikken og mangel på kristendomslærere. Og udefra presses faget af dem, der vil stille alle religioner lige og mener, at Scientology og andre sekter har samme værdi og betydning som kristendommen. For helt ærligt: Man må da tage folks tro alvorligt, ikke sandt? I ren berøringsangst glemmer man, at skolen også på dette område har et ansvar. At kristendom ikke alene er en trossag, men i høj grad også en lære, som skole og gymnasium er forpligtet på, fordi alt andet ville være en hån mod vores fælles kulturarv.\nFra både socialdemokratisk og radikal side har der været fremsat forslag om at gøre folkeskolens kristendomsfag til et bredt religions- og kulturfag. Et forslag, der udviser ringeagt for kristendommens betydning som kulturskaber. Med denne uges debat om gymnasiets religionsundervisning er det tydeligt, at kristendommen er sat i defensiven endnu en gang.\nBehovet for, at danske lærere og elever i folkeskolen, gymnasiet og alle andre uddannelsesinstitutioner er velfunderede i deres egen religion og historie, har formentlig aldrig været større end i dag. Selvfølgelig skal der orienteres om andre religioner, herunder naturligvis også islam, der er landets næststørste religion, i gymnasiet. Men det helt indlysende rigtige ville være at styrke undervisningen markant i kristendom. Ellers står vi i fare for at ende som religiøse analfabeter, der er til fals for hvad som helst - også fundamentalisme.


Smurfit Kappa - Forsknings og udviklingsområder\nInnovationIkon for at vise undergrupper\nForsknings og udviklingsområder\nVores tilgangUdvid feltet\nPapir- og papteknik\nSupply Chain teknologi\nForsknings- og udviklingscentreUdvid feltet\nExperience CentresUdvid feltet\nVores tilgang til innovation er komplet markedsdrevet og fokuserer på at løse dine udfordringer.\nUanset om det er via produktudvikling, procesforbedring eller optimering af din forsyningskæde, så starter vores innovationsproces med at forstå dit marked. Derfor har vi et støttende netværk af forsknings- og udviklingscentre, Experience Centres og unikke værktøjer, der hjælper os til at skabe skræddersyede, omkostningseffektive og bæredygtige emballageløsninger.\nVores fokusområder inden for forskning og udvikling er:\nVed at bruge viden om design fra maskinteknikkens verden og med den mest avancerede eksperimentelle og formgivende forskning kan vi forbedre og genopfinde papir, pap eller emballageprodukter.\nKvalitet starter med designet af den rigtige emballageløsning og kræver mere end kun en god kasse. Emballage skal fungere godt i hele kundens forsyningskæde.\nEffektiv kontrol og design af vores processer er nødvendig, hvis vi skal kunne producere et højkvalitetsprodukt til den laveste pris og konsistent kvalitet.\nVi udfører omfattende tests af papir, pap og emballagens effekt gennem forsyningskæden. Vores eksperter ser på forskellige former for transport og typer af klimaer under hensyntagen til produkt, emballage og palletering.\nViden om tryk\nVia vores forskning undersøger vi forholdet mellem papir, trykfarver og trykteknikker, idet vi konstant forbedrer vores papiregenskaber i sammenhæng med trykfarve, som f.eks. absorbering, jævnhed og glans.\nVed at bruge viden fra analyse af 50.000 kunder på tværs af 28 produktkategorier i 13 lande optimerer vi virkningen af salget af hyldeklar emballage, emballage til e-handel og POS-display.\nVores kunders sikkerhed har den højeste prioritet inden for emballage, der kommer i kontakt med fødevarer. Vores team har ekspertviden inden for produktion og udvikling af levnedsmiddelegnet papir, pap og emballage.


SRO om ungdomskriminalitet og det senmoderne samfund - Studienet.dk\nAntal ord: 4359\nSRO skrevet i samfundsfag A og psykologi C om ungdomskriminalitetens udvikling i Danmark, og hvordan det senmoderne samfund har påvirket de unge til at komme ind på den kriminelle løbebane.\nFølgende besvarelse indbefatter en redegørelse af den udvikling, som findes i det ungdomskriminelle felt, samt en belysning af de psykologiske faktorer, som har potentiel betydning for at unge involveres i kriminalitet. Til sidst følger en diskussion af samfundets muligheder for at nedbringe ungdomskriminaliteten, samt en vurdering af hvorvidt senmoderniteten i samfundet har betydning for at ressourcesvage unge involveres i kriminalitet.\n1.\tDer ønskes en redegørelse for, hvordan ungdomskriminaliteten har udviklet sig i Danmark.\n2.\tEndvidere ønskes med udgangspunkt i vedlagte bilag en analyse af, hvilke psykologiske faktorer, der kan spille ind, når unge mennesker bliver involveret i kriminalitet.\n3.\tDer ønskes en diskussion af, hvilke muligheder samfundet har for at løse problemet samt en vurdering af, hvorvidt det senmoderne samfund kan tilskrives en del af ”skylden” for, at unge vælger en kriminel løbebane.\nUngdomskriminalitetens udvikling i Danmark\t5\nBetydelige psykologiske faktorer\t6\nUngdomskriminalitet er et særligt omdiskuteret emne, som på mediebasis ofte behandles. Både omfanget af kriminalitet, samt kriminalitetens art, har ændret sig positivt de seneste år, men det ønskes fortsat nedbragt. Ungdomskriminalitet er en betegnelse, hvis betydning er præget af paradokser i unges adfærd og som i høj grad tilskrives de ressourcesvage unge. Vigtigt her er hvordan samfundet reagerer på de unges afvigende adfærd og handlingsmønstre, samt hvordan samfundet i sit forsøg på at stoppe ungdomskriminalitetens udbredelse, kan fastholde den unge i den kriminelle løbebane. Unge som kæmper med massive sociale problemer, synes hurtigt at blive stemplet af samfundet, som tilhørende i en afvigergruppe. Det senmoderne samfund for-drer en vis målrettethed og selvbevidsthed, og er et samfund hvor det enkelte individ står til ansvar for eget liv og egne værdier. Følgende besvarelse indbefatter en redegørelse af den ud-vikling, som findes i det ungdomskriminelle felt, samt en belysning af de psykologiske fakto-rer, som har potentiel betydning for at unge involveres i kriminalitet. Til sidst følger en diskus-sion af samfundets muligheder for at nedbringe ungdomskriminaliteten, samt en vurdering af hvorvidt senmoderniteten i samfundet har betydning for at ressourcesvage unge involveres i kriminalitet.\nUngdomskriminalitetens udvikling i Danmark\nSom det fremgår af figur 1, bilag 2, som viser udviklingen i antal mistanker og sigtelser mod 10-17-årige fra år 2001 til år 2014, er der i de seneste 8 år sket en markant positiv udvikling i ungdomskriminaliteten i Danmark. Ungdomskriminaliteten er mærkbart faldene, og straffe-lovsovertrædelser blandt børn og unge er faldet fra cirka 25.300 sigtelser og mistanker for straf-felovsover¬trædelser i 2006 til cirka 12.800 sigtelser og mistanker i 2014 – antallet af straffe-lovsovertrædelser hos børn og unge er altså halveret siden 2006.\nFigurer, der viser antal domme for straffelovsovertrædelser hos henholdsvis mænd og kvinder adskilt inddrages for at antyde om der er sket fald hos både unge piger og –drenge.\nSom det ses på figur 2, bilag 2, er der for samtlige aldersgrupper sket et fald i antallet domme for straffelovsovertrædelser hos mænd. Denne udvikling er mere markant for de yngste krimi-nelle end for de ældre. Ydermere viser figuren, at alle 15-19-årge mænd i Danmark i alt fik 5139 domme for overtrædelse af straffeloven i 2013. Dette tal svarer til 28 domme per 1000 personer, modsat i 2004 hvor det tilsvarende antal var på 49 domme. Det vil sige at der er sket et fald på 42 procent fra år 2004 til år 2013.\nOgså for kvinder i alderen 15-19 år er der de seneste år sket et fald i antallet af domme per 1.000 indbyggere. Det viser figur 3, bilag 2, hvoraf antal domme for straffelovsovertrædelser per 1000 indbyggere hos kvinder... Køb adgang for at læse mere Allerede medlem? Log ind\nMaterialer relateret til SRO om ungdomskriminalitet og det senmoderne samfund.


DSB afliver timemodellen: Nye eltog bliver ikke højhastighedstog | Ingeniøren\n15. jun 2017 kl. 15:19 61\nTimemodellen kommer ikke til at se dagens lys. Det er DSB’s bud på udfaldet af de politiske forhandlinger om Togfonden.\nDSB er så overbevist om resultatet, at selskabet i det netop offentliggjorte beslutningsgrundlag for indkøbet af nye eltog har valgt at se bort fra højhastighedstog til 250 km/t, som skulle have gjort timemodellen mulig. Anbefalingen lyder i stedet på at satse på én togtype med topfart på 200 km/t til at erstatte både regionaltog og intercitytog.\n»Tilpasninger af Togfonden betyder, at nødvendige infrastrukturforbedringer til at realisere Timemodellen sandsynligvis ikke gennemføres i denne omgang. Som følge heraf bortfalder et eventuelt rationale for anskaffelse af højhastighedstog på nuværende tidspunkt. Derfor har scenarieberegningerne i beslutningsoplægget fokuseret på fjerntog og regionaltog,« skriver DSB i beslutningsoplægget.\nDSB har godt nok foretaget en markedsundersøgelse af mulighederne for både regionaltog, fjerntog og højhastighedstog, men har i den efterfølgende redegørelse for to mulige scenarier kun regnet på muligheden for at købe fjerntog eller en kombination af fjern- og regionaltog.\nLæs også: Venstre: Grotesk at staten opkøber grunde til døde togfond-projekter\nDet til trods for, at et politisk flertal i Folketinget i 2014 vedtog højhastighedsjernbaner til 250 km/t på Vestfyn, over Vejle Fjord og mellem Hovedgård og Hasselager syd for Aarhus som en central del af Togfonden.\nDSB betegner det nye beslutningsforslag som version 1,5 efter at have offentliggjort en version 1 i 2014. Allerede dengang luftede DSB tanken om at droppe højhastighedstog og vurderede, at man dermed kunne spare 300 millioner kroner.\nPå daværende tidspunkt havde DSB imidlertid stadig en målsætning om at realisere timemodellen, og højhastighedstog indgik stadig i de i alt syv scenarier.\n»I modsætning til tidligere antages det ikke, at Timemodellen implementeres,« skriver DSB nu og påpeger desuden flere grunde til ikke at anskaffe tog til 250 km/t:\n»I modsætning til i Fase 1 er højhastighedstog udeladt af analyserne, da rejsetidsgevinsterne er begrænsede, de har markant højere anskaffelsespris og sandsynligheden for, at flere højhastighedsbaner ikke etableres inden for en overskuelig fremtid«\nTimemodellen hænger da også i øjeblikket i en tynd tråd.\nForligskredsen bag Togfonden, som består af Socialdemokraterne, SF, Danske Folkeparti, Radikale og Enhedslisten, forhandler i øjeblikket med transportminister Ole Birk Olesen (LA) om første del af Togfonden til lidt over 13 milliarder kroner, mens de fleste Togfond-projekter med relation til timemodellen først skal tages op til forhandling i 2019. Herunder forbindelsen over Vejle Fjord, som skal gennemføres for at realisere timemodellen, men som Dansk Folkeparti længe har været indstillet på at sløjfe.\nLæs også: Billig tunnel under Vejle Fjord er bedst for både mennesker og natur\nDSB’s opdaterede bud på prisen for de nye tog lyder på mellem 17,1 og 21,8 milliarder kroner, mod prisen i det første beslutningsgrundlag på mellem 23 og 25 milliarder. Og besparelsen skyldes ikke mindst, at højhastighedstog er udeladt.\nBesparelsen kan dog også tilskrives, at DSB nu regner med et behov for 43.000 pladser til passagerer, mod det tidligere estimat på op til 68.000 pladser. Det skyldes, at DSB også køber nye ellokomotiver og dobbeltdækkervogne til regionaldriften, og at selskabet i sin passagerprognose regner med lavere vækst end hidtil.\nDSB skriver dog også, at højhastighedstog kan overvejes på et senere tidspunkt, »hvis der etableres den nødvendige infrastruktur, der kan give signifikante rejsetidsreduktioner«. Det kan for eksempel ske i forbindelse med indkøbet af de tog, der skal erstatte af de eksisterende Øresundstog i begyndelsen af 2030’erne.\nIngeniøren har bedt DSB om at uddybe sin vurdering af, at de politiske forhandlinger bliver enden på timemodellen, men det har DSB ikke ønsket.\n#1 Walther Hansen 15. juni 2017 - 15:51\nEndelig dropper man timemodellen.\nHvis man skal vente længe på et hurtigt tog er det ligemeget. Så er det bedre med langsommere tog der afgår oftere.\nJeg vil hellere sidde 30min længere i toget, end stå og fryse på perronnen.\n#2 John Albrechtsen 15. juni 2017 - 17:22\nSpanien, Tyskland, Frankrig, og Italien har alle højhastighedstog (over 250 km/t)... Det er fine og populære tog, der kører som de skal og som binder landende godt sammen.\nI Danmark kan vi ikke finde ud af det, men går tilsyneladende sidelæns eller baglæns. Visionsløst.\nMan må da kunne finde 300 mio. kr./året, og rent samfundsøkonomisk må det altså give mening at investere i god infrastruktur. Det er vel for pokker dårligt nok det vi bruger årligt på supercykelstier, og det er jo ikke fordi en togbillet i Danmark er billig i forhold til Sydeuropa.\nHvad går alle vores penge dog til?\n#3 Dave Pencroof 15. juni 2017 - 17:38\nBetyder det intet mere at DK's øverste beslutter noget ?\nEr der ikke tale om at timemodellen er en politisk beslutning ? Hvis ja, hvad h... er det så lige DSB har gang i, med at se bort fra timemodellen, på denne måde TVINGER de folketinget til at droppe den, og den må sku være voldsvær at sluge for folketinget endnu en gang bliver de pisset på af offentlige institutioner, og skal lægge fjæset i pæne folder når de bliver spurgt af pressen, og hvem er det så lige der bestemmer i DK ?\nDet er lige som Skibakken hvor de fik helt klar besked om hvad. hvor meget og hvordan, men cheferne besluttede at skide på specifikationerne, og nu tvinges de til at importerer affald til afbrænding for at holde ovnene igang men producerer mere energi end de kan sælge, og afbrænding er ikke helt fin på CO2 regnskabet !\n#4 Niels Vestergaard Jespersen 15. juni 2017 - 17:39\nJa, Venstre og LA er jo i spidsen for private interesser, som ønsker motorveje. DF og oppositionen er trods alt for DSB - jævnfør det lovforslag som blev gennemført forleden om ekstra penge til at sikre nogenlunde togdrift - som V, LA og K ikke var med i.\nDet er jo pinligt for V at man har en trafikordfører Hjort Lorenzen fra Midtjylland, som glemte at fortælle at en pengetank med interesser i en midtjysk motorvej havde givet ham 200000 kr. I modstrid med loven, men uden konsekvenser for manden eller i partiet. Hjort Lorenzen har netop advokeret for pengetankens ønsker som om det var Vs politik. I ethvert rettænkende parti ville en spdan mand være smidt ud for længst, men nej ikke i V, hvor kulturen på dette område er syg. Ikke underligt at DK bliver et U-land med folk som ham i Venstres top, der alle har svindlet og bedraget uden konsekvenser: Lars Løkke, som alle kender til, Claus Hjort Frederiksen (glemte at oplyse om 300000 kr fra en pengetank), Kay Holst med ekstravagant forbrug af offentlige midler som Lars Løkke, Kristian Jensen (glemte at oplyse om 100000 kr modtaget fra pengetank) samt for nu at afslutte en længere liste med V-folk, Søren Pind, der i en blog har sagt at han synes man skal lade være med at blande sig i den slags sager med glemte oplysninger om penge modtaget fra interessegrupper. Han mener det er en privatsag, der ikke kommer andre ved!!\nUtrolige at vi har sådanne kriminelle folk til at styre landet. Og sørge for at offentlige systemer som Skat og DSB bliver ringere og ringere på gr. a. sådanne korrupte inkompetente politikere.\n#5 Bent Johansen 15. juni 2017 - 18:37\neg vil hellere sidde 30min længere i toget, end stå og fryse på perronnen.\n@ Walther Hansen\nNu handler højhastighedstog ikke om du har masser af tid når du hver påske skal besøge tante Bente i Silkeborg.\nHøjhastighedstog handler om: Arbejdskraftens mobilitet. Samfundsgevinst. Effektivitet. Togets konkurrence med biler og fly, og dermed miljø. Sparede mandskabstimer da togturen går hurtigere. Der skal købes færre togsæt da højhastighedstog kan tilbagelægge flere ture fordi de går hurtigere. Bedre udnyttelse af infrastrukturen. Aflastning af motorvejsnettet, og dermed sparede udgifter på vedligeholdelse af dette. Etc.\n#6 Henning Larsen 15. juni 2017 - 18:40\n@ John Albrechtsen. Som bruger af cykelstier, har jeg observeret at der kun bruges penge på supercykelstier hvert 4 år. Nemlig når der kommunalvalg, der bruges en frygtelig masse penge på opreklamere de eksisterende cykel stier, så politikerne kan ligne nogen helte. Selv cykelstien gøres der ikke noget ved. Så reelt bruges der ikke mange penge på supercykelstier, kun på at reklamere for dem.\n#7 Bent Johansen 15. juni 2017 - 18:54\nDF og oppositionen er trods alt for DSB - jævnfør det lovforslag som blev gennemført forleden om ekstra penge til at sikre nogenlunde togdrift - som V, LA og K ikke var med i.\nFordi de vidste finansieringen ikke var på plads.\nMan stemmer ikke for et forslag til 27,5 mia. kroner som kun er finansieret med 10 mia. kr. med mindre man er en populistisk politiker fra et virkelighedsfjernt parti.\nTimemodellen er vedtaget med de borgerlige partier i aftalen om en grøn transportpolitik fra 2009. Men ingen har bare kunne finde pengene til den.\nTogfondens finansiering kræver en oliepris på 134 dollar pr. tønde. Olien har været nede omkring 20 dollar og har den seneste tid ligget på 40-60 dollar. I dag koster den 46 dollar. Underfinansiering af Togfonden er til at få øje på.\nIngen, måske undtagen Donald Trump, tror olie er fremtiden. Dermed vil olien heller ikke kunne finansiere en togfond 30 år ind i fremtiden. Desuden er ligningen pærre simpel: Der er ikke nok olie tilbage i Nordsøen hvor produktionen er på kraftig tilbagegang og prisen er for lav til Togfonden kan finansieres. Oliepris gange tilbageværende mængde giver kun 10 mia. kr., og det er kun nok til elektrificeringen i Togfonden.\n#8 Søren Jespersen 15. juni 2017 - 19:10\nSelv cykelstien gøres der ikke noget ved\nDer er da lavet en orange streg i den ene side - i hvert fald nogle steder.\n#9 Søren Jespersen 15. juni 2017 - 19:11\nMen ingen har bare kunne finde pengene til den.\nStatens budgetstyring er alligevel så horribbel at man nok knap nok opdager om der mangler 10-15 mia til dette projekt. Hvor skal vi f.eks. spare efter alle de penge skat har mistet? De penge burde jo komme et sted fra?\n#10 Bent Johansen 15. juni 2017 - 19:15\nI 2018 åbner en ny højhastighedsbane til 250 km/t mellem København og Ringsted.\nEller rettere der kan køres med 250 km/t mellem Vallensbæk og Ringsted, strækningen øst for Vallensbæk har faldende hastighed, fx. 120 km/t i Vigerslev og max 100 km/t fra Ny Ellebjerg til Hovedbanegården.\nDen lavere hastighed øst for Vallensbæk gør, at den nye strækning ikke er hurtigere end den nuværende. Den kan tilbegelægges på samme tid som den nuværende, hvis man kører op til 250 km/t mellem Vallensbæk og Ringsted.\nDSB vil så køre max. 200 km/t vest for Vallensbæk, hvilket betyder den nye strækning bliver langsommere end den nuværende.\nVelkommen til Danmark første højhastighedsstrækning i 2018, som er langsommere end Danmarks første jernbanestrækning.\n#11 Poul-Henning Kamp 15. juni 2017 - 19:18 Blogger\nDet er stort set kun strækningen København-Odense, uden stop, der er sammenlignlig med disse attråværdige eksempler fra Det Sydlige Udland.\nDet der tæller i Danmark, på grund af de mange stationer og krøllede strækninger, er togets acceleration, tophastigheden vil man stort set aldrig få brug for, uanset om den er 250 eller 200 km/h.\n#12 Bent Johansen 15. juni 2017 - 19:49\nEt TGV tog som kører fra Københavns Hovedbanegård vil allerede ved Glostrup nå 300 km/t hvis sporet var bygget til det.\nFra Glostrup er der stadig et stykke vej til Odense.\n#13 Tommy Johansson 15. juni 2017 - 20:01\nJeg føler mig til grin\nI min baghave skal den vestfynske jernbane anlægges , og den skal ligge der fordi at den skal have en stor kurveradius da der skal køre tog med op til 250 til 300 km i timen. Nu føler jeg mig virkelig til grin, DSB vil ikke køre højhastighed på den bane som vi har ventet i 3 år på at få placeret enten nord eller syd for motorvejen. Dette land reageres af TÅBER og indkompetent taburet klæbere som udpeger venner til diverse benposter hvad enten de er kvalificerede eller ej.\n#14 Bent Johansen 15. juni 2017 - 20:05\nStockholm - København er der ca. 16 flyafgange dagligt. Dertil bus- og biltrafik med videre. Der bør være et potentiale.\nKøbenhavn - Hamborg bør også have et potentiale.\nMed Femernforbindelsen er direkte højhastighedstog Oslo/Stockholm - Malmö - Kastrup - København - Hamborg og videre sydpå oplagt.\nDSB inviterer SJ og DB indenfor.\nSJ forsøgte sig med direkte tog fra Sverige til Odense. Egentligt ville man konkurrere med DSB på KBH - Aarhus, men elledningerne slutter jo i Fredericia, og banen var heller ikke bygget til X2000s hastigheder, og almindelige billetter var ikke gyldige, hvilket gjorde det for omstændigt at bruge SJ.\nMen interessen er der, og med el til Aarhus og Femernforbindelse skal DSB passe på de ikke bliver vraget på deres lukrettive strækninger, hvis udenlandske operatører kan tilbyde et væsentligt bedre produkt.\n#15 Poul-Henning Kamp 15. juni 2017 - 20:05 Blogger\nJa, og et fly med hjul ville køre mach 1.5, - hvis vi nedlægger nogle af omegnskommunerne.\nMen sporet er ikke bygget til det og bliver det næppe nogensinde, særligt ikke med den Lidenlund-tilgang Danmark har til togdrift.\nOg hvilken hastighed forestiller du sig igennem Høje Tåstrup station ?\nOg igennem Roskilde ? og Viby Sj ? Borup ? Ringsted ? Sorø ? Slagelse ?\nHøjhastighedstog kører på skinner der ikke kører igennem alle og enhver flække der havde en borgmester og et landstingsmedlem da glødelampen blev opfundet.\nHVIS vi skal have højhastighedstog i Danmark, starter det med en helt ny baneføring fra Helsingør i en stor bue udenom Storkøbenhavn, forbi Høje Tåstrup og til Femern (Den vil Sverige & Norge gerne have del i).\nDen anden trace starter i Høje Tåstrup og kører uden om alle provinsbyerne direkte til Storebælt, stopper ved en ny station udenfor Odense og en ny station i Trekantsområdet og derfra til ny station udenfor Århus og endestation Ålborg, altsammen på nye skinner langt ude på landet. Esbjerg samme historie.\nAt købe højhastighedstog uden at hælde 100 mia i togskinner først ville være tåbeligt.\n#16 Poul-Henning Kamp 15. juni 2017 - 20:07 Blogger\nSJ forsøgte sig med direkte tog fra Sverige til Odense.\n... og det blev saboteret af det middelalderlige danske billetsystem:\nPendlere med månedskort kunne ikke tage med det gabende tomme SJ tog der var til tide, men måtte vente på DSBs overfyldte og forsinkede tog.\nVi kunne sagtens have god jernbanetrafik i Danmark, men det kræver at vi tager det seriøst...\n#17 Poul-Henning Kamp 15. juni 2017 - 20:09 Blogger\nRe: Jeg føler mig til grin\nI min baghave skal den vestfynske jernbane anlægges , og den skal ligge der fordi at den skal have en stor kurveradius da der skal køre tog med op til 250 til 300 km i timen.\nOg det er helt klart det rigtige at gøre på den lange bane.\nMen det er først når vi engang har fået hovedparten af skinnerne opgraderet vi rigtig kan høste fordelene.\n#18 Lars Jensen 15. juni 2017 - 20:25\nMå sige at PHK har fat i de rigtige argumenter i tråden her. Ikke så tit jeg er enig, men det er jeg altså her.\nHvis vi vil have højhastighed så er det en ny separat bane der skal til. Kbh-Ringsted er første del.\nDSB er langsomt (men sikkert) ved at arbejde sig hen imod at være subsidiefri (believe it or not), derfor er man ikke interesseret i at skulle investere i højhastighedstog når alle solemærker peger på at der ikke kommer investeringer i den nødvendige infrastruktur.\nOg omvendt ville vi jo, med statsgaranti, sidde her om nogle år og galpe om hvor tosset det var at DSB købte 250 km/t tog til nogle strækninger som ikke findes og til en timemodel som ingen kan/vil finde penge til.\nThey (DSB) are damned if they do, and they are damned if they don't.\n#19 Tommy Johansson 15. juni 2017 - 20:27\nJA PH det er det rigtige på den lange bane, men hvad sker der nu, hvor DSB melder dette ud, trækker afgørelsen så endnu mere ud? Bare de kunne få taget en BESLUTNING.Jeg frygter at denne udmelding vil forplumre hele planen i mange år frem i tiden. Der er flere tusinde mennesker der venter på at der bliver taget en beslutning, om hvor og hvornår der skal bygges. Denne udmelding fra DSB starter måske en helt ny debat om linie føringen. Vi har ventet i 4 år på jernbanen og næsten 10 år på motorvejs udvidelsen, det er ikke sjovt at gå og vente på en afgørelse der måske aldrig bliver truffet\n#20 Bent Johansen 15. juni 2017 - 20:32\nTimemodellen kan gennemføres for 13 mia. kr. Det vil sige ny bane på Vestfyn, ny Vejlefjordbro og strækning i Østjylland.\nStorebæltstunnelen har max. fart på 140 km/t, men er forberede til ombygning til 200 km/t for ca. 300 mio. kr.\nKBH - Ringsted er allerede bygget til 250 km/t og forberede til 300 km/t vest for Vallensbæk.\nSyd for Vejle fjord er den nye strækning lavet så en ny bane kan fortsætte i en bue vest om Fredericia og over Lillebælt parallelt med Den nye Lillebæltsbro og støde til den nye strækning vest for Middelfart, hvor den nye bane skal slå en bue så den netop er forberedt til en ny Lillebæltsbro til bane. Pris ca. 7 mia. kr.\nNord for Vejlefjord skal der bygges ny bane til Hovedgård. 40 km. koster ca. 7 mia. kr.\nSå mangler Ringsted - Korsør på 45 km. og Nyborg - Odense på 30 km. I alt 75 km. som koster ca. 12 mia. kr.\nFor Togfondens 13 mia. får vi altså tog på 2 timer mellem København og Aarhus og for yderligere 26,3 mia. kr. kan vi få højhastighed hele vejen fra København til Aarhus og en rejsetid omkring 1,5 time, det halve af i dag.\nHalvering af rejsetiden fra København til Aarhus betyder man med ca. halvt så mange tog kan fragte ligeså mange passagerer, det er der en stor besparelse ved. Personaleomkostningerne falder også drastisk, og naturligvis spares miljøet for en masse flypassagerer og bilister som vil foretrække det langt hurtigere tog. Og så er der gevinsterne for samfundet og for passagerne.\n#21 Poul-Henning Kamp 15. juni 2017 - 20:42 Blogger\nTimemodellen kan gennemføres for 13 mia. kr.\nJa, der er ingen grænser for hvad vi kan gøre ved jernbanedriften ved at smide penge nok efter den.\nMen det forudsætter jo at vi har politikere der har langsigtede visioner om god togdrift.\nDet har vi ikke, uanset hvor i salen du kigger: I den ene side handler det om biler og vognmænd, i den anden om Livets Gang i Lidenlund.\nOg derfor ser DSB 100% rigtigt her: Det ville være spild af penge at købe højhastighedstog i denne omgang.\n#22 Jørgen Pallesen 15. juni 2017 - 20:50\nDet kræver høj ekspertise som DK ikke har!\n#23 Sten Andersen 15. juni 2017 - 22:10\nDet to strækninger er tilnærmelsesvis lige lange (plus/minus nogle få kilometer).\nKøbenhavn H - Vigerslev er så kort en distance, at den lave hastighed har ringe betydning for den samlede køretid, og på den eksisterende strækning mellem Købehavn H og Ringsted er der ligeledes lave hastigheder flere steder; mellem København H og Valby (80 km/t) og gennem stationerne Glostrup, Høje Taastrup og Roskilde (120 km/t).\nDe hurtigst accelererende tog kan lige nå op på 180 km/t for en kort bemærkning mellem stationerne fra Hvidovre Fjern til Høje Taastrup, og en lidt længere kort bemærkning frem til Roskilde, men de 180 kan først udnyttes effektivt efter Roskilde.\nHvordan kan det så være, at tog på den nye bane, med op til 200 km/t rimeligt konstant, langt størstedelen af distancen, skulle være langsommere?\n#24 Maciej Szeliga 15. juni 2017 - 22:18\nJeg er "lige" hjemvendt fra ferie i Japan som bl.a. omfattede flere ture med Shinkansen. Jeg kan oplyse at i Japan er der stationer hvor gennemgående Shinkansen kører med næsten fuld hastighed, eksempler kan være Shin-Kobe eller Shin-Tosu. Der er skillevægge på de perroner som Shinkansen bruger, disse vægge er placeret fra ca. 1m til 2m fra perronkanten alt afh. om der forekommer gennemgående tog eller ej. Der er jo intet som forhindrer at man kikker på erfaringer fra andre lande... også selv om de er halvvejs rundt om kloden.\nJeg kan også oplyse at en Shinkansen holder på en station i kun ca. 1 min, det er ligegyldigt om det er Shin-Tosu (lille), Hiroshima (større) eller Shin-Osaka (stor), på endestationerne holdes længere da sæder skal vendes og toget rengøres (2~4 mand pr. vogn) et togsæt er i øvrigt på mellem 6 og 16 vogne og rengøring tager 10~15min. ...nå ja, der er også lige den detalje at togene er lufttætte så man ikke får trykken i ørerne når man kører med over 250 km/t ind i en tunnel, det er bare lidt bedre end tyske og italienske højhastighedstog (jeg har ikke prøvet TGV endnu) men affjedringen er til gengæld hårdere.\nTip til DSB: prøv at få en 700N til Danmark, den kører også på 25kV AC ;-)\n#25 Poul-Henning Kamp 15. juni 2017 - 22:31 Blogger\nJeg kan oplyse at i Japan er der stationer hvor gennemgående Shinkansen kører med næsten fuld hastighed\nMen lagde du mærke til afstanden til nærmeste bebyggelse ?\nTog ved de hastigheder trækker en ganske solid shockbølge med sig og ville med EUropæiske miljøkrav betyde noget i stil med 150-250 meter til nærmeste bebyggelse fra spormidte.\n...eller et rør udenom det hele, så man nærmer sig hyperloop...\n#26 Jesper Hansen 15. juni 2017 - 22:35\nRe: Betyder det intet mere at DK's øverste beslutter noget ?\nJa det er misforstået. Det er da helt fornuftigt at DSB ikke betaler ekstra for at købe tog der kan køre 250 km/t når der ikke realistisk bliver behov for det i togenes levealder. Det kan jo være at politikerne kommer til fornuft men det er jo en proces der tager endog meget lang tid - vi taler mindst en generation og så er det alligevel tid til at købe næste runde materiel. Bortset fra det synes jeg det er meget værre at der ligger en markant nedskæring i antallet af sæder fra 68000 til 43000. Det er ret markant og burde forklares bedre.\n#27 Pelle Gøeg 15. juni 2017 - 22:48\nTimemodellen kræver da ikke 250 km/t tog?\nIfølge oplægget (1) fra 2007, så kan timemodellen klares ved IC4s (tøhø) 200km/t, så timeplanen skulle da ikke være afhængig af 250km/t tog?\n#28 Jørgen Clausen 15. juni 2017 - 23:17\nDanmark er for lille til at have sit eget jernbaneselskab. Vi bør lære af privat erhvervsliv.\n#29 Henrik Bastholm Hansen 15. juni 2017 - 23:29\nJa det er misforstået. Det er da helt fornuftigt at DSB ikke betaler ekstra for at købe tog der kan køre 250 km/t når der ikke realistisk bliver behov for det i togenes levealder.\nProblemet er at levealderen er 50 år (10 år levering + levetid ca 40 år). Dvs. at hvis DSB køber tog der kun kan køre 200 km/t, så vil højere hastighed ikke blive inden for de næste rigtigt mange år....\nJeg vil vædde med at om få år kommer DSB og sige at det ikke længere er relevant med bane til 250 km/t, da de tog de er i gang med at købe jo ikke kan bruge til det. Og dermed er timemodellen jo reelt skudt helt i smadder. (desværre)\n#30 Svend Ferdinandsen 15. juni 2017 - 23:41\nDet nytter jo heller ikke, når højhastighedstoget skal vente på et IC4, som stadigvæk vil køre for at betjene stationerne indimellem. Hvordan vil man betjene dem som ikke kun skal mellem København og Odense? Der kunne være en fra Slagelse, der gerne ville kunne køre både til København og Odense.\n#31 John Albrechtsen 15. juni 2017 - 23:43\nDanmarks årlige statsbudget er ca. 1000 mia. kr.\n300 mio. kr. ekstra til forbedring af offentligt transport må og skal kunne findes, hvis ellers viljen er der. For pokker det er jo blot en afrundingsfejl hos Skat.\nBedre tog handler om vores identitet og stolthed, og vi trænger altså til hæve standarden efter IC4 og de temmeligt gamle IC3. Nu trasker vi bare videre i samme rille som vi har trampet i de sidste 50 år.\n#32 John Albrechtsen 16. juni 2017 - 00:00\nDet er givetvis helt korrekt at cykelstierne kun finansieres hvert 4. år, men af http://supercykelstier.dk/faq/ fremgår det at Supercykelstierne vil koste ml. 413 (sic) og 875 mio. kr.\nJeg synes cykelstier er gode og tjener et godt formål, men de får ualmindeligt meget opmærksomhed, og gør meget lille forskel udenfor København. De er for mig mest af alt et trist politisk PR-nummer.\nAt skære en time af køretiden til Århus vil da være noget betydningsfuldt. Vi kan sikkert alle huske da man skulle med færgen over Storebælt. Broen og hurtigfærgerne ml. Sjælland og Århus ændrede Danmark. Folk tager bilen over Storebælt nu fordi DSBs billetpriser er høje og rejsetiden er stort set ens, men hvis toget har en signifikant fordel i tid, vil flere jo bruge det. Det må da være en fordel for alle med færre biler på vejene, kortere rejsetid ml. storbyerne og til Kastrup Lufthavn, mindre forurening fra biler, kortere afstand til udkantsdanmark, osv.\nJa, det er en stort udgift, men det var Storebælt, Metroen, Cityringen, Ørensundsbroen, Lillebæltsbroen, Nordhavnsvej, de jyske moterveje, S-togene, og alt muligt andet også.\nInfrastruktur koster, men det er en investering i vores fremtid.\n#33 Poul-Henning Kamp 16. juni 2017 - 00:17 Blogger\nJeg er helt enig i første del: Det er tydeligt at DSB ikke har den tekniske/organisatoriske råstyrke til opgaven.\nMen den anden del fatter jeg ikke en meter af: Præcis hvad er det for et privat erhvervsliv der skal læres noget af i denne forbindelse ?\n#34 Poul-Henning Kamp 16. juni 2017 - 00:20 Blogger\n300 mio. kr. ekstra til forbedring af offentligt transport må og skal kunne findes, hvis ellers viljen er der.\nMen det er den jo netop ikke.\nI følge regeringsprogrammet skal et eventuelt beløb af den størrelsesorden bruges til at give de stinkende rige skattelettelser.\nHusk på at dette er regeringen hvis grundlag indeholder:\n38 ord om "hestevæddeløbssporten".\nMen ikke et ord om "privatliv"\n#35 Per T. Hansen 16. juni 2017 - 01:31\nI et kort moment, der havde jeg en drøm om magnet tog i Danmark, f.eks. På en Kattegatforbindelse, hvor det så tog ganske kort tid fra Århus til København, fra Esbjerg til Odense - København og fra Ålborg til Flensborg, og måske videre til Hamborg, men indrømmet, det var kun en drøm...\n#36 Nicholas Ipsen 16. juni 2017 - 03:20\nHvorfor bliver folk ved med at hive den her op af hatten? Der stod aldrig i den oprindelige aftale, at togfonden udelukkende skulle finansieres via pengene fra øgede olie-indtægter. Man håbede at det ville kunne lade sig gøre, men var det ikke tilfældet forpligtede parterne sig til at finde de midler der skulle til på finansloven. Partierne bag togfonden har så vidt jeg ved flertal i Folketinget, så jeg kan ærligt talt ikke se problemet.\n#37 Nicholas Ipsen 16. juni 2017 - 03:21\nJa, der er ikke særlig stor afstand. Her køres der f.eks. med 2-300 km/t(shinkansen kører på det hævede spor): https://www.google.dk/maps/place/Japan/@37...\nJeg har i øvrigt boet i en lejlighed der lå en lignende afstand fra sporet, og mærkede aldrig rigtig noget til passerende tog. Hvor får du den trykbølge fra? Så længe togets aerodynamik er gennemtænkt, og der er ordentlig støjafskærmning, har jeg aldrig oplevet det som et problem.\nDet kræver bare nogle støjbarrierer, ligesom på motorvejen. Jeg skal ikke kunne udtale mig om hvorvidt EUs miljøkrav er så stramme at noget lignende ikke kunne lade sig gøre i Danmark, men er er i hvert fald ikke nogen grund til at tog ikke skulle kunne køre igennem Køge Nord og Ringsted med 200-250 km/t, hvis man altså installerer perrondøre, eller evt. laver nogle gennemkørselsspor som ikke passerer lige forbi en perron. Der er i forvejen pæn afstand til nærmeste bebyggelse.\nI Japan er det helt normalt at man lader et tog der stopper ved alle stationer holde en 2-3 minutter på de store stationer, så det kan blive overhalet af en ekspres, og folk der gerne vil hurtigere frem kan skrifte til denne. Ekspressen stopper selvfølgelig på den station, hvor det overhaler lokaltoget. Det er smart, men kræver at man kan finde ud af at holde en køreplan...\n...nå ja, der er også lige den detalje at togene er lufttætte så man ikke får trykken i ørerne når man kører med over 250 km/t ind i en tunnel, det er bare lidt bedre end tyske og italienske højhastighedstog (jeg har ikke prøvet TGV endnu) men affjedringen er til gengæld hårdere.\nDu er ikke gået glip af noget. Selv de nyeste TGV føles noget forældede i forhold til ICE3, for slet ikke at tale om en N700 eller E5.\nJeg har længe foreslået, at Danmark skulle købe nogle af de mange E4-togsæt Japan er ved at skille sig af med. De er i fin stand, bare for langsomme til Tokaido-shinkansen nu hvor 320 km/t er ved at bliver standard. De kommer i sæt af otte dobbeltdækkervogne, og kan kobles sammen for en maksimal kapacitet på 1634 passagerer per afgang med to togsæt. De kan køre op til 240 km/t, hvilket skulle være rigeligt til at opfylde timeplanen.\n#38 Karsten Nyblad 16. juni 2017 - 04:41\nFolk tager bilen over Storebælt nu fordi DSBs billetpriser er høje\nDet kommer an paa, om du kan finde ud af at koebe en orange billet eller ej, samt om du kan leve med at skulle afsted uden for myldretiden og koebe billetten i god tid. Man kan f.eks. komme fra KBH til Aarhus for 114 kr. Gaa ind paa DSBs hjemmeside og naar du soeger efter billetten, saa klik feltet med at du er fleksibel mht rejsetidspunktet.\n#39 Jorgen Hansen 16. juni 2017 - 07:34\nNår politikerne bestemmer at 'jorden er flad' er det godt at der stadig er et par fagfolk som kan gøre den rund igen.\n#40 Michael Larsen 16. juni 2017 - 10:04\nLettere hysterisk debat\nHele debatten har et skær af hysteri over sig. I følge den passagertælling fra 2014 jeg lige faldt over, har Århus Station ca. 7000 rejsende ind og 7000 rejsende ud af stationen hver dag. Af de 7000 var lidt under 1500 fra Sjælland. Da ikke alle sjællændere har gavn af timemodellen, er det rimeligt at runde ned til 1000. For at sætte det lidt i relief; her i lokalområdet har man et ønske om en ny Trylleskoven station. Den vil bidrage med flere end 1000 rejsende om dagen. En anden station i nærheden, Hundige, har flere rejsende end Århus.\n#41 Maciej Szeliga 16. juni 2017 - 10:22\nDen er ikke så stor og hvor der er bebyggelse er der også en (forholdsvis lav) afskærmning men jeg er klar over at det muligvis skyldes andre regler. I øvrigt støjer det ikke så meget som jeg forventede... det må være den aerodynamiske udformning som tager æren for det. Som en anden her skriver så kører man på hævet spor (3–6 sals højde), hvilket også kan være oplagt at gøre i DK, vi har trods alt færre jordskælv.\n#42 Niels Abildgaard 16. juni 2017 - 10:42\nRe: Lettere hysterisk debat\nÅrhus Station ca. 7000 rejsende ind og 7000 rejsende ud af stationen hver dag. Af de 7000 var lidt under 1500 fra Sjælland. Da ikke alle sjællændere har gavn af timemodellen, er det rimeligt at runde ned til 1000. For at sætte det lidt i relief; her i lokalområdet har man et ønske om en ny Trylleskoven station. Den vil bidrage med flere end 1000 rejsende om dagen. En anden station i nærheden, Hundige, har flere rejsende end Århus.\nLad os sige 2000 om dagen der kommer en halvtime hurtigere fra Århus til københavn er argument for opgradering af jernbaner formedelst 25 til halvtreds milliarder uden ende? Det er en direkte merudgift på 3500 kr (lavt regnet) per rejse over en tiårig periode. En flåde af forkromede helikoptere gør det billigere. Er behandling for jernbaneglæde tilskudsberettiget?\n#43 Nicholas Ipsen 16. juni 2017 - 11:07\nKunne det tænkes at det er fordi rejsetiden er så lang? Hele pointen er jo at motivere flere rejsende til at tage toget, og binde landet tættere sammen.\n#44 Poul-Henning Kamp 16. juni 2017 - 11:13 Blogger\nDen vil bidrage med flere end 1000 rejsende om dagen.\nDer er forskel på "bidrage med" og "flytte fra en anden station"\n#45 Christian Holmen 16. juni 2017 - 11:49\n8.297.000 eller 22731 om dagen tog i 2015 DSB imellem øst og vest, så 2000 er nok ganske lavt sat. Mon ikke at det tal ville vokse med kortere rejstider og moderne tog?\n#46 Ib Erik Söderblom 16. juni 2017 - 12:10\nFornuftigt valg af DSB\nI betragtning af de rescourcer det vil kræve at komme op på 250 km/t, er det fornuftig omtanke, at gøre, som DSB vil. Geografisk er Danmark simpelthen for lille til, at det giver samme fornuft som i de lande, hvor højhastighedstogene er succesfulde. Medmindre min destination ligger i gå-afstand fra hvor højhastighedstoget stopper, skal jeg alligevel have en eller anden form for videre-transport. Som med højhastighedstoget, har stor mulighed for, at blive længere, end med normal-toget.\nAt lade DSB investere i højhastighedstog, lang tid inden det overhovedet kan udnyttes og med udsigt til at det vil tage adskillige årtier inden det bliver aktuelt overhovedet, vil være kriminelt spild af skatteborgernes penge. Det er der rigeligt af i forvejen, kombineret med en forværrelse af muligheden for at fylde skattekisten op igen.\n#47 Karsten Nyblad 16. juni 2017 - 12:22\nDSB vil ikke investere i hurtigere tog, fordi de ikke tror, politikerne vil betale for skinnerne til dem. Det vil gøre de hurtigere baneforbindelser mindre rentable, for de vil jo først kunne udnyttes 100%, når DSB har togene til det, så hvorfor skulle politikerne ikke udskyde dem? Næste gang der skal koebes tog er der så ikke skinner til hurtigtog, og hvorfor skulle DSB så købe dem?\n#48 Jan C Damgaard 16. juni 2017 - 12:48\nRe: Fornuftigt valg af DSB\nGeografisk er Danmark simpelthen for lille til, at det giver samme fornuft som i de lande, hvor højhastighedstogene er succesfulde.\nHelt enig, lad dem der vil flyve endelig flyve. Der er fint med indenrigsfly mellem de store byer, så lad os andre tage "massetransporten" med lidt mere ro. Det er da en oplevelse at kunne nå at se de mindre stationsbyer. Det eneste "alternativ" er jo bus og biler, hvis "snobtoget" skulle påtvinges danskerne. Pålidelighed betyder mere end hastighed, hvilket en markedsanalyse sikkert vil vise. Den skal bare ikke fokusere på politikerne.\n#49 Henrik Bastholm Hansen 16. juni 2017 - 13:10\nTog er meget mere miljøvenlige en fly. Tog er konkurrencedygtige mod fly ved rejsetider på op til 3 timer. Timeplanen går jo netop ud på, at binde alle større byer i Danmark sammen i et net med rejsetid ikke over 3 timer. 250 km/t er perfekt til at opnå dette. I andre lande laver man højhastighedbaner på 300-350 km/t, og jeg give dig ret, dette ville være for meget for lille Danmark.\nMedmindre min destination ligger i gå-afstand fra hvor højhastighedtoget stopper, skal jeg alligevel have en eller anden form for videre-transport.\nDet er jo netop det der er hele pointen ved timemodellen. Ved at det tog der afgår fra Århus, og det tog der afgår fra København netop mødes i Odense, gør at der nemmere kan laves planlagte skiftemulighed til lokale regional og by busser samt tog til Sønderbog. Timemodellen med knudepunkterne vil give optimale skiftemuligheder ligegyldigt om man skal til Fyn fra Århus eller fra København.\n#50 Anonym 16. juni 2017 - 15:17\nLad derfor private bygge og drive en Kattegatforbindelse og en Helsingborg-Helsingør forbindelse inkl. nødvendige tilslutningsanlæg samt en bane Helsingør-Roskilde.\nFlere skinner mellem store trafikknudepunkter giver flere kunder, flere penge og basis for flere hurtigere og bedre tog, som igen giver basis for flere passagerer.\n#51 Flemming Nielsen 16. juni 2017 - 17:24\nEndelig tog DSB en rigtig vurdering og beslutning !!! Nu skal politikkerne bare vågne op til den virkelige verden... DET ER FOR MANGE PENGE AT BRUGE PÅ AT GLÆDE SÅ FÅ MENNESKER. stop det vandvid. Elektrificer nuværende tog strækning og lad os glæde os over det , og at faktiske flere mennesker kan stå på togen på strækningen , istedet for at vinde 15 min fra århus til kbh ved at ødelægge natur, byer, menneskers liv og hjælpe så få på den regning. Politikkerne har ikke forstået folket.\n#52 Chris Bagge 16. juni 2017 - 18:14\nDer bør være et potentiale.\nHvis der er et potentiale, hvorfor er der så 12 afgange fra Stockholm til Malmö med fly hver dag? SJ bruger X2000 på strækningen med en topfart på over 200 km/t. Trods dette bliver gennemsnitsfarten omkring 130 km/t, så det tager 4 ½ time. Når de går over til de nye Regina tog bliver det langsommere. Når man kommer nord for Motala begynder banen at blive meget snoet. Derfor kan X2000 'læne sig' indad i svingene. Det kan Regina ikke, hvorfor toget må sænke hastigheden. På den ene tur jeg kørte var kurvestyringen i X2000 i stykker. Det gjorde det meget ubehageligt at bevæge sig i toget selv om farten blev sat ned så vi var omkring 1 time forsinket til Stockholm. En forudsætning for rigtig højhastighedstog er at de kører i sin egen trace, at sporet er 'rettet ud' så der kan køres stærkt og at der er passende langt mellem stationerne. Her hjemme har vi ingen af disse betingelser.\n#53 Niels Abildgaard 16. juni 2017 - 18:20\nTog er meget mere miljøvenlige en fly. Tog er konkurrencedygtige mod fly ved rejsetider på op til 3 timer.\nHvis vi taler om i danmark eller på månen er det ikke rigtigt.Er der tal fra DSB og SAS som underbygger denne de jernbanetros morgenbøn?\n#54 Chris Bagge 16. juni 2017 - 18:31\nHelt enig, baseret på egne erfaringer. Bor nord for Købehavn. Havde, lige i den periode hvor Storebæltstunnelen åbnede, en masse rejser mellem København og Århus. Skiftede over til tog da det blev muligt. Godt nok tog det 15 min. mere end med fly men med en rejsetid der nu kunne benyttes fornuftigt i stedet for at stå og vente / hænge i Kastrup og i en Taxi fra Tirstrup. Den gang var det også muligt at få god morgenmad i toget og der var rimelig plads. En 15 eller 30 minutter kortere rejsetid er ikke det vigtige. Det vigtige er at man kan komme til at rejse når man har brug for det (hyppigt nok), at det er komfortabelt at rejse, og at der er pladser nok.\n#55 Tommy Johansson 16. juni 2017 - 23:06\nSaksetf ra DR\nI et opslag på Facebook hilser Venstre-ordføreren det velkommen, "at vi nu satser på køb af nye pålidelige eltog, der kan køre 200 km/t". Til gengæld er det på tide, at de røde partier besinder sig på det sorte hul i togfonden og skrinlægger den dyre timemodel mellem Odense og Aarhus. Jeg tror godt, at folk kan leve med en lidt længere rejsetid, mod at togene kører efter køreplanen, skriver Kristian Pihl Lorentzen.\nSkal det mon forstås som at venstre vil opgive den nye bane over Vestfyn?\n#56 Allan Olesen 16. juni 2017 - 23:40\nI Japan er det helt normalt at man lader et tog der stopper ved alle stationer holde en 2-3 minutter på de store stationer, så det kan blive overhalet af en ekspres\nJa, det er jo den ulempe, jeg flere gange har forudsagt her på siden: Hvis man vil have højhastighedstog på de samme skinner som langsommere tog, er man nødt til at have nogle sindssygt lange overhalingsstrækninger, eller også er man nødt til at forsinke de langsommere tog.\nJapanerne har så ifølge din beskrivelse valgt den sidstnævnte ulempe.\n#57 Nicholas Ipsen 17. juni 2017 - 00:12\nDet kommer an på strækningen.\nDu kalder det er forsinke de langsomme tog, men er det det man bør kalde det når folk får mulighed for at stige om til det hurtigere tog, så de kommer frem før end de havde, selv hvis det langsomme tog ikke havde skulle ladet det passere?\nJeg kalder det en fordel, at ingen skal rejse længere end højst nødvendigt med bumletoget.\n#58 Allan Olesen 17. juni 2017 - 00:49\nHvis du vil have den påstand til at være sand for alle stationerne, så skal der være virkelig mange tog i timen, eller også skal der være tale om nogle virkelig lange strækninger. Det passer dårligt på danske forhold.\nDertil kommer ulempen ved at skulle skifte tog 1-2 gange mere på en tur.\n#59 Anonym 17. juni 2017 - 13:12\nSelv de hurtigste tog kan ikke indhente en stor omvej\n#60 Lasse LM 17. juni 2017 - 21:06\nBare rolig, Bent Johansen udtaler sig om noget han ikke ved noget om. Allerede fra dag 1 vil den nye bane være hurtigere end den nuværende, selvom det er med tog der kun må kører 160/180.\n#61 Poul-Henning Kamp 17. juni 2017 - 23:09 Blogger\nRe: Selv de hurtigste tog kan ikke indhente en stor omvej\nDet er forkert at bruge penge man ikke har på de dyreste tog og dyre erstatnings-skinner for at vinde minutter, når man kan få private til at betale og drive løsninger, der giver markant kortere rejsetider.\nHvilke bivirkninger og "externaliteter" kommer skatteyderne til at betale for ?


Tante Sød: Et hjertebarn: Økologisk Samsø\nKære sjove Charlotte, TAK fordi du skubbede på, så jeg ku' få skrevet om det. Det var godt at få det delt! Som med så meget andet. Økologisk Samsø er blevet et ægte hjertebarn. Nu håber jeg I myldrer ind på vores side, så vi også kan høres ved dér. Print denne artikel\nIndsendt af Tante Sød..og den sure øko-citron... kl. 12.27\nBedstesBlog 13. juni 2013 kl. 13.09\nDet lyder helt fantastisk! Jeg får lyst til at flytte til Samsø:-)\nTante Sød..og den sure øko-citron... 13. juni 2013 kl. 14.51\nårh, du er sød. Bare kom, her er så dejligt og her er plads til mange flere søde mennesker ...\nMarian N. Larsen 14. juni 2013 kl. 11.55\nJeg sidder her og klapper - det er jo SÅ fantastisk.... sikke et initiativ. Jeg er sikker på at din økologiske hjertebarn bliver lige så stor en success som at blive Ø-beboer på Samsø! Godt gået. Hurra for økologiske ildsjæle!\nTante Sød..og den sure øko-citron... 14. juni 2013 kl. 23.37\nIhh, jeg håber du får ret Marian:-) Mange tak for skulderklappet!\nCharlotte den 2. 14. juni 2013 kl. 15.07\nTusinde tak min kære Tante - det har jeg længe set frem til:-) Jeg GLÆDER mig helt vildt på dine og de andre økofreaks vegne - det er SÅ stort at så mange møder frem til den orientering - specielt i så lille et samfund som Samsø trods alt er. Jeg har altid undret mig over hvor mange små lækre slagsboder med superfriske varer, der findes på øen.\nTante Sød..og den sure øko-citron... 14. juni 2013 kl. 23.38\njaaa, nu fik du første lille bid af projekterne:-) Du har helt ret i det med det procentuelle fremmøde - så sku der dælme være kommet mange i KBH:-) Jeg skal nok fortælle om de andre par ting sån' hen ad vejen:-)\nFarmer 25. juni 2013 kl. 20.22\nJeg tror ikke på økologi som løsningen på ret meget; men derfor skal I alligevel have held og lykke med projektet!\nTante Sød..og den sure øko-citron... 29. juni 2013 kl. 23.53\nJeg har fuld respekt for at vi har hver sine holdninger og værdier. Må alligevel må jeg indrømme, jeg har svært ved at forstå, hvordan man kan tro at det er sundt og godt for ens helbred og miljøet at blive fyldt med sprøjtegifte og alverdens unaturlige kemiske tilsætninger.... men tak for din respons


Gudinden er i centrum ved Navratri - Religion.dk\nI år 2020 udspiller Navartri-festivalen sig fra den 17. oktober og frem til 26. oktober. Her vil hinduer verden over og derfor også i Danmark dagligt dyrke gudinden og hendes specifikke shakti-energi. Det gør de blandt andet ved at klæde sig i traditionelle klædedragter. Foto: Ajit Solanki/AP/Ritzau Scanpix\n23. september 2019, kl. 14:00, opdateret 16. oktober 2020, kl. 8:01\nUnder den hindustiske fest Navratri er det en kvindelig guddom, der er i centrum. Hun adskiller sig fra mange mandlige guder ved at have sit primære fokus på verden og dens tilstand. Netop disse tillagte egenskaber har nok aldrig været så aktuelle som nu.\nGudinden i hinduismen\nI hinduismen tillægges gudinden en helt særlig betydning. Hun er derfor dagligt centrum for tilbedelse både i hjemmene og ved de store templer, hvoraf mange er særlige gudindetempler. Det samme gælder specifikke fester og højtider, hvor hun er hovedpersonen. Ikke som en mandlig guddoms hustru, men som sin helt egen.\nDette er noget særegent for hinduismen, men kan også komme til udtryk i andre religioner, som for eksempel den kristne dyrkelse af Maria som himmeldronning, de mange kristne helgeninder og den buddhistiske kvindelige bodhisattva Tara. Det specielle ved hinduismen er, at dyrkelsen af gudinden kommer meget eksplicit til udtryk ved særlige fester tildelt netop hende.\nDen vigtigste af disse fester er Navratri, som betyder de ni nætters fest. I år 2020 udspiller festivalen sig fra den 17. oktober og frem til 26 oktober. Her vil hinduer verden over og derfor også i Danmark dagligt dyrke gudinden og hendes specifikke shakti-energi; en dynamisk energi, der både kan bekæmpe det onde og have frugtbarhedsgivende kraft, og som kan tillægges reel såvel som symbolsk betydning.\nNår det gælder en reel betydning, så er det i troen på, at gudinden manifesteret i hendes shakti-energi kan intervenere i verden. Her kan hun enten reetablere den, hvis den er i ubalance, men hun kan også sikre dens beskyttelse mod farlige ydre kræfter.\nMen gudindens shakti-energi kan også have indflydelse på den enkelte tilbeder, som, under Navratri ved faste og bøn, håber på at et specifikt ønske derigennem kan blive opfyldt. Det kan for eksempel være ønsket om graviditet, at klare sig til eksamen, eller at hele familien vil trives.\nDen symbolske betydning er en mere generel dyrkelse af kvinden og hendes egenskaber. Det gælder for eksempel kvinden som mor og som familiens omdrejningspunkt, men også der, hvor hun repræsenterer en selvstændig og stærk kraft.\nDet sidste bliver ofte fremhævet af feministiske grupper, men det gør også, at festen blandt mere sekulariserede hinduer giver mening. Derfor kan festen siges at være resistent over for samfundets forandringer, da den kan tillægges meget forskellig betydning.\nNavratris mange udtryksformer\nHvilken gudinde eller hvilke gudinder, der er i centrum for festen, er forskellig fra lokalitet til lokalitet. Det er et godt udtryk for hinduismens mange ansigter.\nI den nordøstlige indiske delstat Bengal og også i og omkring den hellige by Varanasi er det gudinden Durga, som dyrkes. Hun er især kendt for at være en stærk og selvstændig gudinde, som i mytologien er den store dæmondræber. Historien læses højt under de ni dage og nætter.\nI nyere tid er man også begyndt at bygge en statue af ler af hende, som på den 10. dag ofres i den hellige flod. Dette er et meget spektakulært sceneri, som danner baggrund for en stor og forløsende fest.\nI Sydindien og i Sri Lanka blandt de tamilske hinduer, er det derimod en gudinde-trehed, som dyrkes her i form af Lakshmi, gudinden for rigdom og velfærd, Saraswati, gudinde for viden og musik og Durga, den stærke dæmondræbende gudinde.\nDenne tredeling, som samlet repræsenterer shakti-energiens forskellige udtryksformer er også den form, som dyrkes i Danmark blandt de srilankanske tamiler. Og de er rigtig glade for, at festen kan tillægges så forskellig betydning, for det kan samle alle på tværs af alle aldre, og om man er religiøs eller ej.


kraftfuld.com Sadan ansoger du Guitarstrenge navne\nGUITARSTRENGE - køb dine kvalitets-strenge BILLIGT her! Du er begyndt at lære akkorderne på guitarstrenge allerførste guitar. Men hvilke navne er det navne lige, de forskellige ting på din guitar har? Hvad har en sadel for eksempel at gøre med den? Svaret får navne her i vores begynderguide til din guitar. Du kan faktisk forestille dig guitarens dele som et slags menneske, hvis du stiller den op og lader som guitarstrenge, at den også har arme og ben. Strengene har navn efter tonerne (se guitarskolen for mere). Den dybeste streng = 6. streng; den højeste streng = 1. streng. 6. streng er den tykke; kraftfuld.com er. De fleste guitarer har 6 strenge, og det har din sikkert også. Som du kan se på billedet nedenfor så har guitarens strenge navne, altså bogstaverne: E A D G H E .\nGUITARSTRENGE NAVNE Sådan fungerer din guitar\nHuskeremse til at huske guitar strenge Guitarstrenge navne Header Right\nGuitarstrenge er flere fordele ved at købe guitarstrenge online. For det første kan man få dem billigere end i butikkerne. For det andet er udvalget guitarstrenge meget større, end en navne lokal musikbutik. I linket fiberdæksel har jeg samlet en liste navne gode og billige strenge, samt hvor de kan købes på nettet. Skal du skrifte strenge på din guitar? HE Jørgensen A/S er Sydsjællands eneste MAN forhandler, da vi dækker et område fra Gedser i syd til Sjællands Odde i nord. De fleste guitarer har 6 strenge, og det har din sikkert også. Som du kan se på billedet nedenfor så har guitarens strenge navne, altså bogstaverne: E A D G H E. Siden de fem musikere og komponister i Girls in Airports fandt sammen i har de konstant søgt at udvide deres lydunivers med nye musikalske inspirationer – på tværs af moderne jazz, global folklore, minimalisme, synthesizer-musik og en atmosfærisk lyd, der har fået anmelderne til at sammenligne bandet med så forskellige navne som. Der er tusindvis af guitar strenge at vælge imellem, og det kan derfor være en jungle at finde rundt i. Guitar strengenes tykkelse er altafgørende for, hvordan du spiller på guitaren.\nGuitaren er et knipset strengeinstrument normalt med seks strenge , men fire, syv, otte , ti eller 12 dobbeltkor findes også. Den oprindelige form er akustisk, med en krop der danner resonansbund for strengenes vibrationer. Guitar strenge navne. Lær navnene på strengene på guitaren · Pædagog Guitar Il y a 2 ans. Lær navnene på strengene på guitaren ved hjælp huskeremser. Det kan også stamme fra det differentierede arabiske ord "Qitara" der var navnet på et instrument, der blev bragt til Spanien i det århundrede. Den første. Salg af guitarstrenge. Egen import og kendte mærker. Top-kvalitet til virkleigt billige priser. Online-salg, nemt, sikkert og hurtigt. Hurtig dag-til-dag-levering!. De fleste guitarer har 6 strenge, og det har din sikkert også. Som du kan se på billedet nedenfor så har guitarens strenge navne, altså bogstaverne: Hvis den er stemt efter tonerne Navne A D Guitarstrenge H E, som er standardstemningen på en guitar, så vil det være tonen E du hører, når du slår den 1. Find de bedste guitar strenge og få samtidig god viden om de forskellige tykkelser af strenge. I denne artikel får du hele pakken samlet på kort tid!. Guitar strenge navne. Lær navnene på strengene på guitaren · Pædagog Guitar Il y a 2 ans. Lær navnene på strengene på guitaren ved hjælp huskeremser.\nDet kan også stamme fra det differentierede arabiske ord "Qitara" der var navnet på et instrument, der blev bragt til Spanien i det århundrede. Den første. Salg af guitarstrenge. Egen import og kendte mærker. Top-kvalitet til virkleigt billige priser. Online-salg, nemt, sikkert og hurtigt. Hurtig dag-til-dag-levering!. Online butik med masser af forskellige guitar strenge fra flere leverandør. Køb online eller i buttiken.\nGuitarstrenge guitarstrenge navne\nbillige lån til bil BasisFysik B (e-bog). dimas de andrés puyol. imran rashid læge Læs de første kapitler i Online gennemsyn. BasisFysik B dækker HELE.\nThat may not sound like much, but it adds up to about 12 pounds each year. Since the average person gains a few pounds guitarstrenge year after age 20, losing 12 navne a year is actually pretty great. How Much Green Tea Should You Drink. The amount of beneficial compounds in green tea can tidsregning, depending on the tea.\nGuitarstrenge navne opskrift rådyrkølle\nbillige lån til bil BasisFysik B (e-bog) guitarstrenge navne\nVi har eksisteret som serviceværksted siden og med over 50 års erfaring inden for salg og reparationer af lastbiler, mener vi selv, vi har alle forudsætninger for at tilbyde en unik service til guitarstrenge kunder. Hos HE Jørgensen har vi et velassorteret MAN reservedelslager og kan altid skaffe den reservedel, du mangler, navne vi selv reparerer alle mærker i vores forretning.\nStort udvalg af dele til din lastbil. Vi har eksisteret som serviceværksted siden og med over 50 års erfaring inden for salg og reparationer af lastbiler, mener vi selv, vi har alle forudsætninger for at tilbyde en unik service til vore kunder. Hos HE Jørgensen har vi et velassorteret MAN reservedelslager og kan altid skaffe den reservedel, du mangler, da vi selv reparerer alle mærker i vores forretning.\nSkulle der være enkeltdele, vi ikke har på lager, leveres de fra centrallageret i Tyskland dagen efter.\nDe fleste guitarer har 6 strenge, og det har din sikkert også. Som du kan se på billedet nedenfor så har guitarens strenge navne, altså bogstaverne: E A D G H E . Find de bedste guitar strenge og få samtidig god viden om de forskellige tykkelser af strenge. I denne artikel får du hele pakken samlet på kort tid!.\nMen hvilke navne er det nu lige, de forskellige ting på din guitar har? Hvad har en sadel for eksempel at gøre med den?\nLær navnene på strengene på guitaren\nGuitarstrenge navne Men hvilke navne er det nu lige, de forskellige ting på din guitar har? Hvad har en sadel for eksempel at gøre med den? Sådan fungerer din guitar – få et godt overblik over guitarens dele\nGuitar strenge Skip links\nhåndværker kostume kvinder\nSiden de fem musikere og komponister i Girls in Airports fandt sammen i har de konstant søgt at udvide deres lydunivers med nye musikalske inspirationer – på tværs af moderne jazz, global folklore, minimalisme, synthesizer-musik og en atmosfærisk lyd, der har fået anmelderne til at sammenligne bandet med så forskellige navne som.\nEngelsk stx a skriftlig eksamen\nVask af dunpude\nLille pige læge\nFølge: Rang penis » »\nTidligere: « « Blegdamsvej\nHerluf trolles vej 4\nMenstruation efter sex\nJeg hader min mand\nAdvokat bente bille hansen\nRestless legs behandling\nHals næse ørelæge faxe\nGuiden bog længste penis\nBlødning med klumper gravid\nMetakognitiv terapi øvelser


Mikkels hop-skud - Håndbold 1 af Jim Højberg\nMikkel spiller egentlig fodbold på førsteholdet. Det er han ret god til. Men en dag under en vigtig kamp rammer bolden Mikkels arm og der bliver dømt straffe. Det bliver den bedste spiller, Simon, sur over og han begynder at drille Mikkel med at han nok er bedre til håndbold. Mikkel bliver led og ked af det hele og skifter til håndbold ligesom sin far.Til den første træning går det faktisk slet ikke så tosset for Mikkel.\nSerien om Mikkel er udgivet i Læs løs 6\nEn del af serien Læs løs 6\nLola liker Uma


Netshopping vokser kraftigt - Babyer og børn – alt hvad de har brug for\nFlere e-butikker foreslår til alt held et hav af forskellige muligheder for levering. Det mest populære er i vore dage at få leveret til et udleveringssted, hvor det er muligt at hente de købte produkter når der er tid til det. Metoden er nemlig særligt ukompliceret, samt endda derudover den prisbilligste leveringsmulighed.\nDu kunne ydermere tænke over at få produkterne sendt til din privatbolig eller ud på din arbejdsplads. Fragtformen viser sig somme tider en kende mindre prisbillig, men også temmelig let. Den mest prisbevidste løsning vil dog i de fleste tilfælde være at hente varerne selv, hvilket beroer på at du har bopæl i kort afstand af online forhandlerens hjemsted.\nLeveringstidspunktet er naturligvis virkelig relevant om vi mangler dine nye produkter om kort tid, så herved er det utvivlsomt meningsfuldt at vi besigtiger den anslåede leveringsdato for den aktuelle vare.\nMange internet outlets præsterer levering på næstkommende hverdag på mange af deres varenumre, men vær opmærksom på at det afhænger af at bestillingen fuldbyrdes forinden et givent klokkeslæt, med hensynstagen til at de med sikkerhed kan nå at få varerne betjent inden de lageransatte har fri.\nUndersøg hvorvidt online forhandleren er verificeret af e-mærket\nDet er ekstremt smart for folk at sammenligne priser hos flere internet butikker i Danmark på Moertelpris og herved har langt de fleste internet varehuse fundet det nødvendigt at presse priserne på en række af deres varer – til drenge og piger, og desuden også til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange yde levering uden beregning.\nDet kan dog imidlertid være indbringende at efterprøve et par e-firmaer efter rabatkoder forud for at du handler, sådan at man er sikret at opnå den laveste pris.\nMan bør lige meget hvad ikke undervurdere, at i tilfælde af at en online forretning frembyder bedst i test varer til salg for en udsalgspris der er uhørt overkommelig, så er det for det meste være et signal om en bedragerisk online butik. Kortbestillinger er trods alt omsluttet af en anordning, som redder køberen overfor uoprigtige internet foretagender.\nForud for at folk køber hos en internet forhandler kunne de utvivlsomt betragte dens handelsvilkår, dog er det uden tvivl ikke særlig morsomt.\nEn anden valgmulighed er at finde ud af om netshoppen er godkendt af e-mærket, siden det bør være en sikkerhed for at internet selskabet efterkommer gældende dansk lovgivning, foruden at butikken tit tilses af fagfolk der har den nødvendige knowhow om de gældende regler. Desuden giver det dig chance for hjælpende service, for så vidt du skulle få dilemmaer i forbindelse med dit køb.\nUdover dette er det klogt at kunden er vaks omkring de grundlæggende vedtægter der har indvirkning på handlen, som eksempelvis hvilken returrettighed butikken garanterer. I den relation er det samtidig afgørende, at man når som helst sikrer ens faktura, således man en anden gang kan vidne om købet, uanset om du søger produkter til en dame eller herre.\nEn garanti for at internet firmaet adlyder de danske love\nTrustpilot yder evigt sikre genveje til at dechifrere diverse aktuelle brugeres iagttagelser og på grund af dette støtter vi, at du udforsker webbutikkens anmeldelser forud for at du shopper.\nFacebook tilbyder dig på samme måde absolut strålende genveje til at få et kig ind i internet forretningens kundetilfredshed. Desuden møder vi nogle internet shops hvor man kan meddele en kritik af deres køb, som på samme måde må drages fordel af til vurdering af kundernes tilfredshed.\nFakta vedrørende tilbud og online forhandlere opdateres hyppigt, men det er ikke muligt for os at give garantier imod rettelser der er blevet iværksat efter at vi senest opdaterede websitets data.\n1) Planlægning vedbliver at være vejen til at komme i mål med projektet. Du anbefales at have en velovervejet arbejdsplan, der beskriver hvilke arbejdsopgaver du planlægger at løse hvornår, med en dertilhørende nummerorden. Husk at være konkret i udarbejdelsen af strategien.\n2) Du kan finde mange guides og videoer online som kan vejlede dig. Navnligt YouTube tilbyder dig vældig meget konstruktiv viden, i særlig grad ifald du benytter den engelske version.\n3) Husk at reflektere over om det er optimalt at klare det hele selv, eller du i stedet for bør fremskaffe professionel hjælp til områder af arbejdet. Såfremt du vil benytte assistance fra en professionel vil det typisk være fordelagtigt at indhente forslag fra flere selskaber.\n4) Du bør ikke på noget tidspunkt forsømme dit eget ve og vel, så glem ej beskyttelse som eksempelvis hoved- og fodbeklædning der sikrer dig mod potentielle uheld. Det er af stor betydning at du har styr på sikkerheden i dit byggeprojekt, hovedsageligt såfremt du ikke køber hjælp fra en fagperson.\n5) Der kommer altid ubelejlige hovedpiner ved svære projekter, og af den grund kan det vise sig vigtigt at man afsætter god plads i planen, således at man kan føle sig overbevist om at nå i mål.\n6) Det bør overvejes at spørge om assistance til byggearbejdet, i særdeleshed når det kommer til store arbejdsopgaver. Flere ombygninger behøver flere folk. Samtidig er det mere produktivt og sjovere at dele arbejdet med nogen.\n7) Måske det viser sig væsentligt at have de relevante bygningsmaterialer tilgængelige i god tid før du kaster dig over dit arbejde. Du får god gavn af at udfærdige en enkel huskeliste hvoraf der fremgår alt det du skal bruge, og dernæst tjekke hver eneste ting, således at du er overbevist om at alt er klar.\n8) Ved projekter udendørs har vejrsituationen en fundamental rolle. Derfor skal du regelmæssigt holde øje med meldingerne om vejret når du nærmer dig byggeprocessen, så du ikke kommer til at opleve at det mod forventning begynder at stå ned i stænger når du netop er trukket i arbejdstøjet til dit komplekse projekt.\n9) Forinden du indleder byggeprocessen kan det blive ret værdifuldt med en forsikring om, at det du vil lave er lovligt. Med udgangspunkt i hvorhenne du bor kan der vise sig mange regler omkring, hvad du må, samt hvad du ikke må.\n10) Det kan vise sig at være betydningsfuldt at udfærdige et udgiftsbudget for optimeringen, så man følger sig i kontrol med udgifterne. Det må være en fordel at tage noter til hver enkelt udgiftspost, og så tjekke omkostningen ved hver enkelt.\n11) I visse tilfælde kan man spørge om offentligt tilskud til byggeprojekter. Det ydes forudsat at projektet er positivt for miljøet. Af få støtte forudsætter med andre ord at byggeriet influerer positivt på klimaet.\n12) Du bør for alt i verden ikke fattes udstyr. Tit kan det være en fordel at have det til rådighed inden du igangsætter dit byggeprojekt. Det er derudover fordelagtigt at medtage de medfølgende udgifter i dit budget.


Holger Rune efter French Open-titel: 'Det er helt ubeskriveligt' | Tennis | DR\nHolger Rune efter French Open-titel: 'Det er helt ubeskriveligt'\n16-årige Holger Rune vandt lørdag French Open for juniorer, og det lover godt for fremtiden i dansk tennis, siger forbund.\n- Det er en drøm, som bliver til virkelighed, lyder det fra Holger Rune. (Foto: Kenneth Jessen © Sportsfotograf.com)\nMichael Sten Jensen i Lyon og /ritzau/\n08. juni 2019 kl. 18.07\nAmerikanske Toby Alex Kodat blev slået i tre sæt efter en dansk magtdemonstration i tredje sæt, der sluttede 6-0 til Holger Rune.\nEn kæmpe titel for den danske teenager, som blev den første dansker til at vinde en junior grand slam-titel i single for drenge, siden Kristian Pless vandt Australian Open i 1999.\n- Det er helt ubeskriveligt. Det er en drøm, som kommer til virkelighed. Jeg har spillet noget rigtig god tennis hernede og været tydelig omkring, hvad jeg vil med min tennis, så det er fantastisk.\nHolger Rune vandt lørdag juniorernes French Open. (Foto: Kenneth Jessen © Scanpix)\n- Jeg havde to matchbolde i andet sæt, så det var sindssygt frustrerende at tabe det i tiebreak. Heldigvis kom jeg tilbage til gameplanen i tredje sæt, og så kunne han slet ikke være med. Det går rimelig glat, når man kan fokusere på de ting, som man selv kan styre, siger Holger Rune.\nForbund jubler over fremtiden


Forside › Nyhed › Karin Bech: "Man kan åbenbart ikke vinde i det her system"\n24. jan 2015 20:07 Kirstine Baloti\nTilbage i 2012 fik freelancer Karin Bech brug for at melde sig syg hos kommunen. Men efter 2½ års kamp via DJ er der stadig ingen udsigt til sygedagpenge. DJ kalder sagsforløbet en farce.\nDa freelancer Karin Bech i september og oktober 2012 fik brug for at sygemelde sig, havde hun ingen anelse om, at det skulle blive starten på 2½ års tovtrækkeri. For 3-4 år tidligere havde hun vundet en sag om netop retten til sygedagpenge, og derfor gik hun ud fra, at hun som fuldtidsbeskæftiget freelancer og topskatteyder ikke ville få problemer med at få sygedagpenge.\nHun tog fejl. Efter 2½ års kamp modtog Karin Bech og DJ et afslag fra Ankestyrelsen, der ikke kan ankes. Afslaget begrundes med, at Karin Bech ikke var i uafbrudt beskæftigelse. Her kommer sagsforløbet kort fortalt:\nI DJ kalder socialrådgiver Lone Malm sagsforløbet ”en farce”:\n”Jeg tager hatten af for, at Karin har været med på at følge den her sag til dørs. For det her forløb har været grotesk. Og afgørelsen er dybt forstemmende for lønmodtagerfreelancernes sociale sikring.\nDybest set siger afgørelsen, at selv om du som lønmodtager kan dokumentere timer nok og indtægt nok, så er du stadig ikke sikret sygedagpenge, medmindre du ledigmelder dig for hver eneste ledige time, du måtte have mellem to opgaver. Det kan simpelthen ikke være rigtigt, at man i 2015 skal stille folk så meget ringere, blot fordi de ikke arbejder som fastansatte med fast arbejdstid.”\nOgså sagens hovedperson Karin Bech er rystet over afgørelsen.\n”De har jo ingen forståelse for en løsarbejders situation. Det er hele vores måde at arbejde på, de ikke accepterer. Når jeg tager en højere timepris, er det jo, fordi jeg skal bruge tid på andre ting end selve udførelsen af en opgave, og det skal jeg dække ind i min timepris. Derfor arbejder jeg jo flere timer, end jeg tager betaling for.”\n”Dagpenge er jeg berettiget til. Det er dokumenteret i sagen. Så det er dokumenteret, at jeg er lønmodtager, og at jeg er berettiget til dagpenge fra A-kassen. Men jeg blev syg i stedet for ledig, og jeg har så ikke ret til sygedagpenge.”\n”Jeg synes også, det er ringe, at Ankestyrelsen ikke kommer med en begrundelse. De har ikke begrundet afslaget ordentligt og vist, hvilke tanker de har gjort sig. Det er ikke mig som person, det handler om. Det handler om, at det er absurd, at vi altid falder mellem stolene mht. skattelovgivning, arbejsmarkedslovgivning og sociallovgivning. Man kan åbenbart ikke vinde i det her system.\nHvordan har du oplevet sagsforløbet?\n”Jeg er en stædig rad, men har da været belastende. For 6-7 år siden kørte vi en tilsvarende sag om sygedagpenge, og der fik jeg ret. Der endte det med, at de måtte give sig. Det eneste, der har ændret sig er, at den elektroniske sagshandling medfører nogle stive systemer, som gør, at vi ikke passer ind.\nDet er grunden til, at jeg er så stædig nu.\nDet er, når vi er allersvagest, når vi bliver ramt af sygdom, at vi med løse forbindelser til arbejdsmarkedet kan knække. Det betyder meget for samfundet, at vi kan redde os over stregen. Det kan ikke være i samfundets interesse, at vi går ned med flaget. Det er der, vi burde få hjælp.”\nThomas Tolstrup Konsulent i DJ Lone Malm\nI DJ ser man med stor alvor på sagen.\n”I øjeblikket må vi konstatere, at lønmodtagerfreelancere har ekstremt vanskeligt ved at få lov at sygemelde sig.\nDigitaliseringsløsningerne afskaffer de papirblanketter, som førhen var freelancernes redning. Derfor har DJ taget kontakt til myndighederne i et forsøg på at få en dialog i gang om løsninger, der også rummer den her del af arbejdsmarkedet.\nFor selv om vi måtte finde en måde at køre Karins sag videre på, kommer det formentlig til at tage år og dag, før den er ført gennem retssystemet. I mellemtiden kan det da ikke passe, at lønmodtagerfreelancere fremover skal ledigmelde sig, hver eneste gang de har det mindste hul mellem opgaverne. På den måde klientliggør man mennesker, der ellers for størstedelens vedkommende netop klarer sig selv økonomisk.\nDet giver hverken mening for freelancerne, for Jobcenter/A-kasse eller for samfundet,” lyder det fra Lone Malm.\nIndtil der findes en holdbar løsning opfordrer hun lønmodtagerfreelancere, der bliver syge, til at rådføre sig med DJ.\nLæs mere om sygemelding som freelancer/selvstændig


VelfærdDen konstruktive men kritiske socialdebat er kørt over, og truer velfærdsmodellens fremtid. De første tabere er samfundets svageste, men senere bliver middelklassen også ramt. Det mener en række organisationer, der er gået sammen om at revitalisere den samfundskritiske socialdebat. Mediehuset DenOffentlige har valgt at støtte initiativet.\nVelfærdPolitikere fra hver sin side af Folketinget støtter, at borgere samler sig i oprør mod kommunerne. Men de er uenige om styrken i den nye bevægelse.\nVelfærdKommunerne kommer nu under angreb fra en voksende social modstandsbevægelse, som mobiliserer syge og udsatte mennesker. Målet er et opgør med kommunernes "uretfærdige" sagsbehandling. Gruppen, der kalder sig "Klemt", har foreløbig 3.000 tilhængere. Et stormøde i næste uge i Vejle skal bringe bevægelsen videre.\nNy blogger vil stoppe madspild\nVelfærdSelina Juul, stifter af forbrugerbevægelsen Stop Spild af Mad, er ny blogger på denoffentligesektor.dk. Selina Juul har på to år skabt en bevælgelse, der har fået national og international opmærksomhed.