Ledelse Er En Underlig Elastik Af Lars Thore Jensen → Køb bogen billigt her\nAnerkendende Følgeskab - Bog\nLedelse Er En Underlig Elastik\nLedelse Er En Underlig Elastik - Lars Thore Jensen - Bog\nAf Lars Thore Jensen m.fl.\n– Ledelse i et selvejet skolesystem\nI denne bog giver en professor, 3 bestyrelsesformænd og 15 ledere deres bud på, hvilke udfordringer der vil præge ledelsen af de danske uddannelsessystemer de kommende år.\nBidragene kredser blandt andet om temaer som økonomi, fusioner, bestyrelser, lobbyisme, synliggørelse og markedsføring. Fra hver deres point of view videregiver bogens bidragsydere deres bud på de muligheder og begrænsninger, bestyrelsesposten og posten som leder for selvejende institutioner rummer - og ikke mindst de erfaringer, de har høstet gennem årene. Bidragene viser desuden, hvor vidt forskellige tilgangene til ledelse kan være - fra management til leadership.\nBogen skriver sig ind i et tidsbillede, hvor SoSu-skoler, VUCére og de almene gymnasier er overgået fra amtseje til selveje. Samtidig er CVU´erne optaget af institutionsdannelsen omkring de kommende professionshøjskoler, og erhvervsskolerne diskuterer fortsat fusioner mellem tekniske skoler, handelsskoler og AMU-centre.\nBogen henvender sig til såvel nuværende som kommende bestyrelser og ledere, samt ikke mindst til læsere med interesse for det danske skolesystem, og de forandringer, der præger det i disse år.\nBogen indeholder blandt andet bidrag af professor Peter Munk Christiansen, Syddansk Universitet, rektor Marianne Zibrandtsen fra Aurehøj gymnasium, direktør Lars Mahler fra Aalborg tekniske skole og direktør Anya Eskildsen fra Niels Brock i København.\nFagredaktør: Lars Thore Jensen, Ole Holst\nFakta om Ledelse Er En Underlig Elastik\nLars Thore Jensen, Ole Holst\nSkoleledelse Ledelse Uddannelsesinstitutioner Skol 9788778818874, Ledelse Er En Underlig Elastik, Bøger, Bog\nNiveau: fagligt niveauIndhold: Ledelse er en underlig elastik / Lars Thore Jensen og Ole Holst. Eva Hofman-Bang: Den globale udfordring til ledelse i undervisningssektoren. Peter Munk Christiansen: Send flere penge - her går det skidt. [...] René Nordin Bloch: Pædagogisk ledelse - hvad er det? Ingo Østerskov: VUC's og gymnasiernes vej til selveje. Preben Knorrenborg: Fusionsledelse. Margit Christensen: Findes den gode fusion? Per Skovgaard Andersen: Der er ikke brug for to direktører - eller to bestyrelsesformænd. Morten Weiss-Pedersen: Lærerne - ledelsens vigtigste ressource. Anne Mette Zachariassen: Makkerskab med erhvervslivet - betingelser for ledelse. Finn Arvid Olsson: Lederens personlighed - med vrangen ud. Lars Mahler: Med den våde håndsæbe som det faste holdepunkt. Atly Sylvestersen: Ledelse er at stille krav og følge op. Villum Christensen: Direktøren som udenrigsminister - i strategisk belysning. Anya Eskildsen: Lederen som inspirator og forandringsagent. Marianne Zibrandtsen: Ledelsesopgaven i gymnasiekskolen. Michael Kaas-Andersen: Lederen som kvalitetsleder. Flemming Jørgensen: Økonomiledelse som strategisk ressource. Benny Dylander: Selveje er ikke privateje\nDin anmeldelse af Ledelse Er En Underlig Elastik\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_erhverv path_bog_ledelseerenunderligelastik


Hjem > Flot makeover: Tina fik nyt look\nWritten by Anne Kristensen On the 01/04/2017 - 11:30\n47-årige Tina Groth Dahlgaard fra Lyngby er mor til to og gift med Kristian. Hun går altid til den samme frisør og køber for det meste alt sit tøj de samme steder.\nNu vil hun dog gerne have nogle nye idéer og inspiration til sit look, som hun selv beskriver som meget afslappet og praktisk. Hun har derfor meldt sig til Ude og Hjemmes makeover 'Nyt Look'.\nOfte består hendes påklædning af et par cowboybukser og en bluse i mørke eller lyse farver, og hun har haft den samme frisure i de sidste mange år.\n– De sidste 10 år er gået med børn, børn, børn, så nu må det også gerne handle lidt mere om mig. Jeg vil gerne have noget inspiration til, hvad der passer til min kropsform og min alder. Jeg er også lidt på bar bund, hvad angår makeup, så det håber jeg, at jeg kan få nogle gode råd til, siger Tina.\nI galleriet kan du se, hvordan Tinas flotte makeover blev til:\nTinas flotte makeover\nFrisør Helen fra frisør 'Helen Lucca – Pudder & Papilotter' laver både lyse striber og striber, der er lidt mørkere end Tinas egen hårfarve. Hun bruger teknikken balayage, hvor man maler med fri hånd i håret. – Balayage skræddersyer man til kundens hår, og det gør, at der er en lang holdbarhed på farvningen, og det bliver kun pænere af at få lov til at gro. Og så er det naturligt, og det går jo aldrig af mode, siger Helen.\nFrisøren tynder også lidt ud i Tinas frisure i siderne og nakken, for at den ikke er så tung. Det skal give lidt mere fylde til ansigtet og et mere feminint look. Til sidst styler Helen med pH hårprodukter fra Nordic Haircare.\nMakeupartist Mette Maria Andersen blander foundation med en glow maximizer. Det gør, at huden kommer til at se mere levende ud og får glød. Hun lægger den flydende concealer under øjnene og i ansigtets fordybninger, så de optisk set ser mindre ud. Det er vigtigt, at en concealer er lysere end ens foundation. Mette Maria lægger også concealer på Tinas øjenlåg for at få et godt lærred at lægge øjenskygge på. Så holder makeuppen længere. Hun bruger en pudder med små kugler i forskellige farver, da vi ikke kun har en farve i ansigtet. Til sidst kommes solpudder på. Den skal lægges de steder, hvor solen rammer – altså næsen, kinder, hage og panden. Looket afsluttes med en ferskenfarvet rouge, der giver noget friskhed til looket. Lyse farver på læberne får dem til at syne større, derfor bruger Mette Maria først en rosa lipliner og derefter lipgloss på Tina.\nTina har flotte grønne øjne, og dem fremhæver Mette Maria med grå smokey eyes. Tina har store, gode øjenlåg, så der er masser at arbejde med. Hun maler øjet gråt med eyeliner over og under øjet og blender det ud med en pensel. Hun lægger derefter en grå øjenskygge ovenpå, som hun blender ind i. Til sidst kommes en lys øjenskygge på, og der blendes, så kontrasten ikke er så stor. – Når man laver smokey eyes skal man starte fra vippekanten og gøre farven lysere og lysere, ligesom røg der stiger op, forklarer makeupartist Mette Maria Andersen.\nTina skal have lidt mere kulør på tilværelsen, og hun skal turde bruge dejlige farver, der frisker op i hendes hverdag. Hun har flotte lange ben, som hun skal vise frem. Det gælder både med bukser og kjoler. Hun kan bruge bukser, der stumper lidt og vise sine ankler med en festlig strømpe i skoene. Tina skal vise sin smalle talje mere og ikke gemme sig i toppe, der dækker hele hendes overkrop. Det giver et mere feminint look, forklarer stylisten.\n– Jeg kan rigtig godt lide min nye frisure, det er godt at prøve noget nyt, og det er jo ikke sådan, at jeg slet ikke kan genkende mig selv, og det er stadig meget naturligt, og så er det dejligt, at det er nemt at sætte. Makeuppen er også superflot. Jeg kan især godt lide stumpebukserne (se næste billede), og det var sjovt at prøve noget med lidt farve og mønster, da det nok ikke var noget, jeg selv havde turdet at kaste mig ud i, siger Tina.\nSådan ser Tina ud før og efter sin makeover. Sikke en flot forvandling!\nHar DU lyst til at få et Nyt look? Så har du chancen for at blive en af de heldige, der får en uforglemmelig dag i hænderne på vores dygtige frisører, makeupartister og stylister. Forvandlingen vil foregå i København, og vi vælger løbende modeller ud blandt de indkomne ansøgninger. Gå ind på mit.udeoghjemme.dk , og deltag i lodtrækningen om en makeover.\nSource URL: https://www.udeoghjemme.dk/slank-og-sund/slank/flot-makeover-tina-fik-nyt-look


Mand mistet livet i brand på Nørrebro - minby\nMand mistet livet i brand på Nørrebro\nSkrevet af Julie Stougaard 02/12/2018, 7:21 PM 162 Visninger\nHANS TAVSENS GADE: Natten til søndag mistede en 61-årig mand livet i forbindelse med en brand i en lejlighed på Hans Tavsens Gade på Nørrebro. Det fortæller vagtchef hos Københavns Politi Kristian Rodin til Ekstra Bladet.\n»Vi bliver kaldt ud til en brand klokken 02.55, hvor der er kraftig røgudvikling i en lejlighed. Vi får evakueret beboerne i to opgange, mens brandvæsenet påbegynder slukningen. I den lejlighed, hvor branden er startet, finder man en livløs mand, siger vagtchefen.«\nIfølge Ekstra Bladet blev branden kort efter slukket, og de evakuerede beboere fik adgang til deres boliger igen. Politiet formoder, at rygning kan være skyld i branden, men i øjeblikket undersøger teknikere, hvad der er gået forud for ulykken.\nCirkus Vista viser flotte cirkusnumre


Guld til lillebror Landin: Fuldstændig vild oplevelse! - Håndbold | www.bt.dk\nBT TV BTshop BT retter Abonnement E-avis Bestil abonnement Annoncer Hør radio POP FM Radio24syv Send tip Cookie- og Privatlivspolitik Guld til lillebror Landin: Fuldstændig vild oplevelse!\nAf FARZAM ABOLHOSSEINI, faab@sporten.dk Fredag den 23. august 2013, 22:38 Magnus Landin og resten af U19-landsholdet kan kalde sig verdens bedste. (Foto: Tibor Illyes)\nMagnus er næste person i Landin-familien, og han er allerede godt på vej til den absolutte top i håndbold. Fredag vandt han U19-VM. Storebroren er allerede en af klodens allerbedste, og nu kan den yngre Landin også kalde sig blandt de helt store. I hvert fald i sin årgang.\nMagnus Landin, der er født i 1995, kunne fredag aften kalde sig verdensmester i U19-håndbold sammen med resten af det danske landshold.\nModsat sin bror er Magnus Landin markspiller og gør sig på venstrefløjen. Herfra kunne han se et dansk hold komme godt i gang i finalekampen, men pludselig tog Kroatien over og styrede begivenhederne.\n- Jeg synes, vi spillede en god kamp. Vi stod virkelig sammen alle mand! I første halvleg kommer vi bagud med tre mål, men vi formår alligevel at holde hovederne kolde, bevarer roen og kommer så tilbage i kampen, skriver Magnus Landin i en sms til sporten.dk.\n- Anden halvleg fortsætter vi med at spille vores spil og fører faktisk hele anden halvleg. Til sidst bliver vi hentet, og de kroatiske fans får hallen til at gå amok, og det ender med forlænget spilletid, hvor vi lukker helt af! Fuldstændig vild oplevelse!, slutter han fra middagsbordet med resten af landsholdet.\nKampen endte 32-26, og Danmark spillede et nærmest fejlfrit VM med lutter sejre.\nDanmark er verdensmestre! Kroatien besejret i dramatisk finale Morten Stig Christensen jubler efter VM-guld: Stor fremtid i vente Bevæget landstræner: Jeg er ekstremt stolt VIND JULEGAVERNE - Tilmeld dig vores julekalender vind præmier helt frem til juleaften til en samlet værdi af 125.000 kr.


Den første nedlukning af Danmark ramte i marts 2020. Dengang troede vi, at pandemien var en alvorlig, men kortvarig tilstand. Og at vores afsavn til den almindelig hverdag var et offer vi kunne bringe for at få smitten under kontrol.\nMen i begyndelsen af 2021 står det klart, at det, der var et sprint, er blevet til et maraton. Vi affinder os med visheden om, at corona og dermed restriktionerne er her længe endnu. Hvad gør det ved initiativet, euforien, frygten og sammenholdet, vi oplevede i ... Maggiori informazioni begyndelsen af perioden?\nI podcastserien ‘Hvis vi går ud fra at det hele ender godt’ fortæller unge om deres oplevelser med et ungdomsliv, der er ramt af corona-restriktioner. Podcasten dykker både ned i følelserne i begyndelsen af pandemien, hvor alt var nyt og ned i stemningen i dag, hvor vi gennemlever nogle af de samme omstændigheder, vi levede under i foråret 2020.\nDenne podcast bygger på ca. 140 unges beretninger om vigtigheden af fællesskaber, skrevet i foråret 2020, hvor Danmark gik igennem den første nedlukning af samfundet pga. truende coronasmitte.\nBag indsamlingen af beretningerne stod ungdomsorganisationen DemokraTour, Room of Solutions, Kulturrummet og ENIGMA – Museum for post, tele og kommunikation. Tuborgfondet støttede indsamlingsprojektet økonomisk.\nPodcastserien er produceret af og på ENIGMA for Radio Loud. I redaktionen sad Martin Johansen, Eva Wistoft Andersen og Nanna Schmidt Nordestgaard.\n7:7 Et vildmarksbad og en dobbelt 20års\n6:7 En uendelig og kedelig rutine\n5:7 Fællesskab er en superkraft\n4:7 Min familie er en svingdørsfamilie\n3:7 Helst bedst alene\n2:7 Det føles som at tage en maske over hovedet\n1:7 En ferie er aldrig rigtig uvelkommen\nTEASER: Hvis vi går ud fra at det hele ender godt


Velkommen til Cibumic webshop\nVi sikrer dig de bedste priser indenfor landets grænser, dvs. blandt samtlige momsregistrerede butikker i Danmark.\nPrisgarantien gælder for alle vores produkter.\nPrisgarantien gælder tilsvarende vare, det vil sige at kvalitet, forarbejdning og design skal være tilsvarende. Ikke som ved mange andre webshops hvor det kun gælder den eksakt samme vare.\nPrisgarantien gælder ikke for varer, der ikke er sammenlignlige, og produkter, der ikke opfylder de samme specifikationer som vores produkter. Der findes lignende produkter af forskellige kvaliteter eller med forskellige specifikationer, tilbehør mm. Vores mission er at sælge høj kvalitetsprodukter til landets laveste priser – ikke standard hylde varer!\nGaranti for skarphed\nVi garanterer, at vores Surudo knive holder sig skarpe i 1 år. Det betyder, at de fungerer lige så godt, som de gjorde, da de var nye, forudsat at vores vedligeholdelsesinstruktioner er fulgt, og at de har været brugt privat (til at skære og snitte madvarer, er blevet vasket af 1 gang om dagen og jævnligt vedligeholdt med strygestål). Det påhviler dig at dokumentere, hvor varen er købt, og hvornår den er købt – dette kan eventuelt gøres ved forevisning af kvittering.\nHvad gør vi for at rette fejlen?\nCibumic undersøger produktet og beslutter, efter eget skøn, om produktet er dækket af garantien. Hvis produktet er dækket af garantien, vil Cibumic, efter eget skøn, slibe kniven, eller erstatte det med et produkt af samme eller tilsvarende type.\nDu skal alene betale portoen så dækker vi resten.\nDet er sikkert og enkelt at handle i Cibumic webshop. Når du gennemfører en ordre på www.cibumic.dk, vil du automatisk få tilsendt en ordrebekræftelse via e-mail. Når vi er klar til at afsende din vare, vil du modtage en email med Track and Trace nummer, fra PostNord eller DAO så du kan følge din pakke på distributørens hjemmeside. Bemærk dog at PostNord først skal scanne din pakke inden der kommer oplysning på deres Track and Trace hjemmeside.\nVælger du at få pakken leveret til en pakkeshop eller pakkeboks forbeholder vi os retten til at distributøren kan vælge at aflevere pakken hos en nærligende pakkeshop eller pakkeboks, hvis der ikke er plads til at aflevere pakken på den destination du har valgt.\nDet er din pligt som kunde at sikre dig, at den oplyste leveringsadresse er korrekt. Ved forkert eller mangelfuld adresse, eller hvis en pakke ikke afhentes i f.eks. pakkeshop, vil varen blive returneret til Cibumic, og du vil blive opkrævet betaling for denne returnering på 95kr\nDet er derfor vigtigt, at du kontrollerer leveringsadressen i den ordrebekræftelse, der sendes til dig umiddelbart efter ordrens gennemførelse og straks kontakte Cibumic, hvis der er opstået en fejl.\nLeveringstid er på 1-2 hverdage med PostNord. Leveringstiden er 2-4 hverdage med DAO.\nCibumic har fast fragt rate på forsendelser inden for Danmarks grænser uanset hvor meget du køber for. Priser samt leveringstider på fragt til øvrige lande variere i forhold transport tid og fragtfirmaets fragt satser.\nNår du returnerer din vare med posten, kan du evt. genbruge emballagen, som du har modtaget dit indkøb i. Du bedes vedlægge en kopi af din ordrebekræftelse og notere at du ønsker at retunere varen.\nHvis en vare er uafhentet i en pakkeboks, vil den blive retuneret efter end tidsfrist. Cibumic vil i det tilfælde opkræve betaling for returfragt og håndtering på 95kr, som vil blive fratrukket beløbet som retuneres til det kort som er brugt til købet.\nMail: kundeservice @ cibumic.com\nEr der tale om fejl eller mangler ved varen kan du klage til ovenstående mail, adresse eller telefonnummer. Du har 2 års reklamationsret fra den dag varen er modtaget. Husk at gemme din kvittering, som dokumentation for købsdato.\nNår der er tale om fejl og mangler refunderer vi naturligvis portoen, såfremt reklamationen er berettiget.\nDet er dog en forudsætning, at disse fejl eller mangler ikke er opstået som følge af fejlagtig brug af produktet eller anden skadeforvoldende adfærd, der har medført manglen. Du skal reklamere inden rimelig tid, efter du har konstateret manglen. Reklamerer du inden 2 måneder, anses reklamationen altid for værende rettidig. Vi forbeholder os ret til at afhjælpe en mangel/erstatte med en ubeskadiget vare frem for at betale købssummen tilbage. Dvs. din vare bliver repareret, eller du får en ny vare fremsendt som erstatning for den, der reklameres over, såfremt din reklamation er berettiget.


En sommerdag - Sommerhuset - Movellas\nPubliceret: 29 okt. 2016\nEn kort novelle, omkring en ung pige der søger den evige spænding, der kommer ved drømme og det følelsen af adrenalin.\nHelene sad på verandaen med solens strålende skinnede, ned på hendes lange hår. Det var filtret og fyldt med splintrede spidser, men solen fik hendes hår til at virke gyldent. Der var ikke rigtigt nogen fuglesang, men lyden af åen fyldte hendes ører. Hun havde et regnbuede farvet tæppe over hendes skuldre og så tankefuldt i retningen af åen. Som hun sad med tæppet over hende, kunne hun ikke se åen, men hun vidste hvor den lå. Helene og hendes plejefamilie tog altid ud til sommerhuset i de to sidste uger af sommerferie, men det var efterhånden ved at blive kedeligt. I starten, dengang hun stadig havde været livlig og eventyrlysten, havde hun brugt hvert eneste sidste solstråle på at udforske stranden og skoven. Hun kunne tydeligt huske hvordan vinden sved i hendes ansigt og hvordan grenene rev mod hendes bare ben.\nHelene lukkede øjnene og åndede tungt ud, da hendes plejemor kom ud fra køkkenet. Hun smilede blegt ned til Helene og satte en rygende skål med suppe ned i Helenes skød. Hun var ved at tage skeen fra skålen og made hende, da Helene protesterende tog skeen selv. ”Jeg kan altså godt selv, ” mumlede hun fornærmet og begyndte at proppe den varme suppe ind i hendes mund, før irritationen fra sin plejemors skepsis tog over.\nEfter Helene havde slugt suppen, satte hendes plejemor sig ned på kanten af verandaen. Hun så ikke på Helene, men så stift ud mod skovstien. Der sad de i et stykke tid i stilhed, før hun rejste sig op igen og gik ind med skålen. ”Nu skal jeg ligge dig ind i sengen, så du kan få noget søvn, ” sagde hun, da hun kom tilbage tomhændede og satte hænderne på Helenes stol. Da hun begyndte at trække stolen mod døren, hamrede Helene trodsigt hendes hænder ned på armlænene. ” Jeg er ikke træt, ” forsikrede hun sin plejemor om og klemte til ved stolens håndtag. ”Du plejer altid at falde i søvn, når jeg ligger dig i seng. Kom nu, vil du ikke nok… ” men Helene afbrød hende med en streng tone. ”Hvad skal jeg ellers lave i min seng. Jeg gider ikke kede mig, og du læser aldrig for mig mere, ” Hun sukkede af Helene. Selv med Helenes voldsomme slag med armene for at blive på verandaen, trak hun hende med ind i stuen.\nDer i stuen, sad Helenes plejefar. Han sad med næsen begravet i endnu en af hans anden verdenskrigs bøger og hummede til sig selv. Han så op, da de passerede ham. Med Helene der desperat smed med hendes arme til højre og til venstre, informerede hendes plejemor om at Helene ville blive lagt i seng. Han nikkede kort og rejste sig op. ” Jeg vil ikke i seng! ” råbte Helene og slog ud efter hendes plejemor. Han kyssede hende på panden og undveg den lussing, som hun sendte efter ham. Så blev Helene trukket ind i hendes lille værelse. Der lugtede af fugt, som hverken hendes plejemor eller plejefar lugtede og forsikrede hende om at det var noget andet.\nDer var en enkel en-mands seng i hjørnet, et gammelt skydevindue og en kommode.\nHelene blev lagt i hendes seng og fik hendes dyne klemt ind under hendes krop, så det sad alt for stramt. Hendes arme havde hun kun lige nået at få op over dynen.\nMed bedrøvede øjne, lænede hendes plejemor sig ned mod Helene for at kysse hende godnat. Men da hun kom tæt nok på, veg Helene tilbage og stak hende en lussing i stedet for. Hun begyndte kort efter, at skrige af hende. Hun skreg forfærdelige ting, som hun vidste at hendes plejemor ikke havde fortjent. Men der stod hun, ved siden af Helenes seng og så på hende med tårerne trillende ned af kinderne. Helene blev ved med at skrige af hende, at hun var den dårligste mor nogensinde og at hun var en led satan, som aldrig ville komme i himlen. Alle disse slags ting, som Helene godt vidste ikke var sande, skreg hun. Til sidst blev hendes hals så tør og da både hendes næsebor og hendes øjne begyndte at gøre ondt fra at holde tårende tilbage, stoppede hun. Trofast stod hendes plejemor der stadig. Hun havde et lille smil på læben, men Helene vidste godt, at hun var tæt på at bryde ud i gråd. ”Skrid, ” hviskede Helene med de sidste kræfter hendes stemme havde tilbage.\nDa Helene flere timer efter vågnede, var ingen andre hjemme. Det vidste hun fordi, hver eneste gang hun blev lagt i seng, var det fordi hendes plejefamilie skulle noget. Dengang hun stadig havde været ung og kunne løbe lige så hurtigt som vinden, tog de hende altid med ud på timelange gåture. De tog hende stadigvæk nogle gange med, men det var ikke det samme. Helene sænkede farten og de måtte tage hjem meget tidligere, fordi hun ikke kunne holde til så meget mere. Tårerne truede atter med at løbe. Hun savnede det. Savnede det så meget, at det gjorde ondt i hendes bryst. Hun følte savnet så kraftigt, at hun tog sig selv til brystet.\nAlle minderne fra hendes barndom, prøvede at presse sig ind på samme tid. Helenes hjerte bristede og oven i det, kunne hendes hoved ikke følge med. Det blev for meget for hende. Hendes øjne druknede i tårer og hun prøvede at komme op, men hendes ben lysterede ikke. De lå ubevægelige under tæppet. Hun prøvede endnu en gang, denne gang brugte hun hele hendes vægt på at få dem flyttet, men igen var der ingen bevægelse. Det var så anstrengende for hende, at bruge så mange kræfter, på noget så umuligt, at hendes vejrtrækning blev uregelmæssig. Med halve vejrtrækninger, prøvede hun igen. Hun bad desperat i hendes hoved med hurtige snøftende vejrtrækninger. Hun bad til gud om et mirakel. Hun bad til, at hendes ben ville falde ud over sengekanten og tage hende væk fra alting. Hun bad om muligheden, for igen at kunne løbe i græsset og mærke vinden tage fat, som hun sat farten op.\nEt øjeblik troede hun at det havde virket, at gud havde givet hende sine ben igen, men i stedet for faldt hun bare med hovedet først ned på gulvet. Hun hylede, da hun ramte gulvet og prøvede at rette sig selv op. Men det voldsomme slag i hendes hoved, gjorde at hun ikke kunne tænke klart og hun havde problemer med, at placere sine hænder ordentligt. Til sidst lod hun sig selv falde ned på gulvet og blev liggende. Blodet fra hendes næse løb ned på det mørke trægulv, men hun var ligeglad. Helenes øjne var fokuseret på vinduet, hvor solen stadig skinnede højt på himlen. Den varmede hendes ansigt og for et stykke tid, tænkte hun ikke på andet end den varme. Hun stirrede direkte ind i solen, selv efter det begyndte at gøre ondt. Da solen ikke længere kunne distrahere hende, lukkede hun hendes øjne og blikkede træt hendes øjne igen og igen, indtil de sorte pletter havde fjernet sig. Hun kunne tydeligt mærke, at hendes næseblod, havde tværet sig ud i hele hendes ansigt, men hun tog sig ikke af det. Hun vendte sine ben, som stadig var uforbederlige, så hun kunne begynde at kravle mod døren. Med et hiv fremad af gangen, nærmede hun sig køkkenet. Hun blev ved med at snøfte, for at få blodet til at stoppe med at falde ned på hendes læber. Den forstærkede smag af metal i hendes mund, fik hende til at stoppe med at trække sig selv, og tørrede sin næse med hendes underarm. Det stoppede ikke næseblodet, men fik det bare til at løbe endnu stærkere og efterlod en klat af indtørret blod på hendes arm. Det gjorde hende utilpas og hun vidste at det var yderst uhygiejnisk, men hun kunne ikke spilde tiden på at gøre noget ved det. Hun måtte ud i solen. Det føltes, som om mørket prøvede at indhente hende og at den eneste måde hvorpå hun ikke ville blive slugt, var vis hun kom ud i solen. Helene vidst godt at det var en illusion, og at solen også oplyste huset med sine stråler, men hun kunne godt lide den illusion. Det var noget nyt, noget andet end det dødsmønster, som hun havde levet i, i de sidste 10 år. Helene forstillede sig, at hun var en sårede soldat, som måtte kravle ud af et brændende hus. Hun brugte muskler i sin overkrop, som hun ikke vidste hun havde. Det var et overskud af energi, som hun længe havde haft brug for at komme af med. Helene levede sig ind i det med krop og sjæl, selvom hendes næse stadig løb og at hun kunne mærke udmattelsen række ud efter hende. Noget af hendes hår sneg sig ind foran hendes øjne, og hun tørrede det væk med hendes blodige underarm. Der var ikke tid til at tænke på blodpletter, tænkte hun. Hun MÅTTE ud derfra, koste hvad det vil.\nHun nåede endelig verandaen. Dette var hendes mål, men som hun lå på verandaen, blodig og med hæse vejrtrækninger, mærkede hun et sug af længsel. Hun var bange for det ville stoppe og at den adrenalin, hun lige havde genopdaget, ville forsvinde for altid. Det havde været som et gensyn med en barndomsven og hun kunne ikke bare lade det sive gennem hendes fingre så let. Derfor, fortsatte hun med at kravle. Hun kravlede ned af verandaen og måtte hoste sig til luft igen, da slaget fra jorden slog luften ud af hende. Hun nåede hen til skovbunden, med tungen ude for at koncentrere sig, da hun hørte nogen kalde hendes navn. Helene stoppede ikke med at kravle, før personen kom hen til hende og vendte hende om på ryggen. Over hende stod hendes plejemor med et udtryk, der var ubeskriveligt. Helene kiggede væk fra hendes plejemor og så op på solen med et smil. Hun måtte se forfærdelig ud, tænkte hun for sig selv. Helene havde ødelagt hendes hvide trøje, den var blodig og revnet. Hele hendes ansigt var fuldt med hendes næseblod, i hårkanten, på læberne og helt nede på hendes hage. Armene havde skrammer og var ildrøde, og ikke kun på grund af det indtørret blod, der stadig sad på hendes underarm. Helenes plejemor rørte ikke ved hende, men havde i stedet dækket hendes mund i forfærdelse. Hun lignede en der var i chok og udlevede deres værste mareridt.\nHelene smilede til hendes mor. ”Jeg klarede det, ”\nplejefamilie, ungdom, sommerdage, drømme, adrenalin, danmark\nJune Hart lever et normalt liv, indtil der en dag dukker...\nTil vores ende.....xRuby\nFem unge mennesker bliver ved en fejl hivet ind i en...


Disse ting bør du overveje før dit ur-køb - Vejogbro.dk\nEr du på vej ud for at købe dit næste ur? Så er der helt afgjort nogle ting, du kan have i overvejelserne, hvis du vil sikre dig, at du kommer hjem med det helt rette smykke til armen. Uret er nemlig langt fra bare noget, hvor man tager det første og det bedste.\nDet er derimod noget meget personligt, og Ure kan betyde rigtig meget for en persons stil. Derfor er der også al mulig grund til at bruge tiden, når man skal ud og finde sit næste ur. Lader man det hele være op til tilfældighederne, har man nok ikke så gode chancer for at finde det perfekte ur.\nRemme til ure er en af de ting, man kan starte med at kigge på. Det er måske godt at gøre sig nogle tanker om, hvad man kan lide. Nogle er jo fx enormt vilde med en flot læderrem, imens andre udelukkende kan lide at køre uret lidt mere ekstremt med en stor sølv- eller guldrem. Uanset hvad handler det jo om, at det skal passe til skiven, hvis det for alvor skal være flot.\nHvis du gerne vil tilpasse din personlighed, når du finder uret, skal du selvfølgelig kende dig selv bedst muligt. Det siger lidt sig selv, at det er temmelig afgørende, at man ved lidt om, hvem man egentlig er, hvis man skal have de bedste chancer for at lykkes med at tilpasse uret til personligheden.\nDet kan være et vildt og imponerende ur, fordi man er den type, og man gerne vil vise det i uret. Det kan også være enormt klassisk og afbalanceret, hvis det mere er sådan en type, man gerne vil være. Der er derfor masser af måder at bruge uret til at symbolisere bestemte ting.\nHvad vil du symbolisere?\nOg netop det med at symbolisere er noget, man faktisk kan vælge at bruge tid på. For uret kan hurtigt ende med at symbolisere en masse ting, man måske slet ikke ønsker sig. Det kunne være, at man gerne vil udtrykke, at man er en rigtig business-man, men i stedet havner man i en helt anden boldgade.\nDet er ikke nødvendigvis en nem opgave at symbolisere en personlighed igennem et ur. Det er til gengæld langt fra umuligt, og særligt, hvis man vil ændre noget, kan det være enormt effektivt. Tænk engang, hvis man er lidt en stille person, som gerne vil lave det om. Her kan et ur gå ind og symbolisere noget power og mod og måske derved få folk til at ændre opfattelse.\nAuthor Since: May 03, 2019


Salg af varer med kemiske stoffer - PDF\nDownload "Salg af varer med kemiske stoffer"\nJacob Ingvar Møller\n1 Tryksag Nyttige links echa.europa.eu/web/guest/candidate-list-table Her får I en oversigt over stoffer på kandidatlisten. Miljøstyrelsens REACH-helpdesk et godt sted at starte, hvis I har spørgsmål til overholdelse af lovgivningen. RAPEX er et EU-varslingssystem for hurtig udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen om foranstaltninger, der er truffet for at forhindre eller begrænse markedsføring eller anvendelse af produkter, der udgør en alvorlig risiko for menneskers sundhed og forbrugernes sikkerhed. ChemSec arbejder målrettet med udfasning af skadelige stoffer og er relevant for de virksomheder, der ønsker at være på forkant med lovgivningen. Sekretariatet har udgivet en liste over kemiske stoffer, som de mener burde udfases hurtigst muligt (SIN-listen). Bliv klar til byggevareforordningen Salg af varer med kemiske stoffer Hvad er reglerne for REACH og hvordan tilrettelægger I arbejdet? Hvis I vil vide mere I kan finde yderligere information om lovgivningen for REACH-forordningen, herunder kemikalier på kandidatlisten på Miljøstyrelsens hjemmeside ISBn print ISBn pdf Kollegievej Charlottenlund Tlf Fax\n2 Oversigt Hvorfor denne pjece? Hvorfor denne pjece? Hvad er jeres forpligtelse? Hvad er kandidatlisten? Hvad er reglerne for salg af varer indeholdende kemikalier? Hvordan holder I jer orienteret? Hvad er udfordringerne? Hvilke leverandørkrav bør I stille? Hvilke produkter kan indeholde kandidatlistestoffer? Hvad skal I huske? Nyttige links Hvis I vil vide mere Velkommen til Bliv klar til byggevareforordningen. Denne pjece giver jer overblik over byggevareforordningen med hensyn til dokumentationen af de kemiske stoffer, som står på REACH-kandidatlisten. Byggevareforordningen træder i kraft den 1. juli 2013, hvilket medfører en række ændringer for producenter og importører af varer til videresalg, der indeholder kemiske stoffer, som står på kandidatlisten. Den største ændring er, at producenten skal sikre sig, at der sammen med ydeevnedeklarationen leveres et sikkerhedsdatablad, hvor indholdet af kemiske stoffer er anført. Ydeevnedeklarationen bruges til at dokumentere CE-mærkningen. Pjecen er skrevet til små og mellemstore virksomheder (SMV er) inden for alle brancher, der sælger produkter med kemiske stoffer, som står på kandidatlisten. Der er udgivet i alt to pjecer i serien Bliv klar til byggevareforordningen. I kan også læse pjecen fra CPD til CPR, der beskriver de væsentligste ændringer i forbindelse med overgangen fra byggevaredirektivet til byggevareforordningen. Pjecen kan downloades gratis på webshop.ds.dk eller bestilles i en printudgave. Hvis I har yderligere spørgsmål til indholdet i denne pjece, er I velkomne til at kontakte konsulent Jesper Lauridsen på\n3 Hvad er jeres forpligtelse? Hvad er kandidatlisten? Mange SMV er, der importerer varer uden for EU og sælger dem i Danmark, er ofte ikke klar over, at de er forpligtede til at kontrollere, om varerne indeholder kemiske stoffer, som står på EU s kandidatliste. I finder link til kandidatlisten og andre relevante hjemmesider bagerst i pjecen. Kandidatlisten er EU s liste over særligt problematiske kemiske stoffer, som har langtidsvirkninger for menneskers sundhed eller er miljøskadelige. Virksomheder, som sælger varer med mere end 0,1 vægtprocent af et kandidatlistestof, er forpligtigede til at videregive oplysninger om indholdsstoffet til kunden og i detailleddet. Nedenståede figur viser en liste over virksomhedens forpligtelser. Figur 1: Virksomhedens forpligtelser Virksomheden markedsfører en vare indeholdende et kandidatlistestof Er kandidatlistestoffet i varen over 0,1 %? I detailleddet skal virksomheden ved levering altid videregive oplysninger om kandidatlistestoffet i varen Forbrugeren har krav på oplysninger om kandidatlistestoffet i varen ved forespørgsel Desuden gælder den regel, at hvis kandidatlistestoffet samlet set udgør over 1 ton pr. år, skal virksomheden indrapportere sine kontaktoplysninger til det europæiske kemikalieagentur ECHA\n4 Hvad er reglerne for salg af varer indeholdende kandidatlistestoffer? Hvordan holder I jer orienteret? Det er ikke ulovligt at sælge varer, som indeholder kandidatlistestoffer, men hvis kandidatlistestoffet findes i en koncentration over 0,1 vægtprocent, skal virksomheden levere skriftlig dokumentation inden for 45 dage på forespørgsel fra en kunde. I detailleddet skal virksomheden ved levering videregive oplysninger om kandidatlistestoffer, når koncentrationen er på over 0,1 % i varen. Hvis du sælger en CE-mærket byggevare, som indeholder kandidatlistestoffer under REACH-forordningen, skal den skriftlige dokumentation levereres sammen med ydeevnedeklarationen. Kandidatlisten opdateres løbende og består ultimo 2012 af 84 stoffer. Det betyder, at en virksomhed ikke kan nøjes med at gennemgå sit varesortiment én gang. Virksomheden er nødt til løbende at holde sig orienteret om nye kemiske stoffer, der er på vej ind på kandidatlisten, og forhøre sig hos sin leverandør, om en vare indeholder et kandidatlistestof i en koncentration over 0,1 vægtprocent. Figur 2 viser udveksling af information mellem importør og leverandør. Figur 2: Kontakt mellem importør og leverandør #1 Nye stoffer bliver optaget på kandidatlisten #2 Kontakt leverandøren om indhold af kandidatlistestoffer i varen #3 Information fra leverandøren om indhold af kandidatlistestoffer i varen\n5 Hvad er udfordringerne? Hvilke leverandørkrav bør I stille? Virksomheden kan opleve flere barrierer i forbindelse med at opnå fuld viden om indholdsstofferne, som skal videregives i leverandørkæden. Nogle kan skyldes, at: > > leverandøren ikke selv råder over viden om indholdsstofferne > > leverandøren betragter viden om indholdsstofferne som fortrolige > > leverandøren og virksomheden oplever indbyrdes sprogog kulturbarrierer. Det er vigtigt, at virksomheden stiller krav til leverandøren, og det kan man gøre ved at udlicitere ansvaret gennem en leverandørerklæring. Denne kan fungere som en formel aftale, hvor leverandøren skriver under på, at han har kontrolleret varen i forhold til de gældende regler i lovgivningen. Dog er en formel aftale ikke nogen garanti for, at leverandøren overholder den. Derfor kan det i visse tilfælde være fornuftigt at følge den bindende aftale op med handling. Det kan virksomheden gøre ved at: > > kræve testrapport fra et uvildigt laboratorium > > foretage spottest som kontrol > > kræve en fuld recept over artiklens kemiske sammensætning. Under alle omstændigheder er det en god ide at have løbende dialog med leverandøren, så man sikrer sig, at leverandøren også holder sig løbende orienteret om nye stoffer på kandidatlisten. Hvis en leverandør ikke ønsker at oplyse, hvilke kemiske stoffer en vare indeholder, kan man aftale at anvende en uvildig tredjepart til at håndtere de fortrolige oplysninger og godkende varen. Her vil det være virksomhedens relation til den uvildige tredjeparts troværdighed, som vil være afgørende.\n6 Stoftyper Blødgørere Hvilke produkter kan indeholde kandidatlistestoffer? Som inspiration for virksomheden til at komme i gang med at vurdere, om I er omfattet af oplysningskravet i forhold til kandidatlisten, finder I et par eksempler i tabellen nedenfor. Det er vigtigt at pointere, at der er mange andre stoffer og varer end de nævnte. Antallet af kemiske stoffer på kandidatlisten vokser løbende, og stadig flere kategorier af varer vil være omfattet af reglerne. Flammehæmmere Farvestoffer Overfladebehandlingsmidler Klarings- eller blegemidler Træbeskyttelsesmidler Eksempler på varer, der kan indeholde kandidatlistestoffer Findes i plast i strømkabler og legetøj. Anvendes også til fremstilling af farvestoffer i tekstiller Findes i møbler, tæpper, boligtekstiler, elektronik og papiruldsisolering Anvendes til farvning af tekstiler, glas, keramik og imprægnerede trævarer Anvendes til forkromning og som korrosionsbeskyttelse, fx vvs-udstyr Anvendes til fremstilling af glas og keramik Findes i imprægneret træ Hvad skal I huske? > > Undersøg, om virksomhedens varer kunne indeholde stoffer på kandidatlisten > > Kontakt leverandøren for oplysninger om kandidatlistestoffer i varen? > > Vurdér, hvilken information I skal videreformidle i detailleddet og til forbrugeren er der eventuelt behov for oplysninger om sikker anvendelse? > > Sørg for, at virksomheden har en god dialog med leverandøren > > Sørg for, at virksomheden holder sig løbende orienteret om nye stoffer på kandidatlisten. Tabel 1: Eksempler på typer af stoffer på kandidatlisten og eksempler på varer indeholdende stofferne. Der findes flere eksempler på varer indeholdende kandidatlistestoffer på Miljøstyrelsens hjemmeside.\nPJECE. Marts 2016 PROBLEMATISKE FLAMMEHÆMMERE\nPJECE Marts 2016 PROBLEMATISKE FLAMMEHÆMMERE PROBLEMATISKE FLAMMEHÆMMERE I ELEKTRONIK OG ELEKTRISKE PRODUKTER Flammehæmmere er en gruppe af kemiske stoffer, som kan begrænse brand i eksempelvis computere,


London kalder: Stor guide til den britiske storby - TV 2\nLondon kalder: Stor guide til den britiske storby\n3. nov. 2018, 06:57\naf TV 2 Branded Content & Martin Tordrup Jensen Video: Tine Sletting Jakobsen, Grafik: Marengdeluxe\nAnnoncørbetalt indhold: Den forlængede weekend i London hitter hos danskerne. Se guiden til de helt store oplevelser i den multikulturelle hovedstad.\nDenne artikel er produceret i samarbejde med Trivago.\nLondon er det kulturelle, politiske og økonomiske hjerte af Storbritannien, og den engelske storby er hvert år rejsemål for millioner af turister fra hele verden.\nByens væld af specialbutikker, stormagasiner, restauranter, museer, historiske attraktioner, teatre, smukke parker og barer, gør den til en populær feriedestination for både familier og vennegrupper.\nKombinationen af det gamle og moderne arkitektoniske udtryk samt byens internationale stemning er blot noget af det, der gør London attraktiv.\nHvert år rejser tusindvis af danskere på storbyferie, og den engelske hovedstad ligger helt i toppen over favoritdestinationer.\nSåledes lå Storbritannien i 2017 på en tredjeplads på listen over danskernes foretrukne rejsedestinationer på ferier op til tre overnatninger. Det viser undersøgelsen 'Sådan Rejser danskerne', som er foretaget af Epinion.\nI de forskellige bydele lidt på afstand fra 'Big Ben' og Tower of London gemmer der sig masser af lokale seværdigheder. Det kan dog være svært at navigere i byens mange områder, der har hvert sit udtryk.\nVi har snakket med danskere, der har bosat sig i London, som har gode råd og insidertips til, hvor i byen man skal gå på opdagelse, og hvad man kan forvente af de mange bydele.\nDe kommer med råd til, hvordan man får en fantastisk forlænget weekend i London med fokus på alt fra shopping til lokale mad- og kulturoplevelser.\nPosh, gritty, intellectual og arty\nI London har indbyggerne klare holdninger til, hvad der kendetegner de forskellige bydele. En undersøgelse foretaget af YouGov giver et indblik i, hvordan lokalbefolkningen tidligere har karakteriseret den centrale del af London.\nLondon er inddelt i fem regioner. Hver region består af en række mindre områder, der i England bliver betegnet som Boroughs.\nNord: Barnet, Enfield, Haringey.\nSyd: Bromley, Croydon, Kingston upon Thames, Merton, Sutton, Wandsworth.\nØst: Barking and Dagenham, Bexley, Greenwich, Hackney, Havering, Lewisham, Newham, Redbridge, Tower Hamlets, Waltham Forest.\nVest: Brent, Ealing, Hammersmith and Fulham, Harrow, Richmond upon Thames, Hillingdon, Hounslow.\nCentral: Camden, City of London, Kensington and Chelsea, Islington, Lambeth, Southwark, Westminster.\nLondon består af en række mindre bydele, der i England bliver betegnet som boroughs.\nHver bydel har sin helt egen karakteristika, charme, funktion og typer af mennesker.\nSå hvad kendetegner områderne i og omkring den centrale del af London, og hvad kan man som turist forvente sig af de forskellige bydele?\nDet nordvestlige London\nPortobello Market ligger i den vestlige 'borough' Kensington og Chelsea i området omkring Notting Hill. Foto: Unsplash\nDen nordvestlige del af det centrale London rummer både autentiske streetmarkeder i området omkring Notting Hill mod vest, smuk natur ved Hampstead Heath mod nord, og er man fodboldglad, har flere Premier League-klubber som Chelsea, Tottenham og Fulham hjemmebane i området.\nDen vestlige del af det centrale London er et område, der af lokalbefolkningen er blevet karakteriseret som værende moderne, en smule prætentiøs og posh.\nDet er en holdning, den dansk-engelske lektor Thomas Derek Robinson nikker genkendende til. Han føler dog, at det er en unuanceret beskrivelse af området.\nEn visuel beskrivelse af de nordvestlige boroughs i London. Video: TV 2 Branded Content\nBevæger man sig eksempelvis rundt i Kensington and Chelsea, får man ifølge Thomas Derek Robinson hurtigt fornemmelsen af, at bydelen er meget mere end et samlingspunkt for de velhavende og royale.\nDer er noget for enhver smag. Lige fra 'open air opera' i Holland Park til det fantastiske marked på Portobello Road\n42-årige Thomas Derek Robinson er født og opvokset i Danmark. Hans mor er dansk, mens faren er engelsk.\nEfter at have færdiggjort sin uddannelse rejste han til London for at undervise i marketing på Cass Business School, og han har boet og arbejdet i byen lige siden.\nDet offentlige transportsystem i London består af busser, tog, færger og metro (The Tube). På trods af et effektivt transportnet kan det nemt tage en time, at komme fra den ene ende af byen til den anden, hvilket man skal være opmærksom på, når man planlægger tiden i byen.\nDen hurtigste og nemmeste måde at komme rundt i byen på er via Tuben.\nDer er mange penge at spare ved at anskaffe sig et 'Visitor Oyster Card'.\nPlanlæg altid ture via Londons 'rejseplanner'. På den måde giver man sig selv mindre tid i trafikken og mere tid til ferie.\nKilde: Mille Holst, https://tfl.gov.uk/\nTil daglig bor han sammen med sin hustru og deres nyfødte datter i en lejlighed lige overfor Wembley Stadium i det nordvestlige London.\nDe to boroughs Islington og Camden udgør tilsammen den nordlige del af det centrale London. Området er karakteriseret som værende intellektuelt, velhavende og højkulturelt.\nI Camden ligger den lille by Hampstead, hvor nogle af Londons dyreste adresser er beliggende.\nKort derfra finder man Hampstead Heath, som er et af Londons mest populære parkområder. Der er både søer, dyreliv, sportsfaciliteter og en fantastisk udsigt over byen fra Parliament Hill View Point.\nTre ting du skal opleve i det nordvestlige London\nI den vestlige del af London i bydelen Kensington and Chelsea er der med undtagelse af søndag marked hver dag på Portobello Road. Det er et gademarked, man finder lige ved Notting Hill.\nMarkedet er berømt for sine enorme mængder af antikviteter, muligheden for at spise mad fra hele verden og for den generelle gode og ikke mindst hyggelige stemning, der spreder sig i gaden.\nLørdag er den helt store markedsdag, men der er liv og åbne stande alle ugens dage med undtagelse af søndag.\nEfter en gåtur igennem markedet er der rig mulighed for at finde en cafe eller en pub, hvor det kan anbefales at få en bid mad i hyggelige omgivelser på Electric Diner, der ligger på Portobello Road.\nTout de Suite Coffee & Dry Cleaning\nSkal man en tur nordpå, så ligger der en lille perle gemt, lige når man træder ud fra Angel Tube Station i bydelen Islington.\nNår man træder ud fra stationen, står en lille fritstående butik midt på fortorvet, der rummer meget mere, end den ser ud. Butikkens koncept er målrettet mod de travle pendlere i London.\nDen lille stand er blevet kendt på at tilbyde kaffe og tøjvask. Kommer man forbi med vasketøjet inden klokken 09.00 om morgenen, er man garanteret at få udleveret det rene tøj igen om eftermiddagen.\n- De laver den bedste latte i hele London. Glem alt om Starbucks lige ovre på den anden side af vejen og tag en snak med ejerne istedet. Så får man en rigtig London oplevelse. En stor latte med ekstra shot vil du aldrig glemme, siger Thomas Derek Robinson.\nThomas Derek foreslår, at man efterfølgende kan få trænet lattermusklerne i Angel Comedy Club i The Camden Head bagefter. Det ligger blot 200 meter længere oppe ad vejen.\nHvis navnet lyder bekendt, så skyldes det nok, at den populære britiske detektiv Sherlock Holmes fra fiktionens verden boede på netop Baker Street.\nTil ære for Sherlock Holmes ligger der nu et museum på Baker Street, hvor man har mulighed for at gå en tur i mesterdetektivens hjem og blive klogere på historien om den legendariske karakter.\n- Baker Street har en rigtig 'Old London feel' over sig, så det er et godt sted at tage hen, hvis man vil have en fornemmelse af det gamle London. Gaden er fyldt med gode restauranter og pubs, så den er bestemt et besøg værd, siger Thomas Derek Robindson.\nKilder: Thomas Derek Robinson, Google Street View. Video: Tine Sletting Jakobsen.\nDet sydøstlige London\nThe O2 Arena har en tilskuerkapacitet på 20.000 og er dermed en af Europas største indendørs multiaranaer. Den ligger i bydelen Greenwich som ligger i det østlige London. I baggrunden ses den finansielle sektor i syd. Foto: Claus Grünstäudl / Unsplash\nBåde South og East London er gamle arbejder- og immigrantkvartere, som med tiden har udviklet sig til at huse nogle af de mest trendy og moderne områder i London. En del af charmen her er det rå og urbane udtryk kombineret med de kreative og moderne trends.\nDet er blandt andet områder som Brick Lane og Shoreditch mod øst, hvor det bugner med gallerier, barer, specialbutikker og madmarkeder. Og så er det den rummelige og frisindede stemning i Brixton, der anbefales som områder, der er værd at besøge.\nKrydser man floden Themsen, der løber tværs gennem London og bevæger sig sydpå, er der mulighed for at udforske de to boroughs Lambeth og Southwark.\nEn visuel beskrivelse af det sydøstlige London. Video: TV 2 Branded Content\nSouth London blev af Londons lokalbefolkning karakteriseret som værende rå, "up and coming" og "fun".\nMille Holst er en dansk kvinde på 30 år, som er bosat i Brixton, Lambeth. Hun arbejder til daglig som Head of Partnerships i en techvirksomhed ved navn Labrador.\nHun har boet i London i snart fem år, og det er især den sydøstlige del af byen, hun har forelsket sig i.\n- Hvis man tager syd for Themsen, vil man opleve, at der er en stor grad af rummelighed og frihed til at træde uden for normerne, uden at nogen kigger skævt til dig, siger hun.\nMille Holst holder meget af at bruge de mange markeder, man finder rundt om i London. Her er hun på Columbia Road Flower Market i Bethnal Green, som er en af hendes personlige favoritter Foto: Privatfoto\nMille Holst er overbevist om, at områdets diversitet og mix af forskellige sociale klasser er den primære årsag til den vibe, man oplever i ’South London’.\nEn gåtur langs den sydlige flodbred på tværs af Lambeth og Southwark giver anledning til at opleve både Borough Market, London Eye og Shakespeare's Globe.\n- Endnu længere mod syd kan jeg anbefale Brixton Market. Den unikke stemning, man oplever dér, er helt klart værd at besøge som turist, siger hun.\nDen østlige del af byen karakteriserer Mille Holst som et kunstnerisk område fuld af iværksætterånd og skaberlyst.\nDet er området omkring Hackney ifølge danskeren et lysende eksempel på. En bydel, der bærer præg af at huse en masse start ups og unge, kreative typer.\n- Hackney, Shoreditch og Bethnal Green er, som vi siger herovre, buzzing and young. I Hackney er der pop up-barer, cafeer og coffee shops overalt, siger hun.\nDanskerne valfarter til Thailand i vinterhalvåret – her er guiden til den autentiske ferie\nDet er et område med en masse lokal aktivitet, og har man lyst til gå i byen en aften, så er et af de tre områder ifølge Mille Holst et godt sted at starte.\nForuden sit arbejde hos Labradore er Mille Holst formand i sportsforeningen Team Denmark FC. Det er en forening for danskere i London. Foreningen har flere fodboldhold og en løbeklub, der mødes hver lørdag til motion og efterfølgende hygge.\n- Er man i nærheden Regent's Park på en lørdag, så vil jeg da helt klart anbefale at komme og deltage eller blot at hilse på, siger hun.\nTre ting du skal opleve i det sydøstlige London\nBrixton Market ligger i den sydlige del af London i bydelen Lambeth. Det er et marked drevet af lokale handlere.\nMarkedet er kendt for sin mad, kunst, undergrundscharme og kulturelle diversitet. Brixton er blevet et populært sted blandt de lokale, hvorfor der heller ikke er helt så mange turister som ved nogle af markederne tættere på centrum.\n- Brixton Market er et ret quarkey sted. Det er lige præcis det her mix af nyt og gammelt. Der er madboder, tøjbutikker, interiørbutikker, plakatbutikker, musikshops, coffeeshops og bare generelt en virkelig fed stemning, siger Mille Holst, der bor lige rundt om hjørnet fra markedet.\nDer er markedsdag om lørdagen, hvor der er ekstra mange mennesker og lidt flere stande, men man kan sagtens komme der mandag til fredag også, hvor der også er liv og masser at opleve.\nShoreditch er et område beliggende i Bethnal Green i den østlige del af London.\nBydelen har et meget ungt og hipt udtryk, og uanset hvor i området man bevæger sig, er der rig mulighed for at finde alt fra små unikke kaffebarer til store kreative markeder.\nOmrådet byder på oplevelsesværdige attraktioner såsom Shoreditch Boxpark, Brick Market Lane, og Columbia Flower Market.\nFælles for de tre steder er, at stederne har beholdt det rå og urbane udtryk, der giver hele området en trendy vibe. Det gør, at det er svært ikke at lade sig imponere over atmosfæren, der er ung og frisk. Et rigtig godt sted at tage hen, hvis man vil have en sjov aften i byen.\nBunBunBun er en vietnamesisk restaurant, der ligger lidt nord for Shoreditch.\nHer er der mulighed for at få serveret traditionel vietnamesisk cuisine i hyggelige omgivelser, og hvor man får rigtig meget for pengene.\n- Hvis du står og mangler et godt sted at tage ud og få en vanvittig lækker aftensmad, så er BunBunBun en sikker vinder. Det er min favoritrestaurant herovre, siger Mille Holst.\nKilder: Mille Holst, Google Street View. Video: Tine Sletting Jakobsen\nCity of London og City of Westminster\nI City of London og City of Westminster ligger en stor del af de ikoniske bygninger, London er kendt for. Heriblandt Paliament og klokketårnet 'Big Ben'. Foto: Unsplash\nCity of London og City of Westminster udgør tilsammen den historiske kerne af London, hvorfra det moderne storbyområde udspringer.\nDen historiske bymidte tiltrækker enormt mange turister, da den huser mange af de attraktioner, folk over hele verden forbinder med London, såsom Big Ben, Buckingham Palace, Tower Bridge og St, Pauls Cathedral.\nEn visuel beskrivelse af de to centrale boroughs i London. Video: TV 2 Branded Content\nForuden de mange seværdigheder er byens historiske centrum også kendt for at være et mekka for shopping. Oxford Street, Kings Road og Covent Garden tiltrækker shoppingentusiaster i hobetal.\nDer er rigtig meget at se og opleve i de to bydele, men da afstanden mellem seværdighederne ikke er kortere, end hvad man oplever længere ude i byen, kan man nå meget på en dag.\n- Hvis man tager en gåtur fra Buckingham Palace til Westminster Bridge for at slutte ved London Bridge, så har man set mange af topattraktionerne, heriblandt Westminster Abbey, Parliament, Big Ben, London Eye, Tate Modern og Tower of London, siger Mille Holst.\nTre ting du skal opleve i det centrale London\nWardour Street er en af de mest markante adresser i det meget populære Soho, der ligger i City of Westminster.\nPiccadilly Circus, Oxford Circus, Tottenham Court Road og Leicester Square danner en ring om Soho.\nWardour Street ligger lige midt i Soho, og her er der mulighed for at spise lækker mad, tage ind og se et af de legendariske 'West End shows' eller opleve det pulserende natteliv på en af de mange cocktailbarer.\n- Jeg elsker Wardour Street I Soho. Der ligger en masse skønne spisesteder. Princi er min favourit til en drink efter en teaterforestilling sent om aftenen, siger Mille Holst.\nBunhill Fields er en tidligere gravplads i det centrale London, der i dag er lavet om til en offentlig have, hvor man kan tage ind og opleve historiens vingesus.\nGravpladsen var i brug fra 1665 indtil 1854, og i dag er omkring 2000 monumenter bevaret, og blandt gravstederne finder man flere af Englands store kunstnere og tænkere, heriblandt forfateren af Robinson Crusoe, Daniel Defoe samt poeten William Blake.\nThomas Derek Robinson trækker parralleller til Assistens Kirkegård i København.\n- Det er virkelig et sted, jeg nyder at tage hen og spise min frokost. Den historiske aura, og personerne, der ligger begravet der, giver bare området en helt særlig stemning, siger han.\nSt. Katharine Docks er en lille lystbådhavn, der ligger lige ved siden af Tower Bridge, som mange turister overser, men her er et skønt marked i weekenderne, hvor der serveres lækker streetfood fra hele verden. Foto: Carl Court / Scanpix Denmark\nEn lille og meget hyggelig lystbådhavn dukker op, hvis man undersøger området lige øst for Tower of London og Tower Bridge.\nUdover at være en aktiv lystbådhavn, så afholdes der løbende forskellige arrangementer for både lokale og turister. Hver lørdag fra 9-15 er der et spektakulært madmarked, hvor man kan spise sig mæt i mad fra hele verden.\nDen 23. november tændes julelysene på havnen, og der er julestemning helt frem til den 25. december.\nEr man i byen fra den 3. til den 9. december afholdes den årlige 'Christmas Floating Film Festival', hvor man kan lægge sig tilrette under et varm tæppe og nyde en julefilm hver aften klokken 19.00.\nKilder: Mille Holst, Thomas Derek Robinson, Google Street View. Video: Tine Sletting Jakobsen.


Bedford Village Inn - Sammenlign Hotelpriser Bedford Vi bruger cookies til at levere vores services. Ved at fortsætte med at bruge vores hjemmeside accepterer du vores cookiepolitik. For flere informationer tryk her\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i USA > Hoteller i Bedford > Bedford Village Inn\nBedford Village Inn2 Olde Bedford Way, Bedford , USA Vis kort\nBedford Village Inn: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Bedford , USA.\nDette hotel er kun 5 minutters kørsel fra centrum af byen og kan fås til en fordelagtig pris.Gæsterne kan nyde en varieret morgenmad hver morgen.Gæster i bil kan besøge Manchester og Concord som begge ligger 30 minutters kørsel fra hotellet. Manchester - Boston Lufthavn er under 10 minutter fra hotellet.\nBrugere, som kiggede på Bedford Village Inn kiggede også på disse 3 stjerner Bedford hoteller:\nGenerel vurdering: 8.67/10Rengøring: 9.07/10Service: 9.36/10Udstyr: 8.81/10Beliggenhed: 9.08/10Mad: 8.7/10Værelser: 8.96/10baseret på 181 anmeldelser\nNærmeste hotellerQuality Inn Manchester Airport\n2.5 kmHill-Brook Motel\n3.1 kmComfort Inn Manchester Airport


Politikere narres af artikler fra tvivlsomme medier - sn.dk - Forsiden - Danmark\nSeks ud af syv af de skriftlige spørgsmål fra en række kritiserede medier stammer fra Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer. De øvrige er stillet af medlemmer af Venstre eller Enhedslisten. (Arkivfoto)\nArtiklen: Politikere narres af artikler fra tvivlsomme medier\nFolketingsmedlemmer har flere gange brugt artikler fra manipulerende medier, når de stiller ministerspørgsmål.\nDanmark - 19. april 2019 kl. 00:15\nTvivlsomme artikler fra yderst tvivlsomme kilder sætter ikke kun dagsordenen på de sociale medier. De bliver også inddraget i Folketinget, hvor politikerne stiller spørgsmål til ministrene med afsæt i misvisende oplysninger. Det skriver Politiken.\nMindst 69 skriftlige spørgsmål siden 2015 baserer sig på artikler fra 24nyt, NewSpeek, Den Korte Avis og Dagens.dk.\nDet er medier, som et ekspertpanel af medieforskere i onsdagens Politiken betegnede som "junkmedier" efter at have gennemgået knap 250 artikler på baggrund af 20 kriterier for god journalistik.\nMedierne får stemplet, fordi de ifølge forskerne ofte misinformerer, udelader væsentlige oplysninger og sjældent hører modparten.\nI Politikens gennemgang af de 69 spørgsmål er der flere eksempler på, at politikere henviser til oplysninger, som viser sig at være forkerte.\nEksempelvis bad Dansk Folkepartis Pia Adelsteen i 2018 Justitsministeriet redegøre for en sag om to arabiske mødre, der ifølge Den Korte Avis stod på en gangbro, mens deres børn kastede sten mod en bil.\nRigspolitiet undersøgte sagen og konkluderede, at der ikke var hold i historien.\n- Jeg kan ikke sidde og bruge min tid på at finde ud af, om en journalist har været god nok eller ej, for så ville jeg få nok at se til, siger Pia Adelsteen i dag til Politiken.\nPolitikernes brug af de omtalte junkmedier er "problematisk", mener professor i statskundskab på Aarhus Universitet Michael Bang Petersen, der forsker i misinformation.\n- Politikerne opfører sig her ligesom mange borgere på sociale medier. De vurderer ikke kritisk, om informationen er rigtig eller forkert. Det handler udelukkende om at fastholde sit eget perspektiv. Og det risikerer at skævvride den offentlige debat, siger Michael Bang Petersen.\nSeks ud af syv af de skriftlige spørgsmål fra de kritiserede medier stammer fra Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer. De øvrige er stillet af medlemmer af Venstre eller Enhedslisten.\nSpørgsmålene handler stort set alle om indvandring, muslimer eller udvisning af kriminelle.\nI forbindelse med de 69 skriftlige spørgsmål har ministerierne blandt andre måttet aktivere Politiets Efterretningstjeneste (PET), Rigspolitiet, Udlændingestyrelsen, Københavns Universitet og Indsamlingsnævnet for at besvare dem.\nHar man pløjet et andet menneske ned, ville de fleste mennesker...\n1. Mand er kørt ind i træ nær Slagelse og har mistet livet\n2. Toårig dreng i kritisk tilstand efter at være faldet i sø\n3. Velhavere i Nordsjælland skaber ghettoer ved hovedstaden\n4. Anklager vil fængsle fem efter stor politiaktion med fund af våben og narko\n17:36 Minister: IS-krigere med dansk pas udgør trussel for Danmark\n17:06 Politiet i og omkring København forlænger visitationszoner\n16:12 Forsker: Det kan give problemer at tage pas uden om domstole\n14:53 OVERBLIK: 14 eksplosioner har ramt København og omegn\n14:51 FAKTA: Sådan vil regeringen tage passet fra fremmedkrigere\nBørn skal hjælpes til sikkert liv på nettet\n13:45 Regeringen vil med hurtig lov tage dansk pas fra IS-krigere\n13:39 FAKTA: Her er dødslisten over invasive dyrearter\n13:20 Tiltalte kæmper mod udvisning for angreb på ambassade\n13:11 Mand troede han var bidt af ulv: Viste sig at være en hund\nMinister om Østbanen: Ansvar for slidte skinner er Region Sjæl...\nPendlerne på Østbanen, men også på landets øvrige, slidte lokalbaner,...\nMaskiner brænder i lade\nHøje flammer og kraftig røg har mandag aften farvet himlen rød...\nOmed har en (u)mulig mission\nOmed Alam kæmper for at kvalificere sig til OL i Toykyo, men på ulige...\n20:34 Ud af misbruget\n20:25 Maskiner brænder i lade\n20:23 Café popper op ved fyret i efterårsferien\n20:05 Syriske styrker går ind i nøgleby i det nordlige Syrien\nPolsk regeringsparti holder fast i magten\nReserverne holder en sjælden fest\nHerredoubler jagter OL-form ved Denmark Open\n2. Million-rabat på vej til Seas-NVE's andelshavere\n3. Spritbilist overhalede og fik fire biler til at køre galt\n4. Solouheld i kurve med to børn i bilen\n5. Mand er kørt ind i træ nær Slagelse og har mistet livet\n6. Knivrøveri: Nu frigiver politiet billeder\n7. Lokal seriekamp endte i slagsmål\n8. Stærke tyve: Stjal 150 kilo pengeskab\n10. Kvart million i indtægt afgør hvor man har råd til at købe bolig i Nordsjælland\n2. Lærer alvorligt kvæstet i klasseværelse\n3. Joys datter er død: 'Det var og er det hele værd', skriver Joy Mogensen midt i sorgen over tabet af sit barn\n4. Dokumentar om Emilie Meng-sagen bringer nyt frem\n5. Christina blev gift ved første blik - nu er hun gravid\n6. To-årig dreng er død efter drukneulykke\n7. Efter voldsom trafikulykke: 29-årig mand død\n9. Politiet i stor aktion med ransagninger og flere anholdte\n10. Politiet fandt 35-årig mand på gaden: Nu er der godt nyt\n7. To personer i kritisk tilstand efter sammenstød med militærkøretøj\n10. Dokumentar om Emilie Meng-sagen bringer nyt frem


Bemærkninger fra præsident William Jefferson Clinton om religiøs frihed i Amerika [12. juli 1995] - Information\nBemærkninger af præsident William Jefferson Clinton om religiøs frihed i Amerika [12. juli 1995] - Historie\nTil øjeblikkelig frigivelse 12. juli 1995\nBEMÆRKNINGER FOR PRÆSIDENTEN OM RELIGIØST LIBERTI I AMERIKA\nJames Madison High School Wien, Virginia/10: 58 A. M. EDT\nPRÆSIDENTEN: Tak, sekretær Riley, for indledningen, men mere for din fremragende ledelse af Uddannelsesministeriet og det arbejde, du har udført ikke kun for at øge vores lands investering i uddannelse, men også for at løfte kvaliteten og uddannelsesstandarder og for at behandle nogle af de mere vanskelige, men vigtige spørgsmål inden for uddannelse, der går i centrum for karakteren af de unge, vi bygger i vores land.\nSuperintendent Spillane, tillykke med din pris og det arbejde, du udfører her i dette distrikt. Dr. Clark, fru Lubetkin. Til Danny Murphy syntes jeg, at han holdt en så god tale, at jeg kunne forestille mig ham på mange platforme i de kommende år. (Latter) Han gjorde et meget godt stykke arbejde.\nBorgmester Robinson og tilsynsrådet - formand Katherine Hanley og til alle de religiøse ledere, forældre, studerende, der er her; lærerne; og især til James Madison -lærerne, tak fordi I kom i dag.\nI sidste uge på mit alma mater, Georgetown, havde jeg en chance for at gøre noget, som jeg håber at gøre oftere som præsident, for at have en ægte samtale med det amerikanske folk om den bedste måde for os at komme videre som en nation og løse nogle af de store spørgsmål, der nager til os i dag. Jeg tror, som jeg gentagne gange har sagt, at vores nation står over for to store udfordringer: først og fremmest at genoprette den amerikanske drøm om muligheder og den amerikanske tradition eller ansvar; og for det andet at bringe vores land sammen midt i al vores mangfoldighed i et stærkere samfund, så vi kan finde fælles fodslag og komme videre sammen.\nI mine første to år som præsident arbejdede jeg hårdere med det første spørgsmål, hvordan man får økonomien i gang, hvordan man skal håndtere de specifikke problemer i landet, hvordan man kan inspirere til mere ansvar gennem ting som velfærdsreform og håndhævelse af børnebidrag. Men jeg er kommet til at tro, at medmindre vi kan løse det andet problem, vil vi aldrig rigtig løse det første. Medmindre vi kan finde en måde at ærligt og åbent debattere vores forskelle og finde fælles fodslag, fejre al mangfoldighed i Amerika og stadig give folk en chance for at leve på den måde, de synes er rigtigt, så vi er stærkere for vores forskelle, ikke svagere, vil vi ikke være i stand til at klare de økonomiske og andre udfordringer, der står foran os. Og derfor har jeg besluttet, at jeg skulle bruge lidt mere tid i nogle samtaler om ting, amerikanerne bekymrer sig meget om, og som de er dybt splittede over.\nI dag vil jeg tale om en samtale - om et emne, der kan fremkalde en kamp i næsten enhver landsby eller på ethvert gadehjørne i Amerika - religion. Det er et emne, der ikke bør drive os fra hinanden. Og vi har en mekanisme lige så gammel som vores forfatning til at bringe os sammen.\nDette land blev trods alt grundlagt af mennesker med dyb tro, der nævnte guddommelig forsyn og Guds vejledning to gange i uafhængighedserklæringen. De ledte efter et sted at udtrykke deres tro frit uden forfølgelse. Vi tager det for givet i dag, at det er sådan i dette land, men det var ikke altid sådan. Og det har bestemt ikke altid været sådan i hele verden. Mange af de mennesker, der var vores første bosættere, kom her primært fordi de ledte efter et sted, hvor de kunne praktisere deres tro uden at blive forfulgt af regeringen.\nHer i Virginia's jord kan man, som uddannelsesministeren har sagt, finde de ældste og dybeste rødder til religionsfrihed. Det første ændringsforslag var baseret på Thomas Jeffersons statutter for religiøs frihed for Virginia. Han tænkte så meget over det, at han bad om, at der på sin gravsten ikke skulle siges, at han var præsident, ikke at han havde været vicepræsident eller udenrigsminister, men at han var grundlæggeren af University of Virginia, forfatteren af Uafhængighedserklæring og forfatteren af Statues of Religious Liberty for staten Virginia.\nOg selvfølgelig var der ingen, der gjorde mere end James Madison for at sætte hele Bill of Rights i vores forfatning, og især det første ændringsforslag.\nReligionsfrihed er bogstaveligt talt vores første frihed. Det er det første, der er nævnt i uafhængighedserklæringen. Og da den åbner, siger den, at kongressen ikke kan lave en lov, der enten etablerer en religion eller begrænser den frie udøvelse af religion. Nu, som med alle bestemmelser i vores forfatning, har den lov været nødt til at blive fortolket gennem årene, og den har på forskellige måder, som nogle af os er enige i, og nogle af os er uenige i. Men én ting er uomtvistelig: Det første ændringsforslag har beskyttet vores frihed til at være religiøs eller ikke religiøs, som vi vælger, med den konsekvens, at USA i denne meget sekulære tidsalder klart er det mest konventionelt religiøse land i hele verden, i hvert fald hele den industrialiserede verden.\nVi har mere end 250.000 tilbedelsessteder. Flere mennesker går i kirke her hver uge eller i synagogen eller til en moské eller et andet sted for tilbedelse end i noget andet land i verden. Flere mennesker mener, at religion er direkte vigtig for deres liv end i noget andet avanceret, industrialiseret land i verden. Og det er ikke en ulykke. Det er noget, der altid har været en del af vores liv.\nJeg voksede op i Arkansas, som bortset fra West Virginia sandsynligvis er den stat, der er stærkt sydlig baptist -protestant i landet. Men vi havde to synagoger og en græsk -ortodoks kirke i min hjemby. For ikke så længe siden i hjertet af vores landbrugsland i det østlige Arkansas gjorde et af vores universiteter et stort opsøgende til studerende i Mellemøsten, og før du ved af det, derude på dette flade land, hvor der ikke var bygget mere end to historier højt, stod der en stor moské. Og alle landmændene fra miles rundt kørte ind for at se, hvordan moskeen var og prøve at finde ud af, hvad der foregik der. (Latter.)\nDette er et bemærkelsesværdigt land. Og jeg har forsøgt at være tro mod den tradition, vi har i det første ændringsforslag. Det er noget, der er meget vigtigt for mig.\nSekretær Riley nævnte, da jeg var i Georgetown, Georgetown er en jesuitisk skole, en katolsk skole. Alle katolikkerne skulle undervise i teologi, og vi, der ikke var katolikker, tog et kursus i verdens religion, som vi kaldte buddhisme for baptister. (Latter.) Og jeg indledte en slags kærlighedsaffære med religionerne, som jeg ikke vidste noget om før den tid.\nDet er en personlig ting for mig på grund af min egen religiøse tro og min families tro. Og jeg har altid følt, at for at jeg var fri til at udøve min tro i dette land, måtte jeg lade andre mennesker være så frie som muligt til at udøve deres, og at regeringen havde en ekstraordinær forpligtelse til ikke at bøje sig bagover at gøre noget for at pålægge enhver gruppe mennesker synspunkter eller for at tillade andre at gøre det under lovens dækning.\nDerfor var jeg meget stolt - en af de stolteste ting, jeg har været i stand til som præsident, var at underskrive loven om genoprettelse af religiøs frihed i 1993. Og den var designet til at omvende afgørelsen fra Højesteret, der i det væsentlige gjorde det er ret let for regeringen i jagten på sine legitime mål at begrænse udøvelsen af folks religiøse friheder. Denne lov sagde dybest set - jeg vil ikke bruge den juridiske - bundlinjen var, at hvis regeringen vil begrænse nogens legitime udøvelse af religion, skal de have en ekstraordinær god grund og ingen anden måde at nå deres overbevisende mål på anden måde end at gøre dette. Du skal bøje dig bagover for at undgå at stå i vejen for folks legitime udøvelse af deres religiøse overbevisning. Det er, hvad loven sagde.\nDette er noget, jeg har prøvet at gøre i hele min karriere. Da jeg var guvernør, for eksempel, havde vi - i Arkansas i 80'erne - du husker det måske - der var religiøse ledere i fængsel i Amerika, fordi de drev børnepasningscentre, som de nægtede at have attesteret af stat, fordi de sagde, at det underminerede deres ministerium. Vi løste det problem i vores stat. Der var mennesker, der var parate til at gå i fængsel over hjemmeskoleproblemet i 80'erne, fordi de sagde, at det var en del af deres religiøse ministerium. Vi løste det problem i vores stat.\nMed lov om genoprettelse af religiøs frihed gjorde vi det klart muligt på områder, der tidligere var tvetydige for indianere, for amerikanske jøder, for muslimer at udøve hele deres religiøse praksis, når de ellers kunne have været i kontakt med nogle statslige regler .\nOg i en sag, der var ganske vigtig for evangelisterne i vores land, pålagde jeg justitsministeriet at ændre vores holdning, efter at loven havde givet en tiende sag, hvor en familie havde tiende til deres kirke, og manden erklærede sig konkurs, og regeringen tog den holdning, de kunne gå og få pengene væk fra kirken, fordi han vidste, at han var konkurs på det tidspunkt, han gav dem. Og jeg indså på nogle måder, at det var et nært spørgsmål, men jeg tænkte, at vi var nødt til at stå op for påstanden om, at folk skulle kunne udøve deres religiøse overbevisning.\nSekretær Riley og jeg har i en anden sammenhæng også lært, mens vi er gået videre i dette arbejde, at alle religionerne naturligvis deler en vis hengivenhed for et bestemt sæt værdier, som gør en stor forskel på skolerne. Jeg vil rose sekretær Riley for hans ubarmhjertige støtte til den såkaldte karakteruddannelsesbevægelse i vores skoler, som klart ledes på mange skoler, der havde store problemer med at reducere frafald, øget præstation i skoler, bedre medborgerskab på måder, der fremmer ikke nogen særlige religiøse synspunkter, men i det mindste unapologetically forfægtede værdier, der deles af alle større religioner.\nPå denne skole er en af grundene til, at jeg ville komme her, fordi jeg erkender, at dette arbejde er blevet udført her. Der er et kursus på denne skole kaldet Bekæmpelse af intolerance, som ikke kun beskæftiger sig med racemæssige spørgsmål, men også om religiøse forskelle, og studerer tidligere tider, hvor mennesker er blevet dræbt i massemængder og forfulgt på grund af deres religiøse overbevisning.\nDu kan fremføre et overbevisende argument om, at den tragiske krig i Bosnien i dag mere er en religiøs krig end en etnisk krig. Sandheden er, biologisk set, at der ikke er forskel på serberne, kroaterne og muslimerne. De er katolikker, ortodokse kristne og muslimer, og det er de af historiske årsager. Men det er virkelig mere en religiøs krig end en etnisk krig, når man ser det rigtigt. Og jeg synes, det er meget vigtigt, at folk på denne skole lærer det, og i processen vil de vende tilbage til, at enhver stor religion lærer ærlighed og troværdighed og ansvar og hengivenhed over for familien og næstekærlighed og medfølelse over for andre.\nVores sans for vores egen religion og vores respekt for andre har virkelig hjulpet os til at arbejde sammen i to århundreder. Det har gjort en stor forskel i vores måde at leve på, og hvordan vi fungerer og vores evne til at overvinde modgang. Grundloven ville ikke være, hvad den er uden James Madisons religiøse værdier. Men det har også ærligt givet os meget albuerum. Jeg husker f.eks., At Abraham Lincoln blev hånet af sine modstandere, fordi han ikke tilhørte nogen organiseret kirke. Men hvis du læser hans skrifter og studerer, hvad der skete med ham, især efter at han kom til Det Hvide Hus, kunne han have haft mere åndelig dybde end nogen anden person til nogensinde at varetage det embede, som jeg nu har privilegiet at besætte.\nSå vi har fulgt denne balance, og det har tjent os godt. Det, jeg vil tale med dig om i et minut, er, at vores grundlæggere forstod, at religionsfrihed grundlæggende var en mønt med to sider. Grundloven beskyttede fri udøvelse af religion, men forbød etablering af religion. Det er en omhyggelig balance, der er unikt amerikansk. Det er genialiteten i den første ændring. Det gør os ikke, som nogle mennesker har antydet, til et land uden religion. Det har gjort os til det mest religiøse land i verden.\nDet konverterer ikke - lad os bare tage områder med den største kontrovers nu - alle slagsmål er kommet over 200 år om, hvad disse to ting betyder: Hvad betyder det for regeringen at etablere en religion, og hvad betyder det for en regering til at blande sig i den frie udøvelse af religion. Lov om genoprettelse af religiøs frihed var designet til at præcisere den anden bestemmelse - regeringen forstyrrer den frie udøvelse af religion og siger, at du næsten aldrig kan gøre det. Det kan du næsten aldrig. (Bifald.)\nVi har haft meget flere slagsmål i de sidste 30 år om, hvad regeringens etablering af religion betyder. Og det er hvad hele debatten nu er om spørgsmålet om skolebøn, religiøs praksis på skolerne og den slags. Og jeg vil gerne tale om det, fordi vores skoler er de steder, hvor så meget af vores hjerter er i Amerika, og al vores fremtid er. Og jeg vil gerne begynde med bare at påpege, hvad der foregår i dag og derefter diskutere det, hvis jeg kunne. Og igen er dette altid en slags betændelse; Jeg vil have en ikke -inflammatorisk snak om det. (Latter.)\nLad mig først og fremmest fortælle dig lidt om min personlige historie. Før Højesterets afgørelse i Engel mod Vitale, der sagde, at staten New York ikke kunne skrive en bøn, der skulle siges på hver skole i New York hver dag, var skolebøn lige så almindelig som æbletærte i min hjemby. Og da jeg gik på ungdomsskolen, var det mit ansvar enten at starte hver dag med at læse Bibelen eller få andre til at gøre det. Det er overflødigt at sige, at jeg udøvede en masse energi i at finde en anden til at gøre det fra tid til anden, da jeg var en normal 13-årig dreng.\nNu kan man sige, godt, det gjorde bestemt ikke nogen skade; det har måske gjort lidt godt. Men husk hvad jeg fortalte dig. Vi havde to synagoger i min hjemby. Vi havde også foregivet at være dybt religiøse, og der var ingen sorte i min skole, de var på en adskilt skole. Og jeg kan fortælle dig, at vi alle, der var derinde, gjorde det aldrig en anden tanke det meste af tiden, at vi ikke havde sorte i vores skoler, og at der var jøder i klasseværelset, der sandsynligvis var dybt krænkede halvdelen af de ting, vi sagde eller gjorde - eller måske fik os til at føle sig ringere.\nJeg siger det for at understrege, at vi ikke er blevet mindre religiøse i løbet af de sidste 30 år ved at sige, at skoler ikke kan pålægge en bestemt religion, selvom det er en kristen religion, og 98 procent af børnene på skolerne er kristne og protestantiske. Jeg er ikke sikker på, at katolikkerne altid var fortrolige med det, vi gjorde. Vi havde en stor katolsk befolkning på min skole og i min hjemby. Men jeg gjorde det - jeg har været en del af denne debat, vi taler om. Dette er en del af min personlige livserfaring. Så jeg har set mange fremskridt, og jeg var enig i Højesterets oprindelige afgørelse i Engel v. Vitale.\nNu, siden da, har jeg ikke altid været enig i enhver afgørelse, Højesteret traf på området for det første ændringsforslag. Jeg sagde forleden, at jeg ikke tænkte på beslutningen om bønnen ved begyndelsen, hvor rabbineren blev bedt om at give den ikke -sekteriske bøn ved begyndelsen - det var jeg ikke enig i, fordi jeg ikke syntes, det var nogen tvang overhovedet. Og jeg tænkte, at folk ikke blev forstyrret. Og jeg troede ikke, at det svarede til oprettelsen af en religiøs praksis af regeringen. Så jeg har ikke altid været enig.\nMen jeg tror, at retningen for det første ændringsforslag i balance har været meget god for Amerika og har gjort os til det mest religiøse land i verden ved at holde regeringen ude af at skabe religion, støtte bestemte religioner, blande sig og blande sig i andre folks religiøse praksis.\nDet, der giver anledning til så meget af denne debat i dag, synes jeg er to ting. Den ene er følelsen af, at skolerne er specielle, og mange børn er i problemer, og mange børn er i problemer af ikke -akademiske årsager, og vi vil have, at vores børn har gode værdier og har en god fremtid.\nLad mig give dig et enkelt eksempel. Der er i dag, ved at blive frigivet, en ny undersøgelse af stofmisbrug blandt unge af gruppen, som Joe Califano var tilknyttet-Council for a Drug-Free America-massiv meningsmåling blandt unge mennesker selv. Det er en fascinerende undersøgelse, og jeg opfordrer jer alle til at få det. Joe kom ind for et par dage siden og informerede mig om det. Det viser foruroligende, at selvom det alvorlige stofbrug generelt er faldet i grupper i Amerika, kommer tilfældigt stofmisbrug tilbage blandt nogle af vores unge mennesker, der ikke længere tror, at det er farligt og har glemt, at det er forkert og grundlæggende lever i en verden som jeg synes er meget ødelæggende.\nOg jeg ser det hele tiden. Det kommer tilbage. Selvom vi investerer penge og forsøger at bekæmpe dem i uddannelses- og behandlingsprogrammer og støtter ting som DARE -programmet. Og vi bryder flere lægemiddelringe end før før rundt om i verden. Det er næsten - det er meget foruroligende, fordi det grundlæggende er noget, der sniger sig ind igen.\nMen undersøgelsen viser, at der er tre hovedårsager til, at unge ikke bruger stoffer. Den ene er, at de tror, at deres fremtid afhænger af, at de ikke gør det; de er optimistiske med hensyn til fremtiden. Jo mere optimistiske børn handler om fremtiden, desto mindre sandsynligt er det, at de vil bruge stoffer.\nFor det andet er det at have et stærkt, positivt forhold til deres forældre. Jo tættere børnene er på deres forældre og jo mere indstillet på dem de er, og jo mere deres forældre er gode rollemodeller, desto mindre er det sandsynligt, at børn bruger stoffer.\nVed du hvad den tredje er? Hvor religiøse børnene er. Jo mere religiøse børnene er, desto mindre sandsynligt er det, at de bruger stoffer.\nSå hvad er den store kamp om religion i skolerne, og hvad betyder det for os, og hvorfor er folk så kede af det? Jeg tror, at der grundlæggende er tre grunde. Det ene er, at folk tror det - de fleste amerikanere mener, at hvis du er religiøs, personligt religiøs, burde du være i stand til at manifestere det hvor som helst når som helst, på et offentligt eller privat sted. For det andet tror jeg, at de fleste amerikanere er forstyrrede, hvis de tror, at vores regering er ved at blive antireligiøs, i stedet for at overholde den faste ånd i det første ændringsforslag-ikke etablere, ikke blande sig i, men respektere. Og den tredje ting er, at folk bekymrer sig om vores nationale karakter som manifesteret i vores børns liv. Kriminaliteten falder i næsten alle større områder i Amerika i dag, men antallet af voldelig tilfældig kriminalitet blandt meget unge mennesker stiger stadig.\nSå disse spørgsmål tager en vis hastende karakter i dag af personlige årsager og af større sociale årsager. Og denne gamle debat, som Madison og Jefferson startede for over 200 år siden, bliver stadig grundlagt i dag, da den vedrører, hvad der kan og ikke kan gøres på vores skoler, og hele spørgsmålet, det specifikke spørgsmål, om skolebøn, selvom jeg vil argumentere det går langt ud over det.\nSå lad mig fortælle dig, hvad jeg synes, loven er, og hvad vi forsøger at gøre ved det, da jeg godt kan lide det første ændringsforslag, og jeg tror, vi har det bedre på grund af det, og jeg tror, at hvis du har to gode søjler - regeringen kan ikke etablere, og regeringen kan ikke blande sig i - naturligvis vil der være tusind forskellige faktuelle sager, der vil opstå til enhver tid, og domstolene vil fra tid til anden træffe beslutninger, som vi er ikke alle enige i, men spørgsmålet er, er søjlerne de rigtige søjler, og kommer vi mere eller mindre ud på det rigtige sted i det lange løb.\nHøjesteret er som alle andre, det er ufuldkommen - og det er vi også. Måske har de ret, og vi tager fejl. Men vi vil have disse forskelle. Den grundlæggende balance, der er fundet, synes jeg har været meget god for Amerika, men det, der ikke er godt i dag, er, at folk antager, at der er en positiv-antireligiøs skævhed i den kumulative virkning af disse retsafgørelser, som vores administration- justitsministeriet og uddannelsesministeren og præsidenten - er meget uenige. Så lad mig fortælle dig, hvad jeg synes, loven er i dag, og hvad jeg har pålagt Uddannelsesministeriet og Justitsministeriet at gøre ved det.\nDet første ændringsforslag konverterer ikke-jeg vil sige igen-ikke vores skoler til religionsfrie zoner. Hvis en elev får at vide, at han f.eks. Ikke kan bære en yarmulke, har vi en forpligtelse til at fortælle skolen, at loven siger, at eleven absolut kan bære en yarmulke i skole. Hvis en elev får at vide, at hun ikke kan bringe en bibel i skole, må vi fortælle skolen, nej, loven garanterer hende retten til at bringe Bibelen i skole.\nDer er dem, der mener, at vores skoler skal være værdineutrale, og at religion ikke har nogen plads inden for skolerne. Men jeg tror, at det fejlagtigt fortolker ideen om muren mellem kirke og stat. De er ikke skolens vægge.\nDer er dem, der siger, at værdier og moral og religioner ikke har nogen plads i folkelig uddannelse; Jeg synes, det er forkert. Først og fremmest er konsekvenserne af at have ingen værdier ikke neutrale. Volden i vores gader - ikke værdineutral. De film, vi ser, er ikke værdineutrale. Fjernsyn er ikke værdineutralt. Alt for ofte ser vi udtryk for menneskelig forringelse, umoralitet, vold og nedværdigelse af menneskesjælen, der har mere indflydelse og tager mere tid og optager mere plads i vores unges sind end nogen af de påvirkninger, der alligevel mærkes i skolen. Vores skoler må derfor være en barrikade mod denne form for forringelse. Og vi kan gøre det uden at krænke det første ændringsforslag.\nJeg er dybt bekymret over, at så mange amerikanere føler, at deres tro er truet af de mekanismer, der er designet til at beskytte deres tro. I løbet af det sidste årti har vi set en reel stigning i den slags kulturelle spændinger i Amerika. Nogle mennesker siger endda, at vi har en kulturkrig. Der er blevet skrevet bøger om kulturkrig, vantroskulturen, alle disse tendenser, der argumenterer for, at mange amerikanere virkelig føler, at mange af vores sociale problemer i dag er opstået i høj grad, fordi landet ledet af regeringen har angrebet religiøs overbevisning. Det nærer meget af denne debat i dag om, hvad der kan og ikke må gøres på skolerne.\nMeget af spændingen stammer fra tanken om, at religion simpelthen slet ikke er velkommen i det, professor Carter i Yale har kaldt den offentlige plads. Amerikanerne føler, at i stedet for at fejre deres kærlighed til Gud offentligt, bliver de tvunget til at skjule deres tro bag lukkede døre. Det er forkert. Amerikanerne skulle aldrig skulle skjule deres tro. Men nogle amerikanere er blevet nægtet retten til at udtrykke deres religion, og det skal stoppe. Det er sket, og det skal stoppe. Det er afgørende, at regeringen ikke dikterer eller kræver specifikke religiøse synspunkter, men lige så afgørende, at regeringen ikke forhindrer udtryk for specifikke religiøse synspunkter.\nNår det første ændringsforslag påberåbes som en hindring for privat udtryk for religion, bliver det misbrugt. Religion har en ordentlig plads i det private og et ordentligt sted i offentligheden, fordi den offentlige plads tilhører alle amerikanere. Det er især vigtigt, at forældre føler sig sikre på, at deres børn kan udøve religion. Derfor har nogle familier været frustrerede over at se deres børn nægtet selv de mest private former for religiøst udtryk i offentlige skoler. Det er sjældent, men disse ting er faktisk sket.\nJeg ved, at de fleste skoler gør et meget godt stykke arbejde med at beskytte elevernes religiøse rettigheder, men nogle studerende i Amerika har været forbudt at læse Bibelen lydløst i studiesalen. Nogle religiøse studiegrupper har ikke fået lov til at offentliggøre deres møder på samme måde som ikke -religiøse grupper kan. Nogle elever er blevet forhindret selv i at sige nåde før frokost. Det er sjældent, men det er sket, og det er forkert. Uanset hvor og når børns religiøse rettigheder er truet eller undertrykt, må vi gå hurtigt for at rette op på dem. Vi vil gøre det lettere og mere acceptabelt for mennesker at udtrykke og fejre deres tro.\nNu, bare fordi det første ændringsforslag nogle gange får balancen en lille smule forkert i bestemte beslutninger af bestemte mennesker, betyder det ikke, at der er noget galt med det første ændringsforslag. Jeg tror stadig på det første ændringsforslag, da det i øjeblikket er skrevet, tillader det amerikanske folk at gøre det, de skal gøre. Det er, hvad jeg tror. (Bifald.) Lad mig give dig nogle eksempler, og du kan se, om du er enig.\nFørst og fremmest kræver det første ændringsforslag ikke, at eleverne forlader deres religion ved skolehusets dør. Vi ville ikke have, at eleverne skulle forlade de værdier, de lærer af religion, som ærlighed og deling og venlighed, bag skolehusdøren - bag ved skolehusets dør, og forstærkning af disse værdier er en vigtig del af enhver skoles mission.\nNogle skoleansatte og lærere og forældre mener, at forfatningen overhovedet forbyder ethvert religiøst udtryk i offentlige skoler. Det er forkert. Vores domstole har gjort det klart, at det er forkert. Det er heller ikke en god idé. Religion er for vigtig for vores historie og vores arv til, at vi kan holde den ude af vores skoler. Endnu en gang skulle det ikke kræves, men så længe det ikke er sponsoreret af skolens embedsmænd og ikke forstyrrer andre børns rettigheder, må det ikke nægtes.\nFor eksempel kan elever bede privat og individuelt, når de vil. De kan selv sige nåde før frokost. Der er tidspunkter, hvor de kan bede højt sammen. Religiøse klubber på gymnasier kan og bør behandles ligesom enhver anden fritidsfaglig klub. De kan annoncere deres møder, mødes på skolens område, bruge skolefaciliteter ligesom andre klubber kan. Når eleverne kan vælge at læse en bog for sig selv, har de al ret til at læse Bibelen eller enhver anden religiøs tekst, de ønsker.\nLærere kan og bør helt sikkert undervise om religion og de bidrag, den har givet til vores historie, vores værdier, vores viden, til vores musik og vores kunst i vores land og rundt om i verden og til udviklingen af den slags mennesker, vi er. Eleverne kan også bede til sig selv - gerne før prøver, som jeg plejede at gøre. (Latter.)\nEleverne må gerne udtrykke deres religion og deres overbevisning i lektier, gennem kunstværker, under klassepræsentationer, så længe det er relevant for opgaven. Hvis eleverne kan distribuere flyers eller pjecer, der ikke har noget med skolen at gøre, kan de distribuere religiøse flyers og pjecer på samme grundlag. Hvis eleverne kan bære T-shirts, der reklamerer for sportshold, rockgrupper eller politikere, kan de også bære T-shirts, der fremmer religion. Hvis visse emner eller aktiviteter er til hinder for deres elever eller deres forældre på grund af deres religiøse overbevisning, kan skolerne, og nogle gange må de, undskylde eleverne fra disse aktiviteter.\nEndelig, selvom skolerne ikke kan gå ind for religiøs overbevisning, som jeg sagde tidligere, burde de lære almindelige værdier og dyder. Det faktum, at nogle af disse værdier tilfældigvis er religiøse værdier, betyder ikke, at de ikke kan undervises på vores skoler.\nAlle disse former for religiøs udtryk og tilbedelse er tilladt og beskyttet af den første ændring. Det ændrer ikke ved, at nogle elever ikke har fået lov til at udtrykke deres overbevisning på disse måder. Det, vi skal gøre, er at arbejde sammen om at hjælpe alle amerikanere med at forstå præcis, hvad det første ændringsforslag gør. Det beskytter religionsfriheden ved at lade eleverne bede, og det beskytter religionsfriheden ved at forhindre skolerne i at fortælle dem, hvordan og hvornår og hvad de skal bede. Det første ændringsforslag holder os alle sammen. Vi får lov til at tro og tilbede, som vi vælger, uden at regeringen fortæller nogen af os, hvad vi kan og ikke må.\nDet er i den ånd, at jeg i dag henstiller til uddannelsessekretæren og rigsadvokaten at give hvert skoledistrikt i Amerika inden skolestart i efteråret en detaljeret forklaring på det religiøse udtryk, der er tilladt i skolerne, herunder alle de ting, jeg har talte om i dag. Jeg håber, at forældre, studerende, pædagoger og religiøse ledere kan bruge dette direktiv som udgangspunkt. Jeg håber, det hjælper dem med at forstå deres forskelligheder, beskytte elevernes religiøse rettigheder og finde fælles fodslag. Jeg tror, vi kan finde den fælles grund.\nI april sidste år satte en bred koalition af religiøse og juridiske grupper - kristne og jødiske, konservative og liberale, højesteretsforkæmpere og højesteretskritikere - sig på løsningssiden af denne debat. De fremstillede et bemærkelsesværdigt dokument kaldet "Religion in Public Schools: A Joint Statement of Current Law". De lagde deres dybe forskelle til side og sagde, vi er alle enige om, hvilken slags religiøst udtryk loven tillader i vores skoler. Mit direktiv låner tungt og taknemmeligt fra deres kloge og tankevækkende udsagn. Dette er et emne, der let kunne have delt de mænd og kvinder, der kom sammen for at diskutere det. Men de gik ud over deres forskelle, og det kan være lige så vigtigt som det specifikke dokument, de producerede.\nJeg vil også nævne mere end 200 religiøse og borgerlige ledere, der underskrev Williamsburg -chartret i Virginia i 1988. Dette charter bekræfter igen grundprincipperne i det første ændringsforslag. Vi kan leve sammen med vores dybeste forskelle og alle være stærkere for det.\nCharterunderskriverne er i sig selv imponerende og endnu mere imponerende for deres meningsforskelle, herunder præsidenter Ford og Carter; Chief Justice Rehnquist og afdøde Chief Justice Burger; Senator Dole og tidligere guvernør Dukakis; Bill Bennett og Lane Kirkland, formanden for AFL-CIO; Norman Lear og Phyllis Schlafly underskrev det sammen - (latter) - Coretta Scott King og pastor James Dobson.\nDisse mennesker var i stand til at stå offentligt op, fordi religion er en personlig og privat ting for amerikanerne, som skal have et offentligt udtryk. Sådan er det for mig. Jeg er ret gammeldags om disse ting. Jeg tror virkelig på syndens bestandighed og den konstante mulighed for tilgivelse, forløsningens virkelighed og løftet om et fremtidigt liv. Men jeg er også en baptist, der mener, at frelse primært er personlig og privat, at mit forhold er direkte til Gud og ikke gennem nogen formidler.\nMennesker - andre mennesker kan have forskellige synspunkter. Og jeg har brugt en stor del af mit liv på at prøve at forstå forskellige religiøse synspunkter, fejre dem og finde ud af, hvad der bringer os sammen.\nJeg vil sige igen, det første ændringsforslag er en gave til os. And the Founding Fathers wrote the Constitution in broad ways so that it could grow and change, but hold fast to certain principles. They knew -- they knew that all people were fallible and would make mistakes from time to time. And I have -- as I said, there are times when the Supreme Court makes a decision, if I disagree with it, one of us is wrong. There's another possibility: both of us could be wrong. (Laughter.) That's the way it is in human affairs.\nThis is a big deal today. One county in America, Los Angeles County, has over 150 different racial and ethnic groups in it -- over 150 different. How many religious views do you suppose are in those groups? How many? Every significant religion in the world is represented in significant numbers in one American county, and many smaller religious groups -- in one American county.\nDon't you believe that if every kid in every difficult neighborhood in America were in a religious institution on the weekends, the synagogue on Saturday, a church on Sunday, a mosque on Friday, don't you really believe that the drug rate, the crime rate, the violence rate, the sense of self-destruction would go way down and the quality of the character of this country would go way up? (Bifald.)\nBut don't you also believe that if for the last 200 years we had had a state governed religion, people would be bored with it, think that it would -- (laughter and applause) -- they would think it had been compromised by politicians, shaved around the edges, imposed on people who didn't really content to it, and we wouldn't have 250,000 houses of worship in America? (Applause.) I mean, we wouldn't.\nIt may be perfect -- imperfect, the First Amendment, but it is the nearest thing ever created in any human society for the promotion of religion and religious values because it left us free to do it. And I strongly believe that the government has made a lot of mistakes which we have tried to roll back in interfering with that around the edges. That's what the Religious Freedom Restoration Act is all about. That's what this directive that Secretary Riley and the Justice Department and I have worked so hard on is all about. That's what our efforts to bring in people of different religious views are all about. And I strongly believe that we have erred when we have rolled it back too much. And I hope that we can have a partnership with our churches in many ways to reach out to the young people who need the values, the hope, the belief, the convictions that comes with faith, and the sense of security in a very uncertain and rapidly changing world.\nMange tak. (Bifald.)\nEND 11:37 A. EDT\nSe videoen: Pápež František po prílete: Pozvali ste ma v decembri na Slovensko a dnes plním tento sľub\nCopyright © biblaridion-online.net | Bemærkninger af præsident William Jefferson Clinton om religiøs frihed i Amerika [12. juli 1995] - Historie...