Kampagnekommunikation i et reality-program - PDF\nDownload "Kampagnekommunikation i et reality-program"\n1 Kampagnekommunikation i et reality-program Kandidatafhandling fra Copenhagen Business School Cand.soc. i Politisk kommunikation og ledelse Jeppe Kjøgx & Stine Møller Pedersen Vejleder: Nanna Mik-Meyer, Institut for Organisation Antal anslag: Svarende til: 118 sider\n2 Abstract Denmark tops the list of alcohol consumption among youth and adolescences. In order to address this issue, the National Board of Health has attempted to change the Danish attitude and behaviour related to alcohol for more than 20 years in health awareness campaigns. Despite inadequate results, the organization continued these efforts in 2010 with the campaign 'Stop før 5', which aimed to educate year-olds about the effects and consequences of drinking. The campaign advocated a reduction in general alcohol consumption, while also commending the youth to reduce the alcohol intake to five units for each party, concert, social event, etc. However, during the campaign period the airing of the reality show 'Sommer i Sunny Beach' infused the communicative environment with images of young people engaging in unlimited, senseless drinking and partying. Concerned with the disruption of the campaign's communication context, this thesis examines the relation between 'Stop før 5' and 'Sommer i Sunny Beach' with specific attention to the ways in which the reality show marginalises the campaign messages and minimizes its projected impact on the target group. By addressing the challenges of the 'Stop før 5' campaign s communication, we wish to explicate how future campaigns can be rethought based on insights from the alcohol-related communication in 'Sommer i Sunny Beach'. The thesis applies Foucault s theoretical framework and discourse analysis to clarify and extract common characteristics between the campaign and the reality show. Theory about health awareness campaigns is applied to examine in which ways Sommer i Sunny Beach conveys messages much like 'Stop før 5'. The analysis establishes how both the campaign and the reality show employ strategies and technologies in their conflicting communication, which affect the target group. Although the reality show appears most successful in reaching its target group, not all respondents find it fascinating, and we elaborate this notion with Bourdieu s theory on taste and distinction. In addition, we introduce recent studies on how young Danes perceive their alcohol-consuming peers, and we compare these studies with our findings in Stop før 5 and Sommer i Sunny Beach. Finally, based on the way the reality show and the campaign communicate, we discuss the approach to define a campaign, and ultimately we summarize the findings from our analyses and provide our suggestions to the National Board of Health and their future campaign efforts. 1\n3 Indholdsfortegnelse MOTIVATION 4 1. INDLEDNING PROBLEMFORMULERING UNDERSPØRGSMÅL 7 2. ANALYSESTRATEGI OG KVALITETSKRITERIER VIDENSKABSTEORI KONSTRUKTION AF REALITY KVALITATIVT METODISK FOKUS DOKUMENT- OG DATAMATERIALE TEORETISK FUNDAMENT: FOUCAULT OG BOURDIEU FOUCAULT BOURDIEU FOUCAULT OG BOURDIEUS LIGHEDER OG FORSKELLE PROJEKTDESIGN ANALYSE DISKURSANALYSE ALKOHOL MEDFØRER NEDSAT POTENS, AFHÆNGIGHED OG DØD DET ER LIDT HÅRDT AT DRIKKE 14 DAGE I TRÆK DET ER JO PISSE SJOVT! DET POSITIVE VED IKKE AT DRIKKE SIG BERUSET INKLUSION OG EKSKLUSION HAR STØRST BETYDNING I FORHOLD TIL VENSKAB DELKONKLUSION STRATEGIDANNELSE OG PÅVIRKNINGSSTRATEGIER TRUSLER MED ANSTRØG AF MORALISME SUNDT ER SJOVT POSITIVE ROLLEMODELLER EKSPERTUDTALELSER REGULATIVER APPELFORMER DELKONKLUSION MAGT- OG SELVTEKNOLOGIER 61 2\n4 3.3.1 ALT DET RASKE KUNNE GØRES SUNDERE BIOPOLITISK MAGTTEKNOLOGI SIG SANDHEDEN OM DIG SELV PASTORAL MAGT PÅVIRKNING AF SELVTEKNOLOGIER DELKONKLUSION SMAG, KAPITAL OG MAINSTREAMKULTUR BOURDIEU OG SMAG SOMMER I SUNNY BEACH = DÅRLIG SMAG OG LAV STATUS DRUK ER KAPITAL HOS DE UNGE MAINSTREAMKULTUR VS. MODKULTUR HVEM RÅBER HØJEST? DELKONKLUSION OPSAMLENDE DISKUSSION KUN FORMÅLET ADSKILLER REALITY- PROGRAMMET FRA AT VÆRE EN KAMPAGNE PROGRAMMET ER ET KOMMUNIKATIONSPRODUKT I EN KAMPAGNE FOR ALKOHOL BEGRÆNSNINGER BEGRÆNSNINGER I METODE OG DATAMATERIALE TEORIENS BEGRÆNSNINGER ANBEFALINGER TIL SUNDHEDSSTYRELSEN MÅLGRUPPEN TIL DISKUSSION KAMPAGNEFORMEN TIL DISKUSSION KONKLUSION PERSPEKTIVERING LITTERATURLISTE BØGER/AKADEMISKE ARTIKLER AVISARTIKLER UNDERSØGELSER/HJEMMESIDER/TV- PROGRAMMER BILAGSLISTE 117 3\n5 Motivation I 2011 slår verdenssundhedsorganisationen WHO alarm, fordi organisationen er bekymret for de danske unges overdrevne alkoholforbrug (Politiken 2011b). WHO s nye europæiske handlingsplan er rettet mod alkoholproblemer i Europa, og de danske unge er kommet i fokus, fordi de har verdensrekorden i druk. Danske tal bekræfter, at unge mellem 16 og 24 år udgør den gruppe danskere, der oftest overskrider højrisikogrænsen 1 for indtag af alkohol og dermed udsættes for de største helbredsmæssige konsekvenser (Den nationale sundhedsprofil 2010: 49). Danskernes høje alkoholforbrug er ikke noget nyt fænomen, og grundlæggende har danske politikere været tilbageholdende med restriktiv lovgivning på området på baggrund af en generel holdning om, at det at drikke alkohol er en naturlig del af det sociale liv i Danmark (Thorsen 1993: 17-18). Siden 1990 har Sundhedsstyrelsen dog sat fokus på danskernes alkoholforbrug i sine uge 40 kampagner, og i 2009 og 2010 var kampagnerne netop henvendt til unge med budskabet Stop før 5 det betaler sig!. Målet var at få unge til at drikke færre genstande generelt og ved en enkelt lejlighed (Advice A/S 2010a: 11), eksempelvis til en fest eller i andre sociale sammenhænge. Forskere, politikere og samfundsdebattører kommer ofte med bud på, hvordan lovgivning, opdragende indsatser og kampagnekommunikation skal påvirke de unge til at nedsætte deres alkoholforbrug. I disse år er udfordringen for alkoholkampagner særlig interessant, fordi mediebilledet er præget af reality-programmer, hvor unge mennesker fester og overskrider Sundhedsstyrelsens anbefalinger. Reality-programmer er en etableret genre, som både underholder, fascinerer og forarger mange. Programmerne har mange seere og genren er tilsyneladende kommet for at blive. Derfor bliver programmerne hele tiden videreudviklet ofte til det mere ekstreme for at fastholde og tiltrække seere. Alkohol og fest spiller en central rolle i mange af programmerne, og vores interesse bunder i, hvordan programmet Sommer i Sunny Beach med modstridende budskaber og signaler påvirker Sundhedsstyrelsens budskab om at stoppe før fem genstande. Sommer i Sunny Beach kan ligne en reklame for fest og alkohol. Derfor vil vi blive klogere på programmets kommunikation til en ung gruppe af seere, som også er målgruppen for Stop før 5- kampagnens budskaber, der skal få de unge til at drikke mindre. 1 Højrisikogrænsen er af Sundhedsstyrelsen defineret til 21 genstande om ugen for mænd og 14 genstande om 4\n6 1. Indledning I Danmark er det Sundhedsstyrelsen, som har hovedansvaret for den forebyggende indsats, der skal sikre, at danskerne har et sundt alkoholforbrug. I 1990 startede arbejdet med at udbrede den danske befolknings kendskab til genstandsgrænser og konsekvenserne af at drikke for meget (Sundhedsstyrelsen 2000: 64). Kampagneindsatsen har dog ikke rykket betydeligt ved danskernes alkoholforbrug, som har ligget relativt stabilt omkring 12 liter ren alkohol pr. indbygger pr. år siden midten af 1970 erne (Danmarks Statistik 2011a; Danmark Statistik 2011b). Det mangeårige høje, stabile forbrug betyder ikke, at kampagnerne har været helt uden effekt. De danske afgifter på alkohol blev eksempelvis nedsat betragteligt i 1990 erne, og selvom prisreduktion kunne føre til et større forbrug af alkohol, så forblev forbruget stabilt. Uanset om det stabile forbrug skyldtes Sundhedsstyrelsens kampagner, eller forklaringen skal findes et andet sted, så er forbruget i dag for højt i forhold til de anbefalede genstandsgrænser. Sundhedsstyrelsen ved, at kampagnerne øger kendskabet til genstandsgrænser, men har derudover vanskeligt ved at klarlægge kampagnernes effekt (Sundhedsstyrelsen 2000: 50). Sundhedsstyrelsens forebyggelseskampagner handler om at ændre den danske befolknings holdning og adfærd (Advice A/S 2010a: 53), men selvom den danske befolkning forstår kampagnernes budskaber, så tyder meget på, at den viden ikke har betydning for danskernes alkoholforbrug. Forskning på området tyder på, at forebyggelseskampagner ikke kan stå alene, når det kommer til at påvirke danskernes adfærd (Jacobsen 1996; Halkier 2010; Lorenzen 2005), og alligevel skal man ikke negligere den gode kampagnes adfærdsændrende potentiale. Holm et al. (2002) har vist, at ernæringskampagner, som kommunikerer om fravalg af fedtstof på rugbrød, har haft en stor effekt, ligesom kampagnen 6 om dagen, som skulle øge danskernes indtag af frugt og grønt, har haft en gavnlig effekt (Sundhedsstyrelsen 2011). Der er også sket er stort fald i antallet af rygere de senere år, om end dette ikke kan tilskrives rygekampagner alene. Det er vanskeligt at fastslå, hvornår en effekt direkte skyldes en kampagne, og hvornår effekten skyldes andre forhold i samfundet. Sundhedskampagnernes udformning, indhold og budskaber har en betydning, ligesom faktorer i kampagnernes omverden spiller ind. En kampagne kan blive understøttet og få forstærket sin effekt af lovgivning, ligesom journalistisk redaktionel omtale og eksterne eksperter kan give troværdighed til budskaber på andre platforme end kampagnens egne. På samme måde kan 5\n7 man antage, at kampagnebudskaber somme tider bliver udgrænset og effekten bliver nedsat, fordi kommunikation, som ikke er en del af kampagnen, modarbejder kampagnens formål. I specialet fokuserer vi på Stop før 5-kampagnen fra 2010, fordi vores interesse og motivation bunder i en undren over, at over 20 års kampagnearbejde med fokus på alkohol ikke har nedsat danskernes forbrug. Den danske ungdom drikker mere end alle andre jævnaldrende i verden, og det har Stop før 5-kampagner i 2009 og 2010 ikke ændret. Vi inddrager realityprogrammet Sommer i Sunny Beach i analysen af Stop før 5, fordi programmet kan gøre os klogere på Stop før 5-kampagnen fra 2010, dens udformning og måde at kommunikere på, men også klogere på relationen til et reality-program, den fælles unge målgruppe og den måde, hvorpå programmet modarbejder kampagnens formål. Danske unges alkoholkultur kommer til fuld skue i reality-programmer som Sommer i Sunny Beach, Paradise Hotel og Kongerne af Marienlyst, som præger sendefladen i disse år. Programmerne har alle unge mennesker som deltagere og alkohol som en central del af handlingen. Programmerne viser unge mennesker, der drikker sig berusede, mens de fester og har det sjovt. Det gælder også i uge 40, hvor Sundhedsstyrelsen forsøger at fremme budskabet om at stoppe før fem genstande. På samme tid bliver målgruppen eksponeret for det modsatte budskab i Sommer i Sunny Beach, hvor unge danskere fester og drikker langt over fem genstande i den bulgarske ferieby. Det interessante er, hvad det betyder for Sundhedsstyrelsens kampagne, at de kommunikerer til en målgruppe, som samtidig bliver eksponeret for kommunikation i form af reality-programmet, der er i direkte konflikt med budskaberne i Stop før 5. Konflikten er tydeligt til stede i uge 40, og når uge 40 og Stop før 5- kampagnen er slut, så fortsætter festen på TV. Med specialet søger vi ikke et svar på, hvorvidt eller i hvilken grad Sommer i Sunny Beach er årsagen til, at Danmarks ungdom har verdensrekorden i druk. Vi er interesserede i, hvordan der kommunikeres i både kampagnen og reality-programmet. Vi har ikke interesse i at afdække en kausalitet mellem Stop før 5, Sommer i Sunny Beach og det høje alkoholforbrug. Den viden, vi gerne vil skabe med dette speciale er en forståelse af forholdet mellem kommunikationen i en alkoholkampagne og et reality-program. Vi vil blive klogere på, hvordan reality-programmet modarbejder budskabet om at stoppe før fem genstande og kommunikerer til de unge sammenlignet med Stop før 5. Vi vil analysere kampagnen og 6\n8 reality-programmet som to diskursformationer 2, inddrage teori om kampagnekommunikation, sundhedskampagner, appelformer, god og dårlig smag samt magt- og styringsteknologiteori for at afdække, hvordan Danmarks ungdom bliver påvirket af deres omverden til at drikke mere eller mindre. Vi ønsker ikke at finde frem til et tal eller en procentdel, der viser, hvor mange mennesker Sommer i Sunny Beach afholder fra at lade sig påvirke af Stop før 5. Vi er ikke interesserede i en matematisk formel, der beviser, hvordan kampagnens effekt er blevet minimeret. Vi giver med specialet et svar på, hvordan to genrer, som umiddelbart ikke er beslægtede, har en lang række fællestræk og kæmper om at udbrede forskellige budskaber om det samme emne. På den måde vil vi skabe en viden og forståelse, som kan inspirere og forbedre fremtidige alkoholkampagner rettet imod unge. 1.1 Problemformulering Hvordan udgør Sommer i Sunny Beach en diskursformation, som udgrænser Stop før 5 s budskaber og minimerer kampagnens effekt? 1.2 Underspørgsmål Vi besvarer projektets problemformulering ved hjælp af en række underspørgsmål, der giver retning for projektets analyse. Vi går til analysen på baggrund af fire spørgsmål, der vil blive adresseret i hver sin analysedel. Vi vil efterfølgende diskutere analysens resultater og diskutere, hvad specialets viden kan bidrage til. Ligesom det er tilfældet i problemformuleringen, spørger vi i underspørgsmålene hvordan, fordi vi på den måde åbner for en forståelse af en relation, hvorimod spørgsmål begyndende med hvorfor lægger op til en undersøgelse af årsager og kausale sammenhænge (Andersen 1999: 44). Vi ønsker netop at forstå den relation kommunikationen i Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach har, og undersøge hvordan relationen udgrænser budskaber og minimerer kampagnens effekt. Analysens underspørgsmål: 1. Hvordan indgår de to diskursformationer i den samme diskurs, og hvordan italesætter de hver især unges forhold til alkohol? 2 Diskursformationen er den orden eller regularitet, der kan findes i spredningen af udsagn (Foucault 2005: 83), og vi analyserer Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach som to separate formationer. Det betyder, at vi vil analysere den regularitet vi finder i henholdsvis Stop før 5 og Sommer i Sunny Beachs udsagn om unge og alkohol. Metode, teori og analysestrategi vil blive gennemgået før specialets analyse. 7\n9 2. Hvordan kan de fem påvirkningsstrategier for sundhedskampagner i henholdsvis Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach forklare kampen om og evnen til at påvirke målgruppen? 3. Hvordan optræder forskellige magt- og selvteknologier i Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach, og hvordan påvirker det målgruppen? 4. Hvordan har individets placering i det sociale rum betydning for receptionen af Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach, og hvordan kan målgruppen differentieres i forskellige subkulturer? 8\n10 2. Analysestrategi og kvalitetskriterier Med specialets analysestrategi og kvalitetskriterier præsenterer vi det fundament, læseren bør lægge til grund for sin vurdering af specialets udførelse, kvalitet og pålidelighed. Vi præsenterer desuden de teoretikere, som er mest fremtrædende i vores analyser og giver læseren et indblik i projektdesignet. Problemformuleringen er et vigtigt udgangspunkt for vurderingen af specialets metode og de resultater den faciliterer, fordi strategien for analysen og de kriterier vi arbejder med i forhold til specialets kvalitet, er styret af vores problemstilling og erkendelsesinteresse. Vi begrunder vores centrale valg, men i sidste ende hviler kvalitetskriterierne på læserens subjektivitet, da der ikke kan trækkes på alment gyldige valideringskriterier som logik eller matematik i arbejdet med kvalitativ metode (Bjerg 2006: 25). En sådan subjektivitet betyder ikke, at der ingen kvalitetskriterier er, eller at anything goes (Riis 2012: 349). Det betyder, at vores metode i stedet må vurderes på baggrund af, om den er begrundet og gennemskuelig og kan frembringe et empirisk materiale, der kan give et relevant, dækkende og klart svar på vores problemformulering (Riis 2012: 345). Dette går fint i tråd med specialets brug af Foucault, da det vigtigste i Foucaults analyser ikke er gyldighed, kausalitet eller kildekritik, men derimod analysens evne til at skabe en anderledes, kritisk belysning af det givne fænomen (Villadsen 2006: 103). Det er netop målet med specialet. 2.1 Videnskabsteori Vi arbejder ud fra et konstruktivistisk perspektiv, idet vi opfatter vores genstandsfelt kommunikation om unge og alkohol som et konstrueret fænomen, der skabes og ændres gennem sociale processer og italesættelser (Collin 2003: 11). Vores konstruktivistiske perspektiv hænger sammen med vores epistemologiske problemstilling og erkendelsesinteresse, hvor vi gør andres iagttagelser til vores genstand (Andersen 1999: 14). Vi iagttager således Stop før 5 og Sommer i Sunny Beachs iagttagelser af danske unges alkoholforbrug frem for at iagttage alkoholforbruget direkte selv. Ved at iagttage udsagn og kommunikation om de unges alkoholforbrug i reality-programmet Sommer i Sunny Beach opnår vi et anderledes perspektiv end Stop før 5 s italesættelse af emnet, og dét åbner op for et opgør med de selvfølgeligheder, der i mange år har præget Sundhedsstyrelsens kampagnearbejde (Andersen 1999: 15). Vi opfatter således ikke kommunikation om unge og deres forbrug af alkohol som et fænomen, der entydig lader sig beskrive, men derimod som et 9\n11 komplekst og flertydigt fænomen. Den kompleksitet og flertydighed vil vi indfange i specialet ved at vise, hvordan italesættelsen af unges forhold til alkohol er forskellig i Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach, hvormed fænomenet hele tiden bliver konstrueret på nye måder. Virkeligheden bliver konstrueret på én måde i kampagnen og på en helt anden måde i realityprogrammet. Vores genstandsfelt konstrueres således løbende af den måde mennesker tænker, taler og handler og er derfor kontingent (Collin 2003: 11). Mange forskellige teoretikere og retninger kan placeres indenfor konstruktivismen (Rasborg 2005: 351), og vi vil ikke komme med en stringent redegørelse for, hvordan vi placerer os i forhold til disse. Vi arbejder ud fra et helt grundlæggende konstruktivistisk princip om, at virkeligheden er et resultat af vores erkendelse og fortolkning af den (Rasborg 2005: 349). Den kommunikation vi analyserer og diskuterer i specialet er derfor ultimativt et resultat af vores erkendelse og fortolkning af den. De forskellige grene inden for konstruktivismen er dog ikke enige om hvem og hvad, der konstruerer virkeligheden (Collin 2003: 23), og her placerer vi os heller ikke stringent i forhold til en enkelt retning. Vi lader os styre af vores arbejde med teori og empiri i den retning, vi mener, er mest konstruktiv for specialet. I analysen vil vi vise, hvordan henholdsvis Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach sætter forholdet mellem subjekter (eksempelvis rollemodeller) og objekter (kommunikationens målgruppe), og vores interesse er netop sprogets og kommunikationens måde at skabe denne virkelighed på. Vi er ikke interesserede i at undersøge, hvordan de unges forhold til alkohol virkelig er forstået som en sand viden, eller undersøge præcis hvor mange der lader sig påvirke af enten Stop før 5 eller Sommer i Sunny Beach. Vi er interesserede i, hvordan der bliver konstrueret to forskellige virkeligheder i kommunikationen og sproget, og hvordan man kan forstå den indbyrdes relation Konstruktion af reality Valget om at undersøge relationen mellem en kampagne og et reality-program er meget bevidst, og selvom vores metodiske udgangspunkt ikke kræver to sammenlignelige cases, vil vi præcisere forskelle og ligheder mellem de to genrer for at sikre læserens forståelse. Store dele af denne præcisering vil foregå løbende igennem specialet, fordi specialets omdrejningspunkt netop ligger i relationen, men vi vil starte med at trække linjerne op her. 10\n12 Kampagner har pr definition et normativt formål, som går ud over ren beskrivelse eller kulturel oplevelse (Sepstrup 2006: 21), og det normative formål i Stop før 5 er, at få unge til at drikke færre genstande end de gør i dag (Stopfoer5.dk). Selvom analysen vil vise mange lighedstræk mellem Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach, har reality-programmet ikke umiddelbart et normativt formål om at få unge til at drikke mere eller mindre alkohol. Sommer i Sunny Beach befinder sig i den tv-genre, som kaldes reality. Reality-tv kan inddeles i tre underkategorier: reality-dokumentar, reality-magasiner og reality-gameshows (Jerslev 2004: 28). Reality-dokumentaren, som bedst beskriver Sommer i Sunny Beach, er karakteriseret ved at være en serie, der følger en gruppe af mennesker fra en række af virkelighedens interessante miljøer, og som ved hjælp af en række narrative elementer og teknikker (krydsklipning mellem flere historier, et højt følelsesleje, brug af voice-over til at binde delene sammen osv.) har underholdning som sit formål (Jerslev 2004: 29-32). Programgenren bevæger sig på linjen mellem dokumentarens fremstilling af virkeligheden og ønsket om at underholde og iscenesætte. Sommer i Sunny Beach falder ind under denne definition, men man kan diskutere, hvor meget programmets forløb bliver styret af deltagernes handlinger, og i hvilken grad der er tale om virkelighed. Henrik Jensen, tv-kritiker og lektor på Roskilde Universitet, synes ikke, der er meget virkelighed tilbage i programmerne og kalder reality for falsk varebetegnelse: reality-tv har fjernet sig så meget fra virkeligheden, at det ikke længere giver mening, at tale om egentlig reality (Berlingske 2012). Kritikken er rettet mod genren generelt, men gælder formentlig også Sommer i Sunny Beach, selvom programmets deltagere bliver instrueret mindre, end tilfældet er i andre realityprogrammer. Sammenligner man Sommer i Sunny Beach med andre reality-programmer, så er det ifølge redaktør på TV3, Steffen Bjergved, det eneste program som rent faktisk handler om de vilde unge, fordi det er en reportage-serie: det er et program, hvor de rent faktisk ikke er blevet bedt om at gøre det de gør men her får vi et indblik i, hvad de ægte gør (TV!TV!TV! 2011). I et interview med Malene Sennels fra TV3 forklarer hun også, at: Programmet adskiller sig fra mange af vores programmer ved at være ren reportage. Det vil sige, at vi følger med som tingene sker og intet er iscenesat (Malene Sennels TV3). Indblandingen fra folkene bag programmet er ifølge dem selv ikke eksisterende, og i hvert tilfælde mindre end i mange andre reality-programmer, men der er stadig tale om en konstrueret virkelighed med et nøje udvalgt persongalleri, redigering af programmet og brug af særlige virkemidler. Deltagernes bevidsthed om, at de deltager i et reality-program, gør i sig selv, at der er tale om 11\n13 en (selv)iscenesættelse, og derfor kan man sætte spørgsmålstegn ved forholdet mellem deltagernes autenticitet og performativitet (Jerslev 2004: 109). Indholdet er muligvis forudbestemt i mindre grad end i andre reality-programmer, men det er stadig iscenesat i en vis grad ikke mindst af deltagerne selv. Samfundsforsker, Johannes Andersen, beskriver reality-programmer som noget, hvor man rendyrker én side af virkeligheden, som i øvrigt intet har med virkeligheden at gøre (Generation Reality DR2). I og med at vi i Sommer i Sunny Beach følger unge mennesker på en ferie, som handler om at feste, kan man godt tale om en rendyrket virkelighed i programmet, da de unge deltagere med al sandsynlighed opfører sig anderledes på deres festferie, end de gør til hverdag. At programmerne så ikke tager udgangspunkt i den virkelighed de fleste danskere og muligvis heller ikke deltagerne selv lever i, har ikke nogen direkte betydning for vores brug af programmet. Programmet repræsenterer således stadig en særlig konstruktion og italesættelse af vores genstandsfelt, og det gør det interessant at forholde sig til. Vi vil hverken bedømme eller vurdere, hvor tæt Sommer i Sunny Beach eller Stop før 5 er på de virkelige forhold det er ikke specialets ærinde. Vi beskæftiger os med den virkelighed reality-programmet og kampagnen udgør, når de diskursivt skaber subjekter og objekter, og det er den virkelighed, vi vil udvide vores forståelse af. Når vi betegner Sommer i Sunny Beach som et reality-program, skal det med udgangspunkt i nærværende konstruktion forstås som en genre på tv, der er meget oppe i tiden. Det er en genre, hvor seeren følger unge menneskers liv, og i de forskellige programmer er hændelserne og deltagernes udsagn iscenesat i forskellig grad. Programmerne har det til fælles, at de forsøger at fremstille virkeligheden ikke efter et princip om som den virkelig er, men ud fra et underholdningsperspektiv. Forholdet til virkeligheden er et svært emne at præcisere, men forhåbentlig er læseren blevet klogere på vores udgangspunkt, som vil blive tydeliggjort yderligere, når vi løbende arbejder konkret med specialets genstandsfelt. 12\n14 2.2 Kvalitativt metodisk fokus Her i specialets metodeafsnit vil vi forholde os til, hvordan vi selv er med til at konstruere den virkelighed, vi beskæftiger os med som forskere, der uundgåeligt træffer en række metodiske valg. Vi tager udgangspunkt i kvalitativ metode, fordi specialets formål er at forstå Stop før 5 i sin specifikke kontekst (Justesen & Mik-Meyer 2010: 17), og her er kvalitativ metode bedst egnet i jagten på viden om, hvordan reality-programmet udgrænser kampagnen. I specialeskrivningens pilotfase samlede vi information om danskernes alkoholforbrug og de tiltag, som gennem tiden har været iværksat for at rette op på det høje forbrug; bl.a. lovgivning, undervisning og ikke mindst kampagnearbejde. Herfra fokuserede vi på de alkoholkampagner, Sundhedsstyrelsen har arbejdet med i løbet af de sidste mange år, og vi besluttede at arbejde Stop før 5 fra Sundhedsstyrelsens uge 40-kampagner henvender sig til forskellige aldersgrupper fra år til år, og derfor valgte vi at koncentrere os om den mest aktuelle af de afsluttede kampagner, som desuden er særligt interessant, fordi der kommunikeres til en ung målgruppe, som er i starten af deres forhold til alkohol og drikker mere, end det er tilfældet for unge i resten af verden. Afgrænsningsprocessen for den empiri vi arbejder med fra Sommer i Sunny Beach var på mange måder den samme. Vi dannede os først et overblik over reality-programmer, som blev vist i uge , hvor Stop før 5-kampagnen blev afviklet. Vi mener, at det er ekstra interessant at vælge et reality-program, som bliver vist i samme uge, fordi det sikrer et blik for to forskellige måder at kommunikere om alkohol på i den samme tidsafgrænsede periode. Det betyder, at vi analyserer to typer af kommunikation om alkohol, som er blevet eksponeret for den danske ungdom på samme tidspunkt, og det er derfor særligt interessant, hvordan Sommer i Sunny Beach kommunikerer i forhold til Stop før 5. Da vores fokus er på en alkoholkampagne, undersøgte vi, hvilke reality-programmer der fokuserer på alkohol, og derfra traf vi et valg om at fokusere vores analyse omkring Sommer i Sunny Beach. Det gjorde vi, fordi det er det reality-program, som har mest fokus på unge og alkohol, og det vurderer vi vil skabe den mest interessante forståelse for det fænomen, vi undersøger. Vi har valgt kun at analysere et enkelt afsnit af Sommer i Sunny Beach efter at have set flere af programmerne. Det er der to primære årsager til. For det første indeholder det valgte afsnit efter vores vurdering den nødvendige mængde empiri. Efter at have set flere afsnit fra sæson 1 af Sommer i Sunny Beach er vores oplevelse, at en analyse af et, to eller tre programmer 13\n15 yderligere ikke vil yde et empirisk bidrag af særlig betydning. Det bringer os til årsag nummer to; analytisk generaliserbarhed. Vi har valgt at foretage vores analyse på baggrund af et enkelt afsnit af Sommer i Sunny Beach, og man kan derfor argumentere for, at vi med specialets konklusion kun skaber en viden og forståelse, som knytter sig til relationen mellem dette ene afsnit af Sommer i Sunny Beach og Stop før 5. Vi mener dog, at undersøgelsen er vejledende for den generelle relation mellem reality-programmet og kampagnen, fordi der er tale om analytisk generaliserbarhed (Kvale 1997: 228). Holdbarheden af den analytiske generaliserbarhed afhænger af ligheder og forskelle mellem de enkelte afsnit i realityprogrammet, hvor der selvfølgelig er forskelle fra program til program. Hvert afsnit har et nyt handlingsforløb, hvor seeren følger nye gæster i Sunny Beach og de faste bartendere, som går igen i alle programmerne. Der er forskelle i handling og persongalleri, men handlingen udspiller sig konsekvent de samme steder, og temaet er hele tiden de vilde unge og alkohol, som redaktør Steffen Bjergved udtrykker det i et debatprogram (TV!TV!TV! 2011). Virkemidlerne med klipning, de unges egne kommentarer til handlingen, underlægningsmusik osv. kan ligeledes karakteriseres som ligheder. Vi mener derfor, at man vil finde overensstemmende resultater, hvis undersøgelsen blev foretaget med samme procedure på andre afsnit fra sæson 1 (Riis 2012: 253). Når det er sagt, så udelukker vi ikke, at inddragelsen af empiri fra flere afsnit havde skabt nuancer i specialets vidensbidrag. Det konstruktivistiske udgangspunkt betyder, at vi arbejder med et genstandsfelt, som løbende konstrueres af den måde programmernes hovedpersoner tænker, taler, handler og den måde historierne fortælles med lyd og billeder genstandsfeltet er kontingent (Collin 2003: 11). Derfor har vi at gøre med et metodisk udgangspunkt, som sikrer en temmelig sikker analytisk generaliserbarhed, men med en altid tilstedeværende bevidsthed om, at vi har at gøre med en konstruktion. Det eneste sted, hvor vi i specialet bruger kvantitativ data, er i forhold til empiri om, hvem og hvor mange der er blevet eksponeret for budskaberne i Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach. Det gør vi for at illustrere kampagnens og reality-programmets relevans i forhold til hinanden, da de et langt stykke hen ad vejen har en fælles målgruppe. Stop før 5 s primære målgruppe er de årige. Det har ikke været muligt at fremskaffe de eksakte tal, men af evalueringen fremgår det, at 67 % af respondenterne i evalueringens kvantitative undersøgelse havde set eller hørt om kampagnen (Advice A/S 2010b: 14). Hvis dette er repræsentativt for 14\n16 målgruppen, har ca unge mellem 16 og 20 år set eller hørt kampagnen 3, heraf størstedelen (83 %) på tv (Advice A/S 2010b: 19). Sommer i Sunny Beach har en bredere seergruppe rent aldersmæssigt, men programmet er mest populært blandt unge mennesker. Afsnittet, der blev sendt i uge , blev således set af , hvoraf de 43 % er i aldersgruppen år (Seertal TV3). Dette tal tager ikke højde for genudsendelser af netop dette afsnit eller andre afsnit af programmet. Både Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach når således bredt ud blandt de unge mennesker, og det gør analysen af kampagnen og realityprogrammets indbyrdes relation interessant Dokument- og datamateriale Specialets primære empiri er Sundhedsstyrelsens uge 40 kampagne fra 2010 Stop før 5 og det afsnit af Sommer i Sunny Beach, der blev vist på TV3 i samme uge. På baggrund af Silvermans (2001) definition på dokumenter har vi kategoriseret hele specialets empiriske grundlag som dokumenter og diskuterer de metodiske overvejelse inden for denne ramme. Et dokument er: data consisting of word and/or images which have become recorded without the intervention off a researcher (Silverman 2001: 119) Hjemmeside, kampagnefilm, Facebook-side, plakater og postkort i Stop før 5 er fælles om at være dokumenter i den forstand, at kampagneelementerne er produceret uden vores intervention og består af ord og/eller billeder. Valget om at fokusere på kampagnens dokumenter er samtidig et fravalg af lokale kampagneindsatser på skoler, ungdomsuddannelser og lignende empiri, da en sådan inddragelse efter vores vurdering ville være for omfattende til denne analyse og være individuel fra sted til sted. Sundhedsstyrelsen har produceret en række andre dokumenter ud over de nævnte, som vi også inddrager i analysen. Eksempelvis inddrager vi evalueringer af kampagnen fra 2010 og andre af Sundhedsstyrelsens kampagner. Det samme gælder den data, som afsnittet af Sommer i Sunny Beach udgør i ord og billeder. Vi har valgt at transskribere dette dokument til tekst, ligesom vi har transskriberet andet filmisk materiale og andre dokumenter (f.eks. hjemmesider) for at håndtere det empiriske materiale så systematisk og grundigt som muligt. Ud over kampagnen og reality-programmet trækker specialet på en række kilder lige fra 3 I oktober 2010 var der unge mennesker i aldersgruppen år (Danmarks Statistik 2012) 15\n17 seertal til ekspertudsagn, som bruges til at underbygge argumenter og illustrere fremanalyserede pointer. I vores udvælgelse af dokumenter har repræsentativitet ikke været et afgørende kriterium, og vi har i stedet udvalgt de tekster, som vi mener, kan kaste det mest interessante lys på relationen mellem kampagnen og reality-programmet. Det er dokumenter, som viser træk, der enten ligner hinanden eller adskilles sig fra hinanden (Bjerg 2006: 23). Som analysen vil vise, sætter valget af empiri fokus på problemstillinger i kommunikationen og skaber en viden, som adskiller sig markant fra en undersøgelse, der eksempelvis kunne tage udgangspunkt i fokusgruppeinterviews, spørgeskemaundersøgelser og lovtekster med henblik på at afdække kampagnens begrænsede effekt. Den type empiri er ikke interessant for dette speciale. Vi ser efter diskursive regler og brud på det genstandsfelt, specialet beskæftiger sig med, og vores tekster er snarere eksemplariske end repræsentative (Villadsen 2006: 101) i jagten på viden om kommunikation til en ungdom, som drikker for meget og ikke har ladet sig påvirke af årtiers kampagnearbejde. Forskere foretager studier af dokumenter med meget forskellige udgangspunkter og formål. I overensstemmelse med Foucaults diskursteoretisk perspektiv fokuserer vi på teksternes indhold, stil og konkrete udsagn og interesserer os mindre for teksternes tilblivelsesproces og bagvedliggende intentioner (Foucault 2005: 71). Det betyder dog ikke, at vi ingen interesse har for tekstens kontekst og modtagelse. Vi referer undervejs i specialet til evalueringer af Stop før 5, og igennem hele analysen sætter vi teori i spil som et perspektiv på teksternes stil, indhold og indirekte modtagelsen. Det er tekstens forhold til konteksten, der er det interessante (Justesen & Mik-Meyer 2010: 141), og det vil sige kampagnens og realityprogrammets forhold til hinanden, og den forståelse det indbyrdes forhold skaber. Diskursanalyse Vi har arbejdet systematisk med specialets datamateriale for at sikre, at vi både identificer de mest interessante udsagn og skaber et overblik over den type af udsagn, som generelt kendetegner henholdsvis Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach. Diskursanalysen skaber en forståelse af, hvordan Sommer i Sunny Beach udgrænser budskaberne i Stop før 5 og begrænser kampagnens effekt, fordi vi får øje på udsagn og mønstre, der har en indbyrdes relation. Derfor har vi gennemlæst vores transskriptioner af hjemmesiden, Facebook-siden og 16\n18 filmmaterialet fra både kampagnen og Sommer i Sunny Beach med henblik på systematisk at markere de udsagn, som er interessante for en diskursanalyse. I diskursanalysen har vi fokuseret på udsagn, som frembringer objekter, etablerer subjektpositioner og indgår i begrebsnetværk (Villadsen 2006: 97). Foucault taler om udsagn som diskursens mindste enhed, og et udsagn er eksempelvis sætningen; narkomani er en epidemi (Mik-Meyer & Villadsen 2007: 25). Eksemplet er et udsagn, fordi der frembringes et objekt for viden og handling (narkomaner). Der etableres på samme tid en subjektposition, fordi det kun er folk med en særlig faglighed, som kan diskutere udsagnet, der med honnørord som narkomani og epidemi indgår i et sundhedsvidenskabeligt begrebsnetværk. Begrebet honnørord stammer ikke fra Foucaults teoriapparat, men vi bruger begrebet til at beskrive de ord, som vi i vores læsning af specialets dokument- og datamateriale har vurderet som særligt vigtige for diskursanalysens udsagn. I vores første gennemlæsning af specialets dokument- og datamateriale markerede vi udsagn og honnørord, så vi fik et overblik over de begrebsnetværk udsagnene er en del af. Et tænkt eksempel på et udsagn i Stop før 5 kunne være: Unge kan udvikle alkoholproblemer, hvis de drikker for meget som teenagere. Begrebsnetværk Sundhedsvidenskab/ achængighed Subjekt Sundhedsstyrelsen Fagpersoner (sundhedsvidenskab/ achængighed) Honnørord Alkoholproblemer Objekt De unge Figur 1: eksemplet ville vi kategorisere som en del af et sundhedsvidenskabeligt begrebsnetværk, fordi honnørordet alkoholproblemer beskriver de unge som et objekt, hvis helbred er på spil. Andre udsagn knytter sig naturligvis til andre begrebsnetværk, hvilket specialets analyse vil vise. I analysen gentager vi ikke samtlige udsagn, men samler i stedet op på de objekter 17\n19 udsagnene frembringer, de subjektpositioner der etableres og de honnørord (eksempelvis alkoholproblemer) som markerer udsagnets begrebsnetværk. Det gør vi i figurer som figur 1. Denne fremgangsmåde danner baggrund for specialets første delanalyse, der giver et billede af kampagnen og reality-programmet som to diskursformationer inden for den samme overordnede diskurs, fordi honnørord, subjekter og objekter går igen i begge diskurser. Tematisering af dokument- og datamateriale Vi har altså systematisk markeret de udsagn, som er interessante for diskursanalysen, fordi vi vil sikre, at vi ikke overser interessante udsagn og mønstre. Men vi inddrager også anden teori i specialets analyse. Derfor har vi gennemlæst materialet endnu en gang for at kategorisere udsagnene i forskellige temaer. I gennemlæsning nummer to har vi fokuseret på udsagn, som knytter sig til Saugstads (2009) fem påvirkningsstrategier for sundhedskampagner. De fem påvirkningsstrategier er ifølge Saugstad måder, hvorpå kampagner søger at påvirke befolkningens livsstil (Saugstad 2009: 110). Vi har tildelt hver strategi en farve, som markerer, når strategien bliver brugt i Stop før 5. På samme måde har vi brugt de fem farver til at markere de modstridende strategier, vi har identificerer i Sommer i Sunny Beach. Figur 2 illustrerer de fem temaer, vi har registreret i arbejdsprocessen. Pilen til venstre markerer Saugstads betegnelser for de fem påvirkningsstrategier, mens pilen til højre markerer den modstridende strategi i Sommer i Sunny Beach. Som analysen vil vise, har vi eksempelvis identificeret en række udsagn i Stop før 5, der indeholder trusler med anstrøg af moralisme (systematisk markeret med blå i alle transskriptioner). I Sommer i Sunny Beach har vi fundet modstridende udsagn, som også indeholder trusler, men med fokus på at individet risikerer social eksklusion en trussel uden moralisme (ligeledes markeret med blå). På den måde har vi fået øje på, hvordan reality-programmet udbreder budskaber gennem modificerede påvirkningsstrategier, der ellers kendetegner Stop før 5 specifikt og sundhedskampagner generelt. 18\n20 Trusler med anstrøg af moralisme Sundt er sjovt Positive rollemodeller Ekspertudtalelser Regulativer ("gør sådan") Trusler om social eksklusion Alkohol er sjovt Rollemodeller Forkastelse af ekspertviden De unges egen logik Figur 2: farvekoderne i pilen til venstre tager udgangspunkt i Saugstads fem påvirkningsstrategier, mens pilen til højre viser de fem modstridende strategier, som vi systematisk har fundet i Sommer i Sunny Beach. Den næste figur viser, hvordan vi helt konkret har tematiseret udsagn i specialets datamateriale. Vi har gennemgået tekst, billede og lyd på udkig efter udsagn, der understøtter de fem temaer og markeret udsagn med grøn, når de fremstiller alkohol som sjovt. Vi har markeret rollemodeller med gul, ekspertudtalelser (og forkastelsen af eksperternes udsagn i Sommer i Sunny Beach) med rød og regulativer 4 samt de unges egen særlige logik med grå. Figur 3: eksempler på tematisering af modsvar til Saugstads fem påvirkningsstrategier i Sommer i Sunny Beach. 4 Regulativer er korte adfærdsdirektiver og regler for, hvordan vi skal handle. De benyttes ofte i kampagner, da de kort beskriver, hvad folk skal gøre (Saugstad 2009: 112). Et eksempel kunne være Husk kondom i kampagner for sikker sex. 19\n21 Introvideoen er eksempelvis farvet gul, fordi den fremstiller deltagerne i programmet som rollemodeller ved at introducere dem på fornavn med flatterende billeder og festmusik. Den grå markering er et udsagn, der illustrerer Anns egen logik om, at det i Sunny Beach er ok at bryde aftaler. Den grønne markering viser et udsagn, hvor alkohol (og ikke det sunde fravalg) er sjovt. I det sidste udsagn drikker Mikkel videre om morgenen, fordi han frygter truslen om eksklusion, og derfor forkaster han eksperters viden om fornuftig adfærd med alkohol vi markerer med både blå og rød, fordi Mikkel handler på baggrund af en frygt for eksklusion og samtidig forkaster ekspertviden. Udsagnene skal læses og forstås i deres fulde kontekst med billede og lydside, hvilket vil blive gjort løbende i analysen. Temalæsningen af specialets dokument- og datamateriale understøttede vores formodning om, at der er gennemgående strategier og udsagn, som kan genfindes i både Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach. Vi har fulgt denne fremgangsmåde i arbejdet med alt materiale i Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach. Interview med TV3 Enhver regel har en undtagelse og den eneste empiri i specialet, der ikke kan defineres som et dokument, er et interview, vi har foretaget med TV3 over mail. Her har vi været en del af den proces, hvor dokumentet er blevet til, da vi har stillet Malene Sennels en række specifikke spørgsmål angående Sommer i Sunny Beach. Der er tale om et opklarende interview, der gav os mulighed for at få afklaret detaljer om programmet, som ikke er offentligt tilgængelige. Malene Sennels er ansvarlig programredaktør på Sommer i Sunny Beach, og interviewet har blandt andet hjulpet os med at belyse sponsoreringsaftalerne bag programmet og vilkårene for programmets handling, klipning og generelle virkemidler. Vi har desuden fået adgang til talmateriale omkring de forskellige afsnits seertal og seersammensætning i forhold til køn, alder og landsdel (Seertal TV3). Vi har valgt ikke at beskrive yderligere metodiske interviewovervejelser, fordi interviewet ikke er en central del af specialets empiri. Interviewet har primært ført os til anden empiri, som hører under definitionen dokumenter, og i det begrænsede omfang vi citerer Malene Sennels, indgår hendes udsagn ikke som udsagn i den diskursformation, vi analyserer om 20\n22 Sommer i Sunny Beach, men som vidensgrundlag om diskursformationen og de pointer vi fremanalyserer. 21\n23 2.3 Teoretisk fundament: Foucault og Bourdieu Som teoretisk fundament har vi valgt Foucaults arbejde, og vi vil præsentere rammerne for hans analysestrategier her. Desuden introducerer vi Bourdieu, da vi benytter hans begreber om kapital og smag i den sidste del af analysen. Vi fokuserer på de vigtigste teoretiske pointer i denne præsentation, mens vi løbende i analysen vil udfolde begreber, når vi benytter dem, og når det er nødvendigt for læserens forståelse Foucault Foucault har gennem sit arbejde aldrig udviklet et velbeskrevet begrebsapparat eller en samlet teori, men kan bedre kategoriseres som analytiker med forskellige analysestrategier (Andersen 1999: 28-29). Derfor tager dette afsnit sit afsæt i sådan to analysestrategier. Det kan være vanskelligt at adskille de forskellige strategier, da de ofte benyttes sammen, og vi er bevidste om, at de ofte forudsætter hinanden. Som overordnet ramme for projektets analyse inddrager vi de elementer fra Foucaults diskursanalyse og governmentality analyse, vi vurderer skaber det mest interessante resultat. Diskursanalyse (vidensarkæologi) Specialets diskursanalytiske del har sit fundament i vidensarkæologien, da det er specialets ærinde at se på et enkelt aktuelt nedslag omkring Stop før 5-kampagnen for at belyse dens vilkår i det danske samfund i Vi laver en aktuel, synkron analyse omkring iagttagelsen af unges adfærd med alkohol i dag. I det valgte nedslag er der kampe mellem modstridende diskursformationer, som kæmper om de vidensformer, der skal udgrænses og videreføres i diskursen (Villadsen 2006: 95), og om hvordan skellet skal sættes mellem indenfor og udenfor og oppe og nede (Mik-Meyer & Villadsen 2007: 26-27). Analysestrategisk har diskursanalysen tre grundelementer: Udsagnet, som er diskursens mindste enhed, der frembringer objekter, etablerer subjektpositioner og indgår i begrebsnetværk (Villadsen 2006: 97). Udsagnene er diskursanalysens genstand i specialet, og vi har allerede beskrevet, hvordan vi systematisk har identificeret dem i diskursen. Diskursen er den samlede mængde af fremsatte udsagn inden for det valgte emne og udgør analysen arkiv (Andersen 1999: 41). Endelig er diskursformationen den orden eller regularitet, der kan findes i spredningen af udsagn (Foucault 2005: 83). Vi rekonstruerer således 22\n24 diskursformationer ved at iagttage denne regularitet i udsagnene omkring Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach. Det gør vi for at vise, hvad der styrer, hvilke udsagn der kan fremsættes på et givent tidspunkt, i en given sammenhæng og af hvem (Mik-Meyer & Villadsen 2007: 25). En diskursanalytiker må gå den lange og omhyggelige vej over arkivet for overhovedet at nærme sig spørgsmålet om dannelsen af specifikke diskursformationer (Andersen 1999: 47). Foucaults ambition om at læse alt er dog aldrig opnåelig, og vi har derfor ladet vores læsning være styret af vores erkendelsesinteresse. Med udgangspunkt i problemformuleringens fokus på de to diskursformationer, som udgør specialets analysegenstand, har vi derfor udvalgt relevant empiri, som beskrevet i afsnittet om dokument- og datamateriale. Governmentality analysen Governmentality analysen er en særlig type analyse mere end en decideret analysestrategi. Fokus i governmentality analyser er på den særlige ledelsesrationalitet for styring af befolkninger, som er blevet allestedsnærværende i det moderne samfund (Villadsen 2008: 16-17). Foucault definerer governmentality som en styring, der retter sig mod individers selvstyring (Foucault 1988: 19). Denne ledelsesrationalitet kan ses som en generel tendens i dag, hvor ledelse i høj grad er rettet mod selvledelse, og det gør analysen af magt- og selvteknologier og det indbyrdes forhold interessant. Styringen sker gennem magtteknologier, der konstituerer et givent rum på en særlig måde, og det former bestemte subjektpositioner og bestemte typer af selvledelse (Villadsen 2007: 161). Gennem magtteknologier fremmes særlige selvteknologier hos individet, og der installeres en særlig sondring mellem ønsket og uønsket adfærd. I analysens tredje del inddrager vi pointer fra governmentality analysen til at lægge et magtperspektiv på kampagnen og reality-programmet, og det giver et blik for styring af individer Bourdieu Bourdieu er mest kendt for sin feltanalyse, som kan karakteriseres som grundstenen i hans teoretiske verden. Bourdieu opdeler den sociale verden i felter, og her udkæmpes kampe om retten til at benævne verden, og hvad der er sandheden (Mathiesen & Højberg 2005: 242). Felterne er teoretiske begreber, som gør det muligt for forskeren at undersøge givne kampe, men der er ikke tale om empiriske objekter, der kan findes i den virkelige verden. Et felt kan 23\n25 ses som et struktureret rum med forskellige positioner. Disse positioner og deres forhold til hinanden er bestemt af fordelingen af forskellige typer af kapital (Bourdieu 1991: 14). Feltets logik bestemmer, hvad der er den vigtigste kapital i feltet, og hvor meget de forskellige kapitaler vægter. Magten i feltet er dermed betinget af summen af kapital og dens sammensætning. Bourdieu beskriver kapitalformerne som trumferne i et spil kort i konkurrencen om tilegnelsen af goder i det sociale univers (Bourdieu 1994: 57). I den symbolske kamp om produktionen af sund fornuft eller, mere præcist, om monopolet for legitim navngivning, sætter agenter den symbolske kapital, som de har opnået i tidligere kampe og som juridisk kan garanteres, i kraft (Bourdieu 1994: 65). Bourdieu arbejder med et kapitalbegreb, som han har tilpasset efter Marx oprindelige begreb. Marx regner magt som afhængig af adgang til økonomisk kapital (Månson 2004), mens Bourdieu ser på tre typer af kapital: Økonomisk, kulturel og social. Økonomisk kapital dækker over alle materielle ressourcer, som agenten 5 har til rådighed. Kulturel kapital er den uddannelse, viden og erfaring, som agenten har. Social kapital afhænger af agentens relationer og netværk (Bourdieu 1996: 32-34; Bourdieu & Wacquant 1996: ). Foruden disse tre kapitalformer opererer Bourdieu med en fjerde kapitalform, nemlig symbolsk kapital, som refererer til evnen til at veksle en kapitalform til en anden værdi (Bourdieu 1994: 64-65). Hvis en agent eksempelvis har en stor mængde kapital og denne anerkendes i feltet, kan agenten anvende denne kapital symbolsk. For eksempel når man tillægger ejeren af en dyr sportsvogn prestige, selvom det egentlig bunder i høj økonomisk kapital, eller når professoren veksler sin stærke kulturelle kapital til autoritet overfor studerende. En person kan altså anvende sin symbolske kapital til at opnå en magtfuld position i feltet. Hvordan de forskellige kapitalformer vægtes og vurderes afhænger af det felt, hvor agenten bringer dem i spil. Den del af Bourdieus forskning vi især vil benytte i specialet, er Bourdieus ide om god og dårlig smag, som han udvikler i bogen La distinction (Bourdieu 1984). Smagsbegrebet er hos Bourdieu tæt knyttet til agenternes kapital og habitus, og vi vil uddybe begrebet, når det sættes i spil i fjerde og sidste del af analysen. Begrebet hjælper os til at kaste lys over, hvordan forskellige dele af kampagnens og reality-programmets fælles målgruppe modtager og opfatter Stop før 5 og Sommer i Sunny Beach forskelligt alt efter deres placering i det sociale rum. 5 Bourdieu benytter ordet agent om de handlende individer i feltet. Han foretrak begrebet agent frem for subjekt og aktør, fordi han både betragtede individer som strukturelt determinerede og som aktivt handlende (Wilken 2005: 213). Disse agenters handlingsdispositioner er styret af relationen mellem de objektive strukturer og de subjektive erfaringer, der er internaliseret i agentens krop i form af habitus (Mathiesen & Højberg 2005: 254). 24


Premiere på filmen 'Friend Ship' om Fyn Rundt for bevaringsværdige skibe - Minbaad.dk\nFilmfolkene Stine og Stephan Lilliecrona samt eventchef Anja Mia Haas og projektkoordinater Jay Brun Jensen. Foto: Søren Stidsholt Nielsen, Søsiden, Fyns Amts Avis.\nI en ny film kaldet 'Friend Ship' bliver livet ombord på et bevaringsværdigt skib der sejler Fyn Rundt skildret. Filmen skal få endnu flere unge til at deltage.\nAf Søren Stidsholt Nielen, Søsiden, Fyns Amts Avis | 05-09-2018 16:01\n'Friend Ship' er den tvetydige titel på en havfrisk film om sommerens festlige Fyn Rundt for Bevaringsværdige Sejlskibe.\nDen godt en halv time lange reportage er skabt af Stine og Stephan Lilliecrona fra Odense-selskabet Step Film & TV. Med bobler og små godbidder blev 'Friend Ship' introduceret og søsat ved et åbent premierearrangement i Maritimt Center på Svendborg Havn i forbindelse med Svend-filmdagende.\nIdéen opstod for et år siden\nIdeen til 'Friend Ship' opstod, da filmfolkene til sidste års Fyn Rundt i Kerteminde mødte stævneleder Jay Brun Jensen:\n- Stine og Stephan var helt vilde i ansigtet, og vi blev hurtigt enige om, at der skulle laves en film, sagde Jay Brun Jensen ved premieren til Fyns Amts Avis.\nEn ren slikbutik\n- Vi er nødt til at tænke nyt og fremad, og vi oplever heldigvis, at der er et positivt generationsskifte i gang på skibene. Det vil vi gerne fremme med denne film, sagde chef for Svendborg Event, Anja Mia Haas.\nFor filmfolkene var livet om bord på de gamle sejlskibe Fyn Rundt en ny verden\nSer festlige havne-stunder\nI kvikke klip og stemningsfulde sekvenser følger 'Friend Ship' sejladsen om bord på blandt andet Elsa Margrethe, Fylla og Palnatoke plus festlige havne-stunder på Noatun.\n'Friend Ship' er bestilt og delvist finansieret af foreningen bag Fyn Rundt-sejladsen og nyder desuden opbakning fra blandt andet Skibsbevaringsfonden, Nordfyns Kommune og Svendborg Event.\nFilmen er planlagt til visning på sponsorernes web-sites og der arbejdes på at få den vist på landsdækkende tv.\nI filmen indgår også forberedelserne til stegepande-tricket på Svendborg-galeasen Palnatoke. Foto: Søren Stidsholt Nielsen, Søsiden, Fyns Amts Avis.


Karriere hos Barslund\nBarslund - Vi skaber infrastruktur til samfundets fortsatte udvikling\nBarslund blev etableret i 1980 af Thomas Barslund, som den dag i dag stadig besidder posten som adm. direktør. I dag er Barslund et af Danmarks førende entreprenørselskaber inden for anlægs- og forsyningsbranchen og har afdelinger på Sjælland, Jylland og i Sverige (Barslund AB).\nVi er med i alle ender af skalaen, når offentlige og private bygherrer skal have udført alt fra landets største motorvejs- og jernbaneprojekter, til mindre anlægsopgaver og udvikling af kultur og byrum.\nTil sammen er vi et stærkt team på over 600 medarbejdere. Vi arbejder ud fra en CSR-politik, hvor vi blandt andet har som mål at være med til at gøre en forskel og forbedre livet for kommende generationer, hvilket vi gør gennem uddannelse og spændende karrieremuligheder.\nKunne du tænke dig at blive en del af vores team, kan du finde vores ledige stillinger samt søge uopfordret på vores hjemmeside.\nMød 4 medarbejdere fra Barslund


NYHEDER - INSPIRATION - LYSERE TIDER - MoebelBasen.dk\nNYHEDER - INSPIRATION - LYSERE TIDER\nVejret begynder forhåbentlig snart at tage form af sol og sommer, og de mørke timer er efterhånden på sit laveste i løbet af året. Det til trods, har vi stadig brug for vores elektrisk lys indendørs. Det er en indretningsmæssig fornøjelse, eller udfordring alt efter hvordan man ser på det, at vælge de rette lamper til hjemmet. Det kan fungere rigtig godt med lamper, der er opsigtsvækkende og skaber en helt særlig stemning eller lamper, som bare tiltrækker opmærksomhed. Nogle gange passer det dog bedre til rummets helhed, hvis man vælger en belysning, der ikke er for prangende. Her giver møbelbasen tre bud på loftslamper som er smukke, men som ikke stjæler opmærksomheden fra rummets øvrige indretning.\nEn enkel og feminin pendel med en smukt formgivet glasskærm. Det er præcis, hvad man får, hvis man falder for og investerer i Bulb pendellen fra år 2000. Designeren bag hedder Sofie Refer, og hun har designet lampen til virksomheden Unique. Den sårbare pære, som ses igennem lampens skærm, giver et klart lys, mens den mundblæste glasskærm er med til at give det afrundede og romantiske look. Sofie Refer har opnået international anerkendelse for lampens design, og det forstår man jo godt, når man ser nærmere på den skrøbelige, men smukke pendel.\nEt andet bud på en pendel, der er enkel, men stadig har et interessant design, er Mhy Pendant Lamp fra det danske firma Muuto. Muuto er kendt for sine skæve og innovative produkter og lampen her, skabt af Norway Says, er ingen undtagelse. Selv om den er enkel og ikke har så mange dikkedarer, er det en lampe, der pynter og ikke bare falder helt i med tapetet. Den er inspireret af tegneserier og anden børnelitteratur, og det hænger jo rigtig godt sammen, når man ser på lampens afrundede former og fine farver.\nLouis Poulsen glas pendel\nEn af dansk lampedesigns helt store kanoner, Louis Poulsen, har både tegnet kendte signaturlamper, men også nogle mere diskrete og enkle af slagsen. En af dem er hans Toldbod Glas Pendel, som er en helt enkel lampe med et klassisk udtryk. Skærmen består af trelags mundblæst glas, og dirigerer hovedparten af lyset nedad, hvilket giver fokus på lampens form og silhuet.


→ Køb Sengetøjsskuffe H21 x 198 x 91 cm – Børstet grå – 899 kr.\nSengetøjsskuffe H21 x 198 x 91 cm – Børstet grå\nSengetøjsskuffe i et design, fremstillet i børstet grålakeret fyrretræ. Skuffen måler 198 cm i bredden og kommer med hjul, således den er let at føre ind og ud fra under sengen._x000D_\nForventet leveringstid: Tillad 2 – 8 uger (Kontakt os eventuelt for aktuel l (Læs mere)\nNavn: Sengetøjsskuffe H21 x 198 x 91 cm – Børstet grå\nFlere e-butikker foreslår i øjeblikket et hav af forskellige leveringsformer. En sikker vinder er nu om stunder levering til en pakkeshop, hvor det er muligt at hente de købte varer den dag der passer dig. Leveringsformen er nemlig meget gnidningsløs, samt mange gange desuden den billigste leveringsform ved køb af Sengetøjsskuffe H21 x 198 x 91 cm – Børstet grå.\nDu burde omvendt forsøge at vælge levering hjem til din privatadresse eller til hvor du arbejder. Denne viser sig uheldigvis en tand mere omkostningsfuld, men omvendt særdeles uproblematisk. Den prisbilligste leveringstype er utvivlsomt at du selv henter produkterne, som jo kræver at du befinder dig tæt på internet webshoppens adresse.\nLeveringstidspunktet på Børnesenge er naturligvis særdeles aktuel når man har behov for din ordre straks, og derfor er det jo meningsfuldt at man tjekker tidshorisonten for levering på den aktuelle vare.\nMasser af online webshops reklamerer med levering på næste hverdag på utallige varenumre, eksempelvis Sengetøjsskuffe H21 x 198 x 91 cm – Børstet grå, men vær vagtsom da det påkræver at bestillingen placeres forinden et fastslået tidspunkt, således at de har mulighed for at nå at få varen ordnet inden logistikpersonalet får fri.\nEn række online shops frembyder levering uden omkostninger, men oftest kun såfremt du bestiller for en konkret pris. Desuden skal du snuppe den mest prisbevidste fragtmulighed, hvilket typisk – ligegyldigt om du bor nær Kolding, Nakskov eller Struer – er at få fragtmanden til at bringe dine produkter til et afhentningssted.\nDet er efterhånden ultra nemt for enhver at finde frem til de bedste priser fra diverse online virksomheder, og til tak har flere Selected by Lepong internet webshops set sig tvunget til at formindske udsalgspriserne på mange af deres produkter – til piger og drenge, og ligeså til voksne – drastisk, og endda nogle gange yde fragt uden betaling.\nDerfor kan det imidlertid vise sig nyttigt at kontrollere forskellige webshops efter tilbud på Sengetøjsskuffe H21 x 198 x 91 cm – Børstet grå forinden du gennemfører dit køb, sådan at du er skudsikker på at modtage den billigste pris.\nMan må blot huske på, at når en e-handler udbyder et produkt til salg for en udsalgspris der kan virke overordentlig overkommelig, så er det i nogle tilfælde være et symbol på en bedragerisk webbutik. Handler med kort er i hvert fald omsluttet af en foranstaltning, hvilket forsvarer kunden overfor snydagtige online virksomheder.\nVi foreslår generelt køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Alternativt kan du overveje et afbetalingstilbud fra eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du tilstræber at honorere prisen senere.\nFør nogen handler hos en Selected by Lepong internet forhandler kunne man egentlig kigge på e-shoppens regler, det er dog oftest en tidskrævende opgave.\nEt nemt alternativ kunne derfor være at tjekke om netshoppen er e-mærket medlem, eftersom det generelt er en garanti for at online shoppen efterlever de officielle danske regler, udover at online virksomheden hyppigt besøges af fagmænd som behersker de gældende regler. Derudover tilbydes du chance for støtte, ifald du udsættes for besvær i processen med dit køb.\nHerudover kan det anbefales at du er klar over de vigtigste forhold der kan have indflydelse på ordren, eksempelvis hvilken returrettighed online forhandleren tilbyder. Her er det samtidig vigtigt, at man når som helst bevarer ens ordrekvittering, således man til enhver tid kan eftervise købet af Sengetøjsskuffe H21 x 198 x 91 cm – Børstet grå, uafhængig om man shopper til en dame eller herre.\nTrustpilot giver dig i højeste grad fine muligheder for at dechifrere forskellige forhenværende køberes bedømmelser og af den grund rekommanderer vi, at du sonderer internet forhandlerens kritik af Sengetøjsskuffe H21 x 198 x 91 cm – Børstet grå før du handler.\nFacebook tilbyder dig tillige immervæk gode chancer for at få indtryk af online firmaets popularitet. Her ses en række online varehuse i Danmark hvor kunder kan frembringe en evaluering af virksomhedens service, som tilmed kan bruges til at bedømme kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden er finansieret af annoncer. Vi hjælper en masse shops på nettet hvori vi præsenterer firmaernes tilbud, og høster kommission i tilfælde af at du laver en transaktion.\nFakta angående produkter og online varehuse opdateres ofte, men vi kan ikke garantere imod korrektioner der kan være lavet siden vi sidste gang opdaterede sidens oplysninger.


Min slægt fra Tuse Næs\nAskmosegård, Hørby,Tuse Næs\nFamiliens slægtsgård gennem 3 generationer - fra\nmin tiptipoldefar, Morten Nielsen, i 1788 fæstede\ngården, over tipoldefar Niels Mortensen til olde-\nfar af samme navn som tiptipoldefar.\nMin farfar, Kristen Nielsen, blev født på Askmosegaard i Hørby, juleaften 1879.\nOldefar hed Morten Nielsen. Han var født i 1841, den 3. november og blev gift med min oldemor, Johanne Kirstine Pedersen datter af gmd. Peder Hansen, Rækmarksgården, i Hørby kirke den 20. oktober 1871.\nNiels Mortensen Nielsen, f. 2.2.1872\nPeter Jensen Nielsen, f. 21.12.1874\nEllen Marie Nielsen, f. 19.9.1876\nKristen Nielsen, født d. 24.12. 1879, min farfar\nOldefar døde 17. februar 1889, da min farfar kun var 9 år gammel.\nMin oldemor drev gården videre indtil hun døde godt 10 år senere den 22. juli 1899.\nGården havde da været familiens hjemsted gennem 3 generationer.\nUglerupHuse (Rækmarken 17)\nIngen af børnene overtog Askmosegård efter min oldemors død.\nFarfar byggede i stedet et nyt husmandssted i\nUglerup Huse i 1908.\nHer fødtes min far i 1910 og boede der hele sit liv.\nHan døde i 1996, 85 år gammel.\nStedet solgtes i 2006, da min mor flyttede til Mårsø Ældrecenter, hvor hun døde i 2008.\nOldemor stammede fra Rækmarksgården i Hørby, hvor hun fødtes i 1841, som datter af Peder Hansen (1812-1892).\nRækmarksgården Det gamle stuehus blev revet ned i 1960\nMin tiptipoldefar, Hans Madsen, var 1. generation på Rækmarksgården og gården bebos den dag i dag af slægten.\nDen nuværende ejer, Niels Pedersen, er således 6. generation på slægtsgården.\nNavnet Rækmarken, fik gården efter sigende fordi der på samme side af vejen hvor gården ligger, er to marker, der hedder forreste og bagerste rækker.\nHans Madsen fæstede gården den 4. februar 1806: I fæstebrevet forpligter Hans Madsen sig til at lade sin forgængers forældre nyde ophold på gården, så længe, de lever. Han byggede derfor et aftægtshus vest for gården.\nForgængeren var Jørgen Jensen, hvis enke Hans Madsen giftede sig med.\nJørgen Jensens far, Jens Jørgensen, havde fæstet gården den 15.1. 1770.\nI sommeren 1793 var gården blevet udflyttet fra Hørby gamle by ved Hørbygård.\nHans Madsen (1773-1831)\nvar søn af mølleren i Kisserup\nMads Hansen (1742-1830)\nnævnt som møller ved folketællingerne i 1771, 1787 og 1801.\nMads blev som ganske ung gift med den forrige møllers datter,\nAne Marie Christensdatter (1736-1814).\nBrylluppet stod i Udby kirke, d. 16 april 1766\nHendes far, Christen Olsen, var møller 1746-1763.\nChristen Olsen var født omkr. 1713.\nHans fader var kromand\nOle Knudsen i Buske Kro (død 1732)\nNavnet Buske kommer helt bogstaveligt af buske. Der har været en kratskov på stedet opstået ved intensiv udnyttelse af træerne.\nKroen lå i Kirke Hvalsø og hørte under Sonnerup Gods. Den var kongelig priviligeret med ret til brændevinsbrænding, så den var en af de virkelig store. I midten af 1800 tallet, da den havde sin storhedstid omfattede driften ud over kro: storlandbrug, købmandshandel, bryggeri, bageri og teglbrænderi. Buske var dengang et omfattende bygningskompleks med over 50 faste beboere.\nDa jernbanen åbnede i 1874 betød trafikomlægningen, at Buske daværende ejer, H. Trebien, indså at kroen måtte flyttes. Han byggede derfor en ny kro ved Hvalsø station og bevillingen overførtes hertil. Selve Buske endte som en stor proprietærgård og omkring 1900 fandtes der stadigvæk et stort hvidtølsbryggeri på gården.\nIngen ved hvor længe der har ligget en kro her, men sikkert helt tilbage til 1600 tallet.\nDen første kromand vi kender navnet på er min forfader, Ole Knudsen. Han døde i 1732, ifølge et skifte.


Tags: Unge, Analsex, Incest og Første gang\nJeg ved ikke helt, hvad det er med mig og min storebror - hvorfor jeg ikke bare kan lade ham være. Men når jeg først kommer i gang med at drille ham, så kan jeg slet ikke stoppe igen. Jeg bliver helt elektrisk og overkørt. Mine forældre siger, jeg skal lære at finde grænsen for, hvornår det er nok. Så bliver jeg rasende. De skal ikke tale til mig som til et lille barn. Men de har desværre lidt ret - jeg kan ikke stoppe mig selv, jeg går hele tiden langt ud over grænsen. Min far siger, jeg skal holde op med at opføre mig som et barn og være den teenager, jeg er.\nEt stykke hen ad vejen tror jeg, min bror synes, det er meget sjovt. Indtil jeg driver ham til vanvid, og han smider mig ud af sit værelse. Egentlig kunne jeg godt tænke mig, han ikke syntes, jeg var SÅ irriterende. Selv om det lyder som slutningen på en dum TV-serie, så har jeg lidt sådan et billede inden i hovedet, hvor min bror sidder ved siden af mig og lægger sin arm rundt om mig - sådan som rigtige brødre, der er tæt på hinanden. Gid jeg kunne styre mig lidt.\nDet mest irriterende er som nu i aften, når hans bedste ven fra hans klasse kommer over. Så låser de altid døren, så jeg ikke kan være med. Jeg bliver så irriteret og sur på dem. Så sidder de nok og snakker om piger, og jeg er forbandet nysgerrig.\nMen i aften tager jeg røven på dem, simpelthen. Har fået alletiders idé - jeg har gemt mig inde i hans skab, for så er jeg allerede inde bag døren, inden de låser den. Der er godt nok ikke meget plads til mig, men det går lige. Når de så tror, de er alene, så braser jeg ud af skabet og forskrækker dem. Glæder mig allerede, selv om min bror nok banker mig sønder og sammen bagefter. Det er det værd.\nNu er de på vej herned - jeg kan høre trinene på gangen uden for min brors værelse. Selvfølgelig har han fået det gode store værelse nede i kælderen, hvor man kan være helt uforstyrret. Måske er det derfor, jeg forstyrrer ham hele tiden. Nu kommer de ind i værelset og griner af et eller andet. Jeg skal være enormt forsigtig, så de ikke opdager mig først. Lågerne gaber heldigvis lidt, så jeg kan se, hvad de laver.\n"Åh, jeg låser lige døren", siger min bror og drejer nøglen ud til gangen.\n"Ja - ellers så er din irriterende lillebror her om lidt". Hans ven har smidt sig på sengen, mens han næsten sukker sætningen. Jeg undertrukker et fnis over, hvordan jeg snyder dem, og prøver at ignorere det lille smertelige stik i mellemgulvet over, at de synes, jeg er irriterende. Min storebror trækker gardinerne for vinduerne - hvor tit har jeg ikke stået derude og prøvet at finde en sprække i gardinet, jeg kunne kigge igennem. Der er meget bedre udsyn herinde fra skabet, utroligt jeg ikke har fundet på det før nu. Jeg er så spændt på, hvad det er for nogle hemmelige ting, de snakker om, når jeg ikke er der.\nMen de siger ikke rigtig noget. Vennen ligger på sengen, men han ser ikke så afslappet ud, egentlig. Og min bror står ovre ved vinduet og er ligesom frosset lidt fast. Så er det ligesom om, at han skubber sig selv i gang med at gå, og på en lidt fjollet måde, som om han med dårligt skuespil spiller, at han er lidt træt, går han over mod sengen og sætter sig lidt for hårdt på madrassen, så det gynger. Det er som om luften mellem dem er lidt ligesom beton.\nPludselig farer vennens hånd op og stikker et par fingre ind i siden på min bror. Han flækker sammen i blandingen mellem et hyl og et grin og kaster sig over vennen for at kilde ham. De ruller rundt på madrassen, griner og skubber. Jeg lægger hånden på skabslågen og gør mig klar til at hoppe ud - det virker som det rigtige øjeblik. Men jeg stopper igen. Pludselig er de gået i stå. De er helt stille. Min storebror ligger med ansigtet nede i madrassen og vennen er ovenpå, først hvilende, men så spænder han ligesom i bækkenet og presser underlivet ned mod ham. Det ser lidt underligt ud, og jeg fornemmer ligesom, det måske ville være forkert at springe ud af skabet lige nu. Han ligger bare, vennen, og bliver ved med ligesom at presse underlivet mod min bror - som bare ligger helt stille. Er han besvimet? Vennen tager forsigtigt sin hånd ind under min storebrors bluse og sniger sine fingre op til hans ene brystvorte, kan jeg fornemme på blusestoffet. Så hører jeg en lyd fra ham. Stønner han? Vennen hiver op i blusen og trækker den over hans hoved. Jeg kan se, han selv hjælper med - så er han altså ikke besvimet. Det er lidt underligt, det her, jeg synes næsten, jeg har svært ved at få vejret herinde i det lille rum, og gisper lydløst efter luft.\nNu kommer der pludselig gang i dem. Næsten som da de sloges, men det er på en anden måde, mere intenst, og i stedet for at kilde hinanden, så hiver de i hinandens tøj. Og også i deres eget, ind til de kun har underbukser på. Min bror ligger stadig under vennen, men nu på ryggen. Vennen bøjer sig ned over ham og nu bliver det endnu mere underligt. Deres læber mødes, ligesom når en pige og en dreng kysser. De kysser! Pludselig får jeg en idé og griber ned i lommen, for at finde min mobiltelefon. Først får jeg helt forkert fat - i min egen pik. Den er helt stiv, og et øjeblik tog jeg fejl af den og telefonen. Der går en hel bølge af elektriske dønninger igennem mig, da jeg rammer pikken. Det er ret underligt det her, men jeg ved bare, at det er spændende. I andet forsøg finder jeg telefonen. Så lydløst som muligt klikker jeg den frem til at kunne optage video, og så retter jeg den mod dem gennem sprækken mellem skabsdørene. Jeg er helt chokeret over det, jeg ser på den lille skærm. Min egen storebror ligger derovre på ryggen. Han har spredt benene, så vennen rigtig kan presse sit underliv ned mod ham. De kysser stadig. Vennen har stramme underbukser på, og når han skubber sig ned mod min bror, kan jeg se, at han har helt faste, nærmest muskuløse baller. Jeg har ikke tænkt på den måde før, men de er begge flotte. Slanke og med markerede muskler.\nMin bror famler med sine hænder ned over ryggen på vennen og lader sine fingre glide ind under underbuksekanten og ind og griber om ballerne. Jeg føler næsten, jeg kan mærke hans hænder på mine egne baller og det isner helt ned over min ryg.\nNu hiver de underbukserne af også og inden de igen kaster sig over hinanden kan jeg lige ane, at de begge har store stive pikke, som de nu borer ind mod hinanden. Deres vejrtrækning bliver meget hurtigere, og det er næsten som om de klynker mellem stønnene. Jeg tror næsten, jeg kunne springe ud og hoppe og danse lige nu, uden de ville opdage det - de er nærmest i trance. De bevæger sig hurtigt, nærmest som én krop, og det virker som om, de godt ved, hvad der skal ske. Min bror stiller sig nu på sine knæ og hænder, ligesom da jeg var lille og vi legede hest. Vennen stikker hånden ned mellem sengen og væggen og fisker en lille tube med et eller andet op (hvordan vidste han, den var dér?). Lynhurtigt skruer han låget af, tager noget ud i hånden og smører sin strittende pik ind i det. Han tager mere ud og smører det, på en ret professionel, næsten lægeagtig måde direkte ind i min storebrors numse! Min bror stønner og skubber sig tilbage ind mod ham, som om han bare vil have mere af det. Hans pik stritter helt vildt - jeg retter videotelefonen mod min brors store pik, som jeg aldrig har set på den måde før. Helt pulserende, tyk, lang og hård, og der glider en fedtet dråbe ud af spidsen af pikken. Jeg kan ikke lade være med at tage en hånd ned i mine egne bukser og holde om min pik, ellers tror jeg, den vil blive ved med at vokse, til den selv skubber skabslågen op.\nVennen tager nu om sin pik og sætter den hen til min storebrors numse, og pludselig går det op for mig, hvad der er ved at ske. Der sker ikke så meget endnu, men jeg kan se på hans stramme baller, at han skubber til. Og langsomt glider pikken ind i min bror. De begynder begge at stønne, men på hver deres måde. Vennen helt dybt og nydelsesfuldt og min storebror på en meget lysere måde, lidt klagende, næsten som en pige i en pornofilm. Men så er der noget, der tager ved min bror, og han bider tænderne sammen og skubber hele sin krop mod vennen, så hans numse nærmest sluger pikken. Et sekund er alting stille. Men så går det løs. For øjnene af mig og på min telefons lille videoskærm knepper vennen min bror med lange hurtige stød. Deres forskellige stønnelyde møder hinanden i en særpræget duet, mens vennen bare pumber løs. Han bliver bare ved og bøjer sig ind over min bror, så hans brystkasse kærtegner hans ryg. Deres lyde stiger, selv om jeg kan høre, de prøver at beherske det. De er nok bange for, jeg står og lytter ved døren. Lydene bliver mere og mere forpustede, min bror bider sine tænder hårdere sammen, vennen stirrer koncentreret ned i min brors nakke. Han rækker ned under ham og griber om hans pik og han når kun at stryge den et par gange før pludselig - de kramper begge helt vildt, prøver at lade være med at gispe højt, er fastlåst et øjeblik. Så sprøjter min brors pik helt vildt, torpederer lagnet med sine hvide klatter.\nDe falder sammen, som klude. Og det går op for mig, at nede i mine egne bukser er min egen pik eksploderet i fedtet slim, som glider rundt mellem mine fingre. Jeg stopper videooptagelsen, gemmer den og lægger den tilbage i lommen.\nDer bliver ikke rigtig sagt noget. Kort efter tager vennen sit tøj på igen og går, og min bror forsvinder ud af rummet - jeg kan høre, han tager et bad nede for enden af gangen. Jeg selv tør endelig forsigtigt liste ud af skabet igen. Et øjeblik stopper jeg op ved sengen og mærker med en fingerspids på det våde lagen. Så forsvinder jeg lydløst op ad trappen.\nVed aftensmadsbordet kigger de alle sammen underligt på mig. De forventer, at jeg skal te mig barnligt og genere min bror - men jeg er helt stille. Jeg fornemmer ud af øjenkrogen at min far nikker anerkendende og sender et sigende blik til min mor.\nSenere den aften banker jeg på hos min bror. Han sidder og laver lektier og virker lidt forbløffet over, at jeg banker på. Jeg går ret bestemt og lidt forretningsagtigt over til hans skrivebord. Jeg rækker ham min telefon, og forklarer ham, at videoklippet allerede også ligger på min computer og skjult et hemmeligt sted på et USB-stick. Så trykker jeg på PLAY. Han bliver helt hvid i hovedet. Tavs og chokeret ser han sig selv stønne og vride sig. Jeg kigger bare koldt på ham, da han bagefter kigger op på mig på en helt ny måde. Der er egentlig ikke nogle protester, da han hører mit krav. Et halvlangt øjeblik stirrer han mig tomt ind i øjnene. Men så rejser han sig op og begynder at tage tøjet af, lidt mekanisk. Først da han har stillet sig klar ovre på madrassen klæder jeg mig også helt af. Så går jeg over og stikker hånden ned mellem madrassen og væggen - jeg ved præcis hvad jeg leder efter. Og jeg hører kun et lille gisp fra ham, da jeg støder min pik helt i bund.\nBagefter sidder vi begge nøgne på kanten af madrassen ved siden af hinanden. Jeg sidder og stirrer ned på min egen pik, som nu dovent og lang hænger i en bue ned mellem mine ben. Min bror bryder trancen - og det føles som i slowmotion, da han lægger sin stærke arm rundt om mig og giver mig et klem. Som rigtige brødre.\nEfterlad en kommentar, hvis du har lyst ;o)


TURTLEDOVE sæt - clunch og halsrør i 100% babyalpaca-udsolgt * – Little Llama Denmark\nTURTLEDOVE sæt - clunch og halsrør i 100% babyalpaca-udsolgt *\nLækkert og blødt sæt bestående af clunch (hue) og halsrør til kvinde og mor. Dette skønne klassiske sæt smyger sig let og elegant til hoved og hals er uundværligt, når vejret er koldt. Denne farve passer flot til de fleste jakker.\nBrunt sæt er lavet i 100 % rent baby alpaca. Lækker varm farve. Clunch/huen fåes i str M eller L.\nFindes ialt i fem farver og 3 forskellige kvaliteter af alpacagarn. Kun naturligt garn (intet syntetisk garn).\nlavet i babyalpaca med silke (80 %-+20%) i farven mørk grå.\nlavet i 100 % babyalpaca i farverne grøn og brun\nlavet i 100 % alpaca i farverne gl. rosa og douche mellemblå.


Industriens Dag | Würth Industri\nBrug jeres ressourcer på de værdiskabende opgaver\nSystemer der gør en forskel\nAutomatisering og effektivisering i industrien\nIndustriens dag - oplev en verden af C-Parts-løsninger\nHåndtering af C-Parts er en overset tidsrøver og medarbejdernes tid er din virksomheds mest kostbare ressource. Würth Industri Danmarks løsninger, hjælper dig med at spare på denne dyrebare ressource, så der bliver mere tid til produktion og dermed øget indtjening.\nVores systemløsninger giver desuden overblik over forbrugsdata og -mønstre, hvilket er nøglen til optimering af jeres produktion.\nVores brede udvalg af systemløsninger omfatter kanban med og uden elektronisk genbestilling, forskellige udleveringsautomater og elektroniske bestillingsplatforme – kort sagt; løsninger til næsten alle varetyper og produktioner.\nHer vil vi præsentere vores systemer live og vise, hvordan vi kan hjælpe jer med at automatisere og effektivisere jeres indkøbs- og lagerprocesser. Kig forbi i ovenstående tidsrum til en uforpligtende snak og lidt godt til ganen og maven inden turen går hjemover.\nHar du spørgsmål til arrangementet, så er du altid velkommen til at skrive til marketing@wuerthindustri.dk\nIndtast et gyldigt postnummer Postnummer: *\nIndtast et nummer Mobil:


Mung bønner indeholder en bred vifte af vitaminer og mineraler. Ydermere har de et stort proteinindhold (20%). Indeholder også vigtige aminosyrer og adskillelige enzymer som er gode for fordøjelsen.\nSpirer er kan anvendes på mange måder. Traditionelt anvendes de i salater, men de er ogsaa fortræffelige i wokretter, sandwiches, varme toasts/paninis eller let ristede i for eksempel olivenolie og vendt i pesto og serveret over en pastaret. Det er kun kreativiteten der sætter grænser.\nBønnerne lægges i blød natten over. Den næste dag spredes de ud i spirebakken (se varenummer 4200). Hav i tankerne at spirerne vil vokse til det firdobbelte i løbet af spiringen. Hæld derfor ikke for mange bønner i samme bakke. Lad dem derefter spire et lyst og velventileret sted ved rumtemperatur. Skyl spirerne gange dagligt indtil de er fuldstændig spirede. Bønner får kraftige rødder. Hold øje med at de ikke vokser fast i spirebakkerne. Kan evt. løsnes som en del af skylningsprocessen.\nSpiretid: Spirerne er klar i løbet af 4-5 dage. Hvis der ønskes grønne spirer skal de stille meget lyst. Dette kan tage op til 7-9 dage.\nVitaminer: A, B1, B2, B3, B12, C, E\nMineraler : calcium, kalium, jern, fosfor, zink og natrium\nAndet: Aminosyrer, adskillelige enzymer, meget rig på protein (20%), fibre\nKalorier: 30 per 100 gr\nNettovægt: 90 gr


Asacol Orifarm A/S enterotabletter 800 mg\nAsacol® 400 mg og 800 mg enterotabletter\nDet skal du vide, før du begynder at tage Asacol.\nSådan skal du tage Asacol.\nDu kan bruge Asacol mod kronisk, blødende betændelse i tyktarmen og mod Crohn’s sygdom.\nhvis du er allergisk over for mesalazin eller et af de øvrige indholdsstoffer i Asacol (angivet i punkt 6).\nhvis du er allergisk over for salicylater.\nKontakt lægen, eller apoteketspersonalet, før du tager Asacol\nhvis du har haft en allergisk reaktion i hjertet som f.eks. en betændelse i din hjertemuskel eller hjertesæk. Hvis du tidligere har haft allergiske reaktioner i hjertet, som mistænkes at være forårsaget af mesalazin, skal du ikke begynde behandling med Asacol. Asacol kan tages med forsigtighed hvis du tidligere har haft en allergisk reaktion i hjertet som ikke er forårsaget af mesalazin.\nUndersøgelser for lever, nyrer , lunger og blod\nhvis du får akutte symptomer på intolerance overfor sulfasalazin; mavesmerter, feber, kraftig hovedpine og udslæt.\nhvis du under behandlingen med Asacol får kvalme, evt. opkastninger, aftagende eller ophørt urinproduktion pga. nedsat nyrefunktion.\nI disse tilfælde skal du straks holde op med at tage Asacol.\nDer er modtaget observationer af intakte tabletter i afføringen. Tilsyneladende intakte tabletter, kan i nogle tilfælde være tomme skaller af de overtrukne tabletter. Hvis du ofte opdager intakte tabletter i din afføring, skal du kontakte din læge.\nOplys altid ved blodprøvekontrol og urinprøvekontrol, at du er i behandling med Asacol. Det kan påvirke prøveresultaterne.\nDu skal tage Asacol før måltider.\nHvis du er gravid, bør du kun tage Asacol efter aftale med lægen.\nHvis du ammer, bør du kun tage Asacol efter aftale med lægen. Asacol går over i modermælken, og overfølsomhedsreaktioner, såsom diarrè hos spædbarnet kan ikke udelukkes. Tal med lægen.\nBrug af Asacol påvirker ikke fertiliteten hos kvinder/mænd.\nAsacol påvirker ikke arbejdssikkerheden og evnen til at færdes sikkert i trafikken.\nAsacol indeholder lactose\nDenne medicin indeholder lactose. Hvis din læge har fortalt dig at du ikke tåler visse sukkerarter, så kontakt lægen inden du tager Asacol.\nEnterotabletterne må ikke tygges, knuses eller deles før de synkes\nVedligeholdelsesdosis: Individuelt. Normal dosis er op til 3 enterotab- letter på 800 mg eller 6 enterotabletter på 400 mg (2,4 g mesalazin) 1 gang dagligt eller fordelt på flere doser.\nKontakt lægen, skadestuen eller apoteket, hvis du har taget flere Asacol, end der står i denne information, eller flere end lægen har foreskrevet, og du føler dig utilpas.\nFeber, smerter i brystet, åndenød, hoste og hævede ben pga. betændelse i hjertesækken eller i hjertemuskulaturen. Kontakt straks læge eller skadestue. Ring evt. 112.\nTræthed og bleghed, almen sløjhed, evt. tendens til betændelse (infektioner) især halsbetændelse og blødninger fra hud og slimhinder, blå mærker pga. alvorlig blodmangel og andre forandringer i blodet. Kontakt lægen.\nLungebetændelse, lungesygdom. Kontakt lægen.\nKvalme, evt. opkastninger, aftagende eller ophørt urinproduktion pga. nedsat nyrefunktion/akut nyresvigt. Kontakt læge eller skadestue. Kan forsvinde igen, når man stopper med at tage medicinen.\nBetændelse i membranen, der omgiver lungerne (lungehindebe- tændelse).\nAllergiske reaktioner, som f.eks. hududslæt.\nIntolerance over for mesalazin undertiden med forværrede sympto- mer på underliggende sygdom.\nAsacol kan herudover give bivirkninger, som du normalt ikke mærker noget til. Det drejer sig om ændringer i visse laboratorieprøver, f.eks. urinprøver, blodprøver, herunder leverfunktion, som igen bliver normale, når behandlingen ophører.\nTag ikke Asacol efter den udløbsdato, der står på pakningen. Hvis pakningen er mærket med EXP betyder det at udløbsdatoen er den sidste dag i den nævnte måned.\nOpbevar ikke Asacol ved temperaturer over 25 °C.\nLactosemonohydrat, natriumstivelsesglycollat (type a), povidon 25000, magnesiumstearat, talcum, metacrylsyremethylmetacrylat copolymer, triethylcitrat, macrogol 6000, jernoxid gul og rød (E 172).\nAsacol fås i:\nAsacol 400 mg i pakninger med 100 og 300 enterotabletter.\nAsacol 800 mg i pakninger med 60 og 180 enterotabletter.


De bedste mobiltelefoner med plads til hukommelseskort\nDe bedste mobiltelefoner med plads til hukommelseskort – guide og priser\nForlæng levetiden på din mobil med hukommelseskort - guide og priser på de bedste mobiltelefoner med hukommelseskort.\nFlere topmodeller har ikke plads til hukommelseskort, men der er dog stadig en række high end mobiler, der tilbyder denne praktiske mulighed. Guide til top 10 bedste mobiltelefoner med plads til hukommelseskort.\nHar du en mobiltelefon med plads til hukommelseskort, så har du mulighed for at forlænge levetiden med 2-3 år. Når telefonens interne hukommelse er fyldt op, kan du nemlig fortsætte med at fylde på hukommelseskortet. Desværre er det sådan, at flere dyre topmodeller ikke har plads til hukommelseskort, men der er heldigvis også en række high end telefoner med plads til hukommelseskort.\nHerunder guider vi til top 10 bedste mobiltelefoner med plads til hukommelseskort.\nSe også: Priser på hukommelseskort\nTop 10 bedste mobiltelefoner med plads til hukommelseskort\nSkærm på 6,4 tommer med 2K-opløsning, triple kamera, rigtig hurtig brugerflade, fin antennekvalitet, batteri på 4.100 mAh. Har plads til microSD kort op til 512 GB.\nPris: Cirka 6.700 kroner\nSe bedste tilbud her\nSkærm på 6,39 tommer med 2K-opløsning, triple kamera, rigtig brugerflade, god antennekvalitet, batteri på 4.200 mAh. Har plads til NM kort op til 256 GB\nPris: Cirka 5.000 kroner\nSkærm på 6,47 tommer med fuld HD-opløsning, triple kamera, rigtig brugerflade, batteri på 4.200 mAh. Har plads til NM kort op til 256 GB\nSamlet bedømmelse: 88/100\nPris: Cirka 5.600 kroner\nSkærm på 6,2 tommer med 2K-opløsning, dual kamera, hurtig brugerflade, rigtig god antennekvalitet, batteri på 3.500 mAh. Har plads til microSD kort op til 512 GB\nPris: Cirka 4.150 kroner\nSkærm på 6,4 tommer med 2K-opløsning, dual kamera, rigtig hurtig brugerflade, rigtig god antenne, batteri på 4.000 mAh. Har plads til microSD kort op til 512 GB\n#6 Huawei P30\nSkærm på 6,1 tommer med fuld HD-opløsning, triple kamera, hurtig brugerflade, batteri på 3.650 mAh. Har plads til NM kort op til 256 GB\n#7 LG v30\nSkærm på 6 tommer med 2K-opløsning, dual kamera, hurtig brugerflade, rigtig god antennekvalitet, batteri på 3.300 mAh. Har plads til microSD kort op til 512 GB\nSkærm på 5,8 tommer med fuld HD-opløsning, dual kamera, hurtig brugerflade, batteri på 3.100 mAh. Har plads til microSD kort op til 512 GB\nPris: Cirka 4.350 kroner\nSkærm på 6 tommer med 2K-opløsning, 19 megapixel kamera, hurtig brugerflade, batteri på 3.300 mAh. Har plads til microSD kort op til 512 GB\nPris: Cirka 4.800 kroner\n#10 Samsung Galaxy S9\nSkærm på 5,8 tommer med 2K-opløsning, 12 megapixel kamera, hurtig brugerflade, rigtig god antennekvalitet, batteri på 3.000 mAh. Har plads til microSD kort op til 512 GB\nPris: Cirka 4.000 kroner\nFordele og ulemper ved hukommelseskort\nDet er en klar fordel, at man kan sætte et hukommelseskort på 256 eller 512 GB i ens mobil. Det betyder nemlig, at man kan blive ved med at gemme indhold på telefonen i 2-3 år efter, at telefonens interne hukommelse er fyldt op.\nUlempen ved at bruge hukommelseskort er, at det tager lidt længere tid at læse indhold fra kortets hukommelse sammenlignet med, når telefonen læser fra sin interne hukommelse. Det er muligt at “smelte” hukommelseskortet sammen med telefonens interne hukommelse, men så kan man ikke efterfølgende sætte kortet i en ny mobil.\nBedste mobiltelefon med plads til hukommelseskort, april 2019\nGuiden til mobiltelefoner med plads til hukommelseskort er fra april 2019. Priserne og indholdet i abonnementerne er fundet på telepristjek.dk og pricepusher.dk. På listen over de bedste mobiltelefoner med plads til hukommelseskort finder vi mobiltelefoner fra Huawei, Sony, Samsung og LG.\nDet bedste tilbud har en samlet pris på godt 2.800 kroner, mens den dyreste telefon har en pris på cirka 6.700 kroner. Det er en forskel i pris på knap 4.000 kroner


Freddy fra Klub Aktiv vinder frivillighedspris - Læs kommunale nyheder på KommuneNyheder.dk\nFreddy fra Klub Aktiv vinder frivillighedspris\n12. november 2020 12. november 2020 / Greve Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Danske kommuner, Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt\nFreddy Aldenborg fik prisen overrakt af formanden for Social-, Sundheds- og Psykiatriudvalget i Greve Kommune, Liselott Blixt.\nPubliceret: 12. november 2020\nGreve Kommunes Frivillighedspris 2020 går til Freddy Aldenborg for sin store indsats som frivillig i Klub Aktiv på Nældebjerg Plejecenter.\nDer var smil og glæde på Nældebjerg Plejecenter, da vinderen af årets frivillighedspris, Freddy Aldenborg, onsdag formiddag blev overrasket med blomster, diplom og en check på 10.000 kroner.\nFreddy har siden 2004 været frivillig på Nældebjerg Plejecenter, og i dag hjælper han især til i Klub Aktiv, som er et tilbud for yngre borgere med demens. Her spiller han blandt andet kort og billard med borgerne samt sørger for morgenkaffe til de morgenfriske.\n“Freddy udfører et uundværligt stykke arbejde i Klub Aktiv. Han er en frivillig ildsjæl, som har været med i mange år, og han fortjener at blive anerkendt for alt det, han yder til gavn for borgerne på Nældebjerg”, siger formanden for Social-, Sundheds- og Psykiatriudvalget, Liselott Blixt, som overrakte prisen til Freddy Aldenborg.\nHovedpersonen selv er taknemmelig for prisen, og han er ikke et sekund i tvivl om, hvordan de 10.000 kroner skal bruges.\n“Jeg er meget rørt og stolt over at modtage prisen. Pengene skal selvfølgelig gå til Nældebjerg, så de kan forsøde tilværelsen for beboerne her i coronatiden”, lyder det fra vinderen af årets frivillighedspris, Freddy Aldenborg.\nNormalt bliver den årlige frivillighedspris uddelt ved et stort dialogmøde mellem frivillige foreninger og Social-, Sundheds- og Psykiatriudvalget. I år blev mødet dog udskudt på grund af corona, og derfor blev vinderen i stedet fejret i coronavenlige rammer på Nældebjerg Plejecenter.


Ethernet, LANkursus hos Holm & Bertram\nETHERNET - [L10]\nEr du beskæftiget med rådgivning, installation, konfigurering, programmering, eller drift, og har du ansvar for eller arbejder med administration og fejllokalisering i lokalnet der anvender accessmetodikken Ethernet (ISO 8802.3), så skal du deltage på kurset "Ethernet".\nMålet med dette kursus er, at give dig grundlæggende indsigt i Ethernet protokolstrukturen (lag 1 og 2), og dennes sammenhæng med omverdenen. Du får kendskab til, hvilke dele af protokolstrukturen der er væsentlige i forbindelse med konfiguration og programmering af Ethernet adaptorkort, samt i forbindelse med fejllokalisering og fejlretning på lokalnetværk baseret på Ethernetkonceptet.\n* Have forståelse for protokolstrukturens grundlæggende funktionsprincipper.\n* Have overblik over grundlæggende fejllokaliseringsmuligheder relateret til Ethernet protokolstrukturen.\n* Kunne deltage aktivt i fejllokalisering på lokalnet der anvender accessmetodikken Ethernet.\n* Have kendskab til konfigurations- og programmeringsmuligheder af Ethernet adaptorkort.\nKurset vil bestå af teorilektioner og opgaver, samt demonstrationer og øvelser. Alle øvelser er relateret til situationer som forekommer i lokalnetværkskonfigurationer baseret på Ethernet-accessmetodik.\n* Relationer til OSI-modellen\n· Ethernet karakteristika\n· Andre LAN koncepter\n* Hardwaremæssige delelementer\n* Bro / Bridge\n* Lag 1, MAC-grænsefladen\n* Lag 2, LLC-grænsefladen\n* Ethernet protokollen\n* Lag 3 interfaces\n- IP (TCP/IP)\n* Typiske fejl\n* Ethernet strukturen


BLANKE DISK Vådrumssystem - Mosaikhjørnet - Fliser, klinker og mosaik til badeværelse og køkken\nBLANKE DISK Vådrumssystem\nSelvklæbende vådrumssystem til udførelse af vandtætning under keramiske fliser og klinker eller natursten til både vægge og gulve indendørs.\nMange skader forårsaget af fugt skyldes dårlig installeret vådrumstætning og forekommer hovedsageligt i overgange fra væggen til gulvet, eller ved utæt overlapning. BLANKE DISKs overlappende samlinger sikrer, at vådrumsmembranen altid er 100% vandtæt. Vådrumsmembranen kan limes direkte på gulve og vægge, og herefter kan fliser – uanset størrelse, også storformat – lægges uden problemer og uden tørretider. Systemet kræver nemlig ingen tørretid, så fliserne kan lægges med det samme.\nBLANKE DISK er det første og eneste selvklæbende tætningssystem på markedet – et revolutionerende vådrumssystem lavet af polyolefinskum, som fungerer helt uden fliselim. Med BLANKE DISK hører fugtskader fortiden til.\nMere sikker membran\nBLANKE DISK er et ETA-godkendt, selvklæbende, vandtæt, yderst elastisk og revneforebyggende vådrumssystem til indendørs anvendelse. Vådrumssystemet består af en polyolefin-baseret specialskums-PVC, og på bagsiden af produktet er der syntetisk gummilim. Gummilimen er dækket af en dækfilm, som er let at fjerne. Fronten har PP-fleece, der muliggør forankring/klæbning direkte med fliseklæb. En stribe på den ene langside er ikke dækket af fleece, for at forhindre læk via fleecen i det overlappende område efter installationen. Blanke DISK er et samlet system, hvortil alle de påkrævede systemkomponenter er tilgængelige.\nUNDERLAG / APPLIKATIONSOMRÅDER\nUnderlag, hvorpå BLANKE DISK systemkomponenter påføres, skal altid være plant og tørt og fri for løse partikler og støv, som reducerer vedhæftning. Grunding med Blanke GROUND er påkrævet. Egnede overflader tæller bl.a. gennemhærdet (28 dage) og tør beton eller pudset væg/gulv, vådrumsgips, fibergipsplader, gamle fliser og klinker.\nFLISEOPSÆTNING / KLINKELÆGNING\nFliser/klinker kan opsættes/lægges straks efter, med et egnet fliseklæb produkt.\nSelvklæbende Vandtæt Elastisk Frostsikker\nINSTALLATION / SYSTEMKOMPONENTER\nUnderlaget skal primes med BLANKE GROUND. Fortynd BLANKE GROUND med den foreskrevne mængde vand, afhængigt af opsuget på underlaget. Gamle fliser skal rengøres grundigt, men behøver ikke yderligere priming. Hjørner skal påføres BLANKE DISK CORN-I (indvendig) eller CORN-A (udvendig). Væg-til-væg og væg-til-gulv samlinger udføres med BLANKE DISK TAPE. Rørgennemføringer udføres med BLANKE DISK WM rørmanchet og BM rørmanchet (for at forsegle badekar skal du bruge den særskilte selvklæbende vandtætningsmembran til badekar og de relevante hjørnestykker). Herefter forsegles alle overflader i vådzonen med BLANKE DISK vandtætningsmembran. Ved udførelse heraf, trækkes ca. 5 cm af dækfilmen af, vandtætningsmembranen placeres og derefter trækkes filmen af gradvis, imens BLANKE DISK glattes ud med BLANKE DISK TOOL. Dette for at sikre, at der ikke danner sig luft bobler under membranen under og efter påføring. Ved skader i BLANKE DISK PP-fleeceoverfladen kan BLANKE DISK-PRIMER bruges til reparation, så et nyt lag kan klæbe på denne overflade.\nBLANKE GROUND 1 kg (Primer)\nBLANKE GROUND 5 kg (Primer)\nDISK 30×0,5 m (Tætningsmembran)\nDISK AB 30×0,1 m (Afslutningstape)\nDISK BM Ø35 mm (Rørmanchet)\nDISK CORN-A (Udvendig hjørne)\nDISK CORN-I (Indvendig hjørne)\nDISK KS 10 m (Kantsikring bad/gang)\nDISK SB 10 m (Tape til lister)\nDISK Sokkeltape 30×0,12 m\nDISK TAPE 30×0,1 m (Afdækningstape)\nDISK WM Ø10 mm (Rørmanchet)\nDISK-KEIL Højre (Hjørne til Aquakile)\nDISK-KEIL Venstre (Hjørne til Aquakile)\nDISK-PRIMER (Sprayprimer til reparation)


Verden mangler håndsprit og andre desinfektionsprodukter. Derfor har der været tryk på hos producenterne, men nogle gange åbenbart også så meget tryk på, at det har knebet med sikkerheden for, at produktet levede op til kravene.\nDet viser en aktindsigt, som rådgivnings- og konsulentvirksomheden indenfor kemi, Mediator A/S, har søgt hos Kemikalieinspektionen, der er underlagt Miljø- og Fødevareministeriet. Aktindsigten viser, at Miljøstyrelsens Kemikalieinspektion i første og andet kvartal i 2020 foretog stikprøver på 101 forskellige desinfektionsprodukter i butikker landet over. Heraf udstedte de påbud om tilbagetrækning af 35 desinfektionsprodukter.\nAt så mange af de undersøgte produkter skulle trækkes tilbage viser, at Kemikalieinspektionens arbejde er nødvendigt for at beskytte forbrugerne mod potentielt farlige produkter. Inspektionen vurderer, at de skal undersøge cirka 100.000 produkter om året, og selvom de gør et godt arbejde, kan de umuligt kontrollere og undersøge alle produkter, der rammer hylderne, siger Jens Haugaard, der er CEO i Mediator.\nDet er både dumt, dyrt og farligt, hvis et produkt ikke lever op til kravene, og skal trækkes tilbage fra markedet.\nVi har eksempler på, at en tilbagetrækning af et produkt fra detailbranchen kostede en produktleverandør omtrent 250.000 kroner, og det kan sagtens være endnu dyrere. Dertil kommer alt det praktiske i brugte arbejdstimer, nye etiketter, transport af produktet til og fra butikkerne, tab af troværdighed hos aftageren af produktet i detailhandelen, samt eventuel dårlig omtale i pressen, hvis sagen har været helt grel. Der er altså mange grunde til at tage problemerne i opløbet, inden produktet når forbrugerne, påpeger han.\nLovgivningen inden for kemi er meget kompleks, og jeg har fuld forståelse for, at der kan opstå misforståelser eller forvekslinger undervejs. Vores erfaring er heldigvis, at langt de fleste virksomheder vitterligt ønsker at efterleve reglerne på kemikalieområdet og har den rigtige indstilling til at være compliant og ved, at det er vigtigt at være opmærksom på regeloverholdelse, selvom det kan være svært at gennemskue, siger han.