Ole Olesen – 2017 aarhusianere\nForside / Alle erindringer / Borgere / Fritekst / Ole Olesen\nOle Olesen boede på Møllestien (Aarhus C) i sin barndom. Han fortæller om opvæksten i området omkring “Danmarks slemmeste gade”, om livet som maler og om en aktiv pensionisttilværelse.\nInterviewet af Rikke Heiselberg, 8. maj 2019\nOle Olesen er vokset op i området omkring Møllestien, Nygade og Grønnegade. Især Nygade var et skævt kvarter, der også blev kaldt Danmarks ondeste gade.\nBarndommen på Møllestien\nOLE OLESEN, DU BOR DEN DAG I DAG I AARHUS, OG ER BARNEFØDT LIDT LÆNGERE INDE I BYEN – HVAD VAR DET, DET HED?\nJeg blev født på Møllestien.\nSom er et meget attraktivt sted i dag.\nJa, men vi boede i den anden ende, der hvor plejehjemmet er i dag.\nVar der lignende små huse dengang?\nDer var små huse plus en ejendom, som blev revet ned, fordi der skulle bygges plejehjem i 1972. Vi var de sidste, der flyttede ud af det, der hed Østre Møllesti. Så det var lidt af en oplevelse.\nHVOR LÆNGE HAVDE DU BOET DER?\nI 27 år.\nDu boede altså hjemme så længe?\nNej, der skete det, at jeg blev født oppe på fødselsstiftelsen. Og mine forældre havde en lejlighed nede på Møllestien. Så jeg hører jo til kirken oppe ved Johannes sognet, men jeg har aldrig været deroppe og kigge. Jeg flytter selvfølgelig med min far og mor ned i Møllestien nr. 4a i stuen. Der har de en lejlighed, indtil min mor rejser fra os. Hun siger farvel og tak.\nJamen, jeg har været en 4 år cirka. Da rejser hun. Det eneste, hun ville have med, var sin rejsegrammofon og sine plader.\nJa, jeg er enebarn. Så står min far der tilbage med mig, og jeg kan jo huske, at der var bolignød dengang. Så da lejer han det halve af den toværelses lejlighed ud. Vi bor i køkken og soveværelse. Han lejer ud til en slagter, der har et par børn, så de går gennem gården og ind ad bagtrappen. Vi andre boede kun i stuen, men jeg havde en hel del familie mere, der boede der i Møllestien. Min farfar og farmor boede inde i 4 også, men i den anden opgang, 4b, så der blev jeg mere eller mindre opfostret, inde ved farmor og farfar. Senere får min far en lejlighed derinde, også i b, og jeg flytter op til ham. Der er vi nok kommet så langt frem, at jeg er i lære på det tidspunkt, og så får jeg også et værelse oppe på loftet, tørreloftet, med et lille bræddeværelse med noget tang, der er hængt på.\nHvor højt er det oppe?\nDet er på 5. sal, og der har man jo en god udsigt over det meste af Møllestien. Dér boede jeg så oppe, og dér får konen og jeg en lejlighed. Vi blev gift i 1969, og får en lejlighed på tredje sal, så familien har jo boet i Møllestien, indtil ejendommen bliver revet ned i 1972.\nSå I fik lige nogle år sammen der, du og din kone?\nDU FLYTTEDE MED DIN FAR, OG I BOEDE ALENE MED SLAGTEREN VED SIDEN AF. HAVDE DU NOGLE KAMMERATER, OG KOM DU RUNDT I OMRÅDET OG SLOG DINE FOLDER?\nMan kendte jo alle knejterne, for vi var jo mange børn dengang, og der er også nogle billeder i den her bog, hvor vi leger cirkus og vi leger alt muligt, tinsoldater. (Ole Olesen viser bogen, han udgav i 2016 ”Der stod Olesen flere steder”, red.) Nu Møllestien, det er en lille vinkelgade, eller var dengang, og da havde vi det, vi kaldte det lille Nul, det var Møllestien, og så op til Vestergade, og så går Grønnegade hen. Da sloges vi altid med dem i Vestergade. Det var nogle bøller, og vi var nogle bøller, så det gik sådan over stok og sten. Men så havde vi også det store Nul, som vi sagde, det var så Møllestien, hen ad Grønnegade og så hele vejen hen ad Åboulevarden og hen til Immervad og Lille Torv og derefter hele vejen hen ad Vestergade igen, så var vi jo langt hjemmefra.\nSå det ’Nul’ står for en cirkel / 0?\nDet står for en cirkel. Vi kaldte det bare for det lille Nul og det store Nul. Vi tog ud og skraldede cykler, vi skulle jo bruge det her celluloid til at lave stinkbomber og sådan noget. Ja, flere cykler var der celluloid på. Man havde en lommekniv med, og så var der nogen, der blev sure, når de kom og så det.\nVAR DET NOGET, POLITIET VAR BLANDET IND I?\nNej, ikke i den slags, men der var engang, vi blev fulgt hjem. Da var vi stygge, rigtigt stygge. Vi lå oppe på Clemens Bro, og så skulle vi se, om vi kunne ramme dem, der kom cyklende nedenunder, med en spytklat i hovedet. Det skulle vi dæleme aldrig have gjort. Lige pludselig stod der 2 kriminalbetjente og havde fat i nakken af os, og så blev vi ellers fulgt hjem.\nHvor gamle var I der?\nVi har været en syv-otte-ni år, dengang man sådan rendte rundt i byen, og på det tidspunkt kunne vi godt få lov at rende på havnen også. Der skete jo altid noget, bare vi holdt os lidt væk fra, hvor der foregik noget. Det var jo altid spændende.\nI FISKEDE IKKE?\nNogle gange. Jeg kan huske, at jeg havde en kammerat, der boede ovre i nr. 17 i Møllestien også. Vi var nede og tatte ål nede ved, hvad fanden hed den, Dampmøllen, eller sådan noget, lige i svinget nede ved, ja den er jo også væk, der hvor Dokken ligger og så lige overfor. Der lå der sådan en Dampmølle eller sådan noget. De lukkede sommetider noget varmt vand ud, eller hvad det var, og tit så var der ål dernede, og så havde vi sådan en silkestrømpe med eller en nylonstrømpe med noget i.\nDem bed de på?\nJa, så bed de i det her strømpeværk, hvor der også var en sten i, så den kunne gå til bunden. Og så kunne de ikke komme fri. De smagte ikke godt. De var mudrede, så det var mere det med at fange.\nI SKULLE JO OGSÅ GÅ I SKOLE DENGANG, HVOR VAR DET HENNE?\nDet var oppe i Valdemarsgade, i Brobjergskolen.\nDer var også noget der hed Christiansgades Skole?\nJa, men det var en pigeskole dengang. Men når man kom om i Vestergade, gik de i Munkegade Skole, så man havde ikke rigtigt legekammerater på det niveau.\nMen hvordan var Brobjergskolen?\nMørk, kedelig. Jeg synes, den var træls.\nJa også dem. Nej skole, det var ikke mig.\nVar der disciplin?\nDer var disciplin. Det var noget med, at man stod nede i gården, når man mødte. Jeg kan huske det første år, da mødte vi først kl. 12, fordi der var så mange klasser. Så var vi der fra 12 til 15 og sommetider til 16, og det andet år begyndte vi at gå til normal skoletid.\nSÅ DU HAR IKKE GÅET I BØRNEHAVE?\nNej, jeg gik hjemme ved min farfar og farmor, eller det vil sige, de var også på arbejde, og så havde jeg en tante, der også boede i ejendommen, som selvfølgelig kiggede efter os, og var der noget, så kunne man gå op til tante.\nHvor har det været hyggeligt på den måde?\nJamen, der var meget mere … nu har vi boet herude (Max Müllersgade, red.) i mere end 40 år, vi kender fandme ingen, vi siger hej og goddag til nogen af dem, går op og ned ad trapperne. Vi har et vaskeri i kælderen, der dækker hele blokken. Folk kommer ind, de gider ikke engang sige hej eller goddag eller noget.\nMEN ER DER IKKE FORDI DER ER STOR UDSKIFTNING?\nNej, det tror jeg ikke. Jeg kan se mange gange, det er de samme. Folk har nok i sig selv i dag, det har jeg på fornemmelsen. Da vi boede i Møllestien, kan jeg huske, vi skulle fernisere trapper. Så sagde jeg, at det ordner jeg selvfølgelig. Jeg var maler der, og så var der en, der hed Olga nede på anden, hun havde overtaget en anden lejlighed. Vi kendte også hele familien, og så siger Olga, at nu vasker vi dem sgu sammen hele vejen ned og det gjorde vi så, og så begyndte jeg at lakere trapper oppefra og ned. Det var sådan noget, der hed to-timers lak, man skulle jo helst kunne komme ud igen. Så sagde Olga, hvad fanden skal vi nu lave, skal vi ikke tage og synge internationale, mens vi malede. Så var der et par stykker, der stak hovedet ud, det var hyggeligt, det var der kl. 23-24 stykker om aftenen, for vi havde sat en seddel op om, at efter klokken 2 måtte de bruge bagtrappen.\nNå, det kunne man gøre trods alt.\nBagtrappen, det var uden lys, så ret spartansk.\nHAVDE I TOILET I GÅRDEN?\nDet var der ikke. Jeg har fundet ud af, at i gamle dage havde man toilet i gården. Det er blevet inddraget på et tidspunkt, så når vi gik igennem køkkenet, så var der toilet helt ude ved bagtrappen. Det har været spisekammer engang. Det har man så inddraget og lavet toilet.\nDet har man så gjort i alle lejlighederne?\nDet var i alle de 20 lejligheder, der var i den der karré.\nOGSÅ MED BAD?\nNej, det var i den bitte jernvask oppe i køkkenet, du ved, det var køkken med terazzoplade, hvor der stod to gasapparater, sådan så de ud alle lejlighederne dengang.\nNår man så engang imellem skulle i bad, hed det så badeanstalten?\nMin farmor og farfar arbejdede oppe på noget, der H.C. Møllers Sæbefabrik oppe i Frederiksgade, der hvor Raahauge lå i sin tid. Der var en port ind, og der lå H.C. Møllers Sæbefabrik. Min far var også deroppe på et tidspunkt, men det er så en anden historie. De kørte 3-holds skift, så når min farfar var på aftenholdet, den vagt sluttede klokken 22, så gik min farmor og jeg derop for eksempel klokken 21, og da havde mændene en time tilbage at arbejde i, og så kunne vi bruge deres badefaciliteter deroppe. Det var med brusebad.\nSÅ DET VAR NOGET, MAN GODT MÅTTE?\nDer var sgu ikke nogen, der hang sig i det.\nDINE BEDSTEFORÆLDRE VAR ANSATTE?\nJa, jeg ved ikke, hvem der egentlig ejede fabrikken. Jeg ved bare, at de sagde, at oppe i forhuset boede konsulen. Jeg vil tro, at det var sådan en mellemstor virksomhed.\nHvis vi nu lige hopper tilbage til din skole, som du synes var lidt hård, for ikke at sige meget hård, var der mange drengestreger? Når nu man ikke kan holde det ud, så laver man vel oprør?\nJo, jeg kan da huske en episode, vi havde. Det var en, der hed Finn, en bitte rødhåret en, ham var lærerne næsten altid efter. Jeg ved ikke hvorfor, men det var som om, der skulle være en prygelknabe, og så var Finn blevet rigtig tosset. Vi havde en sløjdlærer, navnet behøver vi jo ikke at nævne, han kom altid i tweedjakke. Han havde en regnvejrscykel, og så havde han en flot én, til når det var solskin, og de blev båret ned i kælderen. Så engang, hvor Finn var blevet rigtig træt af ham, havde han fået samlet sådan en håndfuld savsmuld, og var kommet om bagved, og havde hældt det ned ad ryggen på ham, og savsmuldet sad i det her tweed. Læreren var kommet op på lærerværelset og så var han ellers blevet tosset, og næste time, eller næste gang, det var jo kun en gang om ugen, vi havde sløjd, var det op og stå ret ved filebænken alle sammen, og så ville han gerne vide, hvem der havde hældt savsmuld ned ad ham. Det var der ingen, der vidste. Så var det frem med fingrene, som vi placerede på filebænken, og så havde han en lineal på en halv meter, som han gik med hele timen. Ingen sagde noget, men vi fik nogle over fingrene en hel time. Ingen sladrede. Sådan var det.\nDet var lige efter krigen\nMen vi fik nogle elever ude fra Fjordsgade Skole. Nogle af dem var nogle banditter. Der var én, der hed Steen. Én af lærerne ville give ham striber i røven. Det ville han nu ikke finde sig i, så han knækkede spanskrøret. ”Så henter jeg nogle flere lærere”. ”Det kan du bare gøre, jeg hopper ud ad vinduet.” Og det gjorde han så. Vi havde klasseværelse oppe i 1. sals højde. Der var et par meter ned, to en halv meter. Så hoppede han ud ad vinduet og gik hjem. ”Du kan hente mig, og så kan jeg sige det til min far.” Så var der ikke mere i det, det vidste læreren godt.\nDET VAR NOGLE ANDERLEDES METODER?\nJa, det var noget helt andet. Vi havde også lærere, der var gode. Jeg kan huske, at vi havde en regnelærer, Vestergård. Vi har haft regning, og så er der en der hedder Bent, der rækker hånden op: ” Hr. Vestergård, man kan da ikke blive straffet for noget, man ikke har gjort, vel?” ” Nej det kan man ikke.” ”Jeg har ikke gjort min hjemmeopgave.” Så var vi tre i alt, der stod der med hænderne oppe. Og vi fik en sveder stukket ud. Så da timen var omme, siger Vestergård ”hov, jeg har glemt at underskrive dem,” de skulle jo skrives under af læreren også, og så tog han og rev dem i tusind stykker og smed dem ud over klassen, ”og så er der ryddet op, når frikvarteret er omme, så det er jer, der slikker gulv her.” Så vi lå og samlede papir op hele frikvarteret, så var den glemt. ”Men den går ikke mere.” Han var en rigtig god lærer. Jeg kan huske til jul, da glædede vi os altid, for Vestergård havde altid noget spændende med den sidste time. Et år kom han med en fjernstyret bil. Han havde været i Tyskland på et tidspunkt og købt sådan en. Og vi fik lov og prøve den. Det var sådan noget, vi næsten ikke har fantasi til i dag.\nHAN MÅ HAVE VÆRET EN RET UNG LÆRER, TÆNKER JEG?\nLærere, det var bare sådan nogle, der var der. Jeg kan huske den første lærer, vi havde. Det var sådan en med knold i nakken, og med hvid krave, det var kun det første år.\nI var en ren drengeskole, og så var der alligevel kvindelige lærere?\nMen det er kun lige den første, jeg kan huske.\nDET KAN VÆRE, HUN SYNTES, DET HAR VÆRET ET FOR HÅRDT MILJØ?\nNej jeg tror, det var en ældre dame dengang, det tror jeg. Vi fik andre, en håndboldspillertype, ham havde vi i nogle af de allersidste klasser, og der fik vi lov at spille håndbold i gymnastiksalen. Jeg kan huske, at jeg aldrig kunne få røven med mig, når vi skulle op ad de her reb. Jeg kunne ikke komme fra gulvet af. Så skulle vi spille håndbold. ”Du kan stå på mål”. I den ene ende af salen, var målet bare malet på væggen. I den anden ende var der sådan nogle store ribber, hvor der så var malet på nogle af ribberne. Jeg stod nede, hvor der var malet på væggen. Der var Steen, ham der rendte hjem og sagde til faren, at han skulle have striber. Han var i hvert fald et helt hoved højere end vi andre, en stor en. Jeg dukkede mig simpelthen, da skuddet kom, pudset faldt ned fra væggene. Tak skal du have, det var godt, jeg ikke fik fingrene i klemme.\nBlev du ved med at være målmand efter det?\nNej altså det skiftede. For på et tidspunkt skulle vi helt ud på ASAs baner og spille fodbold, skulle det forestille.\nSÅ I KOM LIDT RUNDT. HVILKEN KLASSE GIK DU UD AF?\n7. klasse, jeg har vel været 14 år.\nDet var lige efter konfirmationen?\nNej, jeg blev konfirmeret, efter jeg kom ud. Jeg havde fået mig en plads, troede jeg, i Vestergade, ved noget der hed Jysk Dekoratør Skole. Jeg ville godt være dekoratør. Jeg kan godt lide at tegne og male. Da måtte jeg bede om fri til blå mandag. Det havde vi jo ikke, men vi holdt alligevel lidt på blå mandag, og jeg fik fri til det. Men man startede jo med at gå til forberedelse, mens man gik i skole omme ved Pastor Møgelvang.\nOG HVAD VAR DET FOR EN KIRKE?\nDet var omme i Frue Kirke.\nDET VAR FORNEMT!\nJa ja! Dér er jeg døbt og konfirmeret. Og det var også den, skolen brugte til jul, hvor vi gik ude fra Valdemarsgade og ned gennem byen og så ned i Frue Kirke.\nOG NED I KRYPTEN?\nNej, den var ikke gravet ud dengang. Nej, den kom lidt senere. Det er hele det kvarter, man har rendt rundt i.\nHOLDT I EN ORDENTLIG KONFIRMATIONSFEST?\nUha ja, soveværelset var skam ryddet, og så var der lånt bænke og borde, så man kunne have den nærmeste familie. Jeg havde noget familie, der kom fra København. Hvordan man har overnattet, det kan jeg ikke finde ud af.\nMEN DET VAR EN STOR TING?\nUha ja. Det var suppe, steg og is, og så var der købt en hel flaske rødvin, den med tyren på.\nEN HEL FLASKE, VAR DET TIL JER ALLE SAMMEN?\nJa, ja. Og jeg kan huske, at min farmor havde lavet en sang. Så fik man jo sådan et par vers. Jeg havde da også lavet en takkesang.\nNå, det var avanceret.\nDet var fordi, der var nogen der omme på skolen, ”jamen skal du så ikke også?” Jeg tror, det var en af pigerne, for der var både drenge og piger. Eller det vil sige, det var så købmænd, der sendte deres elever derom, fordi de skulle lære at dekorere vinduer. Og så var der en af dem, der kunne lidt, hun havde sådan lige skrevet et par linjer ned, jeg tror kun det var et eller to vers. ’Tak til far og mor’, så sagde jeg, det kunne jo ikke hjælpe, der var kun far, nå, men så måtte hun jo finde på noget andet, ’tak til familien’, eller hvad det nu var.\nHAR DU SLET IKKE GEMT NOGET AF DET?\nJeg er ikke sikker på, jeg har dem. Men min kone har gemt alle de her sange. Nå, men det sidste af mit arbejdsliv, da var jeg nede på remisen, hvor jeg havde mit eget lille malerværksted.\nEn spirrende malerkarriere\nSÅ DU BLEV IKKE VED MED AT VÆRE PÅ DEKORATØRSKOLEN?\nNej, der sker det, at han får en kompagnon, han hed Jespersen, ham der havde den, og de flytter op i Hjortens Gade. Jeg tror, der var noget trælasthandel i gamle dage (Aarhus Trælasthandel A/S. red.) Det er den der store røde ejendom over for værtshuset Hjorten. Og der var noget inde i gården, hvor de skulle flytte op. Og jeg havde ikke nogen lærekontrakt eller noget, så jeg skulle jo med. Man var jo også blevet godt udnyttet så. Hundrede kroner om måneden og så 45-50 timer om ugen. Sådan var det jo dengang, som arbejdsdreng, så var det rundt regnet det, man fik. Min fatter kendte en, der hed Drotner, omme i Grønnegade. Der havde fatter haft en garage, han havde lejet ved Produkthandler Drotner, og hans søn var skiltemaler og havde værksted ovenpå. Jeg skulle i hvert fald ud og lave noget, jeg skulle ikke gå og glo. Så fatter fik arrangeret, at jeg kunne komme ud og snakke med Drotner. Han bor ude på P. Mønsteds Alle i Højbjerg, der bor han den dag i dag. En ældre herre. Men vi var derude og fik snakket, jeg kunne da komme på prøve. Jeg kunne starte som arbejdsdreng, og så fik jeg en kontrakt. Jeg var der i fire år, og så blev jeg udlært som skiltemaler. Det har jeg ikke brugt ret meget. Jeg ved ikke hvorfor. Jeg var en tur oppe på Jyllands Skiltefabrik i Asylgade og en tur i Randers på noget der hed BN Skilte. Der var mange malere, der gik ledige om vinteren. Da var fagforeningen flyttet omme fra Aaboulevarden ned på Østbanetorvet. Dér havde vi jo fået vores egen ejendom, malerne, og en fagforening. Den lå oppe på første sal, så når man kom ind, var der sådan lidt reposagtigt, og der var en købmandsdør ind til ham, men så stod der et par, man kendte sådan af udseende lidt, og råbte, du skal sgu ikke gå op, der er arbejde ude på Frichs. Og så kom der en anden en, og ham kendte de ikke rigtigt, han strøg op, og så kom han ned, ’jeg har fået arbejde’. Nå, hvor er det henne? Noget der hed Frichs. Han var ikke klar over, hvad det var. Men så gik det ikke værre eller bedre end, en dag jeg kom derned, hvor jeg nok havde gået arbejdsløs i en uge eller 14 dage, så stod der sgu ingen dernede, så jeg røg også op ad trapperne, og så blev jeg jaget på Frichs, og der var jeg så ude i rigtigt mange år, fordi det var fast arbejde, og du havde ingen spilddage om vinteren.\nDU MALEDE IKKE SKILTE DER?\nJo, det gjorde jeg også, de har haft en gammel skiltemaler, der var gået af, og så fik jeg hans job. Vi lavede jo bundrammer til de forskellige lokomotiver, og jeg var med i det sjak, der malede, og så alt deres skiltearbejde, hvis der var noget rundt omkring.\nEr Frichs virksomheden ikke meget ældre?\nJo, den startede jo nede i midtbyen, der hvor Reginakrydset ligger. Der startede Frichs.\nMEN DU STARTEDE PÅ SØREN FRICHS VEJ?\nDet var nede på Søren Frichs Vej. Ind til portneren, lige når man kommer ind til højre, og så blev man vist op. Jeg mener, vi var mellem fire- og sekshundrede mand, dengang jeg startede, og så gik det ellers ned ad bakke, og jeg var med, indtil vi lukkede.\nOG HVORNÅR VAR DET, I LUKKEDE?\nDet kan jeg ikke huske. Vi gik jo konkurs og alverdens ting derude.\nJeg kan se, du også maler malerier. Er det afledt af, at du blev skiltemaler?\nAltså, de eneste sekstaller, jeg nogensinde har fået i min karakterbog fra skolen, det var i tegning og opførsel.\nOg vi skal lige sige, at et sekstal svarer til ug! Har du altid haft interesse for at tegne?\nJeg har altid tegnet. Og i gamle dage da havde man ikke rigtigt tegnebøger. Jeg kan huske, min faster i København var på noget, der hed Tapeta, en tapetfabrik, og så fik de jo nogle gange de der gamle tapetbøger, som vi brugte til at tegne på bagsiden af. Det var jo sådan nogenlunde rent tapet eller papir.\nVAR DIN FAR OGSÅ KREATIV?\nHan var i hvert fald meget kreativ. Han var lidt af en altmuligmand.\nDu kender noget til både Nygade og Grønnegade?\nJa, Drotner Skilte, hvor jeg var i fire år, det ligger jo lige ud for Nygade.\nDanmarks slemmeste gade\nEKSISTERER NYGADE I DAG?\nIkke som dengang, altså der er bygget det der røde byggeri dernede. Mon ikke det var engang i 70’erne, man begynder at bygge det. Det er sidst i 60’erne man bygger alt det der røde dernede. For da jeg var ved Drotner, lavede vi en del reklamer på biler, og der var en del af husene, der var revet ned, da var man begyndt at sanere. Men til sidst var det jo ryddet det hele. Dengang jeg holder ved Drotner i 1964, da var jeg så udlært. Jeg mener, det er en af aviserne på et eller andet tidspunkt og også nogle af de der film, hvor der kører historier, der fortæller, at det skulle være Danmarks værste gade eller Danmarks slemmeste gade, og der var da også mange historier. Der var flere småhandlende både i det ene og det andet segment. Der var en, der handlede med, ja nu kalder vi det vel antikviteter, dengang kaldte vi det skrammel eller noget i den stil. Der stod så: ’Her handles med alt fra Herodes til Pilatus’, på sådan et stort skilt. Der var jo ikke rigtige butiksruder dengang, og så ovre på den modsatte side, var der en dame, der også havde forretning. Hun havde også sat et skilt op: ’Her rodes også med Pilatus’.\nNå, så der var ludere og lommetyve og sortbørs … det der sortbørs, det var nok mere i krigens tid, men altså der var mange småhandlende, og hvad de så handlede med, det ved jeg ikke. Det var ikke, fordi vi kom derned, vi havde jo rigeligt oppe i Møllestien, der havde vi jo også damer.\nALTSÅ NOGLE DER LEVEDE AF AT TRÆKKE?\nDet var letlevende damer. Jeg kan da huske, at sommetider som knejte gik vi jo op mellem 3. og 4. sal. Der var så nogle vinduer, vi kunne kigge ud ad fra opgangen, så sad vi jo sommetider deroppe om aftenen, hvis vi ikke vidste, hvad vi skulle finde på. ” Nå, nu står der satme en tyr nede på hjørnet.” Og der kunne vi sidde og holde øje med, der var en, ja en tre stykker i timen, det kunne sagtens klares.\nSÅ DET VAR EGENTLIG HELT SYNLIGT?\nJa, vi vidste det jo godt. Og damerne, de var nogle flinke mennesker. Når dagligdagen rullede, så kendte vi dem jo bare og rendte i byen for dem også.\nHVEM VAR KUNDERNE, SOLDATER OG SØFOLK?\nDet var alle mulige. Men det beskæftigede vi os jo ikke med.\nI IAGTTOG BARE? OG DIN FAR SAGDE IKKE, AT DEM SKAL DU IKKE I NÆRHEDEN AF?\nNej, der var jo nogle fester, og nu min far, han var jo ungkarl, han var jo også med. Nej, vi kendte dem godt.\nJeg kan huske, at når nu man var på skoleudflugt, så fik man en gul citronvand med patentprop, den kunne godt slå til hele dagen. Og i dag, der render de rundt med to liters flasker og sutter i. Det var noget lidt andet.\nHVOR TOG I HEN PÅ SKOLEUDFLUGT?\nJeg mener først det var i 4. klasse, vi kom med på skoleudflugt. Vi tog op midt i Rold Skov, hvor der var et trinbræt. Vi var jo altid med et særtog, hele skolen eller altså dem fra 4. og opad, og så blev der leget røver og soldater oppe midt i Rold Skov. Og så var der sådan en pavillon, hvor vi kunne sidde og spise vores mad.\nVED REBILD BAKKER?\nNej, det var ude midt i skoven, jeg kan ikke huske, hvad fanden det hed, men der var altså et trinbræt, hvor vi blev læsset af. Og så blev vi delt op i to hold, et rødt og et blåt. Vi fik en uldtråd og så havde vi hver vores borg, hvor det gjaldt om at indtage den. Det var noget værre noget, de små blev trynet og de store smækkede lussinger til de små, hvis de ikke ville aflevere det her.\nDet må have været svært at være lærer der.\nDe kunne jo ikke holde styr på det. Jeg kan huske, at de havde truthorn med. Når de truttede, skulle man komme, da der kun var en time, til toget kørte, og var man der ikke, så kom man sgu ikke med.\nMan måtte jo ikke sige derhjemme, at man ikke kunne lide maden, og så kan jeg huske, vi engang var på Hvidsten Kro med nogen af mine bedsteforældres venner. Vi var kørende på motorcykel.\nFarfar og farmor, de havde en Harley med sidevogn. Min farmor sad altid i sidevognen, så da man ikke var ret gammel, kunne man sidde ved hende, og ellers så sad man bagpå. Mine bedsteforældres venner, der hed Møller, var også kørende på motorcykel, og fru Møller var også en stædig dame. Vi sad og ventede på det her æggekage, eller hvad man nu skulle have deroppe. Der havde været et selskab før os, og de havde åbenbart fået smørrebrød eller et eller andet, og der stod et fad tilbage, og der var ost på. Fru møller rakte over og Fru Møllers to knægte fik et stykke med ost og jeg fik også et og jeg sad helt stiv. Farmor kiggede på, og jeg måtte stoppe det i munden. Og ned kom det til sidst.\nDET ER UTROLIGT, DET SIDDER SÅ DYBT I DIG STADIGVÆK.\nJa, jeg kan huske, at min far sagde: Du får en tier – og det var mange penge – hvis du spiser den ostemad. Jeg skal fandeme ikke have en ostemad. Og så kom det der rejeost, smøreost fra Buko, nå det kunne man da godt prøve. Jeg kan huske introduktionen til roquefort, det skete, mens man var på Frichs, vi skulle arbejde over, kun mester og mig, og han sagde, jeg har sgu lige to halve, du kan få den ene, og det var med roquefort, og den måtte jo ned. Det var ikke så galt, og siden da har jeg spist Roquefort.\nOg så en øl til, det smager godt sammen.\nDengang måtte man godt drikke øl – i kassevis gik der ned derude. Det er en helt anden historie, hvad der har været af kultur. Mens vi var ved Banen, måtte vi også drikke frit til at starte med, men på et senere tidspunkt måtte vi kun drikke i kantinen til middag. Der var mange af de gamle gutter, der kunne drikke en 5 – 6 stykker om dagen. Jeg kan huske en, der havde en bænk stående, hvor han stod og lavede radiatorer, som vi kaldte det, og han havde altid en øl stående. Men det måtte han så ikke, så han gik over til letmælk.\nDet var et spring.\nIndtil én af mestrene sagde: Den der letmælk, den er efterhånden 4 måneder gammel. Nej, nej sagde han. Der var ingen bund i mælken! Øllen stod indenunder, så den var bare skjult. Hvad gør folk, når de ikke må noget? De kryber uden om og laver noget andet.\nDU VAR SKILTEMALER OG SÅ KOM DU PÅ FRICHS, MEN BANEN HVORNÅR VAR DET?\nDengang Frichs går konkurs, bliver vi opkøbt af Kosan Cylindric, og så overtager Kosangruppen Frichs. Den kører jo så i nogle år, indtil Kosan lukker og slukker derude, og sælger til De Linde. Og der er vi jo så med næsten hele vejen, for vi er nogle stykker, der skal rydde op og er garanteret løn. Så kommer der en truckfører og kører om i baggården og siger, skal du ikke på Banen? Der var mange af Frichs’ folk, der kom på Banen. Han sagde, du skal bare snakke med A.M. Christensen. Det kunne jeg da godt. Jeg vidste ikke, hvad jeg skulle. Så jeg gik ned til Sonnesgade, ned på Remisen og fandt ud af, der var en A. M. Christensen, og jeg bankede på. Nå, det er dig, jeg har hørt lidt om. Det var fordi, han og truckføreren havde kolonihave samme sted, og så havde han nok spurgt ham. Så siger han, Frichs’ folk har vel altid sådan et stykke papir liggende hernede, de fleste af dem søger jo ind til Statsbanerne. Nej, jeg har sgu ikke noget papir liggende. Nå, det var jo galt, for han var nødt til at have en ansøgning. Så sad han og griflede, og jeg fik et stykke papir. Så sagde han, nu skriver du bare det, jeg har skrevet her. Det gjorde jeg så, og han sagde, nu skriver du under her, og jeg skriver under, og så er du antaget. Han spurgte: hvornår begynder du? Så sagde jeg, det kan jeg godt fortælle dig, nu har jeg tre ugers ferie og noget afspadsering, så der går en måned. Så måtte det være sådan. Han var en fin fyr. Han kom på et tidspunkt og sagde, at jeg måtte kunne hjælpe ham. Om jeg kunne lave et eller andet. Han skulle til en stor fødselsdag, og da var de en hel masse, der havde samlet ind til en fiskestang, tror jeg. Ude på vores mellemlager, der havde vi sådan noget karton i nogle rigtig store stykker. Jeg malede dem hvide, og havde fået en liste med navne, der skulle på. Så begyndte jeg at male små fisk, skrev de her navne på, og lavede en fiskestang og lidt krimskrams. Det gjorde åbenbart vældig lykke, så det skulle man aldrig have gjort. Der kom den ene efter den anden og skulle have bestillinger på sangskjulere og andet.\nFÅR DU STADIG BESTILLINGER?\nNej, nej. Det er ovre de dage.\nDU SIGER NEJ NU?\nJeg har godt nok en, der skal have studenterhue på, nej, hun får sgu ingen.\nEt barnebarn, ja.\nVi har tre. Jeg har en datter, der bliver 50 i morgen, så der skal vi ud på søndag, og så har jeg et barnebarn, han fylder år i dag. Markus er 17, han er på efterskole, og så er der Olivia, der er ved at tage studentereksamen. Så har vi en søn, eller det vil sige, det var en, der var der, da jeg kom til, men det er jo lige meget. Og de har tre børn, de har hentet i Columbia. Så da har vi tre gutter, der er hentet derovre fra.\nJa, William er den ældste, han går også i gang med noget videregående uddannelse næste år. Han startede på et gymnasium, det der ligger ude ved Vejlby. Men det passede ham ikke rigtigt. Så han hoppede fra og er startet på en ny skole – en handelsskole.\nBOR DE I NÆRHEDEN?\nNej de bor i Ryomgård. Han og konen er skilt, og så har de fundet nogle nye, men de kommer meget godt ud af det sammen, og de har fælles hus, som de prøver at få solgt. Det er ikke så længe siden, vi var til gymnastikopvisning. Det er fordi den mellemste, Oliver, er springgymnast. Og han kan komme rigtig langt, han får guldmedaljer, hver gang han er med.\nNEJ, HVOR GODT. HVOR GAMMEL ER HAN?\nHan er nok 12 eller 13. Han er lige rykket op. Vi var til et stævne for nylig i Vejlby-Risskov Hallen, hvor begge sider af familien var med. Oliver værdiger os ikke et blik, når han er på gulvet. Vi kan fægte nok så meget. Han er koncentreret, og som regel altid sidste mand, når de springer. Og han kan lave noget, de andre overhovedet ikke kan.\nMen skolemæssigt, der er han så ikke helt oppe på det niveau. Han skulle være født i et cirkus.\nOm mandagen starter jeg med at stå op ved syvtiden, så går jeg ned og træner en times tid nede på centret.\nER DET NEDE PÅ PLEJEHJEMMET?\nJa, nede i Ankersgade. Og der er vi ca. seks, der mødes mandag morgen fra seks til syv og så igen onsdag.\nDER HAR DU NOGLE GODE KAMMERATER?\nJa, og det kan godt være, vi ikke får trænet, men vi får grinet, så det gør noget. Falder der ikke en joke af, så er det en dårlig dag. Og så har vi et bitte sommerhus ovre på Mols, det skal jo også plejes og passes.\nTorsdag, det er vores klubdag. Da er vi ude i Viby Pensionist- og efterlønnerforening. Konen er kasserer, og det er et stort stykke arbejde. Det er med at arrangere kunstnere og alt muligt til sådan noget. Det kører vi fra klokken 13 til 15 i Kongsgaardcentret.\nHVOR LÆNGE HAR I VÆRET INVOLVERET I DET?\nEn fem-seks år.\nOG HVORFOR BLEV DET LIGE VIBY?\nDet var, fordi konens svigerinde var derude. Så bliver man jo halet ind, og til sidst blev min kone så kasserer.\nOG DET KAN HUN GODT LIDE?\nJa, det tager nogle timer. Og så skal vi ud og hente et par, jeg kalder papegøjerne, et par af damerne, der er med i bestyrelsen. Så skal vi stille op, bordene skal rykkes og der skal hentes kopper, og så dækker vi bord, og bagefter skal der vaskes op igen.\nSÅ DET ER NÆRMEST HELE DAGEN?\nVed 17-tiden er vi som regel hjemme. Så der går et godt stykke tid med det. Og fredag, der plejer jeg at gå til bowling, men det er så kun godt en times tid. Men det er også i forbindelse med Viby Pensionistforening. Vi har også noget, der hedder Mandagskoret. Der er nogle stykker, der synger og hygger sig, men der er vi ikke med.\nER DET UDE PÅ BOWLINGBANERNE I SPILLER?\nI Viby, ja. Vi har lige holdt afslutning den 1. maj. Så ender det jo altid med lidt at spise og en øl.\nSÅ ER NÆSTEN ALLE DAGE BESAT?\nNu har vi lige et par torsdage mere, og så går vi på ferie. Ja, på torsdag er der bankodag. Så der kommer nok en 60-70 stykker, vi skal have dækket op til. Torsdagen efter holder vi vores årlige udflugt, der går ud i fædrelandet med bus.\nDER ER I BARE MED, OG ER IKKE MED TIL AT ARRANGERE?\nJo, det hænger også på os. Så har vi en, der laver vores blad. Vi skal stille det op og skrive til ham, det er også ham, der kører bowling, så det hører lidt sammen. Det kører med frivillig arbejdskraft det hele. Vi har lige haft 80-års jubilæum ude på Tranbjerg Kro for Viby Pensionistforening. Der var vi jo rundt og se, om vi kunne få noget sponsorstøtte. Det er svært i dag, uha, uha, oh skræk. Der er nogle handlende, der godt vil give lidt, men nu har vi Arbejdernes Landsbank, og jeg ved for nogle år siden, der fik vi 500 kroner, og nu da vi søgte igen, gav de ikke noget.\nHVAD SYNES DU OM VORES MUSEER – FÅR DU TID TIL AT BESØGE DEM?\nJeg har kort op til Den Gamle By. Det skal jeg op og have fornyet her i denne måned.\nHVAD SYNES DU OM DE NYE TING DEROPPE?\nDet er faktisk sjovt. For et par år siden, da gik vi og kiggede, og var inde i det, der hedder Blikværkstedet, inde i gården i den nye afdeling. Der ligger der sådan et værksted i den ene side, hvor du kan lave tagrender. Og da vi gik og kiggede, er der en, der blander sig i samtalen, og vi går og småhygger. Så siger han, I skal da med her, og så låste han en dør op, og så var vi nede i kælderen og se garderoben. Der er jo et garderobeanlæg dernede med alle de der udklædningsdragter. Da var man ikke begyndt at lave ’Aarhus fortæller’, det var kun lige på det første stadie. Nå, men så var vi helt oppe på toppen af det der konditori. Der var man ved at indrette en folkestue for dem, der arbejder der. Så det var rigtigt sjovt at komme ind bag kulisserne. Jeg ved ikke, hvad han hed, men vi fik lige et indblik i det, der er bagved.\nMærket af årene som maler\nHAR DU VÆRET INDE OG SE VIKINGETIDEN, OG DET NYE DERNEDE?\nJa, ja og vi har også været på Moesgaard. Men det trækker lidt hårdt på en folkepension. Igennem nogle år, da var vi af og til inde på ARoS, fordi boligforeningen arrangerede noget, men nu skal det over internettet, og jeg synes, det er så besværligt, så det er ikke rigtigt blevet til noget de sidste åringer.\nNu er bentøjet heller ikke det bedste mere, for jeg har fået det, de kalder nervebetændelse. Når man har stået på stiger i mange år, og står på svangen, så ødelægger det noget i benene.\nDET KAN IKKE HELBREDES?\nMan kan ikke rigtig gøre noget ved det.\nFÅR DU SÅ NOGET SMERTESTILLENDE?\nJeg kan få nogle Panodiler. For år tilbage var jeg en tur oppe i Den Gamle By. Vi var i teatret deroppe, Helsingørteatret, jeg kan ikke huske, om det var i forbindelse med en bogudgivelse, der var i hvert fald et eller andet. Så holder de en pause, og der stod en mand og steppede lidt. ’Det er ikke sådan at have været 50 år som elektriker!’ Nå, sagde jeg så, så har du hårde betingelser, og har nervebetændelse! Hvor fanden ved du det fra? Jamen jeg har været maler og har stået på stiger. ’Velkommen i klubben’, sagde han så. Det er derfor, man i dag har brede trin på stigerne. I gamle dage stod man jo på svangen.\nDET ER ALTSÅ IKKE GOD MOTION, NÅR DET ER DAG EFTER DAG?\nNej, altså nu ude på Frichs, når vi lavede vognkasser til Københavns nattrafik. Ikke dem, de har nu, men de skæve, de røde, som vi kaldte dem. Der byggede vi jo vognkasser. De blev slebet i terpentin, håndslebet, hele kassen, der står man oppe på sådan en wienerstige, og det kunne godt være otte timer i træk, du stod der.\nHAVDE I NÆSEVÆRN?\nMEN DU HAR JO IKKE TAGET SKADE AF DAMPENE?\nDet må jeg lade andre afgøre, ikke?\nDET KUNNE VÆRE GÅET HELT GALT. FOREGIK DET UDENFOR?\nNej, det var inde i hallerne. Vi havde det, der hed bundrammen. Det er selve bunden på en vogn, og den vendte på hovedet, kan man sige, for det er jo underneden, det hele skulle males, så det blev håndmalet. Det kunne ikke sprøjtemales. Og sprøjtemaleren kom så i middagspausen, mens de andre var ovre den der halve time. Han sprøjtede, så alt stod i damp, når de kom tilbage igen. Du skulle prøve at se en sommerdag inde i lukkehallen eller i kedelsmedjen. Der blev slebet med maskiner, så det lignede sølv, for der var ingen udsugning på noget som helst.\nVAR DER IKKE MANGE DER FIK LUNGEKRÆFT?\nNU TIL NOGET HELT ANDET. HVAD SYNES DU OM LETBANEN?\nUha, den kunne vi godt have undværet. Jeg synes, der er så mange andre ting. Den koster jo det hvide ud af himlen eller det blå nærmest. Og når man ser andre steder, hvor man er gået over til at investere i brintbusser, som kan køre på vejene og kan flytte sig. Hvis en sporvogn hopper af sporet, så hænger de der jo. Jeg synes, det er så gammeldags, det er en halvanden hundrede år gammel teknik, i stedet for at komme videre. Jeg kunne godt tænke mig, vi havde hoppet over. Nu hopper Københavnerne også på, og Odense, uha, vi skal være lige sådan!\nNår man kigger på Facebook, er det jo ikke alle, der jubler lige meget over det. Men altså, jeg tror, det er en dyr løsning. Det kan godt være, det skubber nogle folk rundt. Mellem Odder og Grenaa synes jeg, det var fint med den letbane. Men det her inde i byen! Jeg frygter, hvis de skal til at køre ned af Vester Allé, og hvad det er de snakker om.\nDet sinker jo den øvrige trafik en hel del.\nDet er ikke så længe siden, vi skulle i sommerhus, og skulle ned igennem Nørreport. Det går jo med sneglefart. Det er ikke sådan noget, der siger hu hej vilde dyr.\nNår jeg tænker tilbage på 1963, hvor vi var en tur i Holland med Malernes Lærlingeklub. Man plejer at være på sådan en årlig udflugt, eller en tur til København. Vi var sådan en årgang, der sagde, det gider vi fandme ikke. Hvad vil I så? Vi vil fandme til Holland og se nogle farvefabrikker og noget. Så vi kom til Holland for at se det. Vi boede i Amsterdam, hvor man har sporvogne, der kører rask igennem det hele. Og de kører på et spor, og så når du kommer op på kanalen, så holder de deroppe på broerne og venter, så skifter de rundt. Det fungerer gelinde. Altså nu når du slæber det her ind i byen… vi havde sporvognene, og det kørte nogenlunde. De blev skrottet i 1971. Nu er det som om, vi har genopfundet den dybe tallerken.\nHvad med udviklingen i byen fra du var barn til nu?\nNu er vi der, hvor vi godt vil tilbage til en toværelses lejlighed snart.\nHER HAR I 3 VÆRELSER?\nJa, vi har 104 kvm. Vi har en søn boende hjemme, han er 47 nu, og har Downs syndrom. Vi er ved at se, om vi kunne få kommunen til at skaffe ham noget at bo i. Han vil gerne ud og bo nu, det ville han ikke førhen, men nu vil han gerne.\nMEN KAN HAN?\nJa, altså selvfølgelig med støtte. Han går ude på noget, der hedder Musik- og Medieværkstedet i Åbyhøj. Vi er begyndt at søge noget til ham også. Vi kan ikke parkere herinde, når vi kommer hjem fra klubben, der klokken 17-17.30, så kan vi ligge og køre rundt en time for at finde en parkeringsplads. Prøv at tænke på hele Ringgaden, de holder jo også heromme. Hvis det lykkes på et tidspunkt, så flytter vi ud, hvor der er lidt mere landlig luft, og nogle flere parkeringspladser. Så kan vi jo flytte nogle af dem fra Gellerup herind.\nJeg tænker vi kunne flytte til Vejlby eller et eller andet. Der har vi datteren boende, og der er trods alt stadigvæk lidt grønt omkring nogle af boligerne, og det er til at finde en parkeringsplads derude. Vi har sommetider passet deres hund, og så går man jo rundt og lurer lidt.\nVIL I GERNE HAVE EN LILLE HAVE?\nAltså vi har rigeligt i det, vi har. Jeg har min altan, hvor jeg har sat mine kartofler og ting og sager ud. Jeg har to spande med kartofler, vi skal prøve i år.\nDet er rigtig fint, at lejligheden har lys ind fra begge sider\nJa, så er det man tænker på, hvis man går ned i Ceres-byen. Ser de nogensinde solen, dem der bor nede i bunden?\nNår man kigger gamle film fra København, rykker man hele midtbyen ned, fordi der skal lys og luft til, og så bygger man noget på havnen, hvor der nærmest ikke er plads imellem.\nDU TÆNKER OGSÅ PÅ AARHUS Ø?\nDet er da flot sikkert, men jeg tror, det er lidt vindomsust dernede.\nSÅ VAR DET BEDRE PÅ MØLLESTIEN?\nDer blæste det ikke.\nDENGANG VAR DET IKKE ATTRAKTIVT AT BO NEDE VED VANDET?\nNej. Hvornår har det været det førhen i tiden? Fiskerne trak sig altid ind bag klitterne og kravlede i læ. De skulle da ikke ud og ligge ude på kanten.\nTror du, det har ændret sig med den bedre byggeteknik?\nMan har jo nok nogle byggeteknikker, der gør, at det kan lade sig gøre. Jeg tænker også på, da jeg var på Frichs. Hele vejen hen langs med åen, gik der jo et spor, når de skulle have lokomotiver fragtet fra, og jeg ved fra nogle af de gamle, at når de kom med de store damplokomotiver, skulle de køre meget forsigtigt derhenad, fordi der var vibrationer i mosedyndet. Så de måtte ikke risikere at vælte ved at køre for hurtigt. Nu bygger man raskvæk derhenne, men det er fordi, man piloterer. Vi kan også høre det dagligt, bum, bum, bum, da banker man jo noget i. Mens vi var inde på Banen, på remisen, fik vi lavet nogle nye haller, og der skulle jo også piloteres. Den første pille hældte de ned, den anden dunkede de, og den tredje fik lidt med hammeren. Man har jo også hørt om Jerichausgade, altså hele Mølleengkvarteret, Jerichausgade og Marstrandsgade, det var sådan lidt lettere fugtigt. Det sagde man i hvert fald dengang.\nALTSÅ PÅ GRUND AF ÅEN?\nDet lå, hvor der havde været oversvømmet fra mølletiden af, da Aarhus Mølle havde inddæmmet alt det der. Ja, der er så mange historier.\nVI MÅ HÅBE, DET HOLDER.\njo, jo, det skal det jo nok gøre, der er jo arkitekter…\nDET ER DER, DET ER GODT VI HAR DEM. MEN OLE, NU VIL JEG SIGE TAK FOR DIT BIDRAG TIL STADSARKIVET. DET HAR VÆRET MEGET INTERESSANT AT HØRE DIN HISTORIE.\n1950'erne, 1960'erne, Arbejdsliv, Banen, Barndom, Brobjergskolen, Frichs Fabrikker, Maler, Møllestien, Pensionærer


Gustav Wied busten | Kulturstrøg\nSøg You are hereHISTORIERGustav Wied busten\nBusten med nissehue. Fotograf: Alice Wied Med berømmelsen fulgte også trangen til at lade sig forevige. Her er Gustav Wied fotograferet af hans kone Alice Wied i bar figur ved vinduet i 1904. Fotograf: Kristian Hude Gustav Wied fotograferet af vennen Kristian Hude foran sit hus. Her ses Peter Malmberg i 1941 som figuren Thummelumsen fra Livsens Ondskab. Som flere af bogens personer var han sandsynligvis taget ud af det virkelige liv i det gamle Roskilde. Previuos slide\nForfatteren Gustav Wied (1858-1914) flyttede til Roskilde i 1897. Han indlogerede sig på Frederiksborgvej 9 i en kvistlejlighed sammen med sin kone og foreløbig to børn. Her i byen faldt han til ro og skrev nogle af sine hovedværker, både de første satyrspil og romanen Slægten. Fruen måtte tit gå tur i Klostermarken med børnene for at skaffe arbejdsro til den sensible digter.\nÅr 1900 havde han tjent så meget på forfatterskabet, at han kunne flytte ind i sin store, nyopførte villa, der på grund af den nationalromantiske byggestil med kamtakker og tårne gik under navnet Kastellet. Han havde indrettet sin egen lejlighed i huset med tykke mure for at isolere imod støj fra resten af familien.\nMed berømmelsen fulgte også trangen til at lade sig forevige. Der findes mange malerier af forfatteren og busten af billedhuggeren Elise Brandes. Da Gustav Wied Selskabet ville hylde det kendte bysbarn ved at opstille en kopi af Elise Brandes buste af forfatteren, havde man svært ved at finde originalen. Og det endte med, at man måtte op til Norge for at låne den. Siden opstillingen har busten flere gange været pyntet. Ved juletid får den gerne nissehue og skæg af barberskum på.\nGustav Wied blev i sine sidste år ramt af sygdom og økonomiske problemer. Han var plaget af stærke mavesmerter, og i 1914 resulterede det i, at han begik selvmord med cyankalium. Han nåede dermed ikke at leve helt op til sin egen selvbiografi, som han skrev til Gyldendals Boghandels Katalog i 1901:\nDumpet på ny 1882.\nAvlet Børn, dernæst bygget Hus.\nLæs mere om Gustav Wied her.


Aktive visninger i min Outlook.com-indbakke - Hjælp til Outlook.com\nAktive visninger i min Outlook.com-indbakke\nNår du får mails med links til billeder eller videoer, kan du bruge aktive visninger til at få vist indholdet. Du kan se mindre versioner af billederne eller videoen direkte i mailen. Du kan endda afspille videoen direkte i din indbakke.\nSådan slår du aktive visninger til eller fraLog på din Outlook.com-konto.Klik på ikonet Indstillinger , og klik derefter på Indstillinger.\nKlik på Indstillinger for aktiv visning under Læse mail.\nVælg, om eksemplerne skal vises eller skjules, under Vil du se eksempler?\nKlik på Outlook-logoet for at vende tilbage til din indbakke.\nHvis der er vedhæftet billeder eller andre filer til en mail, som du modtager, bruger Outlook.com aktive visninger til at vise disse filer. Du kan ikke deaktivere denne type aktiv visning.\nAktive visninger er designet, så dine personlige oplysninger beskyttes. Du kan finde flere oplysninger om Microsoft og beskyttelse af personlige oplysninger i vores erklæring om beskyttelse af personlige oplysninger.


Forsøgsbyggeri i Fredericia - 5-etagers boligejendom i træ\nRealdania By & Byg tester CO2-aftryk: Fem etagers træhus i Fredericia\nHvordan kan man udvikle en etagebolig i træ, som er så CO-venlig som mulig? Hvordan skal ejendommen se ud, og hvordan kan den bygges indenfor et normalt anlægsbudget? Det er de centrale spørgsmål, som Realdania By & Byg nu indbyder arkitekter og ingeniører til at svare på i en prækvalifikation til en projektkonkurrence. Konkurrencen skal munde ud i et konkret fem etagers forsøgsbyggeri i træ i Kanalbyen i Fredericia.\nInteressen for bæredygtighed slår igennem i alle brancher – også i byggebranchen, hvor der løbende foregår en livlig debat om hvilket materiale, der er ”mest bæredygtigt”. Men sagen er kompleks, og derfor ønsker Realdania By & Byg at bidrage nuanceret, transparent og uvildigt til denne debat ved at igangsætte forsøgsbyggeriet ”Mini CO2 etagehuset i træ”. Forsøgsbyggeriet, der skal opføres i Kanalbyen i Fredericia, indgår som en del af foreningen Realdanias fokus på at fremme et sundt, effektivt og bæredygtigt byggeri.\n- CO2-udledning fra byggematerialer udgør en væsentlig del af Danmarks samlede CO2-udledning. I de kommende år forventes kravene til omstillingen i dansk byggeri at blive ganske omfattende. Der er derfor behov for, at vi styrker vores viden om brugen af forskellige materialer, når målet er at minimere CO2-udledninger. Der er samtidig behov for, at der udvikles nye og mindre CO2-belastende løsninger. Som et konkret eksempel skal forsøgsbyggeriet ”Mini CO2 etagehuset i træ” således bidrage til at understøtte denne omstilling i byggeriet, siger Jørgen Søndermark, arkitekt og projektleder i Realdania By & Byg.\nEt monomaterielt forsøgsbyggeri\nForsøgsbyggeriet i Fredericia bliver en 5-etagers boligejendom, som i videst muligt omfang opføres i træ. Byggeriet bliver evalueret – dels samlet, dels sektionsvist i forhold til tag, primære og sekundære bygningsdele, elevatorskakt, fundament m.v. Eksperimentets omdrejningspunkt er at afprøve i skala 1:1, hvordan træ præsterer i et mindre etagebyggeri til boligformål.\nVil du følge projektet?\nAlle interesserede inviteres til at følge projektet tættere og bidrage med viden om og erfaring med at skabe det mest CO2-venlige træbyggeri. Det sker via en særskilt LinkedIn side, som vi håber, du vil følge.\nSelv om det aktuelle projekt omhandler træ som primært materiale, vil eksempelvis tegl, beton, ler, biobaserede eller genbrugsmateriale efterfølgende kunne tænkes afprøvet og sammenlignet. Det vil ske via et forsøgsdesign, der afsøger svar på markedets hypoteser for materialets styrker og svarheder.\nRealdania og Realdania By & Byg indbyder nu hhv. arkitekter og ingeniører med viden om træbyggeri, forsøg og innovation, etageboliger og DGNB-systemet til at søge om prækvalifikation til den projektkonkurrence, der skal munde ud i det endelige forsøgsbyggeri. Byggeriet, i fem etager med fire boliger og i alt ca. 600 etage-kvm, skal opføres indenfor et normalt anlægsbudget for at maksimere skalérbarhed og relevans for branchen. Byggeriet skal desuden opnå DGNB Guld-certificering.\nKonkurrencen består af en prækvalifikation af op til henholdsvis tre arkitekter og tre ingeniører. Konkurrencen for arkitekten gennemføres som en totalrådgivningskonkurrence. Arkitekten bliver totalrådgiver i teamet, mens ingeniøren bliver underrådgiver til arkitekten i det samlede team.\nEfter endt tilbudsindhentning sætter Realdania By & Byg den udpegede arkitekt og ingeniør sammen. Målet er at sammensætte ét samlet team med de absolut bedste forudsætninger for at løse opgaven: At skabe det mest CO2-venlige træbyggeri indenfor stramme rammer i forhold til budget, funktion og præstation.\nLæs mere i annoncerne for prækvalifikationen:\nPrækvalifikation til MiniCO2 etagehus ”træ” (arkitekt)\nPrækvalifikation til MiniCO2 etagehus ”træ” (ingeniør)\nAnsøgning om prækvalifikation fremsendes digitalt i pdf-format i lav opløsning på dansk til Jørgen Søndermark, arkitekt og projektleder i Realdania By & Byg, jso@realdaniabyogbyg.dk senest 21. maj kl. 12.00.


Handel og Detail - UngOdense\nTietgen Business - Handel og Detail\nPå Tietgen Business får du kendskab til handels- og detailbranchen. Du kommer til at opleve en spændende og anderledes skoledag. Med udgangspunkt i forskellige butikker i Odense, skal du arbejde med de nyeste butikskoncepter og trends. Du lærer at beregne, hvad varerne skal koste i butikken og hvordan virksomhederne bruger de sociale medier til at nå netop deres målgruppe.\nI forløbet Unge i Uddannelse og Job 2022 får du et indblik i, hvordan det er at være elev på Tietgen Business. Du møder skolens passionerede lærere og elever, som fortæller dig om deres hverdag på skolen: undervisningen, fagene, det sociale miljø, studieture og meget mere. De kan også fortælle om de forskellige karriereveje, og på den måde inspirere dig til at vælge den rigtige vej for netop dig.\nI brobygningsfilmen kan du se mere om, hvad du kommer til at opleve på din Uddannelse og Job-dag. På tietgen.dk kan du læse mere om EUD Business og EUX Business. Du kan også høre Camilla og Magnus fortælle om deres uddannelse inden for handel og detail.\nUddannelsen inden for handel og detail er for dig, som gerne vil arbejde i butikker og virksomheder, hvor din vigtigste opgave er at betjene kunder og yde service. Du lærer bl.a. at købe ind, skabe en indbydende og kundevenlig butik, præsentere varerne, styre et lager, markedsføre, føre regnskab og meget mere. Du bliver også skarp til personlig kundekontakt, og du lærer at have fingeren på pulsen i forhold til de nyeste trends inden for handel og detail.\nI forløbet har du mulighed for at besøge én af disse butikker:\n- SuperBrugsen Næsby: www.superbrugsen.coop.dk\n- SuperBrugsen Rødegårdsvej: www.superbrugsen.coop.dk\n- Jysk - Risingsvej: www.jysk.dk\n- Coop365 - Skibhusvej: www.fakta.coop.dk\nSenest opdateret 22.03.2022 11:28 af CAMR


29-årig stak jævnaldrende mand 31 gange | TV SYD\n29-årig stak jævnaldrende mand 31 gange\nEn 29-årig mand fra Kolding er blevet varetægtsfængslet i fire uger. Han er sigtet for at have forsøgt at dræbe en jævnaldrende mand ved at stikke ham mindst 31 gange med en kniv.\nEn 29-årig mand er varetægtsfængslet frem til 10. april. Han er sigtet for at have forsøgt at dræbe en jævnaldrende mand med knivstik her på Frederik 7. Vej i Kolding. Foto: Jacob Sejer Kristensen, TV SYD.\n13. mar 2018, kl. 17:39 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nEn 29-årig mand er tirsdag fremstillet i grundlovsforhør ved Retten i Kolding. Politiet sigter ham for forsøg på manddrab, og Retten i Kolding besluttede at varetægtsfængsle den sigtede i fire uger, skriver JydskeVestkysten.\nIfølge sigtelsen forsøgte den 29-årige mand at dræbe den 27-årige mand i en lejlighed på Frederik 7. Vej i Kolding med mindst 31 knivstik.\nLæs også Politiet anholder formodet knivstikker\nKnivstikkeriet fandt sted klokken 4.25 natten til mandag i offerets lejlighed på Frederik 7 Vej i Kolding. Den sigtede blev anholdt af politiet mandag klokken 15.20.\nIfølge avisen oplyste den 29-åriges forsvarer i retten, at den sigtede erkender, at han har udøvet grov vold mod den sigtede, men han nægter, at hans hensigt var at dræbe. Retten i Kolding valgte at varetægtsfængsle den 29-årige gerningsmand frem til 10. april, hvor han også skal mentalundersøges.\nLæs også 27-årig stukket ned: Politiet efterlyser gerningsmand\nHelikopter evakuerer folk på brændende fiskekutter ved Hanstholm


Anne-Mette Højbjerg - GiZ-Blog.dk: Jeg er pisse træt af Post Danmark og deres tyve!!!!\nJeg er pisse træt af Post Danmark og deres tyve!!!!\nUdgivet: 12.8.14 ● Kategori: Hverdagslivet, Privaten, Shopping\nSå har man igen oplevet at en medarbejder hos Post Danmark har haft lange fingre. Jeg kommer ned og skal hente en pakke på posthuset og ser så at pakken er blevet skåret op og der ligger en top skoæske i den - der skulle have ligget et par tunge støvler. Så nu skal jeg have fat i firmaet jeg har købt dem hos PLUS at postkontoret forsøger at få fat i hovedkontoret for at melde det som tyveri. Jeg er RASENDE på den medarbejder hos Post Danmark. Det er ikke første gang det sker, men det er sku da frækt at sende en tom kasse videre til mig. Føj hvor burde der sidde nogen og have grim smag i munden!\nMen så er det jo bare at Spartoo er de sødeste EVER! De melder den savnet/forsvundet og så sender de nogle nye til mig. Så postkontoret har fået nummeret til dem og så får de fundet en slutning på denne sag. Jeg kunne ikke være mere tilfreds med kundeservice hos Spartoo. Og så er det jo bare en bonus at man kender den person man kommer i kontakt med. :D Mange mange mange tak! I er sku de bedste!


Patient til patient rådgivning for stomi- og reservoiropererede - Mave- og Tarmkirurgi - Aarhus Universitetshospital\nDu er her: Afdelinger Mave- og Tarmkirurgi Livet med stomi Patient til patient rådgivning\nPatient til patient rådgivning\nPatient til patient rådgivning for stomi- og reservoiropererede - Mave- og Tarmkirurgi\nStomiforeningen COPA tilbyder rådgivning til stomi- og reservoiropererede fra Mave- og Tarmkirurgi, Sengeafsnit 2, uanset om man er medlem af COPA eller ej.\nRådgiverne i COPA\nForeningens rådgivere er alle stomi- eller reservoiropererede, og de har et afklaret forhold til deres situation om at leve med stomi/reservoir. Rådgiverne er alle specielt uddannet i bl.a. samtaleteknik, psykologi og stomiformer.\nRådgiverne har naturligvis tavshedspligt.\nRådgivning i COPA\nRådgivningen vedrører kun det at leve med stomi/reservoir samt råd og vejledning af ikke-lægelig karakter. Ved specifikke spørgsmål om stomipleje og medicinske forhold bør man i stedet henvende sig til stomisygeplejerskerne.\nHar du behov for at tale med en, der har levet med stomi (eller Pouch) i mange år, er der mulighed for dette. Du kan kontakte COPA Aarhus rådgivning på tlf. nr. 61 27 21 25. Helst mellem kl. 17 og 18. Hvis telefonen ikke bliver taget, bliver du kontaktet af en af vores rådgivere.\nAndre muligheder for kontakt med COPA-rådgivning i Århus-området\nTlf. 57 67 35 25\nDu kan også maile til COPAs online-rådgivning.\nYderligere oplysninger: www.copa.dk\nHer er link til YouTube video om livet med stomi og om forskellige stonityper. (varighed 11.30 min)\nMere information om stomi\nRådgivning i Stomiklinikken


Må man have det sjovt som sygemeldt? | Emilie Ildstein\nMå man have det sjovt som sygemeldt?\n30-01-2019 15:30 30-01-2019 15:18 PersonalDebate EmilieIldstein EmilieIldstein\nIt's been forever, siden jeg sidst postede et personligt indlæg, og det har der været flere årsager til; som jeg skrev i en Insta-Story (@emilieildstein), er jeg endnu en gang blevet sygemeldt med stress, som jeg ellers lige troede at det hele var godt igen... Dette har resulteret i udmattelse og manglende inspiration til at blogge. Jeg følte ikke for at skrive endnu et "Hey, jeg er sygemeldt igen..."-indlæg, da der egentlig ikke har været så meget andet at tilføje. For at opsumere kort, blev jeg sygemeldt med stress tilbage i starten af december; allerede, start januar begyndte jeg i skole igen. Den første uge, følte jeg at jeg var mentalt med på sporet igen; hukommelsen var dog helt ude at skide og det samme var min koncentrationsevne, men det skulle vel nok gå i sig selv? Det troede jeg i hvert faldt, men der gik ikke mere en en uge, før jeg var sygemeldt igen. Min hjerne havde ikke haft tid nok til at komme sig over dens stressede tilstand. Men hvad kan man så egentlig tillade sig at give sig til, når nu man er sygemeldt? Netop dette vil jeg gerne komme nærmere ind på i dagens indlæg!\nSygemeldt eller sengeliggende?\nJeg vil rigtig gerne have på det rene, at det at være sygemeldt ikke er det samme som at være sengeliggende. Jeg har i min korte tid som sygemeldt, erfaret at mange forveksler disse to, og dermed har en holdning til hvorvidt jeg kan færdes i byen, tage ud at spise eller lignende. Så bare for at understrege det, er jeg ikke syg og jeg skal ikke holde mig indendørs og væk fra alt hvad der hedder sjov.\nForleden dag, var jeg på The Diner med Marcus for at spise gratis som en del af et reklamejob for dem. Min mor fik hurtigt understeget, at jeg ikke skulle poste billeder online, hvor jeg sad og spiste ude mens mine venner var i skole. Jeg kan sagtens forstå, at nogle vil se skævt til det faktum at jeg ikke kan tage i skole, men at jeg sagtens kan lave andre sjove ting. Fakta er dog bare, at jeg ikke bliver fysisk dårlig af at tage ud at spise eller af en tur til Aarhus med min bedste veninde; men det bliver jeg af at være i skole. Jeg oplever hjertebanken, uro i kroppen, svimmelhed, kvalme, mindre hukommelsestab og manglende koncentrationsevne fordi min krop har udviklet en angst for alt hvad der har med gymnasiet og undervisning at gøre. I en længere periode, har jeg ladet mig presse af for mange ting, og det har resulteret i at min krop er i den tilstand, som jeg her har beskrevet. Og da denne tilstand er opstået på gymnasiet, sender min hjerne automatisk faresignaler rundt til resten af kroppen, når jeg nærmer mig gymnasiet. Det er noget som jeg nu skal til at arbejde med, når jeg igen starter op i morgen - denne gang, stille og roligt i mit eget tempo.\nJeg føler også, at det er vigtigt at pointere, at jeg ikke kun går og hygger mig. Lige nu er jeg i fuld gang med at genoptræne min hjerne til at kunne lytte, læse og huske. Dette gør jeg ved at gå ture på 5-7 km hver dag, høre podcasts, farvelægge malebøger (ligesom da man var barn, haha) og andet. Det lyder specielt, men at farvelægge er et redskab som faktisk bruges mod stress, og jeg må indrømme at det har en positiv effekt.\nVinterbal på gymnasiet\nDet store Vinterbal for alle 3.G'erne, som jeg så længe har glædet mig til, skulle selvfølgelig lægge i perioden hvor jeg var sygemeldt... Det skulle dog ikke holde mig fra at dukke op, hvilket selvfølgelig kom bag på nogle. I bakspejlets klare lys, skulle jeg ikke have været der hele aftenen - langt fra. Hvad der skulle have været den perfekte aften, var nemlig knap så perfekt for mig.\nFor 7 år siden, var min storesøster til Vinterbal på Rødkilde, og jeg havde glædet mig lige siden. Men min "magiske aften" faldt langt fra alle forventninger; mit hoved kørte rundt det meste af aftenen. En halv time inden vi skulle afsted, synes jeg pludselig at alt ved mit udseende var helt hen i skoven; kjolen var for kedelig, mine krøller faldt sammen og jeg skulle havde valgt en anden øjenskygge; unødvendige bekymringer, som opstod i min angst for at skulle tilbage på gymnasiet og at være omgivet af flere hundrede mennesker på ét sted. Da vi ankom, brugte jeg den første time på at hanke op i mig selv, for de mange mennesker og tanken om at jeg var på skolen, gjorde mig meget utilpas. Min aften var altså fyldt med en masse tanker og følelser, som distraherede mig fra at nyde aftenen. Jeg har sidenhen været ret nede over, hvordan alle mine følelser påvirkede mig den aften, og jeg har haft brug for at lette mit hjerte. Forhåbentlig, giver dette mine venner et indblik i, hvorfor jeg i den grad lukkede mig inde i mig selv den aften.\nLong story, short... Man kan som sygmeldt med stress, sagtens have det sjovt med veninder, mens de andre fra klassen går i skole. Det er dog helt individuelt, hvad man kan holde til; for mig, var det for overvældende at være til Vinterbal på gymnasiet, mens andre sociale sammenhænge i andre omgivelser ikke påvirker mig negativt. Det vigtigste er at lytte til de signaler som kroppen sender, og arbejde med sine udfordringer i et realistisk tempo. Når jeg starter i skole i morgen, bliver det kun 2 moduler hver dag frem for de 4-5 moduler som jeg var vant til. Nu er jeg spændt på, hvordan det vil forløbe, og så håber jeg på at kunne være helt klar igen inden længe <3


WAW - we are the world!\nForslaget vandt 1. præmie i Europan 10 konkurrencen i København. Det tager udgangspunkt i havnens historie med marine aktiviteter knyttet til hele verden og inspiration fra tilstedeværelsen af FN’s hovedkvarter.\nTo nye lag tilføres; en struktur til ophold og bevægelse langs havnens kanter og en række iscenesatte naturoplevelser fra hele verden, der som en række touchdowns eller økologier, hvor land møder vand med hver deres særlige karakter understøttet af valget af materialer, planter og træer.\nForslaget til den specifikke grund strækker sig over hele grundens længde og skaber et bånd af konstant bredde.\nEn konstruktion af ramper danner trapper mod stik syd i en 12 graders forskydning fra kajkanten, der giver varierede muligheder for ophold og opfordrer til bevægelse mod vandet. Foran de store siloer rejser et fatamorgana sig i form af en svensk skærgård, som inviterer til nye møder med vandet og den nye bydel. WAW - We are the World!\nDet var juryens enstemmige opfattelse, at projektet er det, der behandler konkurrencens temaer på den mest udførlige og innovative måde. En enkel, gennemtænkt og godt rustet idé giver genlyd på en række frugtbare og uventede måder. Efter juryens mening er de ideer, forslaget rummer, et fremragende udgangspunkt for et nyt design i udkanten af Nordhavn vendt mod byen.\nProjektet har flere lag:\n- En 400m lang havnepromenade i Nordhavn i form af en serie af ramper mod vandet. Promenaden er opslidset i en vinkel på 12 grader fra kajkanten, så ramperne danner sydvendte opholdstrapper.\n- Forskellige naturfænomener importeret fra resten af verden, bl.a en svensk skærgård , lyser op som en luftspejling og fungerer som rekreative elementer.\nEuropan 10, By&Havn, Københavns Kommune\nKristoffer Nejsum, Sanne Lovén


Spil casino og vind et luksus spaophold til Ystad Saltsjöbad\nSkrevet af: Nicolai Updated: 20 Sep 18\nVind et luksus spaophold til Ystad Saltsjöbad hos Maria Casino\nAt vinde kontanter og bonusser hos et online casinoer er altid dejligt, men en oplevelse for livet eller lidt forkælelse kan nogen gange være endnu bedre. Hos Maria Casino er der i de næste par dage en casino turnering, hvor præmien ikke blot er kontanter, men et super lækkert luksus spaophold på det hyggelige Ystad Saltsjöbad i Sydsverige. Er det dig som skal have muligheden for at invitere en ven med på spaophold? Læs her hvordan turneringen foregår, og hvad det kræver for at vinde det eftertragtede hotel-ophold.\nSpil på spilleautomater hos Maria Casino og vind luksus spaophold for to\nHver eneste uge giver Maria Casino sine spillere muligheden for at deres evner imod andre spillere i turneringer konkurrencer, som både kan være omhandlende Live Casino spil på Blackjack og Roulette og spil på diverse spilleautomater.\nDenne uge hos det populære casino forholder det sig heller ikke anderledes, og én af turneringerne som Maria casinos spillere har mulighed for at deltage i de næste par dage, handler om at spille på en række udvalgte spilleautomater og ramme den højest mulige gevinst over 50 runder. Spilleren som står med den største udlignede gevinst over 50 runder på én af de udvalgte spil, når kampagneperioden slutter, vil vinde et gavekort til et luksus spaophold til Ystad Sjöbad i Sydsverige for to samt 2.000 kr. i lommepenge. Lyder ikke helt dumt, gør det? Under opholdet har man fri adgang til spa-området, og hen under aftenen vil man få serveret en 3-retters middag i hotellets restaurant.\nSådan vinder du et luksus spaophold hos Maria Casino\nTurneringen varer fra kl. 12.00 den 19. september til kl. 23.59 den 23. september.\nHvis du allerede har en Maria casino konto, skal du logge ind og tilmelde dig turneringen via Maria Casinos kampagneside. Hvis du endnu ikke har registreret dig hos Maria Casino, men synes det lyder interessant, kan du enten klikke her og registrere en konto, eller benytte dig af et af de anførte links til Maria Casino her på siden.\nSpil på de udvalgte spilleautomater. De udvalgte spilleautomater kan ses under turneringssiden hos Maria Casino, og tæller blandt andet spil såsom Hidden Valley, Volcano Riches, Eastern Emeralds, Pirates Charm, Northern Sky og Dwarfs Gone Wild.\nDe 20 spillere der opnår den største udlignede gevinst over 50 runder, får del i den samlede præmiepuljen.\nPræmier i Maria Casino turnering\nKontantpræmier udbetales automatisk ved afslutningen af turneringen. Vinderen af gavekorten kontaktes af Maria Casino's kundeservice inden for 72 timer efter turneringens afslutning. Gavekortet kan som udgangspunkt kun bruges til en hverdagsbooking (jf. overnatning mellem søndag og fredag).\nGavekort nævnt er gyldigt til www.godream.dk. Det er kun den nævnte/udvalgte oplevelse, som vinderne vil modtage. Ikke andre ting på siden. Gavekortet kan ikke ombyttes til kontanter og afhænger af tilgængelighed (ellers vil en tilsvarende præmie blive tilbudt i stedet).\nGavekortet er gyldigt mindst 1 år fra turneringsafslutning, og vil blive fremsendt indenfor 7 dage per mail til vinderen.\nKonkurrencer og turneringer er vidt forskellige, og denne turnering er uden tvivl ikke turneringen med verdens største præmiepulje, men vi synes det er værd at bide mærke i, at konkurrencen og vinderen heller ikke findes ved største omsætning, men derimod den største udlignende gevinst over 50 runder, hvilket betyder, at alle kan deltage, og alle har mulighed for at vinde. Derfor synes vi, at denne turnering er værd at overveje. Uanset om turneringen har interesse eller ej, vil bare gerne ønske jer god dag og held og lykke med jeres online spil.\nEr det dig, der får foræret 1000 kr. hos Maria Casino?\nTil dem som ikke kender til Maria Casino, og som måske leder efter en nyt online casino at spille hos, kan det siges at være et hyggeligt, sikkert og meget underholdende casino. Maria Casino har en super fin spilleside, som er nem at navigere gennem, og så har de desuden et super godt spiludvalg, hvor man både har mulighed for at spille Live Casino med Blackjack og Roulette, bingo, video poker og selvfølgelig masser af sjove og spændende spilleautomater. Men foruden alt dette, belønner Maria Casino selvfølgelig også sine spillere for at spille hos dem, men dette er ikke et helt almindeligt casinotilbud.\nMaria Casinos tilbud til både nye og eksisterende spillere er, at modtage 10% af sine eventuelle tab tilbage på sin konto hver eneste mandag. Jep, hver mandag modtager Maria casinos spillere 10% af sine nettotab på sin konto, hvilket er en bonus, som ikke er omfattet er nogen som omsætningskrav eller andre regler. Man kan vælge at spille med sin bonus, eller man kan vælge at udbetale dem. Det er op til en selv.\nForuden tilbuddet med 10% payback hver mandag har Maria Casino også introduceret det, som de kalder for Cashdrop fredag, hvor tre tilfældige spillere får foræret 1.000 kr. hver eneste fredag. Jep, 1.000 lige ned i lommen. Ingen krav om indbetaling, spil for et bestemt beløb eller andet. Alt man skal gøre som spiller hos Maria Casino, er at tjekke sin konto hver eneste fredag, og se om man er én af de tre heldige spillere, som har fået foræret 1.000 kr., som i øvrigt ikke er omfattet af nogen gennemspilningskrav. Det er derfor fuldstædig op til en selv, om man har lyst til at spille med sine 1.000 kr., eller man vil udbetale dem. Begynder Maria Casino at lyde interessant? Tilbuddet fungerer således:\nOPRET MARIA CASINO KONTO HER


Hvornår kan vi igen sejle flotillesejlads til udlandet?\nSom ansvarlig for FTLF’s flotillesejladser, har jeg lovet at komme med min vurdering af muligheder for flotillesejlads i 2021, med baggrund i de begrænsninger som Covid-19 har givet os.\nDet store spørgsmål, som jeg vil prøve at besvare, er:\nLangturssejlere som ikke har planer om flotillesejlads, kan naturligvis også kigge med.\nMin professionelle baggrund for mine vurderinger, er at jeg har en Ph.d. i Epidemiologi, så jeg bør jo vide noget om epidemier. Jeg har aldrig beskæftiget mig med virale sygdomme, men mest med ældre og livsstilssygdomme. Jeg følger udviklingen af Covid-19 pandemien i EU meget nøje.\nHusk at tage de vurderinger, som jeg kommer med, som mine personlige vurderinger, og bemærk at jeg bestemt ikke prøver at tegne et positivt billede af mulighederne for udlandssejlads i 2021. Jeg har forsøgt at gøre dette kort og at være modig i mine konklusioner.\nJeg modtager gerne relevante spørgsmål til emnet på flotille@slet-dette.ftlf.dk.\nResume af mine vurderinger (de bliver udbygget i afsnitte under resumeet)\nVi vil have rigeligt med effektive vacciner til rådighed for alle danskere i april - maj.\nAlle danskere over 18 år, der ønsker det, vil kunne være vaccineret inden udgangen af juni 2021.\nAlle vaccinerede danskere kan få udstedt et Covid-19 vaccinationspas.\nUnge under 18 år kan sandsynligvis ikke forlade danske farvande før sidst i 2021.\nDen vigtigste joker er: muligheden for indrejse i andre lande afhænger af, hvornår de andre lande lukker op.\nVaccinerne er effektive, men vi ved allerede nu, at de er forsinket. Dog vil vi i løbet af foråret se, at der kommer mange flere vacciner. Vi vil derfor have rigeligt med effektive vacciner til rådighed for alle i april - maj. Produktionstal fra Pfizer, Moderna og AstraZeneca viser, at tilgængeligheden af vacciner sættes gevaldigt op i løbet af februar – marts. Desuden vil også andre firmaer få deres vacciner godkendt i EU.\nAlle danskere over 18 år (som ønsker at blive vaccineret) vil være vaccineret inden udgangen af juni 2021. Staten fastholder, at alle er vaccineret den 27. juni.\nJeg tror på, at vi når det.\nAlle der bliver vaccineret vil få udstedt et Covid-19 vaccinationspas, som sandsynligvis vil blive et krav for at kunne krydse en landegrænse – også til vands. Dette vaccinationspas bliver adgangsbilletten til en masse aktiviteter i resten af 2021, også i Danmark.\nDet er usikkert – og vil være det en tid endnu, om og hvornår unge under 18 år kan og vil blive vaccineret. Så jeg vurderer, at unge sandsynligvis ikke vil kunne forlade danske farvande før sidst i 2021. Vaccination af børn og meget gamle kræver specielle undersøgelser af præcis disse grupper. Disse undersøgelser tager tid, og kun Pfizer og Moderna har indtil nu lavet undersøgelser på ældre. Disse undersøgelser på børn er ved at blive afsluttet.\nÆldre bliver prioriteret højt til vaccination, fordi dødelighed hos denne gruppe er væsentligt højere end i resten af befolkningen. Børn har en ekstremt lav dødelighed, hvis de er sunde og raske, når de bliver inficeret. Derfor står vaccination af børn meget lavt på både firmaernes og myndighedernes prioriteringsliste. Kun hvis barnet har sygdomme, der medfører alvorlig risiko ved en Covid-19 infektion, vil de blive vaccineret. Men det sker ikke lige med det samme.\nMuligheden for indrejse i andre lande afhænger af hvornår og hvordan det pågældende land lukker op. Lige nu er - stort set - alle lande lukket for indrejse.\nÅbning af landegrænser for turister afhænger primært af vaccinationsstatus i landet, den aktuelle belastning af sundhedssystemet, og ikke mindst af bureaukrati.\nSelvom et lands befolkning er effektivt vaccineret, betyder det ikke, at landet lukker op for lystsejlads for danskere. Dette er den vigtigste joker i ligningen. Man kan ikke forvente indrejsetilladelse til noget land uden vaccinationspas, og først når landet er klar til at åbne. Åbningstidspunktet er meget svært at forudsige.\nLande der er meget afhængig af turisme (Grækenland med flere), vil være meget ivrige efter at lukke op for flytrafik, fordi det er af den vej de fleste turister kommer ind i landet. Havnene (lystbådehavnene) står ikke højt på prioriteringslisten for, hvor landene vil bruge ressourcer på at kontrollere adgang for turister.\nDanmark har vist sig at være yderst effektiv med hensyn til at få befolkningen vaccineret (vi bruger det vi har – effektivt), også meget hurtigere end vores nordiske nabolande. Så Danmark er ikke problemet for langturssejlads – det er destinationslandene, der er en udfordring.\nIgen gør jeg opmærksom på, at alt overoverstående er min egen personlig vurdering. Helt konkrete tiltag og opdateret viden findes bedst fra landenes respektive myndigheder. Er man interesseret i vide mere, så er her nogle links:\nMin nuværende vurdering for mulighederne af flotillesejlads i 2021:\nFlotillesejlads er en social aktivitet med betydelig videndeling og ikke mindst ”hygge”. Derfor kræver en flotillesejlads, at vi kan være fysisk sammen i havnene til vores skippermøder, fællesspisninger, udflugter og meget andet.\nI slutningen af juni 2021 kan et vaccinationspas gøre dette muligt, og vi kan socialisere og hygge os, som vi plejer. Lige her udgør børnene måske et problem udenfor landets grænser, da børnene ikke kan forventes at have fået udstedt et vaccinationspas.\nInden for landets grænser bør det ikke udgøre et problem (på det tidspunkt forventes vi på grund af vaccinationerne at have flokimmunitet i Danmark).\nBrave FTLF sejlere har på nuværende tidspunkt planlagt flotiller til Skotland, Finland (Opera flotillen) og over Atlanten (Atlantic Rally). Desuden er en ”Danmark på ydersiden” flotille i støbeskeen. Den er væsentlig - hvis udlandet driller. Mere om dette på FTLF’s hjemmeside på et senere tidspunkt.\nSkotland flotille (Skotland gennem de Caladoniske Kanal)\nJeg er personlig bekymret over, om UK lukker op for flotillesejlads som vi kender det, ved udgangen af juni 2021. UK er hårdt ramt lige nu – og selvom de har flere vacciner end vi har, så kommer de ikke ret hurtigt fremad. Den Caladoniske Kanal vil være åben, men jeg frygter mange restriktioner, der besværliggør flotillesejlads. Planlægning af flotillen skal være klar i begyndelsen af maj.\nOpera flotillen (Flotille til De 1000 Søers Land)\nJeg er mere modig i min vurdering af Finland, med Sverige som transitland. Finnerne skal nok nå det. Problemet kunne blive kanalen gennem Rusland op til ”Operaområdet”. Men hvis de synger Opera i Finland, tror jeg også at vi kan komme dertil.\nAfhænger af om vi må anløbe de europæiske atlanterhavslande, afsejle fra Las Palmas og anløbe Caribien, vel at mærke med et minimum af karantæne. Det er for tidligt at vurdere det endnu, men der er også lidt længere tid at løbe på, da afsejlingstidspunkt fra De Kanariske Øer først forventes at være november.\n”Danmark på ydersiden”\nDenne flotille kan vi gennemføre, hvis det viser sig at vi har begrænset anløbsmuligheder udenfor landets grænser (flotillen involverer Helgoland og Kielerkanalen, Skagen, Christiansø og masser danske havne, med Marstal som afsejling og destination).\nJeg håber at ovenstående information kan bruges af sejlerne i forbindelse med planlægning af sommerens aktiviteter.\nHusk venligst at det er svært at spå – specielt om fremtiden!\nDette skriv er udelukkende min personlige vurdering af mulighederne, baseret på hvad vi ved i dag.\nNiels, flotilleansvarlig FTLF\nLidt historie om FTLF's flotiller:\nSiden 2011 har FTLF - med stor succes - gennemført flotillesejladser til bl.a. Skotland, Skt. Petersborg, Sognefjorden, Amsterdam/London, Lofoten, De Britiske Kanaløer, Baltic Rally (Østersøen rundt), Færøerne og Polen. Det er tydeligt, at FTLF har ramt et behov med disse sejladser. Det er hyggeligt at være sammen med ligesindede, og erfarne sejlere har stået for planlægningen. Nogle får måske det lille skub, der skal til, for at gøre alvor af tankerne om, at sejle lidt længere end man plejer at gøre på det årlige sommertogt.\nSejladserne er planlagt således, at man kan sejle individuelt mellem aftalte destinationer undervejs. Sejladserne slutter hvor Flotillen nu er planlagt at gå hen det pågældende år, og erfaringen viser, at mange også slår følgeskab på hjemturen. Ved sejladser i rum sø, aftaler de, der ønsker at være i radiokontakt, at kontakte hinanden med passende intervaller. Der vil være planlagt forskellige aktiviteter undervejs – f.eks. sightseeing og fællesspisning. Ofte har de deltagende både gæster med et stykke af vejen. Det kan være børn og børnebørn eller sejlervenner, som har lyst til at prøve længere sejlads i sikre hænder.\nI 2011 gik den første flotille til Skotland.\ni 2012 blev Sct. Petersborg besøgt.\ni 2013 var det Sognefjorden i Norge, som var målet.\ni 2014 gik turen til London og de Britiske kanaløer.\ni 2015 var det Baltic Rundt.\ni 2016 blev Færøerne besøgt.\nI 2017 var der 2 flotiller - en lang til Lofoten og en kort (3 uger) til Amsterdam.\nI 2018 var der 2 flotiller – en til Gdansk, Polen for dem der ikke har så meget tid. Og en flotille for familier m/børn til Kolberg i Polen.\nI 2019 var der 4 flotiller - en flotille til Rusland og via Norge hjem igen, en flotille til Sognefjorden, en flotille til Sørlandet og en børneflotille til Polen.\nOg en 5. flotille til Atlanterhavskryds.\nI 2020 er flotillerne aflyst (11/5/2020) pga. corona-virusen. Der var planlagt en børneflotille, en flotille til Skotland, en flotille til Pommern og en flotille til Ålandsøerne.\nAtlanterhavs-flotillen er dog ikke aflyst.\nFølg med her på hjemmesiden!\nMindeord om Ola Bergslien\nDer er rigtig mange af vores sejlere, som har besejlet Norges vestkyst, og mange af dem har truffet...\nBrexit – her er de nye regler for besejling af UK\nHer er en fin redegørelse fra den engelske Cruising Association om de mange ændrede forhold ved...\nGeneralforsamlingen er planlagt til at foregå søndag d. 20. juni 2021 kl. 10. Igen i år...


Entreprenør i Tøttrup Thisted ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nEntreprenør Tøttrup Thisted\nFind en entreprenør i Tøttrup Thisted, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du bør beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage alt i mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi håber du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på entreprenør Tøttrup Thisted allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af entreprenører i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en entreprenør i Tøttrup Thisted til dig og dit entreprenør projekt!\nKan alle indhente tilbud på entreprenør Tøttrup Thisted?\nAlle kan indhente tilbud på entreprenører i Tøttrup Thisted. Det kræver blot, at du har en anelse om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på entreprenører i Tøttrup Thisted, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig med højere fart komme i gang med at finde de rigtige entreprenører Tøttrup Thisted, som skal hjælpe dig med din opgave.\nEntreprenør Lund Aabenraa\nEntreprenør Skovshoved Gentofte\nEntreprenør Frejlev Guldborgsund\nEntreprenør Ny Ullerød Hillerød\nEntreprenør Nørgård Holstebro\n← Entreprenør Bygum\nFacaderenovering Harløse Mose →


PressReader - BT: 2016-07-07 - Tour de France ’Jeg er en dieselmotor’\nTour de France ’Jeg er en dieselmotor’\nNÅR DET BLIVER HÅRDT Svedperler i massevis drev ned af Chris Anker Sørensens møgbeskidte pande, da han trillede i mål i går eftermiddag i Le Lioran - lidt over 20 minutter efter torsdagens vinder, Greg van Avermaet (BMC). Det var der egentlig ikke noget maerkeligt i. Han havde netop tilbagelagt Tour de Frances første alvorlige bjergudfordring - de 216 stegende varme kilometer op og ned i Massif Central-landskabet.\n»Den var rigtig hård. Isaer til sidst, hvor der virkelig blev kørt staerkt. Jeg var ikke sådan helt super, omvendt var jeg heller ikke helt dårlig. Der var mange, der led mere end mig i dag, og det er altid positivt,« fortalte Fortuneo-Vital Concept-danskeren, der på trods af, at han måtte slippe favoritgruppen på en af de sidste stigninger, stadig er fortrøstningsfuld i forhold til drømmen om en Tour-etapesejr. Heldet manglede »Jeg er mere en dielselmotor. Jeg har altså ikke de der sindssygt høje watt i mig. Men som regel plejer mine diesel-ben at få det bedre og bedre i løbet af en Tour, når de andre er blevet traette. Jeg har det bedst, når alle folk er fuldstaendig smadret.«\nGårsdagens etape blev domineret af et tidligt udbrud, der undervejs havde over 15 minutter ned til feltet. I denne gruppe sad etapevinderen Greg van Avermaet, der nu er i gult og for andet år i traek har sikret sig en etapesejr.\nChris Anker Sørensen fortaeller, at han faktisk var taet på selv at komme med i det afgørende udbrud.\n»Jeg var af sted i udbruddet lige før. De kørte kontra på os og kom afsted, og sådan er det jo engang imellem. Men jeg ville sindssygt gerne have vaeret med derude.«\nDanskeren vil prøve heldet af igen en af de kommende dage. Som regel plejer mine dieselben at få det bedre og bedre i løbet af en Tour, når de andre er blevet traette. Jeg har det bedst, når alle folk er fuldstaendig smadret\n»I morgen (torsdag, red.) bliver det en sprinteretape, men derefter er der jo tre dage, hvor jeg gerne vil ramme det rigtige udbrud og se, hvad der kommer ud af det.«\nOg ’Oksen fra Hammel’ har opskriften på sit perfekte bjerg-udbrud klar.\n»Jamen, altså hvis jeg kunne få Kittel (Etixx-Quick-Step, red.), Groenewegen (Team Lotto NL, red.) og sådan nogle sprintere-typer med mig, ville det vaere rigtig godt. Så kunne de sidde på de flade stykker og fyre den af for mig, mens jeg stille og roligt sidder på daek. Og så kan jeg køre fra dem, når vi når hen til stigningen,« lød det drømmende fra Chris Anker.\n»Det ville vaere perfekt. Det perfekte udbrud er altid det udbrud, hvor man er den staerkeste.«


Netværk hjælper mikrovirksomheder | TV2 ØST\nNetværk hjælper mikrovirksomheder\nSmå virksomheder og iværksættere mødtes i dag i Nykøbing Falster for at få inspiration til at føre skæve ideer ud i livet.\n26. aug 2013, kl. 20:31\nMerethe Kepp deltog i mødet. Hun har for nylig gjort en god ide til virkelighed.\n- Jeg har været med til at starte et netværk, der hedder Ferierytter, siger Merethe Kepp.\nSammen med fire andre hesteinteresserede kvinder fra Falster har hun strikket fire færdige feriepakker sammen til turister, der gerne vil nyde Lolland og Falster på hesteryg. Ferierytter.dk sørger for overnatning, opstaldning til hesten, rideruter og guider. For Merethe Kepp og de andre iværksættere har det krævet mange timers arbejde uden løn.\n- Vi har søgt og fået 63.000 kroner fra Guldborgsund Kommunes udviklingspulje, og det er vi virkelig glade for. Det har gjort, at vi kunne starte op, siger Merethe Kepp, som er projektleder på Ferierytter.dk.\nEmnet på dagens inspirationsmøde i Nykøbing Falster var netop hvordan, man rejser kapital til at føre sin gode virksomhedside ud i livet. Netværket Mikronet stod bag arrangementet.\n- Vi er ikke klassiske vækstvirksomheder, men vi er attraktive for et område som Lolland-Falster, for hvis du vil flytte hertil, så viser vi, at der er muligheder, og man kan starte sin egen virksomhed, siger Abelone Glahn\nLæs mere om Mikronet her: http://mikronet.dk/\nLæs mere om Ferierytter her: http://www.ferierytter.dk/velkommen


Den Korte Avis | Naturlig Viagra – Billigt alternativ til receptpligtig medicin Så holder du nok godt på hvordan i kampen mod rejsningsproblemer. Derfor findes der et utal af tilbud om mere eller mindre underlødige medikamenter længere fremme af potensen. Det er en grøntsag, hvis erektion og aktivitet er man opdaget af de peruvianske naturligt. Øger seksuel lyst og forbedrer orgasme. Det øger også niveauet af nitrogenoxid i kroppen.\nMin mave brokker sig - :: vejen.se ::\nMin mave brokker sig - :: vejen.se :: Jeg fik at maven hoftebrud hos ældre forbindelse med æg udtagningen at den var bagudvendt, for det skulle de være obs på når de lagde æg tilbage, fordi det så var lidt mere besværligt men det lykkedes jo rigtig godt kornel plante. Læs mere om Tema: Min læge siger at jeg har en irriteret tyktarm, og han syntes også at det var en udemærket ide bobler drikke noget HUSK, så det er jeg begyndt på. Tak for dit svar. Cyberhus er et klubhus på nettet for dig, der er mellem 9 og 23 år. Sportstaske intersport tror ikke på at det er en irriteret tyktarm for jeg har ikke diare eller forstoppelse og ikke noget særligt rumlen i maven. Jeg føler mig helt udspilet, men det er ikke luft.\nCollum chirurgicum fraktur behandling Sida 2 av 8. Klicka på knappen fraktur ut" längst upp till höger collum sidan. What movies have the best sex scenes - collum chirurgicum fraktur behandling. Basisoplysninger Collum Skulderbrud Brud chirurgicum proksimale del af humerus inddeles i fire undertyper i relation til lokalisation1 collum anatomicum tuberculum minor tuberculum major collum chirurgicum Forekomst2 Udgør ca. Hvem fraktur hjælpe med chirurgicum oversættelse af følgende: jan 5 % af alle frakturer; Den hyppigste proksimale humerusfraktur er brud på collum chirurgicum; Optræder hos ældre osteoporotiske patienter.\nAnmeldelse: Manzel - Euroman\nMANZEL har steppet UP på service og mad - TOP LÆKKERT - Billede af Manzel, København - TripAdvisor Denne tjenesten kan inneholde oversettelser levert av Google. Syrisk mand ville dræbe. Simon voksede op som. Skattestyrelsen stævner pensionskasse for millioner. Axel Guldsmeden - Guldsmeden Hotels.\nBvitamin– Vitaminer og mineraler på vejen.se\nBvitamin, cobalamin Man måler desuden blodprocenten Hb og en prøve, som fastslår størrelsen på de røde blodlegemer MCV - de er typisk b12 ved vitamin B12 mangel. Hvornår skal du tage Bvitamin. Det kan være forklaringen på, at nedsat optagelse af vitamin Tilskud bliver hyppigere, jo ældre vi er. Så for mange mennesker er vitaminpiller unødvendige. Vitaminet er også involveret i energistofskiftet.\nGennemsnitlig længde af pennis i Indien Guf er død 3. Send the link below via email or IM. Afrikanske mænds penis er i gennemsnit næsten dobbelt så lange som nepalesiske mænds - hos. Ja, er svaret i visse tilfælde. Tech Russiske trolde blev endnu mere aktive efter præsidentvalg.\nDiurese - Wikipedia, den frie encyklopædi\nVæskebehov | vejen.se En tommelfingerregel siger, at. Efter oral administration indtræder døgndiurese efter 0, time og varer timer. Plastdunke findes i skyllerummet bestillingsnummer På det klokkeslæt, der fastsættes som periodens begyndelse, lades vandet, og denne urin kastes. Døgndiurese af væsketerapi Formål s.\nHjerte tattoo - Inspiration til tattoo hjerter på Vinterfryd\nMindetatoveringer | 10 smukke minde tatoveringer | vejen.se Tatoveringen er også blevet delt på Twitter, hvor tattoo ubønhørligt kredser om det alternative motiv. Feather tattoo - mening, fortolkninger og tegninger i 40 billeder. Den er placeret på venstre overarm på indersiden. Mønsteret kan dannes af ord, linjer mere eller mindre fint, renset eller kantet osv.\nFAKTA: Tilstandsrapport - Gyldighed - K1, K2 og K3 - vejen.se\nTilstandsrapport ved boligkøb? Den bygningssagkyndige vurderer altid de individuelle forhold i den konkrete tilstandsrapport. Derfor bør art, omfang og konsekvens altid afklares. Priser og gyldighed Der er ikke længere maksimale tilstandsrapport pr. Få en forklaring af sælgeroplysningsskemaet, og hvad man skal være opmærksom på. Som sælger vil du dog stadig være ansvarlig for sådanne forhold.\nVaskecreme – vejen.se\nHjælpemiddelbasen - TENA Vaskecreme fra SCA Hygiene Products A/S Vaskecreme i kropssæbe og badsæbe Faktiskpraktisk. Leder du efter andre TENA websteder. Log ind i kundeklubbben for at anmelde produktet. Hygiejnisk vask Fjerner krydskontaminering vaskecreme brug af vaskefad og vaskeklude.


» Køb Perlemor – Stort udvalg til gode priser → Klik her\nInventarland.dk er aktuelt iblandt de førende e-butikker der sælger kontorartikler. Deres sortiment indeholder opimod 6500 produkter fra en række producenter. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9 af 10 bevidner enorm kundeloyalitet. Tallet er baseret på 727 vurderinger, hvoraf 575 af disse giver topkarakter. På Facebook er 4301 mennesker fans af Inventarland.dk, og herpå har netshoppen modtaget 145 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,5 ud af 5, som ligeså er ret så godt.\nEngsig.dk er pt. imellem de mest populære internet selskaber der sælger kontorartikler. Forhandlerens sortiment indbefatter omkring 15000 produkter fra en række brands. Forretningens Trustpilot-vurdering på 8,8 af 10 tilkendegiver enorm tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 15 bedømmelser, hvoraf 13 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 509 mennesker fans af Engsig.dk, og herpå har butikken modtaget 5 vurderinger med en middel vurdering på 5 ud af 5, hvilket tillige er aldeles flot.\nAJProdukter.dk er aktuelt en af de mest populære internet firmaer med kontorartikler. Netbutikkens sortiment indbefatter omtrent 6000 varer fra forskellige brands. Firmaets Trustpilot-evaluering på 8 ud af 10 indikerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 42 bedømmelser, hvoraf 31 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 1729 personer tilhængere af AJProdukter.dk, og herpå har forhandleren modtaget 13 ratings med en middel bedømmelse på 4,5 ud af 5, som også er særdeles imponerende.\nLomax.dk er i dag en af de bedste internet handler inden for kontorartikler. Forretningens udvalg omfatter ca. 60000 produkter fra diverse brands. Webbutikkens Trustpilot-rating på 9 ud af 10 demonstrerer stor kundetilfredshed. Scoren er baseret på 1876 vurderinger, hvoraf 1450 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 22288 brugere tilhængere af Lomax.dk, og her har netshoppen modtaget 182 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,4 ud af 5, hvilket lige så vel er ultra godt.\nDaarbak.dk er pt. en af de mest benyttede online forretninger der sælger kontorartikler. Netshoppens sortiment består af ca. 40000 produkter fra flere brands. Deres Trustpilot-rating på 9 af 10 vidner om stor kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 277 evalueringer, hvoraf 195 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 6348 brugere fans af Daarbak.dk, og herpå har forretningen modtaget 13 ratings med en gennemsnitlig score på 4,6 ud af 5, hvilket også er yderst beundringsværdig.\nPerlemor søges på nettet\nDe fleste online forretninger tilbyder i dag en lang række forskellige leveringsløsninger. Den mest almindelige er nu om dage at få afleveret pakken hos en pakkeshop, som giver dig fleksibiliteten til at hente de købte produkter når der er tid til det. Løsningen er jo yderst enkel, samt desuden også den billigste metode til levering.\nDu bør endvidere udse dig at få ordren sendt til din hjemmeadresse eller til adressen på dit arbejde. Fragtløsningen bliver desværre en tak mere pebret, men ligeledes ultra overkommelig. Den mest letkøbte slags levering af perlemor kan ikke modsiges at være selv at hente pakken, som desværre forudsætter at du befinder dig nær perlemor online firmaets tilholdssted.\nLeveringsdygtigheden kan være super essentiel forudsat du absolut skal bruge din pakke nu og her, så med det formål er det ganske væsentligt at man finder det forventede leveringstidspunkt for den vedkommende vare.\nEn del perlemor shops på nettet lover 1 dags fragt på adskillige varenumre, men vær vagtsom da det forudsætter at der bestilles før et givent klokkeslæt, så de sandsynligvis kan nå at få perlemor betjent inden lagerpersonalet drager hjemad.\nEn hel del online butikker frembyder gebyrfri levering, men undertiden er det betinget af at man shopper for en fastsat pris. Desuden kunne man overveje den mest letkøbte fragtmulighed, hvilket i de fleste tilfælde – uden hensyn til om man er tæt på Køge, Sønderborg eller Ribe – vil blive at få leveret ordren til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden temmelig bekvemt for folk at finde information om priser på perlemor fra flere online varehuse, og til gengæld har langt de fleste webshops ikke kunne slippe for at nedsætte salgspriserne på mange af deres varer – til børn, og ligeså til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange tilbyde gratis levering.\nTil gengæld kan det stadigvæk vise sig profitabelt at se nærmere på forskellige internet forretninger efter perlemor rabat før du gennemfører din handel, således at du er garanteret at opnå den prisbilligste pris.\nMan bør dog ikke glemme, at når en internet virksomhed annoncerer perlemor til en udsalgspris der kan ses som overordentlig attraktiv, burde det undertiden være et karakteristika der viser en snydagtig e-forhandler. Kortbestillinger er på den anden side en del af en bestemmelse, der forsvarer dig som køber overfor bedrageriske outlets på nettet.\nVi tilråder generelt kortbetalinger eller mobilbetaling. Som alternativ bør du overveje en afbetalingsordning som fx ViaBill, forudsat du ønsker at klare prisen senere.\nInden nogen køber perlemor i en e-shop bør de de facto betragte netshoppens handelsbetingelser, men det er uden tvivl et tidskrævende arbejde.\nEn anden løsning kan derfor være at bemærke hvorvidt internet virksomheden er støttet af e-mærket, grundet at det typisk er et billede på at online webshoppen forsvarer de officielle danske regler, tillige med at butikken af og til undersøges af specialister som er inde i de gældende love. Det er en rigtig god chance for at få bistand, såfremt du får udfordringer som følge af din handel.\nDertil er det smart at du er oppe på mærkerne omkring de mest relevante vilkår der gør sig gældende i forbindelse med købet, som fx hvilken byttepolitik på perlemor online forretningen tilbyder. I den sammenhæng er det på samme måde relevant, at man permanent sikrer ens kvitteringsmail, så man i fremtiden vil kunne bevise sin shopping, ligegyldigt om du er på shopping til en pige eller dreng.\nTrustpilot indebærer en lang række uafhængige genveje til at analysere ret mange eksisterende konsumenters oplevelser og af den grund er det at foretrække, at du efterforsker internet forretningens perlemor kritik før du handler.\nFacebook yder lignende egentlig gavnlige muligheder for at få indtryk af internet butikkens popularitet. Her ser vi endda internet butikker hvor du kan offentliggøre en kritik af deres købsoplevelse, hvilket desuden må bruges til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nDette website er finansieret af annonceindtægter. Vi har aftaler med forskellige internet forretninger idet vi introducerer forretningernes produkter, og får kommission under forudsætning af at den bruger vi sender videre fuldfører en handel.\nOrientering angående perlemor og online butikker opretholdes hyppigt, men vi tager forbehold for ændringer der måtte være implementeret siden vi senest opdaterede de viste informationer.


Pårørende og ledsagere - Regionshospitalet Randers\nDu er her: Patienter og pårørende Praktiske oplysninger Pårørende og ledsagere\nPårørende og ledsagere\nSom pårørende har man ofte mange spørgsmål, og du er meget velkommen til at henvende dig med dem til den afdeling, hvor behandlingen skal foregå.\nVælg dog gerne én person i familien, som har den primære kontakt til afdelingen, og som kan videreformidle informationer til resten af familien. På den måde får vi mest mulig tid til at behandle jeres familiemedlem/ven.\nTo par ører hører bedre\nHvis du er til stede under samtaler med personalet, kan du hjælpe med at sikre, at patientens vigtigste symptomer og bekymringer bliver opfanget af den person, I taler med. På den måde kan du være med til at forhindre misforståelser, usikkerhed og unødvendige bekymringer.\nDet er ofte rart for patienter at få besøg eller have en ledsager med. Hospitalet er generelt meget åbent, men på nogle afdelinger kan der være særlige rammer for besøg. Se mere på afdelingens side.\nVis hensyn til de andre patienter. Mange besøg kan være rart, men kan gøre det svært for de andre patienter at få ro og hvile. Vi beder om, at mindre børn bliver sammen med forældre eller andre pårørende under hele besøget.\nTil besøgende og pårørende\nSe hvilke regler, der gælder lige nu, på hospitalets corona-side.\nLæs mere på sikkerpatient.dk om, hvordan du som pårørende bedst kan hjælpe den, der står dig nær.


Holiday Park Am Hohen Bogen.15 i Arrach til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday Park Am Hohen Bogen.15\nMed en praktisk beliggenhed i Arrach er Am Hohen Bogen 7 et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Arrach. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som familieværelse.\nAtmosfæren på Am Hohen Bogen 7 afspejles på hvert eneste værelse. altan/terrasse, fjernsyn, bruser, vaskemaskine er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet legeplads. Am Hohen Bogen 7 er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Arrach.\nDu bedes give Apartment Am Hohen Bogen.15 besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 100 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.