Jeg har accepteret at blive medlem af kundeklubben mitDermalogica og at derma.fo og mitDermalogica må bruge mine oplysninger til markedsføringsformål, så som tilbud, invitationer, nyheder etc. i form af e-mail, sms, brev mm. Jeg er selv ansvarlig for, at opdatere mine personlige oplysninger, og jeg kan til hver tid henvende mig til derma.fo eller bruge mit login for at ændre/slette mine oplysninger. Personlige oplysninger gemmes i derma.fos kundedatabase, der ejes af derma.fo, og vil til hver tid behandles i henhold til loven om persondata. Medlemskabet af mitDermalogica kundeklubben er gratis og kræver kun at du siger ”ja tak” til at modtage markedsføring på din tilknyttede mailadresse og oplyser et gyldigt telefon eller mobilnummer.\n2.2 Ved køb i klinik får kunden automatisk point for hvert Dermalogica køb (gavekort undtaget og behandlinger). Dog kan der ikke optjenes bonuspoint ved køb med kontantrabat. Betingelsen for at tilmelde sig bonusordningen er at være tilmeldt klinikkens nyhedsbrev dvs. angive en valid mailadresse og at opgive gyldigt telefon- eller mobilnummer. Bonuspoint kan ikke ombyttes til kontanter. De kan udelukkende indløses til produkter i hos derma.fo.\n6.2. Dine personlige oplysninger, kan af derma.fos salgskanaler blive brugt til markedsføringsformål, så som tilbud, invitationer, nyheder etc. i form af e-mail, sms, brev mm. Du er selv ansvarlig for at opdatere dine personlige oplysninger, og kan til hver tid henvende dig til derma.fo for at ændre/slette dine oplysninger: Kontakt derma.fo pr. e-mail eller pr. telefon. Du kan også logge på din profil på derma.fos website. Dine oplysninger gemmes i derma.fos kundedatabase, der ejes af derma.fo, der dermed har ejendoms- og brugsretten til de registrerede oplysninger. Kundedatabasen administreres af Gecko Booking, Århus, som er derma.fo s og Færch A/S' samarbejdspartner i.fm. mitDermalogica kundeklub.\n6.3 derma.fo og mitDermalogica vil af og til indsamle oplysninger fra dig, som ikke afslører din identitet - såsom aldersgennemsnittet el. geografiskfordeling af kundedatabasen. derma.fo og mitDermalogica bruger disse oplysninger til redaktionelle formål og lejlighedsvis til andre interne formål.\nSådanne oplysninger bruges samlet af derma.fo og mitDermalogica og bliver dermed ikke knyttet til et bestemt navn, en bestemt adresse eller andre personspecifikke oplysninger.


La Parenthese Montluconnaise i Montlucon til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMontlucon, Montlucon, Frankrig - Se på kort\nMere om La Parenthese Montluconnaise\nNår du besøger Montlucon, så vil du rigtigt føle dig hjemme på La Parenthese Montluconnaise, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nLa Parenthese Montluconnaise tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som familieværelse, cykeludlejning.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, fjernsyn, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, køleskab, toiletsager. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på La Parenthese Montluconnaise.


Årsrapporter | SEAS-NVE\nSEAS-NVE Årsrapport 2019\n2019 var et historisk år for SEAS-NVE, hvor koncernen igen leverede et meget tilfredsstillende resultat og gennemførte købet af Radius Elnet og Ørsteds privatkunde- og udelysforretning. En afgørende handel, der sikrer et stærkt fundament for fremtidens SEAS-NVE.\nLæs den fulde årsrapport\nAktivt ejerskab og værdiskabelse for andelshaverne. Det er nogle af de vigtige emner i anbefalinger for god selskabsledelse, som SEAS-NVE følger. Som forbrugerejet energi- og fibernetkoncern er det en forudsætning, at vi kan sikre transparens for vores ejere.\nSEAS-NVE’s bestyrelse og ledelse efterlever de 15 anbefalinger for god selskabsledelse og aktivt ejerskab, som Dansk Energi har formuleret. Hvert år gør vi status over koncernens arbejde med god selskabsledelse.\nSe rapport 2019\nEn af vores tids allervigtigste samfundsmæssige opgaver er omstillingen til vedvarende energi. Som en af landets største energi- og fibernetkoncerner spiller SEAS-NVE en afgørende rolle i omstillingen til et grønt og bæredygtigt samfund med en fortsat stabil energiforsyning.


De fleste online virksomheder udlover efterhånden diverse muligheder for fragt. Den mest anvendte er nu om stunder pakkeshoppen, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente pakken når der er mulighed for det. Den er nemlig meget enkel, samt mange gange derudover den billigste mulighed for fragt ved køb af .\nDu burde endvidere forsøge at få ordren leveret til din lejlighed eller hus eller til din arbejdsplads. Fragtformen viser sig som regel lidt dyrere, men omvendt i høj grad enkel. Den billigste leveringsmanér er dog at hente pakken selv, men den mulighed forudsætter at du lever nær internet firmaets lager.\nAntal dages levering på kan være ret udslagsgivende ifald man absolut skal bruge varerne om et øjeblik, så med det formål er det rigtig centralt at du studerer det anslåede leveringstidspunkt for den pågældende vare.\nAdskillige online forhandlere byder på 1 hverdags levering på en lang række varer, eksempelvis , men vær vagtsom da det beroer på at bestillingen placeres forinden et givent tidspunkt, med hensynstagen til at de har udsigt til at kunne nå at få varerne ekspederet forinden logistikpersonalet får fri.\nNogle enkelte e-butikker byder på fragtfri levering, men typisk kræves det at du bestiller for en bestemt pris. I øvrigt burde du beslutte sig for den prisbilligste leveringsmetode, som tit – uden hensyn til om du befinder sig nær Næstved, Middelfart eller Helsinge – er at få dem til at bringe pakken til et afhentningssted.\nDet er i dag ultra enkelt for forbrugerne at prissammenligne fra diverse internet virksomheder, og derfor har utallige online forhandlere fundet det nødvendigt at nedskære priserne på en række af deres varer – til børn, og ligeledes til damer og herrer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange præstere fragtfri levering.\nTil gengæld kan det trods alt blive tiden værd at inspicere en række online butikker efter rabat på inden du færdiggør din shopping, således at man ikke er i tvivl om at antage den mest attraktive pris.\nMan skal dog huske på, at hvis en webshop forhandler en vare til salg for en pris der kan virke helt fantastisk god, bør det ofte være et kendetegn på en svindel internet webshop. Bestillinger med kort er ikke desto mindre indbefattet af et regulativ, hvilket redder køberen imod svindlende online butikker.\nVi foreslår generelt bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du overveje en løsning på afbetaling fra eksempelvis ViaBill, for så vidt du higer efter at honorere betalingen senere.\nFør nogen shopper på en online virksomhed bør de altid tage stilling til virksomhedens forretningsbetingelser, det er dog normalt ikke super interessant.\nEn nem løsning kan være at efterse hvorvidt internet selskabet er e-mærket medlem, eftersom det skulle være en påvisning af at e-shoppen opretholder de officielle regler, tillige med at online shoppen regelmæssigt gennemses af eksperter som er inde i de gældende bestemmelser. Desuden får du chance for opbakning, når du skulle få dilemmaer i forbindelse med dit indkøb.\nEndvidere er det fornuftigt at køberen er vidende om de fundamentale forhold der har betydning for ordren, f.eks. den ombytningsret online shoppen kører med. Her er det på samme måde relevant, at man stadig opbevarer sin kvittering, så man i fremtiden vil kunne dokumentere bestillingen af , uafhængig om du søger et produkt til en voksen eller et barn.\nTrustpilot resulterer i ret hæderlige muligheder for at gennemgå ret mange tidligere brugeres vurderinger og af den grund er det fornuftigt, at du evaluerer netshoppens anmeldelser af før du køber.\nFacebook fører til tilsvarende flere gode muligheder for at få indsigt i e-butikkens kundetilfredshed. Desuden ses faktisk online webshops som giver folk mulighed for at aflevere en omtale af købsoplevelsen, som ydermere kan tages i brug til afvejning af kundetilfredsheden.\nVores side finansieres af reklameindtægter. Vi arbejder tæt sammen med en mængde e-forhandlere derved at vi fremviser deres varer, og høster provision ifald de personer vi sender videre realiserer et indkøb.\nInformationer om varer og e-forretninger ajourføres nu og da, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for korrektioner der måtte være iværksat siden vi senest opdaterede sidens data.


Hent MOBI PDF Pandora - Anne Rice - Bog\nPandora - Anne Rice - Bog\nPandora - Anne Rice - Bog.pdf\nHun overtaler ham til at gøre hende til vampyr, så de kan leve sammen, men trods deres stærke følelser for hinanden er deres temperamenter uforenelige, ... Pandora - Anne Rice - Bog 309,95 DKK. Men I Virkeligheden? - Herdis Møllehave - Bog 259,95 DKK.\nIndbinding: Hæftet. Pandora vokser op i det gamle Rom som den privilegerede datter af en senator.\nFantastiske Skabninger Og Hvor De Findes - Skabningerne Filmguide - BogTuren Går Til Schweiz - Linda Danielsen Røygaard - BogStørre End Engle - Carol Matas - BogGoddag, Det Er Hjemmesygeplejersken - Sonja Ølgaard - BogSejlerbogen - Øyvind Bordal - BogAbort - Ruth Hansen - BogDette Er Ikke En Bog - Keri Smith - BogPigen Der Legede Med Ilden - Stieg Larsson - BogKollegial Supervision I Gymnasiet - Lene Tortzen Bager - BogKnæfald Eller Skaftestøvler? - Torben Jarl Jørgensen - Bog


Fiskeweekend | Fishi.dk – Mit liv med fiskeri\nFiskeart: Fladfisk, Fiskeart: Makrel, Fiskeart: Put and take, Fiskeart: Sej, Fiskeart: Sild, Fiskeart: Torsk, Fisketure\n28. september 2014 Allan Vitting\tSkriv en kommentar\nSå er en lang fiskeweekend (endelig) overstået.\nMed 2 fiske aftaler i hus i denne weekend, har der ikke været tid til meget andet.\nLørdag morgen kl .7.00 startede Grumpy, og jeg i Poppelsøen i Ballerup. Jeg har haft mange rigtig gode ture, med fine fangster i søen, og det var derfor oplagt at invitere Grumpy et smut forbi så han langt om længe kunne fange sig en put ørred.\nDagen startede fint med et godt hug på første kast, og ikke længe efter fik sidemanden et fin ørred. Jeg besluttede derfor at mede fiske på bunden, da vandtemperaturen nok stadig er for høj til at fiskene er aktive.\nIkke længe efter fik sidemanden nr. 2, og efter blot 45 min. var det min tur. En fin lille guldørred på 0,6 kg., kom på land.\nDerefter blev det en noget stille dag, jo der kom da fisk på land rundt om søen, men ikke som om morgenen. Der skulle gå 3-4 timer før jeg igen fik fisk på krogen, en flot ørred på 1,75 kg., taget 50 cm fra breden hvor jeg havde set den svømme.\nGrumpy der i mod havde ikke heldet med sig, 7 kæmpe hug, og 2 der blev fightet, blot for at ryge af krogen. Så trods 7 timers fiskeri, fik han ingenting med hjem.\nJeg der i mod, måtte da lige ingen “lukketid” prøve mit ynglings fiskeri, og vupti efter blot 2 min. fik jeg en fin ørred på 1,10 kg..\nEfter at have renset fisk gik turen mod Helsingør, egentlig havde Grumpy, og jeg aftalt en tur på sundet denne dag, men vinden ville det anderledes. Derfor var planen først put and take, og derefter Helsingør efter fladfisk.\nVi startede ud ved Kronborg nord for pynten, blot for at finde bølgerne alt for høje til at kunne mærke noget som helst. Derefter flyttede vi til opmarchbåsene, som efter 2 timers fiskeri blot gav 2 micro rødspætter, og en krabbe. Så godt trætte, og skuffede valgte vi at pakke sammen og tage hjem kl. 19.00.\nSøndag stod den på sundtur med en fiskeven, og en af hans venner.\nMed afgang kl. 8.00 på en smuk efterårs morgen, kunne det næsten kun blive godt.\nVejret bød på lidt mere vind end nødvendigt, op til 8 m/s, hvilket gennem dagen fik båden til at vippe pænt.\nVi startede på vestsiden af Hven uden det store held, herefter sejlede vi mod nordvest revet, hvor op mod 6-7 både også havde fundet hen. Der var ingen tvivl om at det var her det skete i dag.\nVi startede ud med godt med sild, hvis man var til det. Pludselig stod den så på sej i bunkevis, på 35 meters dybde er 3 sej omkring kiloet rimelig vilde at trække op. Det får virkelig syren frem i armene.\nFiskene svømmede godt rundt under os, vi drev stort set ikke, men fiskene kom, og gik som det passede dem.\nBuddien fik pludselig en makrel på sit forfang, hvilket fik mig til at skifte til en lyserødt makrel forfang. I første kast blev det til den vildeste action, det rev og flåede i min stang, og flere gange måtte jeg se stangspidsen ramme vand overfladen. Efter en hæftig kamp landede jeg tre super flotte makreller, med den største værende en ny personlig rekord på hele 880 g.. En super fight, med et super resultat.\nEfter kl. 11 stillende fiskeriet af, og til trods for at vi flyttede os noget nyt omkring nord hven, blev det aldrig rigtig godt igen.\nOmkring 13.30 valgte vi at søge hjemad, og tog vanen tro lige et par stop undervejs. Ved andet stop blev det helt vildt på buddiens kammerats stang, en vild fight endte med en kæmpe makrel på ikke mindre end 1040 g. , hold da k… den var stor. Vi andre var slet ikke misundelige 🙂\nPå vej ind kunne vi tælle rovet op til 13 makreller, 22 sej, 1 torsk, og godt 70 sild. Igen igen en super dag på sundet, denne gang med ny personlig rekord på makrellen.\nfiskFiskerifisketurfladfiskHavturhelsingørhvenkronborgkronborg pyntenkystfiskerilystfiskermakrelmolefiskerimørksejØresundørredørredfiskeripoppelsøenpowerbaitput and takput and takeTorsk\nForrige indlægSøndagstur på sundetNæste indlægLang dag på Øresund


En lille brik i det store telespil | Information\nTeleDanmarks nye indehaver i Texas, SBC, har det godt med fagforeninger, men svært med forbrugerne\nBOSTON - Det varede kun et halvt år. Så længe tog det, inden TeleDanmarks moderselskab skiftede navn og geografisk opholdssted fra Ameritech Corp. i Chicago til SBC Communications Inc. i San Antonio, Texas.\nOg det bliver formentlig ikke sidste gang, at det i international sammenhæng lille danske teleselskab skifter indehaver. Så turbulente forhold hersker der for tiden på det globale telemarked.\nFor Informations læsere kommer gårsdagens ejerskifte næppe som den store overraskelse.\nDagen efter salget af TeleDanmark sidste oktober varskoede vi, at Ameritech formentlig ikke "vil overleve lang tid som selvstændigt amerikansk teleselskab."\nBegrundelsen var ganske enkel: "Ameritech bliver mindre og mindre på et marked, hvor koncentrationen øges. Koncernen risikerer derfor på lang sigt at blive overtaget af en rival."\nRegeringen og Folketing kaldte dengang salget til Ameritech for et uundgåeligt skridt, som globaliseringen påkaldte.\nFordelen, hed det, ville være tilførsel af ekstra kapital og ny teknologi.\nMen fra i dag er TeleDanmark del af verdens største telekoncern SBC Communications, hvis omsætning sammen med Ameritech løber op i knap 850 milliarder kroner - næsten svarende til Danmarks bruttenationalprodukt. Det er ikke så lidt af en nedpriotering for det danske teleselskab, der bliver en mindre brik i en amerikansk gigants internationale strategi, end danskerne oprindeligt havde forestillet under Ameritechs ledelse.\nKendte ansigter går\nIkke alene det. Efter alt at dømme vil TeleDanmark inden længe miste forbindelsen til topledelsen i Ameritech, som man havde lært at kende under forhandlingerne sidste efterår og i de første seks måneder efter handelen.\nFormand og koncernchef Richard Norbaert vil sammen med de fire-fem nærmeste medarbejdere ifølge forlydender i amerikansk presse forlade Ameritech med et gyldent håndtryk på 33 mio. dollar i lommen.\nIndtil videre bliver Norbaert dog, hedder det i gårsdagens pressemeddelelse fra SBC, der taler meget høfligt om en fusion mellem de to selskaber og lover Norbaert og hans topchefer en plads i bestyrelsen på et senere tidspunkt, skønt det texanske selskab i virkeligheden har købt Ameritech rub og stub.\nSBC's bestyrelsesformand og koncernchef Edward Whitacre Jr. har ry for at udøve absolut kontrol med sine sattelitselskaber rundt omkring i USA og sætter ikke lid til adopterede ledere fra andre teleselskaber.\n"De erstattes af hans egne ledere fra Texas," skriver Wall Street Journal.\nHvad overtagelsen betyder for TeleDanmark, vil tiden vise. På kort sigt vil ejerskiftet give en følelses af ustabilitet og usikkerhed om fremtiden. På langt kan SBC vise sig at være en bedre partner end Ameritech - i det mindste for TeleDanmarks 15.000 ansatte og for Telekommunikationsforbundet.\n"Vi har et langt bedre forhold til SBC end Ameritech. Jeg vil kalde det meget positivt. Sidste år talte Ed Whitacre f.eks. som den første koncernchef på vores årsforsamling og han fik stående bifald," siger Jeff Rechenbach, afdelingsleder for Communications Workers of Americas i Midtvesten.\nSBC følger ikke en fagforeningsfjendsk linie, som de fleste andre virksomheder i USA's sydstater.\n"I modsætning til Ameritech har SBC aldrig prøvet at tryne os. De lader os organisere medarbejdere i nye selskaber, som SBC har overtaget. Ledelsen garanterer jobsikkerhed og undgår så vidt muligt at afskedige medarbejderne. Virksomheden baserer ikke sin vækst på at underbetale medarbejderne," siger Jeff Rechenbach til Information.\nI går forudsagde SBC Communications, at købet af Ameritech vil skabe synergi mellem de to regionale selskaber. "Det vil i længden spare på omkostningerne og øge omsætningen i en sådan grad, at det samlede antal medarbejdere i koncernen forventes at vokse i de næste fem år," hedder det i pressemeddelelsen.\nLiberaliseringen af USA's telemarked i 1996 havde til formål at øge konkurrencen, sænke taksterne og yde bedre service. Men det omvendte er sket, og hverken SBC eller Ameritech adskiller sig fra normen. Texas-selskabet er berygtet for sin ensidige fokus på at fylde aktionærernes lommer, mens abonnenternes interesser som regel kommer i anden række.\nEfter at SBC sidste år overtog det californiske teleselskab Pacific Telesis modtog delstatens ombudsmand et utal klager over dårlig service fra forbrugerorganisationer, som mente, at Pacific Telesis som et lokalt selskab ville have investeret mere i at forbedre service.\nI går var oplysninger om SBC's internationale planer sparsomme. Selskabet har bl.a. interesser i det franske mobilteleselskab Cegetel. Det må derfor anses som et plus for SBC at kunne overtage Ameritechs flertalsposter i Belgacom og TeleDanmark, der kan tjene som spydspidser i en større europæisk strategi.\nMidtvestenWall Street Journal


The Tiger aka Chau: Brrrr...det er koldt selvom solen skinner\nJeg har dette outfit på idag som består af:\nCOS bluse, tubenederdel fra att., grå uldstrømpebukser, grå jakke fra genbrugen, støvler fra Emma Cook for Topshop, skull ring fra Glitter og ur fra Omega Constellation\nDet var rigtigt kold i morges så jeg skiftede fra almindelig sorte strømpebukser til grå uldstrømpebukser. Det passede egentlig også meget godt til tøjet, fordi jeg synes de sorte strømpebukser gjorde det hele meget mørkt og de grå strømpebukser passede umiddelbart bedre til den grå blazer. Der må have været frost om natten for om morgene var der rimfrost på hustagene og bilerne. I min bil stod termometeren på 3 grader udenfor. Men hen på formiddagen kom solen og sikke et dejligt vejr vi fik. Jeg elsker når solen skinner og man kommer bare i meget bedre humør. Men man skal ikke tage fejl for selvom solen skinner så er der altså koldt udenfor.\nPå vejen hjem kunne jeg ikke lade være med at smutte forbi genbrugen når jeg alligevel skulle hente dagligvarer. Så her fandt jeg et par sorte tynde læderskind handsker, som vil være perfekt til at have i bilen, når rattet føles iskold om morgenen.\nVi får min svoger på besøg i dag, så jeg skal have paneret 6 stk. torskeloins i rasp og krydderier. Vi skal have marineret kammuslinger, som skal steges på på pande og hertil skal v have ovnbagte rodfrugter (købt to bakker i Netto) som består af rødbeder, pastinak, persillerod, gulerødder. Jeg har købt en knoldselleri og kartofler ved siden af, som også skal bages sammen med de øvrige rodfrugter. Ved siden af har jeg tænkt at smørstege forskellige svampe som portobello og kantareller. Det er jo svampesæson og vi elsker at spise svampe min mand og jeg. Vi skal også have brase kartofler til, da jeg har kartofler tilbage fra igår dem kan min søn spise sig mæt i alene. Til dessert har jeg bare tænkt på noget nemt, så det bliver æbleskiver med marmalade, flormelis og kaffe/te og druer til.\nIndsendt af Tigeren aka Chau kl. 18.37


Visning af nyheder - Nationalmuseet - Nationalmuseet har udgravet kalkbrændingsovn fra vikingetiden\nPeter Steen Henriksen og Sandie Holst udgraver Danmarks hidtil ældste kalkbrændingsovn. Foto Nationalmuseet.Bunden af kalkbrændingsovnen, som er kulstof 14 dateret til cirka 850 e.Kr. Foto: Nationalmuseet.Et stykke ”læsket” kalk fra vikingetiden. Foto: Nationalmuseet Allerede vikingerne kendte til at hvidte deres huse og haller med kalk. Det beskyttede husenes lervægge mod vind og vejr, og det gav husene farve. Men hidtil har det været en gåde, om vikingerne brændte deres egen kalk, eller det var noget de skaffede udefra.Nu har Nationalmuseets arkæologer fundet svaret på den rige vikingebosættelse ved Tissø på Sjælland. I foråret lykkedes det dem nemlig at udgrave den første kalkbrændingsovn fra vikingetiden. Det er samtidig den hidtil ældste kalkbrændingsovn fundet i Danmark- Vi har undersøgt en ovn, som vikingerne brugte til at brænde læsket hvidtekalk i engang midt i 800-tallet. Kalken anvendte de til den store kongehal ved Fugledegård. Vi vidste i forvejen, at hallerne på Fugledegård var hvidtede, fordi vi tidligere har fundet lerklining med spor af hvidtekalk, men nu har vi også beviset på, at kalken blev brændt på stedet, fortæller Nationalmuseets arkæolog Sandie Holst.Ovnens øvre dele er for længst forsvundet, og ved udgravningen fandt arkæologerne blot bunden af ovnanlægget. Det fremstod som et flere centimeter tykt, hårdt lag af kalk blandet med trækul. Under laget var undergrundssandet helt rødbrændt på grund af den massive varmepåvirkning fra brændingen.Først mente arkæologerne, at det var en askedeponering, de havde fundet, men laget var stenhårdt, og det måtte derfor bestå af noget mere end blot aske og trækul. Nationalmuseets agronom Peter Steen Henriksen undersøgte derfor en prøve.- Jeg har altid mit mikroskop med på udgravning, og da jeg kiggede på prøven, lignede det i den grad kalk. Derfor købte jeg noget saltsyre og dryppede det på prøven, der reagerede præcis, som kalk skal reagere, når det udsættes for syre - det sydede og boblede lystigt, siger Peter Steen Henriksen, Kalk er nemlig stærk basisk og reagerer kraftigt, når det møder syre. Faktisk er læsket kalk så basisk, at det ætser huden, og derfor undrer det Peter Steen Henriksen, at man har brændt kalk mindre end 60 meter fra hallen. For at fremstille hvidtekalk skal man brænde kalksten, kildekalk eller muslingeskaller ved mere end 900 grader. Det omdanner kalken til calciumoxid. Derefter læsker man kalken ved at tilsætte vand, hvorved det bliver til calciumhydroxid, som er meget basisk og derfor også stærkt ætsende. Den læskede kalk blander man yderligere op med vand, og så er det klar til at kalke vægge med. - Det er et meget beskidt og ikke helt ufarligt arbejde at brænde og læske kalk. Hvis man indånder støvet eller får det i øjnene, vil det reagere med fugten og ætse både øjne og lunger, siger Peter Steen Henriksen.Han tør endnu ikke sige, hvorfra Tissøs vikinger fik råstofferne til kalkbrændingen.- De kan have samlet muslingeskaller ude ved kysten, brugt kildekalk, eller de kan have været forbi Stevns Klint og hentet kalksten, siger han.Der gik meget kalk til at vedligeholde de mange kvadratmeter lerklinet væg i de enorme vikingehaller, som var over 500 kvadratmeter i grundplan. Men ud over de praktiske hensyn var det formodentlig også et statussymbol at have hvidkalkede huse og haller, mener arkæolog Sandie Holst. Det undrer hende derfor ikke, at det var ved Tissø, at kalkovnen dukkede op.- Vikingebosættelsen omkring Tissø var et rigt og magtfuldt politisk centrum, og de hvidkalkede haller viste beboernes rigdom og magt, ligesom hallerne har været synlige fra lang afstand, siger Sandie Holst, som ikke vil afvise, at der dukker flere kalkbrændingsovne frem af jorden ved Tissø og andre steder i Danmark.Fund af lerklining fra jernalderen og bronzealderen med spor af hvidtekalk viser, at man i Danmark har kalket sine huse i mere end 2000 år, før vikingerne brændte kalk ved Tissø. Kalkbrændingsovne kendes helt tilbage fra fra Romerne, og der er fundet ovne fra oldtiden i både Tyskland og England. Sandie Holst er derfor overbevist om, at der er mange flere ovne at finde.- Hidtil har arkæologerne ikke vidst præcis, hvad de skulle lede efter, men vores udgravning viser, hvordan en kalkbrændingsovn kan se ud, og jeg håber, vi en dag finder en ovn, som er bedre bevaret, siger Sandie Holst. Det vil give arkæologerne et indblik i, hvordan ovnens øvre dele så ud, og hvad den var bygget af.Årets udgravning ved Tissø blev gennemført af Nationalmuseet med hjælp fra Kalundborg Arkæologiforening og med støtte fra Aage Og Johanne Louis-Hansens Fond. Udgravningen indgår i Nationalmuseets forskningsprojekt, Førkristne kultpladser, der gennemføres med støtte fra A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal.For yderligere oplysninger kontakt:Sandie Holst, arkæolog tlf.: 41 20 61 65, sandie.holst@natmus.dkPeter Steen Henriksen, agronom Tlf.: 41 20 61 79; peter.steen.henriksen@natmus.dkHenrik Schilling, presseansvarlig, Nationalmuseet tlf.: 41 20 60 16Kalkbrændingsovn fra vikingetiden er Danmarks ældste


Nr. 93 - 12. juli 2021\nCheftræner Simon Dahl jubler 9. april i Skive, hvor sejren betød tilbagevenden til HTH Ligaen - nu er den anden oprykker, Skive fH, modstander i sæsonens åbningskamp fredag 3. september. (Foto: Erling Madsen).\nNH lægger ud med 3 kampe på 8 dage!\nSå er kampprogrammet klar: Nordsjælland Håndbold lægger ud med 5 kampe i september – de 3 første på 8 dage!:\nFredag 3. september kl. 19.30 i Royal Stage mod den anden oprykker Skive fH.\nTirsdag 7. september kl. 18.30 ude mod Skjern Håndbold.\nLørdag 11. september kl. 15 i Helsingør Hallen mod Aalborg Håndbold.\nFredag 17. september kl. 18.30 ude mod Bjerringbro-Silkeborg.\nTorsdag 23. september kl. 20 i Royal Stage mod TTH Holstebro.\nI den kommende sæson har NH valgt en anden fordeling af kampene mellem de 3 hjemmebaner i Helsinge, Helsingør og Hillerød, idet 8 spilles i Royal Stage, 4 i Helsingør Hallen og 2 i Helsinge Hallerne.\nOg det er der flere grunde til:- Det er et stort ønske og en målsætning fra bestyrelsens side, at vi bliver så mange tilskuere som muligt til vores kampe. Selvom vi hidtil har bestræbt os på at spille 1/3 af kampene i hver hal, har vi denne gang valgt at placere 2 kampe færre i Helsinge, som har den mindste hal, og i stedet rykke dem til Royal Stage som er den største hal, forklarer direktør H.P. Dueholm.\nHTH Ligaen er desuden i år udvidet med ét hold, så der kommer en ekstra hjemmekamp, som også er placeret i Royal Stage fordi det er den største hal. Også de gode tilskuerfaciliteter - hvor der kan være flere selv ved eventuelle fremtidige coronasepareringer - og de gode TV-faciliteter spiller ind ved valget. Eksempelvis gav TV-kampene sidst NH var i Ligaen en halv million kroner ekstra i kassen.\nDesuden er der endnu en vigtig og vægtig grund til at flere kampe er placeret i Royal Stage:- VIP-faciliteterne er særdeles fine – og efter i mere end et år at have spillet under coronarestriktioner, betyder det meget for os, atter at kunne lave VIP-arrangementer inden kampene for vores samarbejdspartnere, siger H.P. Dueholm.\nDirektøren opsummerer: - Alt i alt en samlet vurdering af, hvor vi kan skabe det bedste produkt for vores aktionærer, fans og samarbejdspartnere.\nHan glæder sig også over, at det vælter ind med gentegninger, ligesom flere har opgraderet deres partnerskab og der også en kommet en pæn håndfuld nye samarbejdspartnere til.\nHér kan du se kampprogrammet – og også abonnere på det i din kalender, så du hele tiden har det opdateret.\nKong Nord den Yngre er i topform - men mangler indhold. Det er et job med aften- og wekeendarbejde og 3 skiftede arbejdssteder. (Foto: Jan F. Stephan).\nHar du lyst til at være Kong Nord den Yngre?\nEr du højst 1,75 cm og har en ubændig trang til at være varmt klædt på og få et alibi til at være klædt flot ud – samtidig med at du får mulighed for at aktivere NH’s stigende fanskare?\nSå har NH et ledigt job til dig; ja faktisk til flere idet det er et job, som det vil være praktisk at være flere om at dele.\nDet er samtidig et job som byder på aften- og weekendarbejde og 3 skiftende arbejdssteder.\nDa NH’s maskot Kong Nord abdicerede i 2019 efter omkring 12 år på tronen i Kongernes Nordsjælland og overlod posten til Kong Nord den Yngre, trådte Hillerøds eminente teatergruppe Mastodonterne til og fyldte maskotten ud. Det har vi været rigtig glade for og det er gjort med herlig indlevelse.\nMen nu kniber det med at få tid til opgaven, så vi har brug for 2-3 som vil deles om opgaven. Er du interesseret, så kontakt direktør H.P. Dueholm.\nKong Nords stamtræ\nKong Nord er søn af Kong Kringle og Dronning Svirp og allerede som lille prins var han vild med håndbold. Kong Nord residerede på Frederiksborg Slot og har snart i et par årtier fulgt Nordsjælland Håndbold i tykt og tyndt.\nKong Nord den Yngre har arvet faderens håndboldinteresse, og de to deler også glæde ved high-five og et begejstret publikum.\nDesværre har Kong Nord den Yngres tid på tronen i høj grad været præget af coronarestriktionerne, hvor high-five og publikum har været forbudt. Men trods de barske betingelser, var Kong Nord den Yngre til stede ved hver eneste hjemmekamp, hvor han erstattede Fanzonens dedikerede medlemmer med grønne trøjer for at vise opbakningen til holdet.\n- Og ih, hvor jeg glæder mig til den nye sæson med publikum! lyder den royale salut.\n- Nordsjælland Håndbold er måske det største samlingspunkt for Hillerød og Nordsjælland især i den kommende sæson, hvor holdet skal etablere sig i Ligaen, lyder det fra direktør Kasper Olsson fra den nye samarbejdspartner bilfirmaet Jan Nygaard AS.\nBåde en ny og en trofast partner ser værdien i at være samarbejdspartner\nMed en ny afdeling i Hillerød til august, har bilfirmaet Jan Nygaard AS et naturligt fokus på Hillerød og Nordsjælland – og der er derfor en masse logik i at blive ny erhvervspartner i Nordsjælland Håndbold:\n- Ligesom vores bilmærker BMW og MINI, elsker vi dynamik og bevægelse på højeste niveau. Nordsjælland Håndbold er måske det største samlingspunkt for Hillerød og Nordsjælland især i den kommende sæson, hvor holdet skal etablere sig i Ligaen, lyder det fra direktør Kasper Olsson.\nHan føjer til, at Hillerøds placering som en innovativ og udviklende distriktshovedstad med tråde ud i hele Nordsjælland, er et perfekt match til Jan Nygaard AS.\nQuality Pellet forlænger aftalen\nI alle Quality Pellets 40 år har støtten til håndbold været en rød tråd. Ølsted-firmaet producerer halvfabrikata til spiselige chips til bl.a. KiMs og har støttet via Ramløse IF og Team Helsinge Håndbold til Nordsjælland Håndbold.\n- Vi kan simpelthen ikke forestille os et Nordsjælland uden håndbold på højt niveau, og det er vi som erhvervsliv nødt til at bakke op om. Det er så vigtigt for børn og unge at have nogen og noget at se op til og stræbe imod, og håndbolden er en utrolig god platform for at danne livslange venskaber, sociale bånd, gode oplevelser og et aktivt liv, fortæller bestyrelsesformand Bente Drifte.\nDe store virksomheder bør være med\nSamtidig med at hun glæder sig over de mange små og mellemstore virksomheder, der bakker op, har hun et hip:\n- Jeg er ærgerlig over, at det skal være så svært at få de store nordsjællandske virksomheder til at bakke op om NH og få vores landsdel tydeligt markeret på Danmarkskortet.\nArgumentet fra store virksomheder lyder ofte, at de primært eksporterer og derfor ikke føler trang til at støtte danske klubber – selv om mange nuværende og kommende medarbejdere bor i Nordsjælland og der kan være en positive image-effekt i lokal støtte. Dét argument køber Bente Drifte heller ikke:\n- Vi eksporterer dog næsten 95 % af vores volumen på cirka 3.000 tons årligt, så det er ikke p.gr.a. den hjemlige markedsføring og PR, at vi støtter NH. Det er med hjertet.\nBente Drifte fra Quality Pellets undrer sig over at store virksomheder ikke støtter: - Vi kan simpelthen ikke forestille os et Nordsjælland uden håndbold på højt niveau, og det er vi som erhvervsliv nødt til at bakke op om. Det er så vigtigt for børn og unge at have nogen og noget at se op til og stræbe imod, og håndbolden er en utrolig god platform for at danne livslange venskaber, sociale bånd, gode oplevelser og et aktivt liv.


Apple præsenterer iPhone Xs og iPhone Xs Max | ON X\nApple præsenterer iPhone Xs og iPhone Xs Max\nApple er klar med to nye toptelefoner med Super Retina-skærme, 7-nanometer chip og nyt dobbelt kamerasystem. Kan bestilles fra fredag.\nApple er klar med de mest kraftfulde iPhones nogensinde. Den ene er efterfølgeren til iPhone X, der kom sidste år, og den anden er en identisk udgave, men med større skærm. De to nye iPhones hedder iPhone Xs og iPhone Xs Max. De to iPhones har skærme på 5,8” og 6,5” med skærm helt til kant. De nye skærme er de skarpeste skærme med det højeste pixeltæthed, der er set i en Apple-enhed til dato. Apple kalder det Super Retina-skærme.\nBegge iPhones har en ny kraftfuld A12 Bionic-chip med 8-core Neural Engine. Chippen er den første 7-nanometer chip i en smartphone nogensinde. De har også begge et nyt dobbelt kamerasystem, der tilbyder banebrydende foto- og videofunktioner samt hurtigere Face ID og bredere stereolyd. Det dobbelte kamerasystem er på 12-megapixel og indeholder dobbelt optisk billedstabilisering med to gange optisk zoom, mens den nye billedsensor er dobbelt så hurtig som tidligere.\nFysisk ligner de nye iPhones sig selv. Men en enkelt nyhed er det blevet til, nemlig en ny guldfinish. iPhone XS og iPhone XS Max er stænk- og vandafvisende på et nyt niveau (IP68) i op til 2 meter i 30 minutter og beskytter mod de typiske ting, man spilder i hverdagen, herunder kaffe, te og sodavand.\niPhone XS og iPhone XS Max kan forudbestilles fra fredag d. 14. september og kan købes i butikkerne fra fredag d. 21. september.\nBegge iPhones vil være tilgængelige i modellerne 64 GB, 256 GB og 512 GB i space grey, sølv og i en ny guldfinish og fås fra 8.899 kroner henholdsvis 9.799 kroner på apple.dk og hos autoriserede forhandlere og visse udbydere.\nDu kan købe iPhone Xs og iPhone Xs Max hos Apple (link).\nLink til Apple præsenterer Apple iPhone 12 og iPhone 12 mini\nApple præsenterer Apple iPhone 12 og iPhone 12 mini\nLink til iPhone 13 får markant større batteri - særligt den store model\niPhone 13 får markant større batteri - særligt den store model\nLink til Apple: Fremover behøver man ikke opdatere til nyeste udgave af iOS\nApple: Fremover behøver man ikke opdatere til nyeste udgave af iOS


KOMMENTARER TIL DØR'S DISKUSSIONSOPLÆG, MAJ PDF\nKOMMENTARER TIL DØR'S DISKUSSIONSOPLÆG, MAJ 2001\nDownload "KOMMENTARER TIL DØR'S DISKUSSIONSOPLÆG, MAJ 2001"\n1 30. maj 2001 Journal 30. maj 0203/0230/LN 2001 Journal 0203/0230 LN/TP/MH/JA/LA KOMMENTARER TIL DØR'S DISKUSSIONSOPLÆG, MAJ 2001 Nedenfor sammenfattes, kommenteres og vurderes synspunkter og analyser i Det Økonomiske Råd's diskussionsoplæg til mødet i Det Økonomiske Råd den 30. maj AE's centrale vurderinger er markeret med kursiv i papiret. Indhold I: Konjunkturvurderingen 2 side II: Udfordringer for skattesystemet 4 III: Boligmarkedet skævt og ineffektivt 11\n2 2 Kapitel I. Konjunkturvurderingen Offentliggørelsen af DØR's rapport ligger tidsmæssigt meget tæt på offentliggørelsen af Økonomisk Oversigt, maj 2001 fra Økonomiministeriet. Vurderingerne af de danske og udenlandske konjunkturer minder derfor på mange punkter om hinanden. Men der er også forskelle. DØR er noget mere pessimistisk med hensyn til væksten i det private forbrug og boliginvesteringerne i 2001, men er til gengæld mere optimistisk med hensyn til udviklingen i erhvervsinvesteringerne og nettoeksporten. Både Økonomiministeriet og DØR forventer en moderat økonomisk vækst på he n- holdsvis 1,5 og 1,3 pct. i Begge rapporter udpeger væksten i det private forbrug og udlandsvæksten som risikofaktorer. Selvom DØR forventer en forbrugsvækst på kun 0,6 pct. i 2001, foretages en ekstra fremskrivning, som ikke viser det værst tænkelige udfald for dansk økonomi, men som må tillægges en vis sandsynlighed. I dette alternative forløb er der ingen real forbrugsvækst i 2001, og udlandsvæksten er nedsat fra 2,7 pct. til 2,0 pct. Arbejdsløsheden stiger i dette økonomiske forløb med godt ekstra til i På baggrund af afdæmpningen af aktiviteten i dansk økonomi i 2001, primært som følge af en fortsat lav forbrugsvækst, vurderer DØR, at den førte finanspolitik er passende. De fremhæver endvidere, at hvis der opstår en egentlig lavkonjunktur, kan der blive behov for at stimulere aktiviteten gennem en finanspolitisk lempelse. AE er enig i, at det er afgørende for vækst og beskæftigelse og for en videreførsel af den positive udvikling i økonomien fra perioden at der kommer vækst i det private forbrug. Det er imidlertid sandsynligt, at de meget kraftige stigninger i oliepriserne og usikkerheden om de internationale konjunkturer har gjort forbrugerne mere forsigtige og har udskudt forbrugsbeslutninger. Hvis der imidlertid ikke kommer vækst i forbruget og den indenlandske efterspørgsel, er AE enig i, at der kan være basis for en finanspolitisk lempelse. De seneste konjunkturindikatorer peger dog heldigvis ikke i retning af DØR's risikoforløb. De seneste oplysninger om konjunkturerne fra Danmarks Statistik, der er offentliggjort så sent, at de ikke indgår i hverken DØR's eller Økonomiministeriets prognoser, viser således en relativt kraftig stigning i den private sæsonkorrigerede beskæftigelse i første kvartal 2001, meget positive investeringsforventninger i industrien samt en stigning i forbrugertillidsind ikatoren.\n3 3 Arbejdsmarkedspolitik DØR anbefaler, at arbejdsmarkedspolitikken ikke lempes, sådan at de lediges incitament til at søge job mindskes. Konkret nævnes, at rådighedsreglerne ikke må slækkes, og at større medbestemmelse til ledige i aktivering giver øget risiko for en lempelse, hvorfor det er vigtigt, at der kombineres med andre tiltag. DØR nævner, at den aftagende vækst i efterspørgselen efter arbejdskraft gør det sværere for personer med de dårligste kvalifikationer og den højeste ledighedsrisiko at blive sluset ind på arbejdsma rkedet. DØR nævner, at et muligt tiltag, som vil øge den enkeltes søgeaktivitet, er at dagpengeniveauet bliver gjort afhængig af ledighedsperiodens længde. DØR antyder hermed, at det er den enkeltes utilstrækkelige søgeaktivitet, der er begrundelsen for ledigheden. AE finder, at det er en fejlopfattelse, at de påtænkte ændringer i arbejdsmarkedspolitikken skulle svække mulighederne for at stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Meningen er omvendt at forbedre de lediges muligheder for at komme i job. De ledige, som har svært ved at komme i job trods 7 års højkonjunktur har brug for en mere offensiv og individuelt orienteret aktivering. Fremfor ensidigt at betone de lediges ansvar ville det i øvrigt efter AE's opfattelse - også være rigtigt og relevant at betone virksomhedernes medansvar for, og villighed til at sluse de mere svage grupper af ledige ind på arbejdsmarkedet. Specielt når man har dokumentation for, at privat jobtræning er mere succesfuld end andre typer af aktivering. Øget erhvervsdeltagelse DØR nævner, at der er behov for yderligere tiltag for at forøge erhvervsdeltagelsen. Et middel hertil er bedre integrationen på arbejdsmarkedet for flygtninge og indvandrere. AE er enig i, at det er vigtigt at øge indsatsen og succesraten på dette område. Ikke kun på grund af de samfundsøkonomiske gevinster, dette giver på kortere sigt, men også fordi en bedre integration af flygtninge og indvandrere vil kunne give et betydeligt bidrag til at løse vores længeresigtede forsørgerbyrdeproblem. I forbindelse med behovet for at øge erhvervsdeltagelsen peger DØR også på, at for mange træder for tidligt ud af arbejdsmarkedet på grund af dårligt arbejdsmiljø.\n4 4 AE er enig i, at dette område må vies mere opmærksomhed. Den netop gennemførte arbejdsmiljøafgift er blandt andet et middel til at bedre arbejdsmiljøet. Men også DØR's påpegning af, at arbejdsmarkedets parter ved en mere aktiv indsats må sikre sig, at arbejdsmiljøet og arbejdsrutinerne ikke er sådan, at erhvervsaktive forlader arbejdsmarkedet for tidligt, er relevant. Kapitel II. Udfordringer for skattesystemet DØR analyserer i kapitel II udfordringerne for fremtidens skattesystem i lyset af de demografiske forskydninger og den stigende internationalisering. Hvor de demografiske forskydningerne (isoleret set) øger behovet for flere skatteindtægter, så medfører den stigende internationalisering et pres på skattebaserne fraset de immobile af slagsen. I det lys virker det hensigtsmæssigt, at DØR forsøger at vurdere omkostningerne ved de forskellige enkeltelementer i skattesystemet. Og herudfra vurdere hvilket områder, der må forventes at komme under størst pres og hvilke områder, hvor det omvendt vil være muligt at finde et merprovenu for fremtiden. Et sådant udgangspunkt for skattediskussionen er langt mere frugtbar end en diskussion af skattetrykkets størrelse. Skat på arbejde og arbejdsudbud I den seneste tids skattedebat har det ofte været fremført, at lettelse/fjernelse af mellem- og topskat er selvfinansierende pga. kraftige "dynamiske effekter". Argumentet er, at arbejdsudbuddet vil stige, fordi man får mere ud af at yde en "ekstra indsats". DØR konstaterer, at der er to modsatrettede effekter af at sænke marginalskatterne. På den ene side vil prisen på alternativet, fritid, øges, og man vil derfor udbyde mere arbejdskraft (en substitutionseffekt). På den anden side vil indkomsten efter skat stige, og man kan derfor arbejde mindre og stadig opnå samme indkomst. Det trækker i retning af, at man vil udbyde mindre arbejdskraft (en indkomsteffekt). Kort sagt, effekten af at sænke skatterne er teoretisk ubestemt. Det er således op til empiriske studier at afgøre fortegnet på og størrelsen af effekten på arbejdsudbuddet, og dermed eksistensen og størrelse af dynamiske effekter. DØR bruger et helt nyt empirisk studie, der finder udbudselasticiteter på 0,05 for mænd og 0,15 for kvinder. Disse elasticiteter medfører, at der vil være en vis grad af positive dynamiske effekter ved at sænke skatterne, men de er langt fra så kraftige, at marginalskattesænkninger er selvfinansierende.\n5 5 Også i det nye empiriske studie, som DØR lægger til grund for beregningerne i kapitlet, må de fundne effekter dog siges at være behæftet med betydelig usikkerhed. Først og fremmest er resultaterne meget afhængige af den bagvedliggende estimationsteknik. Men specielt også det forhold, at data i stikprøven omkring folks arbejdsudbud er dannet ud fra, hvad personerne har svaret på en interviewundersøgelse, øger usikkerheden på resultaterne. Og en videreskalering af disse resultater til samfundsøkonomien generelt gør ikke problemerne mindre. Især er det et problem, når effekten af topskatten skal analyseres. Det er hovedsageligt funktionærer månedslønnede der betaler topskat. Skal de således øge deres (målte og betalte) arbejdsudbud, må det hovedsageligt ske ved ekstra deltidsjobs af relativt få timer. Større arbejdsudbudseffekter af topskattesænkninger vil således kræve meget store stigninger i antallet af deltidsjobs. AE mener, at DØR med fordel kunne have forsøgt at analysere lidt nærmere på den historiske udvikling siden For 1993 til 1998 er den gennemsnitlige marginalskat for erhvervsaktive faldet med ca. 4 procentpoint. Og for perioden 1999 til 2002, hvor pinsepakken er fuldt indfaset, falder den yderligere 1 procentpoint. Ved således at tage udgangspunkt i folks faktiske handlinger i perioden efter 1993 fremfor spørgeskemaundersøgelser med hypotetiske spørgsmål er det muligt at få et mere retvisende billede af effekten på arbejdsudbuddet af marginalskatteændringer. Med udgangspunkt i de nye empiriske studier finder DØR selvfinansieringsgraden ved forskellige indkomstskattenedsættelser. Resultaterne viser, at der er størst effekt på arbejdsudbuddet og dermed størst selvfinansieringsgrad af at hæve indkomstgrænsen for, hvornår top- og mellemskat betales. Ved en forhøjelse af topskattegrænsen er der beregnet en selvfinansieringsgrad på 58 procent, og ved en forhøjelse af mellemskattegrænsen er der beregnet en selvfinansieringsgrad på 39 procent. Endvidere viser DØR s beregninger, at en fjernelse af topskatten har en selvfinansieringsgrad på 21 procent altså milevidt fra at være selvfinansierende, som det ellers er blevet fremført i debatten. Og det selvom beregningerne af selvfinansieringsgraden kun vedrører erhvervsaktive. Det tabte skatteprovenu til de rige pensionister, der ville få glæde af en fjernelse af topskatten, men ikke kan øge arbejdsudbuddet, indgår altså ikke i beregninger. Det trækker i retning af, at DØR s selvfinansieringsgrad er et overkantsskøn. DØR går et skridt videre i beregningerne af selvfinansieringsgraden, idet de også præsenterer result a- ter, hvor der er inkluderet afledte effekter på forbruget.\n6 6 AE mener, at man kan gå grueligt galt i byen, hvis man lægger usikre dynamiske effekter med afledte indkomsteffekter til grund for finansieringen af en skattereform. Ved udarbejdelsen af nye skattereformer bør man således ikke indregne de usikre dynamiske effekter som finansieringselement. DØR afslutter afsnittet omkring skat på arbejde og arbejdsudbud med at konstatere, at pinsepakken er et skridt i den rigtige retning i ønsket om at forbedre tilskyndelsen til at arbejde for personer i lavindkomstgrupperne. Det forhold samt faldet i lavindkomstgruppernes merledighed betyder alt i alt, at problemerne for lavindkomstgrupperne er blevet mindre i de senere år. Migration DØR undersøger, hvorvidt udvandring af højindkomstgrupper er en trussel mod fremtidige skatteindtægter. Mange danskere udvandrer hvert år. Man må dog konstatere, at langt hovedparten er unge under 30 år samt at stort set alle vender hurtigt tilbage igen. Tilbøjeligheden til at udvandre er ganske stor for personer med længerevarende uddannelse og personer med høj indkomst. Dette skal dog ikke tages som et udtryk for, at højindkomstgrupper flygter fra skattesystemet, men snarere, at disse grupper har gode muligheder for at få attraktive jobs i udlandet. Denne argumentation understøttes også af, at genindvandringen er ganske høj - selv for de grupper, man forventer udvandrer af skattemæssige årsager. Eksempelvis er genindvandringen for årige med lange videregående uddannelser og en indkomst over kr. på pct. efter 6 år. Desuden er der et positivt afkast af at have været i udlandet, som kommer Danmark tilgode. Herudover kommer, at indvandring fra OECD-lande mindsker den negative skatteeffekt. Nettoudvandringsunderskuddet er over en 6 årige periode på kun 500 personer. Konklusionen er efter AE's opfattelse helt klar. Migration er foreløbigt ikke et problem for skatteindtægterne. Og argumentet for lavere mellem- og topskat ud fra et migrationsproblem bør derfor heller ikke veje tungt. Grænsehandel DØR foreslår, at man nedsætter punktafgifter på spiritus og tobak i forbindelse med opgivelsen af 24- timers undtagelsesreglen i 2003.\n7 7 AE har tidligere på foråret argumenteret for samme holdning.. Det er bemærkelsesværdigt så lidt debat, der har været om afgiftsnedsættelser til trods for, at den stigende internationalisering uundgåeligt vil føre til pres på de danske afgifter. Kapitalbeskatning DØR ønsker en gennemgribende reform af kapitalindkomstbeskatningen. Argumentet for en reform er, at på grund af forskellig beskatning af forskellige former for kapital er der en høj grad af forvridning. Samtidig skal kapitalindkomst generelt beskattes med en fast ensartet lav sats. DØR vurderer, at den samlede kapitalbeskatning bør være på pct. Et af de væsentlige argumenter for en lav og proportional kapitalindkomstbeskatning er, at høj beskatning rammer opsparere frem for folk, der forbruger her og nu. Isoleret er denne betragtning rigtig, men man må ikke glemme, at høj kapitalbeskatning også har et fordelingsaspekt. Det er generelt de velstillede, der i højere grad sparer op. Velstillede personer, der har passeret 50 år, har således betydelige kapitalindtægter, jf. AE's analyser af formuefordelingen. Hvis man ændrer kapitalindkomstbeskatningen, skal man efter AE's opfattelse samtidig sørge for, at finansieringen modsvarer den skævere fordelingsprofil, som en lavere og proportional kapitalbeskatning medfører. DØR foreslår følgende ændringer af kapitalbeskatningen: - Boligbeskatning/ejendomsbeskatning bør forøges - Særbehandling af pensionsbeskatning bør afskaffes - Arveafgiften bør sættes op - Kapitalgevinster bør beskattes i højere grad end i dag - Reform af virksomhedsbeskatningen Såvel ud fra ønsket om en mere effektiv kapitalbeskatning som ud fra ønsket om at øge beskatningen af ikke-mobile skatter er der efter AE's opfattelse fornuft i at øge ejendomsbeskatningen. Når det er sagt, skal man dog være varsom med doseringen af ændringer på boligmarkedet i lyset af de makroøkonomiske konsekvenser, dette kan have. Se nærmere herom i AE's kommentar til DØR's analyse af Boligmarkedet.\n8 8 DØR mener ikke, der er argumenter for at have en lav beskatning af pensionsopsparing sammenlignet med anden kapitalindkomst. Argumentet er, at det ikke øger den nationale opsparing, fordi megen af opsparingen ville have fundet sted alligevel og det offentlige provenutab, som finder sted pga. pensionssubsidiering, kunne være brugt til f.eks. offentlig opsparing. Man skal dog her være opmærksom på, at pensionsopsparing har forskelligt udgangspunkt for forskellige grupper i samfundet. For mange lav- og mellemindkomstgrupper er pensionsopsparingen en del af aftalerne i overenskomsten og vil derfor i meget stor udstrækning blive modsvaret af lavere forbrug nu og her. For højindkomstgrupper er pensionsopsparing i større udstrækning et skattemæssigt billigt alternativ til anden opsparing. AE mener, at hvis man fra offentlig side ønsker, at befolkningen sparer op til deres egen alderdom, er det fornuftigt at fremme pensionsopsparing via gunstige beskatningsregler. Hvis man samtidig ønsker at undgå pensionsopsparing, der alene har karakter af skattearbitrage, kan man indføre en overgrænse for pensionsopsparing. Dermed vil den årlige pensionsopsparing under denne grænse bliver beskattet med en lav sats og al opsparing herudover bliver beskattet som anden kapitalindkomst. DØR sætter fokus på muligheden for højere arveafgift som modsvar til lavere kapitalbeskatning. AE er enig i, at højere arveafgift kan være et fornuftigt instrument til at beskatte kapitalindkomsten ud over, at der her er et effektiv fordelingspolitisk instrument. DØR taler for en ny form for virksomhedsbeskatning, hvor man skelner mellem normal og overnormal profit, hvor der vil være en ensartet lav beskatning af den normale profit, men en høj beskatning af den overnormale profit. Det vil være yderst vanskeligt at kontrollere en beskatning af virksomheder, hvor overskuddet skal splittes op på normal og overnormal profit. Vanskelighederne er på linje med de problemer, som DØR selv konstaterer ved multinationale selskaber, at man internt i virksomheden kan flytte rundt på kapitalstrømme og dermed undgå beskatning. AE mener, at ideen rent teoretisk er smuk, men i praksis er det vanskeligt at implementere. I lyset af større international mobilitet sætter DØR endvidere fokus på den potentielle udstrømning af kapitalindkomst til udlandet.\n9 9 Om end det er vanskeligt, er der for AE ingen tvivl om, at det er ønskværdigt med internationale fælles regler for kapitalindkomstbeskatning i form af oplysningspligt, minimumsgrænser for afkastet af passive anbringelser og minimumsgrænser for selskabsskatter. Immobile skattekilder DØR foreslår, at man i beskatningen lægger større vægt på brugen af jord- og ejendomsskatter, og dermed giver mulighed for skattenedsættelser på områder, hvor de forvridende effekter er meget større. AE er helt enige i, at der er klare fordele ved at bruge immobile skatter. De er ikke truet af internationaliseringen og de fører ikke til forvridninger som følge af ændret adfærd. Derudover viser DØR's beregninger på DREAM, at de økonomiske konsekvenser er minimale til sammenligning med de positive effekter, man kan få ud af at reducere andre skatter på f.eks. arbejdskraft og kapitalindkomst. DØR lægger op til en stramning af beskatningen af indtægterne fra olie- og gasproduktionen i Nordsøen. AE støtter dette synspunkt. AE foreslår en stramning af beskatningen af olie- og gasproduktionen fra både nuværende og fremtidige felter i Nordsøen til et nivaeau, så at den overnormale profit (ressourcerenten) inddrages og kommer den danske befolkning til gode. Tidligere har DØR argumenteret for, at stramningen kun skulle omfatte fremtidige felter, fordi en stramning vedrørende de nuværende felter ville virke som lov med tilbagevirkende kraft og derfor skræmme olieselskaberne fra at foretage videre efterforskning og produktion i den danske del af Nordsøen. AE mener ikke, dette argument holder. Staten har tidligere lavet stramninger med såkaldt tilbagevirkende kraft uden, at det havde væsentlige negative følger, f.eks. de gentagne indskrænkninger i den oprindelige koncession til A. P. Møller, stramninger i beskatningen, afgifterpålæggelser mv. Andre lande har også løbende ændret de oprindelige koncessions- og beskatningsvilkår for at inddrage en større del af ressourcerenten til deres befolkninger uden, at det har medført væsentlige problemer.\n10 10 Muligheden for at ændre den nuværende beskatning af olieudvindingen til en neutral kapitalindkoms t- skat kan være en løsning, men tvungen statsdeltagelse, som har samme effekt, vurderes dog at være væsentligt lettere at føre ud i livet. Særordninger i skattesystemet DØR's kapitel om skat slutter med et kort afsnit, hvor man påpeger, at de mange forskellige særordninger i skattesystemet bør undergå en kritisk gennemgang. Det samlede provenutab ved særordninger er vurderet til omkring 35 mia. kr. AE er enig i, at særordninger bør følges og belyses nærmere. Hvorvidt det er et skattefradrag eller et tilskud er mindre vigtigt, så længe man har mulighed for løbende at belyse og vurdere særordningen i forhold til statens andre udgifter. En af de særordninger, mange mener skal bortfalde, er fradrag for fagforeningskontingent. I denne sammenhæng skal man huske på, at arbejdsgiveren som udgangspunkt kan fradrage afholdte udgifter. En afskaffelse af fradragsretten for virksomhedernes bidrag til arbejdsgiverorganisationer og erhvervsorganisationer kan derfor blive ren vinduespynt, idet bidrag f.eks. kan omposteres til f.eks. konsulentudgifter eller betaling for rapporter og lign. leveret af arbejdsgiverorganisationer, hvortil der er fradragsret. Den samme mulighed har arbejdstagerne ikke. Arbejdstagere har nemlig modsat arbejdsgivere som udgangspunkt ikke fradragsret for afholdte udgifter. Derfor er det fornuftigt at ligestille arbejdsgiver og arbejdstager gennem fradragsret for udgifter til faglige organisationer. En afskaffelse af lønmodtagernes fradragsret for fagforeningskontingent vil derfor stille arbejdstagerne og deres organisationer væsentlig ringere i f.th. arbejdsgiverne og deres organisationer. Kapitel III. Boligmarkedet skævt og ineffektivt Den centrale analyse i boligkapitlet forsøger at fastlægge: - hvor stor en forvridning medfører det nuværende regulerede og subsidierede boligmarked i forhold til et fuldstændig liberaliseret boligmarked? - hvor skæv er fordelingen af gevinsterne fra regulering og subsidiering? Efter AE's opfattelse er der tale om en interessant analyse, der giver megen også ny indsigt i den "skjulte" støtte til boligsektoren. Forvridningstabet, eller liberaliseringsgevinsten om man vil, er de såkaldte reguleringsgevinster i lejeboliger og skattefordele i ejerboliger.\n11 11 For ejerboliger består skattefordelen i, at ejendomsværdiskatten er for lav sammenlignet med anden kapitalafkastbeskatning. Den samlede værdi af lejeværdisubsidiet til ejerboliger er beregnet til 21 mia. kroner før Pinsepakken og 15 mia. kroner efter. For lejeboliger er reguleringsgevinsten lig forskellen mellem den faktiske husleje/boligomkostning og en teoretisk korrekt markedsmæssig husleje på et fuldstændig liberaliseret marked. Der bliver beregnet en samlet reguleringsgevinst på 15,5 mia. kroner. Den samlede subsidiering af boligmarkedet i 1999 kan således opgøres til at være på ca. 36,5 mia. kroner eller lidt over 3 pct. af BNP. Derfor foreslår DØR en forhøjelse af ejendomsværdiskatten for at fjerne lejeværdisubsidiet til ejerboliger. Derudover foreslår DØR en total deregulering og liberalisering af lejesektoren for at fjerne reguleringsgevinster samt fjernelse af direkte støtte og skattesubsidier til lejesektoren. En deregulering af markedet for lejeboliger bliver i rapporten beregnet til at medføre huslejestigninger på i gennemsnit 96 pct. i Københavns Amt, 74 pct. i Roskilde Amt, 71 pct. i Frederiksborg Amt, 68 pct. i Københavns og Frederiksberg Kommune, 49 pct. i Århus Amt, 22 pct. i Fyns amt og 11 pct. i Ribe Amt. Resten af landet vil ikke opleve større huslejestigninger. Stigningerne i huslejerne på landsplan er beregnet til at være på 39 pct. for boliger opført før 1964 og 24 pct. for boliger opført efter Der er således tale om betydelige huslejestigninger med stor geografisk og aldersmæssig variation. Fordeling af reguleringsgevinst og lejeværdisubsidier DØR fremhæver som det vigtigste argument for deres politikanbefalinger, at det nuværende system medfører en skæv fordeling af boligstøtten. Således bliver der på side 292 skrevet: De 10 procent rigeste modtager næsten dobbelt så meget i støtte til boligforbruget som i nogen af de andre deciler. På denne baggrund er det vanskeligt at forsvare den samlede regulering og subsidiering af boligmarkedet med henvisning til fordelingsmæssige hensyn. Deres konklusioner tager udgangspunkt i nedenstående figur 1, der viser subsidieringen i pr. person fordelt på indkomstdeciler. Figuren viser, at skattesubsidierne pr. person for ejerne er meget skævt fordelt til fordel for de rigeste. Samme billede gør sig gældende for reguleringsgevinsten pr. person for lejerne - om end fordelingen er knap så skæv.\n12 12 Figur 1: Lejeværdisubsidium og reguleringsgevinst i kroner per person kroner boligejer lejer 5 0 D1 D2 D3 D4 D5 D6 D7 D8 D9 D10 Decil - samlet befolkning Decilerne i figur 1 tager udgangspunkt i den overordnede indkomstfordeling i befolkningen. Man kan derfor ikke ud fra figuren se hvor mange ejere henholdsvis lejere, der er i de enkelte deciler. Dette forhold tages der højde for i figur 2, der viser, hvordan de samlede skattesubsidier til ejere og reguleringsgevinster til lejere er fordelt på deciler. Denne figur viser, at størstedelen af reguleringsgevinsten tilfalder de laveste indkomstgrupper. Reguleringsgevinsten er således faldende med stigende indkomst. Omvendt med ejerboligerne. Her er skattesubsidiet endnu mere skævt fordelt, når man tager højde for, hvordan ejerne fordeler sig på de overordnede deciler. Den store forskel mellem figur 1 og 2 skyldes, at der er relativt få rige lejere som godt nok får en stor reguleringsgevinst mens der er relativt mange rige ejere.\n13 13 Figur 2: Fordeling af samlet støttebeløb mio. kroner 4000 Boligejere Lejere D1 D2 D3 D4 D5 D6 D7 D8 D9 D10 Deciler - samlet befolkning I rapporten er der for hver lejesektor angivet, hvordan reguleringsgevinsterne er fordelt på decilgrupper i sektorens indkomstfordeling. Ved at antage, at indkomsten mellem to maksimumgrænser for decilgrupper er lige fordelt, er det muligt at bestemme, hvor stor en andel af f.eks. den almene sektors beboere, der ligger i decilgruppe 1 for den samlede befolkning. Denne fremgangsmåde giver f.eks., at der er ca. 17 pct. af den almene sektors beboere i det første decil i den samlede indkomstfordeling. Ved først at udregne de samlede reguleringsgevinsters fordeling på decilgrupper i hver sektor kan man derefter omregne til de samlede gevinsters fordeling på decilgrupperne for den samlede befolkning. Resultatet af denne beregning er vist i tabel 1.\n14 14 Tabel 1. Reguleringsgevinsternes fordeling på overordnede deciler Mio. kroner Privat udlejning Almen Andel D1 og D D D D D D D D9 og D I alt Anmærkning: Da den nederste indkomst i D1 og den øverste indkomst i D10 ikke er kendt, så er decilgrupperne D1, D2 henholdsvis D9,D10 slået sammen. For den almene sektor er topdecilet beliggende i D8. Det bevirker, at en lille del af gevinsten i dette decil retteligt hører til i D9 og D10 gruppen. Tal er i mio. kroner. Kilde: Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Det ses, at 35 pct. af reguleringsgevinsten tilfalder decil 1 og 2 i den almene sektor, mens det er ca. 27 pct. i privat udlejning og andel. Det viser, at reguleringsgevinsternes fordeling på deciler er væsentlig mindre skæv i den almene sektor end i den privat udlejningssektor og for andelsboliger. Dette synes ikke at stå mål med, at DØR's politikforslag reelt afskaffer den almene sektor. Derfor virker det dramatisk, når anbefalingerne bliver at skrotte al regulering på baggrund af, at der f.eks. er relativt få rige, der har gevinst af reguleringen. Konsekvenserne af at skrotte al regulering bør i hvert fald analyseres grundigt, og en sådan konsekvensanalyse mangler i rapporten. AE er enig i, at DØR's analyser giver et klart belæg for at skattesubsidier og reguleringsgevinster til de højeste indkomster bør aftrappes. Imidlertid giver analyserne ikke belæg for så radikale anbefalinger som DØR foreslår. AE er desuden af den opfattelse, at DØR ser for ensidigt på reguleringsgevinsternes fordelingsmæssige profil. Overforbrug af bolig I den nuværende situation med overefterspørgsel efter lejeboliger bliver forskellige former for ventelister anvendt som rationeringsmekanisme. Effekten af ventelister på fordelingen af boliger analyserer DØR ved at sammenligne boligforbruget målt i kvadratmeter pr. person i en reguleret og i en ureguleret situation.\n15 15 For de tre lejesektorer er boligforbruget i kvadratmeter pr. person beregnet for de lejligheder, hvor reguleringsgevinsten udgør mere end 30 pct. af den beregnede markedsleje. Boligforbruget i lejligheder med stor reguleringsgevinst sammenlignes med boligforbruget generelt i den pågældende sektor. Hermed får man et tal for overforbruget i forhold til det gennemsnitlige boligforbrug i sektoren. Et overforbrug indikerer, at der foregår en ineffektiv fordeling af lejligheder i sektoren. Beregningerne viser, at det gennemsnitlige overforbrug i de mest regulerede lejligheder er 9 pct. for privat udlejning, ca. 6 pct. for andelsboliger, mens der for almene boliger er et negativt overforbrug på 2 pct. I forhold til DØR's generelle konklusion om, at der på grund af subsidier og regulering er et overforbrug af bolig, så ses dette kun at gælde for privat udlejning og andelsboliger. Effekterne af reguleringen i den almene sektor passer altså ikke med DØR's generelle konklusion. Konjunkturtilbageslag Anbefalingernes effekter i form af stigende boligomkostninger samt faldende boligformue vil ligge en kraftig dæmper på den indenlandske efterspørgsel. Dels vil de stigende boligomkostninger reducere boligefterspørgslen, og dermed nybyggeriet. Og dels vil den faldende boligformue reducere privatfo r- bruget. I den aktuelle situation, hvor DØR for perioden 2001 til 2003 forventer en forholdsvis moderat vækst på ca. 1½ procent om året, vil det betyde faldende produktion og beskæftigelse altså et kraftigt tilbageslag i konjunkturerne. Reformer på boligområdet sker mest hensigtsmæssigt i løbet af en højkonjunktur. Forskellen i valg, dosering og timing af instrumenterne i Kartoffelkuren og Pinsepakken viser med al tydelighed, hvor stor forskel der kan være på de negative effekter af en reform på boligområdet. DØR skriver godt nok, at dereguleringen af lejesektoren og fordoblingen af ejendomsværdiskatten ikke bare kan ske fra den ene dag til den anden det er nødvendigt med overgangsordninger. Det er dog tvivlsomt, om overgangsordninger i forbindelse med så markante ændringer, som DØR foreslår, vil afbøde de negative makroøkonomiske virkninger væsentligt. Selvom politiske planer om en total afregulering af boligmarkedet vil strække sig over flere år, vil det straks, fra troværdige planer bliver kendt, føre til afmatning i ejendomspriserne og fald i byggeriet.\n16 16 AE mener, at det i den nuværende økonomiske situation med en forholdsvis moderat vækst er alt for risikabelt at søsætte så radikale reformer på boligområder, som DØR foreslår. Små skridt Problemet med DØR's anbefalinger er, at analyserne leder DØR frem til et meget radikalt forslag om en total deregulering af lejesektoren samt en fordobling af ejendomsværdiskatten. En sådan løsning kan måske give en ligevægt på boligmarkedet om 10 til 20 år. Problemet er imidlertid hvorledes man mindst omkostningsfuldt kommer til denne langsigtsligevægt. Her er DØR stort set tavs. DØR's tavshed om de formålstjenlige skridt på kortere sigt, gør desværre efter AE's mening - at anbefalingerne let kommer til at virke som et slag i luften uden jordforbindelse. Efter AE's opfattelse går vejen til et bedre fungerende og mere retfærdigt boligmarked via små skridt, som må afstemmes med konjunkturudviklingen. Disse skridt kan bygge på den gradvise forhøjelse af bolig- og ejendomsbeskatning, der også er anført i kapitel II som middel til at sænke skatten på indkomst. Dette kunne kombineres med en beskatning af dyre og velbeliggende lejligheder. Hermed sikres det også, at de kapitalgevinster, som opstår ved en gradvis tilpasning af lejen til markedsniveau, kommer samfundet til gode. Disse forslag sikrer også, at beskatningsreglerne kan indrettes således, at man kan gå mere målrettet mod de relativt få rige i lejesektoren, der oppebærer et stort reguleringssubsidie. Konsekvenserne af DØR's anbefalinger Nedenfor gives der nogle eksempler på konsekvenserne af den totale liberalisering af boligmarkedet, som anbefales af DØR. Boligen bliver dyrere Afreguleringen af boligmarkedet gør det dyrere at bo. Set på en lidt længere sigt, når en turbulent overgangsperiode er overstået, vil omkostningerne ved at bo afhænge af byggeomkostningerne og den offentlige subsidiering og beskatning.\n17 17 Herunder i tabel 2 er det beregnet, hvad boligomkostningen i hhv. en nyopført ejerbolig og almen bolig er nu sammenlignet med en situation, hvor boligmarkedet er afreguleret. I begge tilfælde antages boligen af koste 1 mill.kr., og i tabellen er alene angivet kapitalomkostningerne, idet driftsomkostningerne antages at være de samme i de to boligtyper. Tabel 2. Boligomkostningerne før og efter en afregulering Ejerbolig Almen bolig Nu, kr. pr. år Afreguleret, kr. pr. år Stigning i procent Anm.: Boligomkostningen i ejerboligen er beregnet som kr. gange en efterskat rente på 4 pct. plus ejendomsværdiskat på 1 pct. Boligomkostningen i den almene bolig er beregnet som kr. gange 3,4 pct. plus efterskat renten af det nominelt fastholdte beboerindskud på 2 pct. Ved en total afregulering skal boligomkostningen svare til den nominelle rente, her 6 pct. Kilde: Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Afreguleringen vil således føre til, at kapitalomkostningerne vil stige med 20 pct. i ejerboliger og med ca. 72 pct. pct. i almene boliger. Med de sædvanlige antagelser om, at driftsomkostningerne udgør ca. 300 kr. pr. kvadratmeter, vil afreguleringen betyde, at huslejen i ejerboliger stige med ca. 14 pct., mens den i almene boliger vil stige med ca. 43 pct. 1 På den baggrund forekommer det indlysende, at dereguleringen vil få byggeriet af almene boliger til at gå helt i stå. I realiteten vil DØR's forslag føre til et helt frit boligmarked med to sektorer, nemlig ejerboliger og private udlejningsboliger samt måske nogle andelsboligforeninger. Derimod vil der ske en reel afskaffelse af de almene boliger. De ældre De ældre i ejerbolig vil ifølge DØR - miste deres nedslag i ejendomsværdiskatten, men det skal i følge DØR være muligt at indefryse skatten. Opgørelser af formuerne for de ældre i ejerboliger viser, 1 Det er antaget, at boligerne er på 80 kvadratmeter, dvs. de koster kr. pr. kvadratmeter at opføre.\n18 18 at denne gruppe er den mest velhavende i Danmark. Derfor er der næppe de voldsomme økonomiske problemer i at fjerne nedslaget i ejendomsværdiskatten. De ældre i lejebolig har derimod markant mindre formue. Som eksempel kan nævnes, at i 1997 havde ældre parfamilier mellem 67 og 79 år i gennemsnit en formue på 1,2 mill.kr., når de boede i ejerbolig, mens formuen var på under kr. for de tilsvarende familier i almene boliger. Forslaget om at deregulere lejemarkedet vil ramme mange ældre hårdt, og ydermere foreslår DØR, at boligydelsen skal fjernes, så de ældre alene kan modtage boligsikring. For at illustrere konsekvensen af DØR's forslag er det herunder i tabel 3 beregnet, hvad boligudgiften og boligstøtte vil være for en ældre i en nyopført almen bolig på 65 kvadratmeter (ældrebolig) hhv. før og efter indførelsen af DØR's forslag. Tabel 3. Boligudgiften for en enlig pensionist i nyopført ældrebolig Nu Efter DØR's forslag Boligudgift Boligstøtte Boligudgift Husleje pr. måned Pension efter skat pr. måned Rådighedsbeløb efter bolig Anm.: Boligudgiften er beregnet efter samme retningslinier som i tabel 1, idet der forudsættes en bolig på 65 kvadratmeter til en pris på kr. pr. kvadratmeter. Desuden er forudsat en folkepension inkl. tillæg på kr. og skatteregler som i Kilde: Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. DØR's forslag fører til en firedobling af huslejen pr. måned i nyopførte ældreboliger, og pensionistens rådighedsbeløb efter bolig reduceres fra kr. til kr. Det er en helt urealistisk udvikling. De Unge Som en af de væsentlige positive effekter ved en afregulering af boligmarkedet nævner DØR, at unge får en lettere adgang til boligmarkedet, fordi køer og ventelister afskaffes. En afvikling af subsidierne til boligsektoren må nødvendigvis øge omkostningerne for den enkelte medmindre priserne falder, og det er der ikke belæg for at sige ud fra DØR's analyser. Prisen for at afskaffe køer og ventelister er således at boligomkostningerne stiger.\n19 19 Det vil derfor blive sværere for de unge at komme ind på boligmarkedet, og ikke lettere som DØR hævder. Godt nok slipper de unge for at stå på en venteliste, men det er fordi, de ikke har råd til at efterspørge en bolig.\nRESUME. Dansk Økonomi forår Dansk og international konjunkturvurdering. Resumeet er inddelt i følgende afsnit:\nDansk Økonomi forår 2001 RESUME Resumeet er inddelt i følgende afsnit: - Dansk og international konjunkturvurdering - Aktuel økonomisk politik - Udfordringer for skattesystemet - Boligmarkedet skævt og


Hvad gælder her?\nDu er her: Holbæk.dk / Borger / Bolig og byggeri / Min adresse / Hvad gælder her?\nHar du brug for at undersøge, hvilke restriktioner der er for din ejendom? Om der er en beskyttelseslinje? Hvilket skoledistrikt du hører til? Bliv klogere på vores digitale kort.\n"Hvad gælder her" er en funktion, som du kan benytte til at undersøge, hvilke oplysninger vi har registreret om din ejendom/adresse.\n"Hvad gælder her"-funktionen, som vi tilbyder via kommunens digitale kort, søger igennem alle de kortlag, som kan ses på kortet. Resultatet kommer som en liste over berørte kortlag og "tomme" kortlag - altså lag, hvor ejendommen/adressen ikke er berørt. Funktionen kan være nyttig i forbindelse med, at du for eksempel skal søge om en byggetilladelse.\n"Hvad gælder her"-funktionen finder du øverst i kortet. Rapporten vises, når du har klikket på "Generer rapport".\nHer finder du oplysning om naturdata, jordforurening, beskyttelseslinjer mv. på kort\nGå til Arealinformation\nBoligejer er uvildig offentlig information til alle, der vil købe, sælge eller bygge bolig. På Boligejer kan du også se data om din bolig fra de store landsdækkende ejendomsregistre. Hermed har såvel forbrugere som professionelle en nem adgang til ejendomsdata.\nTinglysning er den offentlige registrering, efterprøvelse og offentliggørelse af rettigheder over fast ejendom, andelsboliger, biler mv., løsøre og ægtepagter. Tinglysning kan være en betingelse for at rettigheden er gyldig og beskyttet.\nFormålet med dingeo.dk er at samle geodata fra forskellige kilder og præsentere dem i en let og overskuelig form.\nDu kan bl.a. se data om jordart, oversvømmelsesrisiko og støjdata.\nGå til dingeo.dk\nHos SKAT kan du finde oplysninger om den seneste offentlige ejendomsvurdering.\nGå til www.vurdering.skat.dk/Ejendomsvurdering\nOIS er en statslig database der samler en række oplysninger vedrørende ejendomme i Danmark. Oplysningerne stammer fra en række landsregistre der ejes og vedligeholdes af kommunerne, regionerne og staten.\nHer finder du oplysninger om matrikelnumre, ejerlav og grundstørrelser.\nGå til mingrund.gst.dk\nPå bbr.dk kan du søge din adresse frem og finde din BBR-meddelelse.\nGå til bbr.dk


Connies Corner: 01/01/2008 - 02/01/2008\nOpdatering uden billeder - de kommer senere\nJa, jeg så jo lige at min nabo linkede til mig, og til min skræk var sidste indlæg d. 25. november eller deromkring. Det måtte jeg jo have gjort noget ved.\nSå her er lidt om hvad mit liv er foregået med siden. Før jul blev jeg færdig med at oplære den nye på jobbet i Ringe og så blev dagene brugt til at slappe af, købe julegaver og gå tur med Malte og Viktor, da Sus var på gigtcenter. Siden gik juledagene med hygge og julefrokost her i huset.\nEfter nytår fortsatte jeg med hunde-lufte-ture og selvom Sus kom hjem fra gigtcentret, så var hun ikke i stand til at lufte endnu, så jeg går stadig tur, dog kun med Malte nu.\nMen vi har også været i banken og lagt lån om og i den forbindelse lånte vi lige 250.000 kr ekstra, så vi kunne få nye døre og vinduer i, ny sydgavl og nyt gulv i stuen. Vi havde fået et tilbud på gavl i efteråret, men syntes det var dyrt, men omvendt kunne det ikke blive ved med at gå med en gavl der suger mere vand end en svamp. Så vi fik et tilbud fra en anden murer og han skulle kun have 50% af det, den første murer forlangte, så han fik lov og kommer nu på tirsdag.\nDvs at vi i denne weekend skal have brækket både yder- og indermur i gavlen ned - så der bliver koldt i soveværelset!!!! - vi har så brugt en del tid på at flytte ting og omrokere, så tingene ikke tager skade af lidt væde hvis nu uheldet er ude, og der er gjort plads i mit knipleværelse til at vi kan lægge vores madresser derind. Tømmeren er ved at lave loft i den ende af stuen, hvor vi har brækket en entre ned, som skal lægges til stuen så vi får en kontor-ende. Der skulle også lige laves hul til endnu et vindue og den gamle entre-dør bliver lavet om til et stort vinduesparti. Det bliver skønt med så meget lys ind i stuen.\nVores TV gik sig også lige en tur, vaskemaskinen er stået af, min opvasker kører på sidste vers og sådan går det bare med alt i øjeblikket. Der er indkøbt nyt TV og min mormor havde en halv-gammel vaskemskine stående, som vi nu kan slide færdig. Hun får nemlig vasket hos min mor. Opvaskeren får lov at leve så længe som den kan, selvom den halter en del.\nHåndarbejdsmæssigt er det mest knipling jeg gør i. Jeg får strikket et par sokker en gang i mellem, men ellers går tiden bare så stærkt. Jeg underviser jo i knipling og det kræver en del arbejde med mønstre og indkøb af garn og andre materialer, men jeg nyder det. Jeg glæder mig dog til gavlen er færdig så jeg kan opholde mig i min rokkestue ovenpå igen og spinde på min rok.\nNu må det være opdatering nok for i dag - når mit kamera er opladet, sætter jeg lige nogle billeder på.\nskrevet af Connie kl. 3:22:00 AM 1 kommentar:


Hvor meget skal dit barn veje for meget, før du griber ind? - Arndal Spa\nArndal / Blog / Kost / Hvor meget skal dit barn veje for meget, før du griber ind?\nAf d. 1. maj 2019\nJeg har en del forældre, som jeg rådgiver og hjælper i gang i forhold til deres større børn, som vejer for meget.\nDet er en vigtig etisk diskussion om, hvornår man bryder ind, når et barn vejer for meget. For der er ikke nogen, der bliver overvægtig fra den ene dag til den anden. Hverken når man er barn eller voksen. Det kommer ofte på henover en længere periode.\nHvis man som barn er normalvægtig, bliver man ikke lige pludselig overvægtig. Man tager gradvist på.\nForældrene søger råd hos mig, fordi deres børn, typisk mellem 13-17 år, er begyndt at tage på. Forældrene kan se, at de er begyndt at få tydelige fedtdepoter på kroppen. Specielt kan man se det på drengene, der begynder at få fedt på brysterne.\nForældrene spørger, hvornår jeg synes, man skal gøre noget ved det. Min holdning er jo før jo bedre – og det skal ikke misforstås. Men det er klart, at det er nemmere og bedre at få ændret vaner, når man er en 14-årig dreng, der vejer otte kilo for meget, end det lige pludselig er 17 kilo for meget. Hvilket jo er for meget på sådan en forholdsvis lille krop.\nSå jeg synes, man som forælder skal være opmærksom, når børnene begynder at afvige fra normalkurven, både over og under.\nSom jeg også har talt med flere om, så er det oftest en læge, der først siger, at man skal begynde at være opmærksom på vægten.\nMin pointe er også, at de forældre, som kontakter mig, selvfølgelig har diskuteret det, før de kommer til mig, og flere af dem har også selv prøvet at hjælpe deres barn. Det kan både være godt og skidt. For det første vil jeg sige, at mange af de ting, de prøver at gøre for at hjælpe deres børn er direkte forkert. Når man ikke har noget uddannelse indenfor bevægelse, kost og træning, skal man virkelig passe på med at begynde at irettesætte og vejlede sit barn. Så jeg vil helt klart råde til, at man får noget hjælp til det. Det vil jeg, fordi det er så vigtigt, at de her unge mennesker bliver grebet an på den positiv, empatisk og kærlig måde, og man må ikke begynde at pille ved deres selvværd, så de får følelsen af, at de ikke er gode nok. Det er slet ikke det, det handler om.\nMen det er vigtigt, at der bliver grebet ind tidligt, så det ikke ud over at være sundhedsskadeligt for barnet også går ud over barnets sociale liv; man bliver drillet, man kan ikke være med i de samme aktiviteter, som sine kammerater, eller man tør ikke få en kæreste, og det påvirker ens seksuelle debut, fordi man ikke tør vise sig nøgen over andre.\nHer skal nævnes af forældrene ofte, men ikke altid, også har udfordringer med vægten.\n10-25 af børn og unge vejer for meget. Vil anbefale dig at læse artikel fra Vidensråd for Forbyggelse. Virkelig interessant. Og bemærk at der i artiklen foreslåes, at der allerede gribes ind under graviditeten.


Generalforsamling – Internet Gruppen – Sorring.dk\nGeneralforsamling – Internet Gruppen\nLink til online møde\nIgen i år indkaldes de lokale aktører på Sorring.dk til generalforsamling i Internetgruppen. Det er onsdag den 25. maj kl. 19.30 i Sorring Borger- og Kulturhus. De nuværende aktører på hjemmesiden modtager særskilt indkaldelse til generalforsamlingen. Er du ikke aktør, men er interesseret i at høre mere om tankerne bag Sorring.dk og ikke mindst de fremtidige planer, så mød gerne op til generalforsamlingen. Vi er også åbne for nye input, så hold dig ikke tilbage!\nSorring.dk – hele byen på et sted\nHver måned er der over 1000 forskellige personer forbi Sorring.dk. Hjemmesiden drives af foreningen Internetgruppen Sorring, som bl.a. har til formål at fremme kendskabet til Sorring-området og alle de muligheder, der er i vores dejlige landsby.\nBestyrelsens beretning og fremtidsplaner, herunder investeringer.\nFremlæggelse af årsregnskab, herunder budget og kontingent.\nIndkomne forslag. Forslag, der ønskes behandlet på generalforsamlingen, skal indsendes\nskriftligt til formanden senest 8 dage før den ordinære generalforsamling.\nDet er også muligt at deltage via online-forbindelse. Link til online-deltagelse oplyses på Sorring.dk og Facebook en time før generalforsamlingen.\nEn aktør på Sorring.dk er typisk et firma, en bestyrelse eller en forening. Denne aktør kan repræsentere en eller flere brugere i byen.\nSom aktør på Sorring.dk er man medlem af foreningen Internetgruppen Sorring og har lov til at få en side på Sorring.dk.\nPosted in: Miniavisen


CamiCakes Cupcakes, Buckhead - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nForslag til aktiviteter i Buckhead\nBilleder af Buckhead\nKort over Buckhead\nAlle hoteller i Buckhead I nærheden af vartegn\nHoteller i nærheden af Steffen Thomas Museum of Art\nAlle restauranter i Buckhead Restauranter i nærheden af CamiCakes Cupcakes\nFransk restauranter i Buckhead\nBedste Cupcake i Buckhead\nAlle aktiviteter i Buckhead Aktiviteter i nærheden af CamiCakes Cupcakes\nBuckhead VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om BuckheadHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nUSA Georgien Buckhead Restauranter i Buckhead CamiCakes Cupcakes\nNr. 1 af 1 Dessert i Buckhead Nr. 1 af 7 Spisesteder i Buckhead $$ - $$$\n2221 Peachtree Rd NE, Buckhead, GA 30309-1148+1 404-748-4288Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 74 anmeldelserFremragende64 %Rigtig god20 %Gennemsnitlig6 %Dårlig2 %Frygtelig8 %Åben nu10:30 - 20:30sø12:00 - 18:00ma - lø10:30 - 20:30Alle åbningstider PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 2221 Peachtree Rd NE, Buckhead, GA 30309-1148Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er dette primært en café?Ja Nej Ved ikke Er dette en amerikansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant i mellemklassen?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (74)Medlemsvurdering Fremragende20Rigtig god6Gennemsnitlig2Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (28)Engelsk (73)Arabisk (1)Sprog Dansk (28)Engelsk (73)Arabisk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 28 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBucketListTravelChicChicago, Illinois182Anmeldt 4 juni 2017 fra mobile enheder Bedste cupcake nogensinde ... det vil ødelægge dig for alle andreMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejQDOGG8San Antonio, Texas7526Anmeldt 23 februar 2017 fra mobile enheder Fantastisk lille Dessert stedMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejnpcg828Atlanta, Georgien5310Anmeldt 13 februar 2017 Cupcakes til at gåHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejYvonne SMcDonough, Georgien668Anmeldt 22 november 2016 fra mobile enheder Ret godtMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejddmullisAtlanta, Georgia782166Anmeldt 27 september 2016 fra mobile enheder De bedste cupcakes i AtlantaHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejcatwomanAtlantaatlanta12132Anmeldt 11 september 2016 fra mobile enheder Lækker kageHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejVanessa W5Anmeldt 28 august 2016 fra mobile enheder Lækkert!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejddmullisAtlanta, Georgia782166Anmeldt 1 august 2016 fra mobile enheder De bedste cupcakes i AtlantaMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmichii99Auburn, Alabama436Anmeldt 12 juli 2016 Cupcakes for alle.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejfrequenttraveler806Chicago, Illinois7414Anmeldt 25 maj 2016 Altid frisk, altid godt!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenHouston's Restaurant225 anmeldelser 0,2 km væk Cafe Sunflower143 anmeldelser 0,27 km væk Holeman & Finch Public House239 anmeldelser 0,17 km væk Seværdigheder i nærhedenCathedral of Christ the King14 anmeldelser 1,53 km væk East Atlanta15 anmeldelser 0,81 km væk Atlanta Brews Cruise149 anmeldelser 1,21 km væk SweetWater Brewery245 anmeldelser 1,22 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på CamiCakes Cupcakes.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n2221 Peachtree Rd NE, Buckhead, GA 30309-1148 Placering:


Køb PS2-spillet 'Baldurs Gate: Dark Alliance - Platinum' hos softfair.dk\nDark Alliance - Platinum\nBaldur's Gate: Dark Alliance sætter nu helt nye standarder for hvordan en velplaceret PS2 programmering skal se ud.\nBaldurs Gate Dark Allience handler ikke bare om en konvertering fra PC til Playstation men istedet er Dark Allience et helt nyt game og ikke mindst spil koncept.\nEn helt ny engine sikrer en grafik som vi til dato endnu ikke har set på konsollen, effekterne er ikke mindre end FANTASTISKE og kombineres med et utroligt lækkert action gameplay.\nDen oprindelige adventure del er dog ikke glemt, under din quest vil du fortsat kunne opdage, indsamle og ikke mindst kommunikerer med dine medborgere. Tale/tekst sekvenserne er kogt ned til et absolut minimum og kan hurtigt afbrydes hvis du pludselig får action på hjernen.....


73-årige Regitse er en ægte siøbo | Ugeavisen Øboen | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Ugeavisen Øboen - 73-årige Regitse er en ægte siøbo\nRegitse Gregersen er født på Siø og har boet på øen hele sit liv - på nær fire år. Foto: Anna Stærbo\nRegitse Gregersen er født på Siø og har boet på øen hele sit liv på nær nogle få år.\nSIØ: Mellem Langeland og Tåsinge ligger øen, hvor de færreste gør ophold - de fleste kender derimod øen fra bagsiden af en bilrude med 80 kilometer i timen.\nRegitse Gregersen tilhører den lille gruppe mennesker, der har taget permanent ophold og har bosat sig på Siø. Hun er tilmed den siøbo, som har boet der længst.\nHun er den nærmeste nabo til Langelandsbroen. Huset er nummer 10 på øens eneste vej, der hedder det samme som øen, og hvor man kun skal kunne to-tabellen, fordi der ikke findes ulige numre. 2, 4, 6, 8 og 10 nede ved vandet. Så er der den gamle skole, fodermesterhuset, hovedbygningen og to lejligheder - nummer 12 til 18 midt på øen.\n73-årige Regitse Gregersen er født på Siø i nummer seks. Hun har kun boet af øen i få år og kunne ikke drømme om at flytte fra Siø.\n- Jeg vil gerne blive boende, så længe jeg kan. Jeg kan ikke forestille mig, hvor jeg ellers skulle bo, siger Regitse Gregersen.\nRegitse Gregersen er 73 år og har boet på Siø hele sit liv - på nær fire år, hvor hun boede i Svendborg.Sammen med sin mand John, der ikke lever i dag, har hun fået tre børn, der har givet hende en masse børnebørn.\nHun har arbejdet hele sit liv som pædagogmedhjælper i Rudkøbing - de seneste år som tilkaldevikar, inden hun gik på pension.\nDa Siødæmningen stod færdig i 1960, blev der færgefart fra Siø til Rudkøbing, og Regitse Gregersens far blev ansat som matros på færgen.\n- Dengang var der køer på Siø, og mælken skulle transporteres ind til Rudkøbing, og det gjorde han om morgenen i mælkejunger. Vi børn, der gik i skole, skulle også sejles ind til Rudkøbing. Og vi skulle sejles hjem igen, så det gjorde han også, fortæller hun.\nI 1960'erne flyttede Regitse Gregersen fra Siø til Svendborg. Her boede hun i fire år, inden hun flyttede tilbage til Siø. Hun har altid været glad for at bo på Siø.\n- Ja, det er jeg da - ellers var jeg her jo nok ikke, konstaterer hun smilende.\nDanmark har 75 beboede øer. Fyn ligger nummer to, Langeland nummer 10 og Siø nummer 55 på listen rangeret efter antallet af indbyggere. Der bor 15 mennesker på Siø, der har et areal på 1,43 kvadratkilometer eller 133 hektar.I 1959 blev Siødæmningen og Siøsundbroen bygget til Tåsinge, mens Langelandsbroen til Langeland blev bygget i 1962.\nSiø har været ejet af samme familie fra 1921 til 2018. I januar 2018 overtog den fynske erhvervsmand Kurt Brusgård Poulsen øen. De gamle landarbejderboliger på østsiden benyttes i dag som helårsboliger.\nSiø hører ind under EUs Natura 2000-direktiver (fuglebeskyttelsesdirektivet og habitatdirektivet), som forpligter Danmark til at gøre den nødvendige indsats for at sikre eller genoprette en række sjældne, truede eller karakteristiske naturtyper og arter af europæisk betydning.\nAltid i naturen\nUd til vandet står en blå bænk, hvor man kan sidde og kigge over til Langeland. Udsigten, den er da udmærket, lyder det fra Regitse Gregersen, som efter godt 70 år på øen er vant til at se det, hun ser.\nVandet omkring den lille ø har altid betydet meget. Da hun var barn, legede man altid udenfor - enten ved eller i vandet. Man sejlede om sommeren og skøjtede, når det var vinter.\n- Vi var altid ude. Altid. Nu om dage "skærmer" man jo bare, siger hun med et smil.\nI dag bruger hun stadig naturen - for eksempel ror hun ofte øen rundt. Det er nemt at smide kajakken i vandet og tage en tur. Her kan man også være heldig at se sæler ud fra kysten.\n- Her er dejlig natur, men her kan også være barskt. Når det blæser, så blæser det. Virkelig, siger Regitze Gregersen.\nSiø består både af landbrug og er samtidig Natura-2000 område. Her er der et rigt fugleliv, og på den anden side af vejen bliver der drevet et landbrug med grise.\nNogle oplever, at der Siø nogle gange lugter, når man kører over øen - enten af tang, gylle eller andet. Men at øen skulle lugte mere end andre steder, mener Regitse Gregersen ikke.\n- Selvfølgelig er der en lugt, når der bliver kørt gylle ud, indtil det siver ned i jorden. Ingen tvivl om det. Men sådan er det jo ude på landet, siger hun.


Langtrukne forhandlinger tvinger fiskeindustrien i stå. - FiskerForum.dk\nUdgivet af FiskerForum den 10-02-2014 · info@fiskerforum.dk\nMens de komplekse fiskeriforhandlingerne foregår, sendes fiskeindustriens produktionsfolk hjem pga. manglende tilførsel af fisk.\nTingene hænger ulasteligt sammen, specielt når det drejer sig om fiskeriforhandlinger, som de nuværende makrelforhandlingerne for kyststaterne (Færøerne, Island, Norge og EU) for det nordatlantiske område, der igen strandede i fredags, uden aftale om hvor og hvornår disse forhandlinger igen kan fortsætte. Noget der også har indflydelse på mødet om den bilaterale fiskeriaftale. En fiskeriforhandling der tidligere var aftalt til tirsdag den 11. februar 2014, med EU på den ene side og Norge på den anden.\nVores egen Fødevareminister Dan Jørgensen måtte i sidste uge, vende tomhændet hjem fra et møde med den norske Fiskeriminister Elisabeth Aspaker. Selv om begge ministre fuldt ud forstår fiskernes og industriens problemer, valgte den norske minister til trods, at vente på resultatet fra det kommende forhandlingsmøde med EU. Selv et forslag om en midlertidig åbning for fiskeriet i Norske zone, som både Norge og Danmark sidste år kunne blive enige om, i en lignende fastlåst situation, blev ikke tilsluttet.\nSå alt imens fiskeriforhandlingerne foregår, melder stadigt flere havne om færre landinger af fisk og situationen tilspidses, og kan på sigt ende som i Hanstholm, hvor en fiskeindustri allerede har måtte skride til hjemsendelse af medarbejdere, pga. manglende tilførsel.\nKilde: Regjeringen.no og Fiskeri Tidende


PC-spil stjerne til Hollywood\nOffentliggjort: 08.02.01 kl. 07:14\nSenere på året tager Lara Croft springet fra den lille skærm til det store lærred, hvor hendes rolle skal spilles af skuespilleren Angelina Jolie. Tomb Raiders entre i filmens verden er ifølge eksperter blot et eksempel på, at båndene mellem computer- og filmeventyr er blevet styrket. Det skriver Internetavisen Jyllands-Posten.\nHal Barwood, designer for LucasArts Entertainment, siger, at videospillene er begyndt at anvende konventioner fra filmverdenen for at skabe stærkere fortællinger i spillene. Mange personer i computerspillene bliver udstyret med en komplet baggrundshistorie, som det ikke tidligere er set i pc-spillene. Samtidig låner film som "Tiger på spring, drage i skjul" og "The Matrix" teknikker, der kendes fra pc-spillene.


Kæledyrene var med i skole | Brønderslev LigeHer.nu\nBØRNEDYRSKUE: Klokkerholm Skole afholdt børnedyrskue i en uge, hvor skoleskemaet var sat ud af kraft\n18. oktober 2021 kl. 11:01\nKlokkerholm Skole havde i sidste uge brudt skemaet fuldstændigt op og ladet eleverne lave alt muligt andet. Det grundlæggende var bevægelse, og ind under den kategori kommer også det at passe dyr. Eleverne var derfor blevet opfordret til at medbringe deres kæledyr til et børnedyrskue, der blev afholdt på græsplænen ved skolen.\nDen opfordring blev i den grad fulgt, og børnene medbragte snesevis af dyr. Flest hunde i alle racer og størrelser, men der var også heste, kaniner og en skildpadde. Desuden var den en enkelt høne. Den slap i øvrigt fri, og så gik den vilde hønsejagt ellers ind. Den flygtede panikslagen, men blev heldigvis efter kort jagt indfanget uden at nogen havde taget skade.\nSom på et rigtigt dyrskue blev alle dyr præsenteret i en til lejligheden opbygget ring. Her fortalte en speaker lidt om hvert dyr. Mange forældre og bedsteforældre var mødt op og fulgte præsentationen i ringen med stor interesse.\nDe mange dyr tog i øvrigt hele hurlumhejet med forbavsende ro. Der blev gøet lidt, men det hele forløb i god ro og orden. Der blev klappet, nusset og hygget.\nDen hårløse hund Yoda var pakket godt ind i det lidt blæsende vejr. Den ses her sammen med tvillingerne Emma og Alberte og deres mor, Kristina Skøttrup Foto: Jørgen Ingvardsen Jørgen Ingvardsen\nDer var stort fremmøde af både dyr og mennesker, da der blev afholdt børnedyrskue. Foto: Jørgen Ingvardsen Jørgen Ingvardsen\nDer var også heste med på børnedyrskuet, og de fik stor opmærksomhed. Foto: Jørgen Ingvardsen Jørgen Ingvardsen\nEn af de mindste hunde på dyrskuet var Olga. Den sidder her trygt i armene hos Sofie. Foto: Jørgen Ingvardsen Jørgen Ingvardsen\nLars viste sin flotte skildpadde frem. Han ved ikke, om det er en han eller hun, men det er han også ligeglad med. Foto: Jørgen Ingvardsen Jørgen Ingvardsen\nVilde havde taget kaninen Nukka med. Den gemte sig i sin lune papkasse. Foto: Jørgen Ingvardsen Jørgen Ingvardsen