DREAM. DREAM er en forløbsdatabase baseret på data fra Beskæftigelses-, Undervisningsministeriet, CPRregistret - PDF\nDREAM. DREAM er en forløbsdatabase baseret på data fra Beskæftigelses-, Undervisningsministeriet, CPRregistret\nDownload "DREAM. DREAM er en forløbsdatabase baseret på data fra Beskæftigelses-, Undervisningsministeriet, CPRregistret"\n1 Version august 2014/JHR DREAM DREAM er en forløbsdatabase baseret på data fra Beskæftigelses-, Undervisningsministeriet, CPRregistret samt SKAT. Datasættet omfatter samtlige personer, der har modtaget visse offentlige overførselsindkomster fra medio 1991 og frem. Arten af ydelse angives ugevis for hver enkelt person. Fra 2008 og frem indeholder basen desuden beskæftigelsesoplysninger. Der er her tale om månedlige variable der oplysninger om evt. beskæftigelse. Basen ajourføres månedligt. Den ugentlige ydelsesoplysning angiver fx om personen har været ledig, på orlov, på efterløn, syg, på kontanthjælp, været på SU-berettiget uddannelse eller i aktivering. For at kunne analysere personernes afgangsmønstre er registret yderligere suppleret med oplysninger om overgang til førtidspension samt folkepension eller dødsfald før folkepensionsalderen. Endelig vedhæftes der en række andre analysevariable. Det drejer sig bl.a. om oplysninger som etnisk baggrund, civilstand, bopælskommune og a-kasse-tilhørsforhold. DREAM omfatter i alt lidt over 5 mio. personer. Den ugentlige ydelsesoplysning dannes blot personen har været én dag på en ydelse. Da der imidlertid kun kan registres én ugentlig ydelsesoplysning foretages der i nogle tilfælde en overskrivning af koder ved dannelsen af registret. Således har ledighedsoplysninger højere prioritet end kontanthjælpsdata. Derimod har fx. sygedagpengedata højere prioritet end aktiveringsoplysninger. DREAM bør derfor ikke anvendes til bestandsopgørelser, da disse aldrig vil være sammenlignelige med bestandsopgørelser baseret på de oprindelige datakilder. DREAM er derimod yderst velegnet til forløbsanalyser over tid, hvor der i stedet fokuseres på skift mellem ordninger eller varigheden af givne ydelsesperioder. DREAM anvendes derfor bl.a. til analyser vedr. marginaliseringsomfanget, effektanalyser, estimering af ledighedsancienniteten etc.\n3 3 Kodeoversigt 111 = Dagpenge, Fuld ledighed 112 = Dagpenge, Ledighed (>=50 pct. i ugen) 113 = Dagpenge, Ledighed (<50 pct. i ugen) 121 = Feriedagpenge fra beskæftigelse 122 = Feriedagpenge fra beskæftigelse (>=50 pct. i ugen) 123 = Feriedagpenge fra beskæftigelse (<50 pct. i ugen) 124 = Feriedagpenge fra ledighed 125 = Feriedagpenge fra ledighed (>=50 pct. i ugen) 126 = Feriedagpenge fra ledighed (<50 pct. i ugen) 130 = Kontanthjælp, Jobparat, Passiv. 131 = Kontanthjælp, Jobparat, Vejl., afkl. og opkvalificering 133 = Kontanthjælp, Jobparat, Vejledning og opkvalificering 134 = Kontanthjælp, Jobparat, Ordinær uddannelse 135 = Kontanthjælp, Jobparat, Løntilskud, Privat 136 = Kontanthjælp, Jobparat, Løntilskud, Off. 137 = Kontanthjælp, Jobparat, Virksomhedspraktik, Privat 138 = Kontanthjælp, Jobparat, Virksomhedspraktik, Off. 139 = Kontanthjælp, Jobparat, Nytteindsats 140 = Uddannelseshjælp, Jobparat, Passiv. 143 = Uddannelseshjælp, Jobparat, Vejledning og opkvalificering 144 = Uddannelseshjælp, Jobparat, Ordinær uddannelse 145 = Uddannelseshjælp, Jobparat, Løntilskud, Privat 146 = Uddannelseshjælp, Jobparat, Løntilskud, Off. 147 = Uddannelseshjælp, Jobparat, Virksomhedspraktik, Privat 148 = Uddannelseshjælp, Jobparat, Virksomhedspraktik, Off. 149 = Uddannelseshjælp, Jobparat, Nytteindsats 151 = Særlig uddannelsesydelse 152 = Arbejdsmarkedsydelse 211 = Dagpenge, Vejl., afklaring og opkvalificering 213 = Dagpenge, Vejledning og opkvalificering 214 = Dagpenge, Ordinær uddannelse 215 = Dagpenge, Løntilskud, Privat 216 = Dagpenge, Løntilskud, Off. 217 = Dagpenge, Virksomhedspraktik, Privat 218 = Dagpenge, Virksomhedspraktik, Off. 231 = 6-ugers-selvvalgt uddannelse 232 = 6-ugers-selvvalgt uddannelse (samtidig dagpengeledighed/aktivering) 299 = Dagpenge. Anden aktivering 412 = Orlov (sabbat og børnepasning) 413 = Uddannelsesorlov\n4 4 511 = Servicejob 521 = Voksenlærlinge 522 = Rotationsvikarer 611 = Overgangsydelse 621 = Efterløn 622 = Fleksydelse 651 = SU med ydelse 652 = SU uden ydelse 661 = VUS/SVU 720 = Uddannelseshjælp, Passiv. 723 = Uddannelseshjælp, Vejledning og opkvalificering 724 = Uddannelseshjælp, Ordinær uddannelse 725 = Uddannelseshjælp, Løntilskud, Privat 726 = Uddannelseshjælp, Løntilskud, Off. 727 = Uddannelseshjælp, Virksomhedspraktik, Privat 728 = Uddannelseshjælp, Virksomhedspraktik, Off. 729 = Uddannelseshjælp, Nytteindsats 730 = Kontanthjælp, Passiv. 731 = Kontanthjælp, Vejl., afkl. og opkvalificering 733 = Kontanthjælp, Vejledning og opkvalificering 734 = Kontanthjælp, Ordinær uddannelse 735 = Kontanthjælp, Løntilskud, Privat 736 = Kontanthjælp, Løntilskud, Off. 737 = Kontanthjælp, Virksomhedspraktik, Privat 738 = Kontanthjælp, Virksomhedspraktik, Off. 739 = Kontanthjælp, Nytteindsats 740 = Ledighedsydelse, Passiv. 741 = Ledighedsydelse, Vejl., afkl. og opkvalificering 743 = Ledighedsydelse, Vejledning og opkvalificering 744 = Ledighedsydelse, Ordinær uddannelse 745 = Ledighedsydelse, Løntilskud, Privat 746 = Ledighedsydelse, Løntilskud, Off. 747 = Ledighedsydelse, Virksomhedspraktik, Privat 748 = Ledighedsydelse, Virksomhedspraktik, Off. 750 = Forrevalidering, Passiv. 753 = Forrevalidering, Vejledning og opkvalificering 754 = Forrevalidering, Ordinær uddannelse 755 = Forrevalidering, Løntilskud, Privat 756 = Forrevalidering, Løntilskud, Off. 757 = Forrevalidering, Virksomhedspraktik, Privat 758 = Forrevalidering, Virksomhedspraktik, Off.\n5 5 760 = Revalidering, Passiv. 763 = Revalidering, Vejledning og opkvalificering 764 = Revalidering, Ordinær uddannelse 765 = Revalidering, Løntilskud, Privat 766 = Revalidering, Løntilskud, Off. 767 = Revalidering, Virksomhedspraktik, Privat 768 = Revalidering, Virksomhedspraktik, Off. 771 = Fleksjob, Off. 772 = Fleksjob, Privat 773 = Fleksjob, Selvstændige 774 = Fleksjob, Sygedagpenge under fleksjob 781 = Skånejob, Off. 782 = Skånejob, Privat 783 = Førtidspension 784 = Ressourceforløb 881 = Barselsdagpenge 890 = Sygedagpenge, Passiv. 893 = Sygedagpenge, Vejledning og opkvalificering 894 = Sygedagpenge, Ordinær uddannelse 895 = Sygedagpenge, Løntilskud, Privat 896 = Sygedagpenge, Løntilskud, Off. 897 = Sygedagpenge, Virksomhedspraktik, Privat 898 = Sygedagpenge, Virksomhedspraktik, Off. 899 = Sygedagpenge, Delvis rask 997 = Ikke bosiddende i Danmark 998 = Folkepension 999 = Død\n6 6 Beskrivelse af de enkelte koder DAGPENGEMODTAGERE Man skal være opmærksom på, at ledighed i DREAM også dækker over ledighed uden udbetaling af arbejdsløshedsdagpenge. Får man fx udbetalt arbejdsløshedsdagpengegodtgørelse for 1., 2. og 3. ledighedsdag vil man i DREAM også være registret som ledig. Der kan ikke udbetales arbejdsløshedsdagpenge for mindre end 7,4 timers ledighed for fuldtidsforsikrede og ikke mindre end 3,0 timers ledighed for deltidsforsikrede i en uge, men i DREAM vil man være ledig. Gyldige koder: 111 Fuld ledighed: Forsikrede ledige som er ledige på fuld tid 112 Ledighed (>=50 pct. i ugen): Forsikrede ledige som har været ledig mere end 50 pct. af ugen 113 Ledighed(<50 pct. i ugen): Forsikrede ledige som har været ledig mindre end 50 pct. af ugen DREAM anvender data for ledighed (RAM-data) tilbage fra uge og frem. For tiden før 1998 anvendes CRAM-data. Det er således CRAM der har bestemt alderen på DREAM idet ledighedsdata før uge ikke foreligger på personniveau.\n7 7 FERIEDAGPENGE Man optjener ret til feriedagpenge (dagpenge under ferie), når man modtager ydelser fra en a-kasse (bortset fra efterløn). Man kan også optjene ret til feriedagpenge, hvis man får syge- eller barseldagpenge fra kommunen, når man ikke i samme periode har optjent ret til løn under ferie eller feriegodtgørelse, beregnet af den normale løn i optjeningsåret. Gyldige koder: 121 Feriedagpengeledighed. Fulde feriedagpenge i ugen. Tilgået fra beskæftigelse. 122 Feriedagpengeledighed (>=50 pct. i ugen). Tilgået fra beskæftigelse. 123 Feriedagpengeledighed (<50 pct. i ugen). Tilgået fra beskæftigelse. 124 Feriedagpengeledighed. Fulde feriedagpenge i ugen. Tilgået fra ledighed. 125 Feriedagpengeledighed (>=50 pct. i ugen). Tilgået fra ledighed. 126 Feriedagpengeledighed (<50 pct. i ugen). Tilgået fra ledighed. DREAM anvender data for ledighed (CRAMPO) tilbage fra uge og frem til og med I CRAMPO fremgår kun ferieledighed der modtages fra beskæftigelse (jf. oplysningerne på dagpengekortet) dvs. ferieledighed fra dagpenge figurerer i DREAM som almindelig dagpengeledighed. Fra og med 1998 anvendes Arbejdsmarkedsstyrelsens RAM register som kilde til feriedagpengeledighed.\n8 8 ARBEJDSMARKEDSPARATE KONTANTHJÆLPSMODTAGERE Gyldige koder: 130 Arb. parat, Kontanthjælp, Passiv 131 Arb. parat, Kth., Vejl. Afkl. og opkvalificering. Koden gælder til og med Arb. parat, Kth., Vejledning og opkvalificering. Koden gælder fra 2007 og frem. 134 Arb. parat, Kth., Ordinær uddannelse. Koden gælder fra 2007 og frem. 135 Arb. parat, Kth, Løntilskud, Privat. 136 Arb. parat, Kth, Løntilskud, Off. 137 Arb. parat, Kth, Virksomhedspraktik, Privat. 138 Arb. parat, Kth, Virksomhedspraktik, Off. 139 Arb. Parat, Kth, Nytteindsats Ledige kontanthjælpsmodtagere som alene har ledighed som problem. De indgår derfor i ledighedstallet. DREAM anvender data for arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere (CRAM) tilbage til uge I det omfang personen er registreret med et aktiveringsredskab er data samkørt med AMFORA data som foreligger fra Indberetningerne på området er foretaget fra den enkelte kommune til CRAM. Fra uge er kilden en central kørsel i AMS der samkører udbetalingsoplysninger med personernes matchkategori. Fra denne population fratrækkes personer der ikke står til rådighed af forskellige årsager som fx. barsel. Viften af aktiveringsredskaber fordeles fra 2007 og frem på vejledning over/under 4 uger samt ordinær uddannelse. Før 2007 er disse tre aktiveringskoder slået sammen i én kode, 131.\n9 9 Uddannelseshjælp Gyldige koder: 140 Uddannelseshjælp, Passiv 141 Uddannelseshjælp, Vejl. Afkl. og opkvalificering. Koden gælder til og med Uddannelseshjælp, Vejledning og opkvalificering. Koden gælder fra 2007 og frem. 144 Uddannelseshjælp, Ordinær uddannelse. Koden gælder fra 2007 og frem. 145 Uddannelseshjælp, Løntilskud, Privat. 146 Uddannelseshjælp, Løntilskud, Off. 147 Uddannelseshjælp, Virksomhedspraktik, Privat. 148 Uddannelseshjælp, Virksomhedspraktik, Off. 149 Uddannelseshjælp, Nytteindsats\n10 10 Særlig uddannelsesydelse Gyldige koder: 151 Særlig uddannelsesydelse\n11 11 Arbejdsmarkedsydelse Gyldige koder: 152 Arbejdsmarkedsydelse\n12 12 Aktivering (dagpenge) Gyldige koder 211 Dgp., Vejledning, afklaring og opkvalificering. Koden gælder til og med Dgp., Vejledning og opkvalificering. Koden gælder fra 2011 og frem. 214 Dgp., Ordinær uddannelse. Koden gælder fra 2011 og frem. 215 Dgp., Løntilskud, Privat 216 Dgp., Løntilskud, Off. 217 Dgp., Virksomhedspraktik, Privat 218 Dgp., Virksomhedspraktik, Off. 299 Dgp. Anden aktivering DREAM anvender CRAM-data i perioden frem til 1994, AF-MATCH i perioden og AMS- Bestandsdata fra 1998 og frem. Viften af aktiveringsredskaber fordeles fra 2011 og frem på vejledning over/under 4 uger samt ordinær uddannelse. Før 2011 er disse tre aktiveringskoder slået sammen i én kode, 211.\n13 13 6-UGERS SELVVALGT Gyldige koder ugers selvvagt uddannelse: Personer som i ugen er på 6-ugers selvvagt uddannelse ugers selvvalgt uddannelse, samtidig dagpengeledighed eller i aktivering: Personer som i ugen er på 6-ugers-selvvalgt uddannelse og som samtidig er dagpengeledige eller i aktivering i ugen. Dvs. personen er ikke i fuldtids selvvalgt uddannelse i ugen. DREAM anvender data fra eindkomst. Der foreligger data på området fra august 2009.\n14 14 ORLOV Den første lov om orlov var en del af den arbejdsmarkedsreform, der blev introduceret pr. 1. januar Loven gav mulighed for, at ledige og beskæftigede under bestemte vilkår kunne benytte sig af en orlov til uddannelse, børnepasning eller sabbat. Sabbat orlov: Retten til sabbatorlov blev endeligt afskaffet i 1999 Børnepasningsorlov: Reglerne for børnepasningsorlov er ændret pr. 23. marts Herefter kan forældre til børn født før 1. januar 2002 kun holde børnepasningsorlov, hvis de inden 1. april 2004 har givet Arbejdsformidlingen skriftlig besked om, at de vil bevare retten til at holde børnepasningsorlov. Man behøver ikke at have planlagt sin orlov, og nedenstående betingelser skal stadig være opfyldt på det tidspunkt, orloven afholdes. Forældre med børn under ni år kan holde orlov til børnepasning i en periode på mellem 8-13 og op til 52 uger pr. barn. Både lønmodtagere og selvstændige kan få orlov til børnepasning. Det gælder også arbejdsløse og modtagere af kontanthjælp. Uddannelsesorlov: fra andet end ledighed. Orlov til uddannelse bortfaldt fra 1. januar 2001, hvor ordningen blev afløst af to nye ordninger - Statens VoksenUddannelsesstøtte (SVU) og Arbejdsmarkedets UddannelsesFinansiering (AUF) - i forbindelse med voksen- og efteruddannelsesreformens ikrafttræden. Uddannelsesorlov fra ledighed. Beregnet variabel. Denne kode bliver betragtet som aktivering fordi denne ordning er substitut til aktiveringsforanstaltninger under lov om aktiv arbejdsmarkedspolitik. Gyldige koder 412 Orlov (Sabbat og Børnepasning) 413 Uddannelsesorlov DREAM anvender CRAM-data i perioden frem til 1994, AF-MATCH data i perioden og AMS-Bestandsdata fra 1998 og frem. Da orlovsdata i dag mest har historisk værdi er de i dag i DREAM slået sammen til to grupper.\n15 15 SERVICEJOB Gyldige koder 511 Servicejob Oplysningerne om Servicejob stammer fra AMS-bestandsdata og foreligger tilbage fra 2000.\n16 16 VOKSENLÆRLING For at blive voksenlærling skal man være over 25 år. Eleven kan gennemføre uddannelsen på kortere tid, hvis vedkommende har den relevante erhvervserfaring. Som voksenlærling har man ret til løn som ufaglært i hele læretiden, også når man er på skole undervejs i praktikforløbet. Praktikstedet får lønudgiften refunderet under alle skoleophold fra Arbejdsgivernes Elevrefusion. Arbejdsgivere, der ansætter voksenlærlinge over 25 år inden for visse brancher med regional mangel på faglært arbejdskraft, kan få et tilskud. Det er muligt at blive voksenlærling fra såvel beskæftigelse som ledighed. DREAM indeholder oplysninger for alle tilgået voksenlærling. Gyldige koder 521 Voksenlærling Oplysningerne om voksenlærling stammer fra AMS-bestandsdata og foreligger tilbage fra Der foreligger alene data for dagpengemodtagere.\n17 17 ROTATIONVIKARER Gyldige koder 522 Rotationsvikarer Oplysningerne om rotationsvikarer stammer fra AMS-bestandsdata.\n18 18 OVERGANGSYDELSE Overgangsydelsen blev indført i forbindelse med Finansloven i 1992 i en periode med høj ledighed og dårlige beskæftigelsesmuligheder for ældre på arbejdsmarkedet. Formålet med ordningen var i første omgang at give ledige årige en mulighed for at sige nej til et arbejdstilbud og i stedet gå på overgangsydelse. Ydelsen svarede til ca. 80 pct. af højeste dagpenge. Ordningen blev udvidet i forbindelse med arbejdsmarkedsreformen i 1994 til også at omfatte de årige. Overgangsydelsen blev afskaffet i 1996 med et afløb på 10 år. Gyldige koder 611 Overgangsydelse Oplysninger om overgangsydelsen stammer fra Arbejdsmarkedsstyrelsens RAM register og foreligger tilbage til 1992.\n19 19 EFTERLØN Gyldige koder 621 Efterløn Oplysninger om efterløn stammer Arbejdsmarkedsstyrelsens CRAM register til og med 1997 og fra Arbejdsmarkedsstyrelsens RAM register fra og med 1998.\n20 20 FLEKSYDELSE Fleksydelse giver mulighed for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet på linje med efterløn. Er man ansat i et fleksjob, eller modtager man ledighedsydelse, kan man vælge at gå på fleksydelse, når man fylder 60 år. Gyldige koder 622 Fleksydelse Oplysninger om fleksydelse stammer fra KMD-Aktiv.\n21 21 STATENS UDDANNELSESSTØTTE SU er en økonomisk hjælp, man kan få, mens man uddanner sig. DREAM går her lidt på kompromis som en ydelsesdatabase idet kode 652 dækker over perioder uden udbetaling. DREAM er dog stadig interesseret i personens status, som stadig er SU men altså uden ydelse. Gyldige koder 651 SU med ydelse: SU-berettigede personer som er registret af SU styrelsen med udbetaling af SU. 652 SU uden ydelse: SU-berettigede personer som er registret af SU styrelsen uden udbetaling af SU. Oplysninger vedr. SU stammer fra SU-styrelsen og foreligger tilbage fra uge\n22 22 VOKSEN UDDANNELSES STØTTE (VUS) Og STATENS VOKSEN UDDANNELSESSTØTTE (SVU) Formålet med SVU er at give voksne økonomisk støtte til deres forsørgelse, mens de deltager i enten almen uddannelse eller i videregående uddannelse. Beløbet svarer til den maksimale dagpengesats. Loven trådte i kraft den 1. januar SVU erstatter VoksenUddannelsesStøtten (VUS) og orlovsydelsen. Gyldige koder 661 VUS/SVU Oplysninger vedr. SVU stammer fra SU-styrelsen og foreligger tilbage fra Før 2001 hed ordningen VUS hvorfor koderne i dag er slået sammen til én kode.\n23 23 Uddannelseshjælp 720 Uddannelseshjælp, Passiv. 723 Uddannelseshjælp, Vejledning og Opkvalificering. 724 Uddannelseshjælp, Ordinær uddannelse. 725 Uddannelseshjælp, Løntilskud, Privat. 726 Uddannelseshjælp, Løntilskud, Off. 727 Uddannelseshjælp, Virksomhedspraktik, Privat. 728 Uddannelseshjælp, Virksomhedspraktik, Off. 729 Uddannelseshjælp, Nytteindsats Fra og med DREAM-version 1401eksisterer der koder for uddannelseshjælp fra 2014 og frem.\n24 24 KONTANTHJÆLP Gyldige koder 730 Kontanthjælp, Passiv 731 Kontanthjælp, Vejl. Afkl. og opkvalificering. Kode gælder til og med Kontanthjælp, Vejledning og opkvalificering. Koden gælder fra 2007 og frem. 734 Kontanthjælp, Ordinær uddannelse. Koden gælder fra 2007 og frem. 735 Kontanthjælp, Løntilskud, Privat. 736 Kontanthjælp, Løntilskud, Off. 737 Kontanthjælp, Virksomhedspraktik, Privat. 738 Kontanthjælp, Virksomhedspraktik, Off. 739 Kontanthjælp, Nytteindsats Oplysninger om kontanthjælp stammer fra KMD-BIS og KMD-AKTIV samt Herning kommune og foreligger tilbage til AMFORA oplysninger findes tilbage fra Viften af aktiveringsredskaber fordeles fra 2007 og frem på vejledning over/under 4 uger samt ordinær uddannelse. Før 2007 er disse tre aktiveringskoder slået sammen i én kode, 731. Fra og med DREAM-version 1201 indgår starthjælp og introduktionsydelse som kontanthjælp. Før udgjorde disse to ydelsestyper hvert sit sæt af koder, men med ydelsernes afskaffelse ved årsskiftet til 2012 er de også bagud konverteret til kontanthjælp.\n25 25 LEDIGHEDSYDELSE Personer, der er ansat i et fleksjob, kan ikke få arbejdsløshedsdagpenge. De kan i stedet få ledighedsydelse. Gyldige koder 740 Ledighedsydelse, Passiv 741 Ledighedsydelse, Vejl. Afkl. og opkvalificering. Koden gælder til og med Ledighedsydelse, Vejledning og opkvalificering. Koden gælder fra 2007 og frem. 744 Ledighedsydelse, Ordinær uddannelse. Koden gælder fra 2007 og frem. 745 Ledighedsydelse, Løntilskud, Privat. 746 Ledighedsydelse, Løntilskud, Off. 747 Ledighedsydelse, Virksomhedspraktik, Privat. 748 Ledighedsydelse, Virksomhedspraktik, Off. Oplysning om ledighedsydelsen kommer fra KMD og findes fra Oplysninger fra AMFORA findes fra 2000 og frem. Viften af aktiveringsredskaber fordeles fra 2007 og frem på vejledning over/under 4 uger samt ordinær uddannelse. Før 2007 er disse tre aktiveringskoder slået sammen i én kode, 741.\n26 26 FORREVALIDERING Gyldige koder 750 Forrevalidering, Passiv 753 Forrevalidering, Vejledning og opkvalificering. 754 Forrevalidering, Ordinær uddannelse. 755 Forrevalidering, Løntilskud, Privat. 756 Forrevalidering, Løntilskud, Off. 757 Forrevalidering, Virksomhedspraktik, Privat. 758 Forrevalidering, Virksomhedspraktik, Off. Viften af aktiveringsredskaber kan fordeles fra 2007 og frem. Før 2007 foreligger der ikke aktiveringsoplysninger på området og alt forrevalidering indgår i kode 750.\n27 27 REVALIDERING Gyldige koder 760 Revalidering, Passiv 763 Revalidering, Vejledning og opkvalificering. 764 Revalidering, Ordinær uddannelse. 765 Revalidering, Løntilskud, Privat. 766 Revalidering, Løntilskud, Off. 767 Revalidering, Virksomhedspraktik, Privat. 768 Revalidering, Virksomhedspraktik, Off. Viften af aktiveringsredskaber fordeles fra 2007 og frem. Før 2007 foreligger der ikke aktiveringsoplysninger på området og alt revalidering indgår i kode 760.\n28 28 FLEKSJOB Et fleksjob er et tilbud om arbejde på særlige vilkår til personer med varige begrænsninger i arbejdsevnen. Det er muligt at gå på sygedagpenge fra fleksjob. Selvom fleksjob i DREAM har en højere prioritet er der i datavasken taget højde herfor, dvs. sygdom fra fleksjob og retur til fleksjob fremgår af DREAM med selvstændig kode. Gyldige koder 771 Fleksjob, Off. 772 Fleksjob, Privat 773 Fleksjob, Selvstændige 774 Fleksjob, Sygdom i fleksjobforløb Oplysninger om fleksjob stammer fra AMFORA og findes fra 2000 og frem.\n29 29 SKÅNEJOB - FØRTIDSPENSION Et skånejob med løntilskud er et tilbud til førtidspensionister om arbejde på særlige vilkår. Gyldige koder 781 Skånejob, off. 782 Skånejob, Privat 783 Førtidspension Oplysninger om skånejob stammer AMFORA og findes tilbage fra Oplysninger vedr. førtidspension stammer fra KMD s førtidspensionsregister.\n30 30 BARSELDAGPENGE Gyldige koder 881 Barseldagpenge: Personer der modtager barseldagpenge Oplysningerne om dagpenge under barselsorlov stammer fra KMD og foreligger tilbage fra 1998.\n31 31 SYGEDAGPENGE En arbejdsgiver skal udbetale enten fuld løn eller sygedagpenge i sygeperioden. I DREAM fremgår kun de personer, der har modtaget sygedagpenge fra kommunen. De bliver registreret fra 1. fraværsdag. DREAM viser sygefravær dvs. det er ikke nødvendigvis den periode personen har modtaget sygedagpenge. Gyldige koder 890 Sygedagpenge, Passiv 893 Sygedagpenge, Vejledning og opkvalificering. 894 Sygedagpenge, Ordinær uddannelse. 895 Sygedagpenge, Løntilskud, Privat. 896 Sygedagpenge, Løntilskud, Off. 897 Sygedagpenge, Virksomhedspraktik, Privat. 898 Sygedagpenge, Virksomhedspraktik, Off. 899 Sygedagpenge, delvis rask Oplysninger om sygedagpenge (og barsel) stammer fra KMD og foreligger tilbage fra 1996, men først fra 1998 blev det muligt at fordele data på henholdsvis syge- og barseldagpenge. Viften af aktiveringsredskaber fordeles fra 2007 og frem. Før 2007 foreligger der ikke aktiveringsoplysninger på området og alle sygedagpengeforhold indgår i koderne 890 eller 899. Koden 899 Delvis Rask dannes på baggrund af oplysninger om fradrag i sygedagpengemodtagelsen som følge af arbejdsindkomst. Bliver personen delvis rask er det hele sygedagpengeforløbet der påhæftes denne kode da det ikke oplyses præcist hvornår personen overgår til delvis rask. I tidligere versioner af DREAM var der to koder som var defineret alene ud fra overgang til sygedagpenge fra dagpengeledighed. De anvendtes specielt til beregning af dagpengeanciennitet. Da disse koder ikke længere eksisterer og der kan være behov for disse koder til specielle beregninger er det nødvendigt i de specifikke programmer at danne en forbrænder der temporært danner disse koder.\n32 32 IKKE BOSIDDENDE I DANMARK Ikke bosiddende i Danmark i måleugen jf. Indenrigsministeriets cpr. register. Gyldige koder 997 Ikke bosiddende i Danmark: Personer der på et givent tidspunkt ikke bor i Danmark Oplysningen stammer fra ind- og udrejsedata fra cpr-registret og findes tilbage til 2000.\n33 33 FOLKEPENSION Er en beregnet variabel for de personer som findes i DREAM og som på et tidspunkt har modtaget en ydelse eller er registreret med en lønindkomst. Det er således ikke alle folkepensionister der findes i DREAM. Gyldige koder 998 Folkepension: Personer der modtager folkepension Beregnet variabel\n34 34 DØD Død jf. Indenrigsministeriets cpr. register. Gyldige koder 999 Død: Personer der er døde før folkepensionsalderen. Oplysningen stammer fra Indenrigsministeriet og findes tilbage fra uge\n35 35 Beskæftigelsesoplysninger fra eindkomst Det er besluttet, at lønmodtagere defineres som personer der i eindkomst har en arbejdsmarkedsbidragspligtig A-indkomst med følgende modifikationer: 1) Der medtages ikke arbejdsmarkedsbidragspligtig A-indkomst, hvor felt 68 i data fra eindkomst har følgende værdier: Kode 36: Ydelser efter serviceloven, hvor der kan ske lønindeholdelse Kode 44: Bidragspligtig pension, som er pensionsudbetalinger fra tidligere arbejdsgivere Kode 74: Bidragspligtig pension, som indføres fra og med ) Der medtages A-indkomst som ikke er arbejdsmarkedsbidragspligtig, når felt 68 i data fra eindkomst har følgende værdier: Kode 15: Strejke- og lockoutgodtgørelse Kode 27: DIS-indkomst, udenrigsfart DIS (Dansk Internationalt Skibsregister) Kode 34: Søindkomst, Sømænd i udenrigsfart til og fra Færøerne og Grønland Kode 35: Søindkomst, Sømænd i nærfart til og fra Færøerne og Grønland Kode 57: DIS-indkomst, begrænset fart (sejldistance < 50 sømil) Kode 58: DIS-indkomst, nærfart Der er ingen krav om en mindsteindkomst pr. måned eller krav om indbetaling af ATP-bidrag. Dette svarer til den seneste opgørelse af lønmodtagere i RAS (den Registerbaserede Arbejdsstyrke Statistik) i uge 48 i 2008 fra Danmarks Statistik.\n36 36 Variable Y_yyuu viser hvilken ydelse personen har modtaget i ugen. Eksempel: y_9852=111 viser, at personen har været "fuld dagpengeledig" i uge FOR hjælpevariabel (som=1) viser om en person har modtaget førtidspension. SYG hjælpevariabel (som =1) viser om en person har modtaget på sygedagpenge. DGP hjælpevariabel (som =1) viser om en person har været i dagpengebruttoledighed (passiv og aktiv). KTH hjælpevariabel (som =1) viser om en person har været i det kommunale system (bortset fra førtidsepension). INDT viser nyeste indplaceringsdato i en ny dagpengeperiode. Angiver datoen for hvornår en person senest er blevet indplaceret i dagpengeperioden med ledighedsanciennitet nul. Ledighedsancienniteten bliver nulstillet når den ledige har genoptjent retten til dagpenge. INDT1 viser forrige indplaceringsdato i en ny dagpengeperiode. INDT2 viser tredje nyeste indplaceringsdato i en ny dagpengeperiode. MODEDTxx dato for nulstillende samtale i kontaktforløbet. De seneste 24 nulstillende samtaler fremgår af DREAM. DISCOxx angiver senest registreret fagkode fra CV-banken. Der er mulighed for angivelse af op til fem fagønsker. TYPE angiver om en given person er indvandrer (I), efterkommer (E) eller dansker (D). Indvandrere er personer født i udlandet, hvis begge forældre (eller den ene hvis der ikke findes oplysninger på den anden) er udenlandske statsborgere eller født i udlandet. Hvis der ikke findes oplysninger om nogen af forældrene, og personen er født i udlandet, opfattes personen også som indvandrer. Efterkommere er personer født i Danmark af forældre, hvoraf ingen af forældrene er født som danske statsborgere. Hvis der ikke findes oplysninger om nogen af forældrene, og personen er udenlands statsborger, opfattes personen også som efterkommer. Personer med dansk oprindelse omfatter resten af befolkningen AKyy viser a-kasse-tilhørsforhold via den 2-cifrede a-kassekode ultimo perioden. Fx AK08 viser a- kassetilhørsforholdet ultimo Koden for a-kasse-tilhørsforhold relaterer til den seneste a-kasse medlemmet har været medlem af. Personen er dermed ikke nødvendigvis aktuelt medlem af a-kassen A-kasseskift indenfor året vil ikke fremgå af DREAM. Medlemskab af a-kassen ultimo året fremgår af a- kassekoden, der gemmes ultimo hvert år.\n37 37 A-kasse-tilhørsforholdet kommer fra HAMR. Hvis en person melder sig ud af en a-kasse vil den historiske a-kassekode fremgår af CRAM såfremt personen ikke melder sig ind i en ny a-kasse. Dermed viser a-kassekoden i sig selv intet om aktuelt medlemskab af a-kassen. AFM_ARSyyyy angiver hvorvidt en person aktuelt er medlem af en a-kasse. Hvis værdien i denne variabel er "1" er personen aktuelt medlem af a-kassen. Oplysningen opgøres ultimo opdateringsperioden. Der dannes en kode ultimo hvert år. Eksempel: AFM_ARS1999 angiver om personen var medlem af a-kassen ultimo 1999 DREAM får kommunekoden fra CPR-registret. Kommunetilhørsforholdet ultimo DREAM henfører altså til status i CPR-registret på samme tidspunkt. Ultimo året gemmes denne oplysning så og gemmes historisk. Koden for bopælskommune relaterer således til bopælskommune ultimo året. Flytning vil således fremgå, da der gemmes en kommunekode hvert år. Dog vil flytninger mellem kommunerne indenfor året ikke nødvendigvis fremgå af DREAM. Nykomyyyy viser bopælskommunen efter kommunalreformen i Før 2007 er der tale om en konverteret kode af de oprindelige kommunekoder KOMNyyyy. Civst viser Civilstand jf. CPR-registret. Mulige koder er Gift eller Registreret parforhold. Branche_yyyy_mm viser at der har været beskæftigelse i år yyyy og måned mm. Beskæftigelseskravet er, at der er betalt arbejdsmarkedsbidrag af lønindtægten. Variablen er en sekscifret branchekode. Har variablen en værdi har der været beskæftigelse hvoraf der er betalt arbejdsmarkedsbidrag. Er indholdet betyder det at der har været beskæftigelse men at branchetilknytningen er ukendt. Arbsted_yyyy_mm viser at der har været beskæftigelse i år yyyy og måned mm. Beskæftigelseskravet er, at der er betalt arbejdsmarkedsbidrag af lønindtægten. Variablen er en tre kommunekode, som angiver den fysiske kommunale placering af personens arbejdssted. Har variablen en værdi har der været beskæftigelse. Er indholdet 000 betyder det at der har været beskæftigelse men at arbejdsstedet er ukendt. Virkform_yyyy_mm viser at der har været beskæftigelse i år yyyy og måned mm. Beskæftigelseskravet er, at der er betalt arbejdsmarkedsbidrag af lønindtægten. Variablen er en én til to cifret kode som angiver arbejdsgiverens virksomhedsform. Ved anvendelse af formatet vformg, i formatprogrammet der kan rekvireres, kan arbejdsgiveren opdeles på privat, offentlig og anden arbejdsgiver. Har variablen en værdi har der været beskæftigelse. Er indholdet 000 betyder det at der har været beskæftigelse men at virksomhedsformen er ukendt. Statkod viser Nationalitetskode jf. CPR Etnisk viser etnisk oprindelse jf. cpr-registret fordelt på den 4-cifrede landekode Land viser landetilhørsforhold jf. Danmarks Statistik definition af Danmark, Vestlige og Ikke-vestlige lande. Denne variabel er dannet på baggrund af Etnisk I DREAM vil Danmark have koden land=1.\nVersion 28 20. marts 2012/JHR DREAM DREAM er en forløbsdatabase baseret på data fra Beskæftigelses-, Undervisningsministeriet, CPRregistret samt SKAT. Datasættet omfatter samtlige personer, der har modtaget\nVersion 33 25. juni 2015/JHR DREAM DREAM er en forløbsdatabase baseret på data fra Beskæftigelses-, Undervisningsministeriet, CPRregistret samt SKAT. Datasættet omfatter samtlige personer, der har modtaget\nVersion 34 24. november 2015/JHR DREAM DREAM er en forløbsdatabase baseret på data fra Beskæftigelses-, Undervisningsministeriet, CPRregistret samt SKAT. Datasættet omfatter samtlige personer, der har\nVersion 39 20. marts 2017/JHR DREAM DREAM er en forløbsdatabase baseret på data fra Beskæftigelses-, Undervisningsministeriet, CPRregistret samt SKAT. Datasættet omfatter samtlige personer, der har modtaget\nVersion 36 26. april 2016/JHR DREAM DREAM er en forløbsdatabase baseret på data fra Beskæftigelses-, Undervisningsministeriet, CPRregistret samt SKAT. Datasættet omfatter samtlige personer, der har modtaget


Oranssi Pazuzu // Roskilde Festival 1/7 2017 - BLASTBEAST\nOranssi Pazuzu // Roskilde Festival 1/7 2017\naf Weiss den 3 jul, 2017 • 3:12 pm Ingen kommentarer\nOranssi Pazuzu på Roskilde. Foto: Jannie Ravn Madsen\nRoskilde havde på festivalens sidste aften gjort en spændende pakke klar til de nysgerrige på Gloria. En aften bestående af tre finske black/doom/space bands. Den ene af dem var Oranssi Pazuzu.\nOranssi Pazuzu er et finsk black metal band, der samtidig tilføjer et have af nye lyde, proggede elementer og space rock ind i deres sound. Et spændende møde, med et band, der gør sig i lange tranceskabende øjeblikke, fyldt med voldsom mørke og aggressioner. En egentlig genrebeskrivelse af dette band er umulig at give!\nEfter en hel Copenhell og efterfølgende direkte på Roskilde Festivalen, er man åbenlyst smadret og træt i hele kroppen. Alligevel glemte man samtlige smerter i sine brugte led, i de godt og vel 50 minutter Oranssi Pazuzu stod på scenen på Gloria.\nMed deres hypnotiske ekstrem metal fik de simpelthen suget de sidste rester af energi ud af undertegnede, uden at man på noget tidspunkt tænkte over at man var træt. Dette her var simpelthen en så stor ud-af-kroppen oplevelse, med et band, der gør det på deres helt egen måde, at hvis man missede bare små elementer af koncerten, var det som at have mistet en meget stor del af den samlede oplevelse.\nJa’ man skulle faktisk ikke tro, at man stod på en festival for at overvære dette. Helt klart den største oplevelse for undertegnede på årets Roskilde Festival. Godt set af metalbooker Stefan Gejsing og det første fulde hus fra os til et band på årets Roskilde Festival!\nNu glæder jeg mig bare til at opleve Oranssi Pazuzu igen på årets Midgardsblot festival i Norge til august!\nTags: Oranssi Pazuzu, Roskilde Festival\nForrige indl&aeliggAnthrax // Roskilde Festival 1/7 2017 N&aeligste indl&aeliggCult Of Luna // Roskilde Festival 30/6-2017


Skynd dig! det udløber 22 Juli 2019\nPiping Rock Vare #4701\nAppelsinolie 100 % ren æterisk olie, 1/2 fl oz (15 mL) Pipetteflaske\nIngredienser: Appelsinolie 100 % ren olie (Citrus sinensis)\nADVARSEL: Kun til ekstern brug. Fortynd i en olie. Må ikke anvendes direkte på huden eller påføres brudt eller irriteret hud. Opbevares utilgængeligt for børn. Holder olier væk fra øjnene. Hvis hudfølsomhed opstår, skal du afbryde brugen og kontakte din læge. Hvis du er gravid, ammer, tager medicin eller har en sygdomstilstand, skal du konsultere din læge før brug. Afbryd brug og kontakt din læge, hvis der opstår bivirkninger. Hold olier væk fra hårde overflader og finish.\nAppelsinolie 100 % ren æterisk olie, 2 fl oz (59 mL) Flaske\nAppelsinolie 100 % ren æterisk olie, 16 fl oz (473 mL) Dåse


Kvaster og børster – Garden Seeds Market | Gratis fragt\nHjem/Omkring hjemmet/Kvaster og børster\nBeluftningsapparater og skæremaskiner\nGræsfrø til rekreative og sportsgrunde\nGræsfrø til tørre steder\nOversvømmelse og reparation af græsplænen\nStore græsfrø pakker\nPool flyde lounge stole\nSvøm armbånd og floaties\nKæledyrsbærere og senge\nKattekasser og kasser\nBørster og børster, som du finder i vores online butik, gør rengøring og oprydning til en betydeligt mindre besværlig opgave. Vi præsenterer både udendørs modeller beregnet til fortov, indkørsel og terrasse rengøring og disse designet til byggearbejder. Hvis du har brug for mindre tilbehør til rengøring af flasker og carboys, har vi også dem på lager. Som meget sædvanligt til meget konkurrencedygtige priser.\nHvis du leder efter en robust kost, der grundigt vil fjerne små snavspartikler, fjerne sand fra indkørslen, vælg de produkter, der er fremstillet af naturlige materialer, såsom Sorghum-fiberen 86 cm lang kost uden håndtag eller den 133 cm lange model med et håndtag. Bekæmper du snavs, der sad fast på steder, der er svære at få adgang til? Køb en fortovsbørste til rengøring af spalter mellem brosten og fortovsten. En ergonomisk QuikFit-tagkebørste eller andet Fiskars QuikFit-rengøringsværktøj til montering på QuikFit-håndtaget skal også være praktisk i alle husholdninger. Alle producenter af hobbybevarende bør bestemt overveje at købe vores carboy-børster, der kommer i forskellige former og størrelser. En bøjet børste ville være perfekt til rengøring af de hårdeste pletter i en carboy eller demijohn, mens den lille trådbørste på et langt håndtag giver dig mulighed for effektivt at rengøre flasker og større krukker. Vores online butik tilbyder praktisk og funktionel tilbehør til bilvask og rengøring, såsom den brugervenlige X225 Biltvaskbørste, der hurtigt kan forbindes til en haveslange, eller Raco-biltvaskesæt med en børste (den indeholder blandt andre produkter, et blødt rengøringshoved med en vaskemiddelbeholder, der ikke ridser malingen). Renoverings- eller byggearbejder kommer din vej? Letter dit arbejde med en tjærebørste lavet af kokosfibre (til tjære og lim) og kokos- og PP-pudsebørsten. Alt vores tilbehør er fremstillet af materialer af høj kvalitet, der garanterer deres robusthed og holdbarhed. Se selv!\nKøb kvaster og børster lavet af naturlige og kunstige fibre uden at forlade hjemmet! Online Garden Frømarked tilbyder udelukkende produkter af høj kvalitet fra kendte mærker (Fiskars, Planta, Raco). Følg vores tilbud, og gå ikke glip af de interessante nyheder. Vi inviterer dig til en shoppingtur og drage fordel af priser, der passer til alle!\nTrådbørste til rust -\n18.66 kr 20.74 kr\nSkrubbebørste - STOR - med et jernlignende håndtag -\n19.54 kr 21.72 kr\n33.78 kr 37.54 kr\nKvasthåndtag - 130 cm - Greenmill -\n36.36 kr 40.40 kr\nBred grillbørste - Greenmill -\nHusholdningskost af træ -\nSorghum fiber kost uden håndtag - 76 cm -\n49.00 kr 54.44 kr\nCarboy børste - lille -\n53.46 kr 59.40 kr\nCarboy børste - bøjet -\n53.82 kr 59.80 kr\nHave kost -\n54.04 kr 60.04 kr\nBilvaskebørste - kan monteres på vandslanger - X225 -\n54.80 kr 60.90 kr\nGrill og børste -\n60.26 kr 66.96 kr\nBred fortovsbørste uden håndtag - til rengøring af fortove og indkørsler - 50 cm -\n71.92 kr 79.92 kr\nFortovet kost - til rengøring af fortove og indkørsler- 30 cm -\nFortovet kost - til rengøring af fortove og indkørsler -\n77.40 kr 86.00 kr\nSorghum fiber kost med et træhåndtag - 120 cm -\nBred gademost - til fortove og indkørsler - 50 cm + 130 cm håndtag -\n108.28 kr 120.32 kr\nGadekost - til fortove og indkørsler - 30 cm + 130 cm håndtag -\n113.72 kr 126.36 kr\nBelægningsbørste til fortove og indkørsler - QuikFit - FISKARS -\n200.60 kr 222.90 kr\nBilrensningssæt med en kost - RACO -\n231.02 kr 256.68 kr\nTagrørebørste - QuikFit - FISKARS -\n313.64 kr 348.48 kr


MacBook Air 13 På Udsalg - Tjek de gode anbefalinger. Klik her! \nFind mere vedrørende MacBook Air 13 På Udsalg her\nMojn, og velkommen til denne internetside, lavet som følge af søgningen på søgeordene MacBook Air 13 På Udsalg. Vi ønsker, at du kan finde det, du leder efter vha. vores anbefalinger, som vi viser for dig, der muligvis er på udkig efter mere viden i henhold til MacBook Air 13 På Udsalg. Læs videre her, eller tryk direkte videre på vores anbefalede annonce-links, der forhåbentlig skulle lede dig videre til det, du søger.\nMacBook Air 13 På Udsalg - FAQ\nFandt du ikke præcis det, du ledte efter ved hjælp af vores samarbejdspartnere, som vi til, og som skulle have en relation til MacBook Air 13 På Udsalg, så hjælper vi også med rådgivning herom. Du er velkommen til at hive fat i os gennem følgende kontakt-side. På bagrund af vores data bør det være nok at bruge vores anbefalede hyperlinks om MacBook Air 13 På Udsalg, men er det ikke tilfredsstillende, så tag kontakt. Vi læser som regel mails inden for få arbejdsdage.\nHvad er denne webside om MacBook Air 13 På Udsalg så?\nDenne side er genereret ud fra søgeordet "MacBook Air 13 På Udsalg" med formodning om, at det er enten præcis dette ord eller højst sandsynligt et relateret sægeord, du har indtastet på en søgemaskine, f.eks. Google eller YouTube. Vi forsøger at bidrage til din søgeforspørgsel med relaterede hyperlinks, der for det meste vil være sponsoreret eller præfereret af websitets team.


Handelsbetingelser | Nutrinic\n🎉 Kollagen+ er nomineret til Danish Beauty Award 🎉\nCVR nr.: 41598093\nHos Nutrinic ApS tager vi forbehold for eventuelle fejl i vores angivne priser. Vi forbeholder os også ret til at ændre i priserne uden forudgående samtykke. Der tages samtidig forbehold for udsolgte varer.\nNutrinic ApS modtager betaling med VISA og Mastercard. Betalingen vil først blive trukket på din konto, når varen afsendes. Alle beløb er i DKK. Danske kroner og inkl. moms. Der tages forbehold for prisfejl og udsolgte/udgåede varer.\nNutrinic ApS forbeholder sig retten til at ændre gebyret og andre betingelser for vores abonnementstjeneste. Ændringen skal meddeles til Brugeren senest tredive (30) dage inden ændringen træder i kraft. I tilfælde af sådanne ændringer er Brugeren berettiget til at opsige abonnementet med virkning fra den dag, hvor ændringen træder i kraft. Hvis Brugeren ikke opsiger abonnementet før ændringen træder i kraft, skal det betragtes som accept af ændringen. Ændringer, der er til åbenbar fordel for Brugeren, gælder med det samme uden opsigelsesret for Brugeren.\nBetaling af abonnementsprodukter\nBetaling for abonnementet sker forud hver måned. Abonnementet fornyes på samme dag næste måned, som abonnementet er indgået.\nBrugeren skal udføre betalingen for abonnementet via de af Nutrinic ApS tilbudte betalingsmidler på hjemmesiden. Brugeren forpligter sig til at underskrive de nødvendige dokumenter, og til ved hver betalingsdato at have tilstrækkelige midler til betaling tilgængelige via det valgte betalingsmiddel.\nNutrinic ApS forbeholder sig retten til at ændre gebyret og andre betingelser for Tjenesten. Ændringen skal meddeles til Brugeren senest tredive (30) dage inden ændringen træder i kraft. I tilfælde af sådanne ændringer er Brugeren berettiget til at opsige abonnementet med virkning fra den dag, hvor ændringen træder i kraft. Hvis Brugeren ikke opsiger abonnementet før ændringen træder i kraft, skal det betragtes som accept af ændringen. Ændringer, der er til åbenbar fordel for Brugeren, gælder med det samme uden opsigelsesret for Brugeren.\nTilpasninger og ændringer af abonnement\nOpsigelse af Tjenesten kan ske ved udgang af betalings-perioden på 1 måned fra seneste betaling. For at opsige sin aftale skal man logge ind på sin konto eller kontakte Nutrinic ApS via info@nutrinic.dk. For at opsige dit abonnement skal vi bruge et ordrenummer eller den email, du har brugt til at oprette dit abonnement.\nNutrinic ApS tilstræber at afsende ordre indgået inden kl. 12 samme dag, ordre herefter sendes næstfølgende hverdag.\nDine varer kan sendes med de fragtfirmaer, som er angivet i kassen under forsendelse.\nDer gives 2 års reklamationsret i henhold til købeloven. Vores reklamationsret gælder for fejl i materiale og/eller fabrikation. Du kan få varen repareret, ombyttet, pengene retur eller afslag i prisen, afhængig af den konkrete situation. Reklamationen gælder ikke fejl eller skader begået ved forkert håndtering af produktet/ydelsen. Du skal reklamere i "rimelig tid" efter du har opdaget manglen/fejlen. Nutrinic ApS vil dække returneringsomkostninger i et rimeligt omfang.\nFortrydelse skal anmeldes til os senest 14 dage efter købet og fra fortrydelsen skal du senest 14 dage efter returnere forsendelsen. Meddelelsen skal gives pr. mail på info@nutrinic.dk. I meddelelsen skal du gøre tydeligt opmærksom på, at du ønsker at benytte din fortrydelsesret. Ønsker du at sende varen retur til os, skal du udfylde den vedlagte Returseddel og sende varen til:\nAngiver du en klage her, skal du oplyse vores E-mail adresse: info@nutrinic.dk


POSTOPERATIVE KOMPLIKATIONER / KOMPLIKATIONER EFTER OPERATIONEN - KIRURGI ONLINE\nPostoperative komplikationer / komplikationer efter operationen\nIntroduktion / definition\nUdtrykket postoperative komplikationer inkluderer alle problemer, der opstår efter en operation, og det kan være meget alvorligt. Nogle af komplikationerne kræver intensiv medicinsk overvågning og hurtig behandling.\nDesuden forekommer postoperative komplikationer ikke altid umiddelbart efter operationen, men ofte kun i løbet af 2 til 14 dage derefter. Forekomsten af postoperative komplikationer kan i vid udstrækning undgås ved:\nudelukkelse af nogle risikofaktorer,\ngod tilsyn og\noptimal kirurgisk planlægning.\nDer er nogle preoperative faktorer, der gør postoperative komplikationer meget mere sandsynlige.\nUnderernæring eller fedme,\nHøjt blodtryk, vaskulær stenose\nNikotin- eller alkoholmisbrug,\nNyresvigt eller hjertesygdom.\nAlle disse risikofaktorer skal konstateres i et detaljeret optagelsessamtale før operationen, så der kan træffes passende forholdsregler før, under og efter operationen.\nDer kan også opstå problemer under operationen, der markant øger forekomsten af postoperative komplikationer.\nutilstrækkelig overvågning af åndedrætsorganer og kredsløb eller\nalvorlige udsving i blodtrykket.\nMen også en lang operationstid, åbning af flere kropshulrum og store blodtab kan føre til postoperative komplikationer.\nSelv postoperativt kan nogle omstændigheder føre til komplikationer. Også her spiller utilstrækkelig volumeadministration, for tidlig fjernelse af ventilationsrøret og utilstrækkelig overvågning en nøglerolle i forekomsten af komplikationer. Utilstrækkelig fysioterapeutisk vejrtrækningsterapi, dårlig hygiejne og ubalance i elektrolytter kan også føre til alvorlige komplikationer.\nKomplikationer, der påvirker lungerne\nLungens evne til at fungere bestemmer i vid udstrækning bedring og forekomsten af komplikationer. Fysioterapi-respiratorisk behandling på et tidligt tidspunkt kan forhindre lungebetændelse eller andre komplikationer.\nPleural effusion er en ophobning af vand mellem lungerne og lungemembranen. På den ene side kan det forekomme i tilfælde af et svagt hjerte og derefter føre til bilaterale symptomer. En ensidig pleural effusion forekommer reaktivt efter fjernelse af milten, delvis fjernelse af leveren eller som et resultat af enhver infektion i bughulen. Klinisk fører en udtalt pleural effusion til dyspnø og mindre sammenklappede lungesektioner. Mindre pleurale effusioner bemærkes oprindeligt ikke.\nI tilfælde af effusioner under 200 ml per side er det ikke nødvendigt at dræne væsken med en nål (punktering), ellers bør punkteringen udføres ved hjælp af ultralyd.\nMere om dette emne på vores side til Pleural effusion.\nEn pneumothorax er en lunges sammenbrud, normalt postoperativt efter at der er indsat et centralt venekateter eller som et resultat af langtidsventilation. Lungehinden, lungemembranen, er gennemboret, så luft strømmer ind i pleurarummet og lungerne komprimeres udefra. Afhængigt af sværhedsgraden er pneumothorax forbundet med åndenød og øget hjerterytme. Det kan diagnosticeres ved at lytte til de andre sider og trykke på lungerne og kræver hurtig behandling.\nDette består af installationen af et brystafløb. Ved hjælp af dræning frigøres luften fra pleuralrummet, og lungerne kan ekspandere igen.\nMere om dette emne på vores hjemmeside Pneumothorax.\nAtelektase er en sammenbrudt del af lungen. Et segment eller hovedbronkus er som regel hindret af et plugg af slim, mere sjældent af blod eller et fremmedlegeme. Dette betyder, at det berørte område fortsat forsynes med blod, men ilt kan ikke længere absorberes i dette område. Der er mindre vejrtrækning på den berørte side. Diagnosen er hovedsageligt symptomorienteret og stilles gennem perkussion og auskultation.\nTerapi udføres ved passende positionering for at løsne hindring af slimproppen. Derudover tapping og vibrationsterapi. På samme tid administreres medikamenter til at opløse sekretionen.\nMere om dette på vores hjemmeside atelektase\nLungebetændelse er lungebetændelse, som er en af de vigtigste komplikationer efter en operation. Det er ofte forårsaget af utilstrækkelig ventilation under postoperativ smerterelateret og utilstrækkelig vejrtrækningsaktivitet. Lungebetændelse kan også forekomme ved langtidsventilation. Klinisk er der hurtige og lave vejrtrækninger, feber, sputum ved hoste og åndenød.\nTerapien består af en udtalt fysioterapeutisk vejrtrækningsterapi for fuldstændigt at ventilere lungerne. Der gives også antibiotika.\nMere om dette på vores hjemmeside Lungebetændelse.\nLuftvejssvigt er en åndedrætsforstyrrelse og er en af de vigtigste komplikationer, da det fører til utilstrækkelig tilførsel af ilt til alle organer. Der er et fald i iltmætning, og i nogle tilfælde stiger CO2-koncentrationen også på samme tid. Symptomer på åndenød vises som overfladisk hackling, cyanose (blå misfarvning af hud og slimhinder), forvirring, rastløshed og frygt.\nTerapi er oprindeligt indgivelse af ilt gennem såkaldte iltglas. Hvis denne foranstaltning ikke fører til en tilstrækkelig stigning i mætning, skal patienten være mekanisk ventileret. Nær kontrol med blodgasser og permanent kontrol med iltmætning er vigtig.\nLæs mere om emnet på: Nedsat iltmætning\nLungeemboli er en af de farligste postoperative komplikationer. Årsagen er en dyb ben- eller bækkenvenetrombose på grund af utilstrækkelig blodgennemstrømning eller for lidt træning. Af denne grund behandles alle patienter, der er alvorligt begrænset i deres mobilitet postoperativt, med tromboseprofylakse. Hvis denne blodprop løsner, transporteres den til de store lungeårer, hvor der lægges en stor bronchus. Pludselig er der massiv åndenød med åndedrætsrelateret smerte, en stigning i hjerterytmen og et fald i blodtrykket.\nTerapi består af indgivelse af ilt og opløsning af koagulatet ved hjælp af antikoagulantika i terapeutiske doser. I tilfælde af utilstrækkelig terapi kan lungeemboli være dødelig.\nMere om dette vigtige emne på vores hjemmeside Lungeemboli.\nKomplikationer, der påvirker hjertet\nKomplikationer efter hjertekirurgi\nHjertekirurgi kan udføres på det bankende eller stående hjerte, afhængigt af behandlingen.\nI sådanne tilfælde, hvor det er nødvendigt at stoppe hjertet under den kirurgiske procedure, er der en risiko for at udvikle særlige komplikationer. Under hjerteoperationen skal kredsløbssystemet drives af en hjerte-lungemaskine. Kun på denne måde kan de vitale organer forsynes med ilt og næringsstoffer. De procedurer, der nu bruges som standard, er relativt sikre, men postoperative komplikationer kan stadig forekomme efter en hjerteoperation ved hjælp af en hjerte-lungemaskine. Frem for alt spiller dannelsen af blodpropper, der kan føre til et slagtilfælde eller et hjerteanfald, en afgørende rolle i denne sammenhæng.\nAndre typiske postoperative komplikationer efter udførelse af hjertekirurgi er baseret på typen af kirurgisk indgreb. Frem for alt opfattes sårsmerter efter en hjerteoperation af mange af de berørte patienter som meget stressende. Af denne grund bør målrettet smerteterapi påbegyndes umiddelbart efter hjerteoperationen. I denne sammenhæng gælder princippet, at efter en hjerteoperation kan en patient modtage så mange smertestillende midler, som de faktisk har brug for. Det er vist, at tilstrækkelig smertelindring har en positiv effekt på helingsprocessen.\nDerudover er den midlertidige forekomst af udtalt træthed og generel svaghed en af de mest almindelige postoperative komplikationer efter omfattende hjertekirurgi. Årsagen til dette er det faktum, at operationer på hjertet er en stor byrde for organismen, hvilket kan føre til fysisk og psykologisk udmattelse. Denne mulige postoperative komplikation kan være problematisk især for ældre og generelt svækkede patienter. En genopretningsfase på et par uger bør derfor planlægges til selv efter komplikationsfri hjertekirurgi.\nDerudover rapporterer mange patienter postoperative komplikationer, der påvirker hukommelsen efter hjertekirurgi. Koncentrationsforstyrrelser, hukommelseshuller eller forvirring ved en hjerteoperation er hovedsageligt forårsaget af anæstesien og de ændrede cirkulationsbetingelser under den kirurgiske procedure. Hos patienter, der allerede led af hukommelsesproblemer inden hjerteoperationen, kan symptomerne forværres i et par dage. Hallucinationer er også typiske postoperative komplikationer efter en hjerteoperation. Desuden kan induktion af generel anæstesi afbryde dag-nat-rytmen. Dette kan føre til udtalt søvnforstyrrelser inden for de første par nætter. Svær smerte efter hjertekirurgi kan forværre dette fænomen.\nDerudover er midlertidige synsforstyrrelser en af de mest almindelige postoperative komplikationer efter hjertekirurgi. Synsforstyrrelser forekommer hos de berørte patienter inden for de første uger efter den kirurgiske procedure og manifesterer sig i form af: sløret syn, øjenflimring og / eller visuelle hallucinationer.\nAfhængigt af typen og sværhedsgraden af hjertesygdommen, der kræver kirurgisk behandling, kan postoperative hjertearytmier også forekomme. Den såkaldte "atrieflimmer" er en af de mest almindelige hjertearytmier, der opstår som en postoperativ komplikation efter en hjerteoperation. Dette manifesterer sig i en uregelmæssig, hurtig puls og håndgribelig hjertebank. I de fleste tilfælde kan denne postoperative komplikation behandles med medicin uden problemer. Nogle af de berørte patienter kan dog have brug for elektrisk hjerteomskæring, hvor en elektrisk puls bruges til at gendanne normal hjerterytme.\nForekomsten af væskeretention, såkaldt ødem, er en af de typiske postoperative komplikationer efter en hjerteoperation. Hos berørte patienter skifter væske ind i vævet under den kirurgiske procedure. Klinisk kan denne komplikation genkendes ved hurtig vægtøgning og kraftig hævelse i hænder og fødder. I mange tilfælde elimineres det overskydende væske uden medicinsk indgreb inden for de første postoperative dage. Hvis dette ikke er tilfældet, skal diuretisk behandling ofte påbegyndes.\nLæs mere om emnet: Hævelse efter op\nUd over disse temmelig ufarlige, let behandlelige postoperative komplikationer efter hjertekirurgi, kan der også forårsages mere alvorlige klager. Især infektioner og sårhelinglidelser kan være et klinisk problem. Hvis brystbenet skæres under hjerteoperationen, kan knoglehelingsforstyrrelser efterfølgende forekomme.\nDerudover er der i tilfælde af åben hjertekirurgi en risiko for neurologiske komplikationer. Individuelle nervefibre kan påvirkes under hjertekirurgi. Som et resultat kan symptomer på lammelse og sensoriske forstyrrelser forekomme. Især lammelse af membranen er et alvorligt problem.\nDen akutte hjertesvigt ledsages af et pludseligt blodtryk.\nKlinisk bliver patienter blege, og huden bliver blålig, arme og ben bliver kolde, da blodforsyningen er begrænset til større organer. En sådan fiasko skyldes en signifikant for høj hjerterytme, åndenød, for lavvandet hurtig vejrtrækning og lungeødem.\nTerapi består af tilstrækkelig iltadministration, om nødvendigt ventilation, skabelse af en venøs adgang og langsom administration. Derudover skal patienterne overvåges ved intensiv pleje.\nDen afsporet hjerteinsufficiens er resultatet af en akut pumpesvigt i hjertet, for eksempel et hjerteanfald, lungeemboli eller forskellige hjertearytmier. Klinisk lider patienterne af åndenød, signifikant øget hjerte- og luftvejshastighed, hvilket dog fører til ineffektiv iltoptagelse og ilttransport.\nTerapi består af at hæve overkroppen, sænke volumen, indgive ilt og behandle den høje hjerterytme med medicin.\nEt kontinuitetssyndrom er patientens begrænsede evne til at samarbejde med risikoen for selv-fare gennem postoperativ, ukontrolleret motorisk rastløshed, tilstande af forvirring eller andre variable ledsagende symptomer. Afhængig af omfanget af det begrænsede samarbejde kan åndedrætsbehandlingen blive ineffektiv, og den ukontrollerede rastløshed kan føre til mangel på søvn, hvilket kan føre til fysisk udmattelse efter ca. 2 dage. Predisponering for et kontinuitetssyndrom er for eksempel alkohol- og stofmisbrug, stress, søvnmangel og lange perioder med hvile efter operationen. Symptomerne begynder normalt akut og er meget individuelle med hensyn til sværhedsgrad og intensitet. De forværres normalt om natten og kan føre til desorientering, panikforsøg på at undslippe og tvungen fjernelse af katetre og sonder.\nTerapi og profylakse består af en kontinuerlig indgivelse af klonidin, som både sænker blodtrykket og hjælper mod rastløshed og kontinuerlig blodtryk og hjertefrekvensovervågning.\nDu kan finde mere om dette emne på vores hjemmeside Kontinuitetssyndrom.\nStressår er akutte læsioner i den øvre mave-tarmkanal. Årsagen er en udløbet chokfase, som ofte kan være dage siden.\nPrædisponerende faktorer er større indgreb, flere traumer, forbrændinger, septiske komplikationer eller skader på centralnervesystemet. Klinisk er maveindholdet blodigt, muligvis med opkast af blod. I nogle tilfælde perforeres organet med en akut mave og fri luft under mellemgulvet.\nTerapi består af gastrisk skylning med 14 ° C koldt vand og et forsøg på endoskopisk hæmostase. Hvis forsøget ikke lykkes, skal blødningen stoppes kirurgisk. For at undgå et stresssår gives oral mad tidligt, og et gastrisk rør indsættes for at lindre maven og kontrollere blødning. Farmakologisk profylakse med protonpumpehæmmere er også mulig.\nDu kan finde ud af mere om mavesår og deres forskellige former på vores gastrisk mavesår.\nFeber efter en operation\nDa en postoperativ stigning i temperaturen er en del af den post-aggressive metabolisme, er en lille stigning i temperaturen under 38,5 ° C op til 3 dage postoperativ ikke kritisk.\nOprindeligt markant forhøjet temperatur og enhver stigning i temperaturen ud over disse 3 dage kræver grundig afklaring og om nødvendigt terapi, da feber kan være et klart tegn på en infektion. Årsagen kan være sår eller urinvejsinfektioner. Begge skal kontrolleres ved regelmæssig kontrol af såret og urinen og, hvis diagnosen er positiv, behandles med antibiotika.\nI tilfælde af en sårinfektion skal den åbnes og rengøres. Lungebetændelse fører også til feber og bør øjeblikkeligt afklares og behandles.\nHvis centrale venekateter er på plads, er disse ofte årsagen til infektioner, da bakterier kan samles på materialerne. Feberen stiger pludselig kraftigt, indgangspunktet er rødt, og der er ingen yderligere symptomer. Oprindeligt skal kateteret fjernes øjeblikkeligt og undersøges for bakterier. Et nyt kateter skal først indsættes efter 24 timer.\nBlodforgiftning er spredning af bakterier fra en infektionskilde i hele blodomløbet. Da fulminant sepsis kan være dødelig, skal årsagen findes og behandles hurtig.\nLæs også artiklen: Feber efter operation\nPassageforstyrrelse i mave-tarmkanalen\nPostoperativt kan symptomer på lammelse af mave-tarmkanalen forekomme. Lammelse af maven kan være forårsaget af peritonitis, kaliummangel, abscesser eller hæmatomer. Klinisk forekommer kvalme, opkast, rapning, oppustethed og gastroøsofageal tilbagesvaling.\nTerapi består af placering af et nasogastrisk rør, intravenøs indgivelse af peristaltiske lægemidler og afføringsmidler.\nIntestinal lammelse er en af de mest almindelige postoperative komplikationer og resultater fra normal postoperativ intestinal lammelse. Tarmens immobilitet er stadig normal op til 4 til 5 dage postoperativt, hvis det varer længere, kræver det afklaring og terapi. Tarmen kan være bevægelig på grund af ekstern manipulation, en utilstrækkelig forsyning af ilt eller hæmatomer og abscesser i maven. Klinisk lider patienter af oppustethed, kvalme og opkast efter anæstesi. Tarmstøjene er meget magre, og elektrolyt-ubalance kan forekomme.\nFørst skal der indsættes et nasogastrisk rør, og tarmen skal stimuleres med medicin. Den bedste måde at undgå postoperativ tarmparalyse er tidlig oral fodring og tidlig mobilisering.\nPostoperativ blødning ind i sårområdet og ikke fuldstændigt lukkede kar eller koagulationsdefekter forekommer.\nBlødning i halsen er særlig farlig, da selv små mængder kan indsnævre røret og forårsage åndenød.\nKlinisk fører massiv sekundær blødning til et fald i blodtrykket på grund af tab af blod og til en stigning i puls, hvor hjertet forsøger at kompensere for tabet ved at pumpe hårdere. Afløbene trækker blod, og sårområdet kan stige i størrelse.\nTerapien afhænger af omfanget af genblødning. I tilfælde af større sekundær blødning skal såret åbnes igen for at finde og eliminere årsagen til blødningen.\nKomplikationer efter en hofteudskiftning\nGenerelt er indsættelsen af et kunstigt hofteled en medicinsk standard. Denne kirurgiske metode er en relativt sikker procedure, der normalt kan udføres sikkert og uden problemer på grund af den høje erfaring. Ikke desto mindre kan postoperative komplikationer forekomme i nogle tilfælde efter en total hofteudskiftning.\nFrem for alt spiller de såkaldte ”generelle operationelle risici”, der kan opstå uanset typen af kirurgiske indgreb, en afgørende rolle i denne sammenhæng. De mest almindelige generelle postoperative komplikationer efter hofteudskiftningskirurgi inkluderer blodtab, udvikling af inflammatoriske processer og forekomst af trombose.\nTypen af kirurgi kan også forårsage specifikke postoperative komplikationer. Umiddelbart efter hofteudskiftningskirurgien kan bakterielle patogener vandre ind i det kunstige hofteled og føre til inflammatoriske processer eller infektioner der.\nDerudover er dislokationen, også kaldet dislokation, af de enkelte dele af TEP en af de mest almindelige postoperative komplikationer.\nLæs mere om emnet på: Hip-dislokation efter en hofteprotese\nDerudover kan der i løbet af helingsprocessen være en løsgørelse af hofte-TEP-komponenterne og den tilhørende begrænsning af ledfunktionen. Disse tidlige postoperative komplikationer kan observeres igen og igen, men forekommer relativt sjældent.\nFærre end hundrede udskiftninger i hofteudskiftningen fører til forekomst af alvorlige postoperative komplikationer, der kræver behandling. Det skal dog bemærkes i denne sammenhæng, at nye komplikationer kan forekomme efter en hofteudskiftningskirurgi, selv efter flere uger til måneder.\nDen mest almindelige sene postoperative komplikation, der kan forekomme i løbet af en hofteudskiftningskirurgi, er dannelsen af nyt knoglestof i ledets område. I medicinsk terminologi kaldes dette fænomen "periartikulær ossifikation". Denne nye knogledannelse kan variere i omfang afhængigt af patienten og forårsage yderligere klager. Afhængigt af omfanget af den nye knogledannelse lider patienterne af smerter og betydelige begrænsninger i bevægelsesområdet, selv efter en vellykket hofteudskiftning.\nLæs mere om emnet: Hofteprotese forårsager smerter\nPostoperative komplikationer, der opstår i løbet af en hofteudskiftning, kan imidlertid i vid udstrækning forhindres. Frem for alt fører engangsbestråling af hofteleddet med ioniserende stråling til en reduktion i postoperative komplikationer. Denne metode skal udføres inden for 24 timer før og 72 timer efter den planlagte operation. Denne metode er især fordelagtig for de patienter, der har en øget risiko for ny knogledannelse i hofteleddet.\nMulige faktorer, der øger risikoen for postoperative komplikationer efter hofteudskiftning er:\nNy knogledannelse efter tidligere kirurgiske indgreb\nBetydelige mobilitetsbegrænsninger foran hofteudskiftningsenheden\nUdtalt vævsskade under den kirurgiske procedure\nI tilfælde af tarmkirurgi skal der skelnes mellem generelle og specifikke postoperative komplikationer. Umiddelbart efter den kirurgiske procedure kan blødning forekomme i operationsområdet, hvilket kan gøre en anden kirurgisk procedure nødvendig.\nDesuden er forekomsten af inflammatoriske processer og udviklingen af sårhelinglidelser blandt de mest almindelige postoperative komplikationer efter en tarmoperation. I disse tilfælde udvikler de berørte patienter ofte generelle symptomer med en signifikant stigning i kropskropstemperatur og / eller udtalt kulderystelse. Især ved åbne indgreb med store indsnit, kan svage punkter forblive i mavevæggen under eller efter, at aret er helet, således at en navlebrok kan forekomme som en speciel form for incisional hernia (incisional hernia). Dette er især sandsynligt, fordi navlen er en fysiologisk ardannelse i mavevævets væv. Det udgør en risiko for, at maveorganer lækker ud af maven.\nFind ud af mere om dette emne i vores artikel Umbilical brok.\nDerudover er smerter i området i bughulen en af de typiske postoperative komplikationer, der kan observeres, selv efter en vellykket tarmoperation. Under opholdet på klinikken kan denne smerte effektivt afhjælpes ved indgivelse af tilstrækkelig smertemedicin.\nEn tarmkirurgi udføres normalt under generel anæstesi. De indgivne stoffer kan have en varig effekt på både det kardiovaskulære system og mave-tarmkanalen. I denne sammenhæng er der, efter at den generelle anæstesi er trukket tilbage, en risiko for, at tarmfunktionen begrænses over en længere periode.\nGenerelt kan det antages, at postoperative komplikationer, der opstår umiddelbart efter den kirurgiske procedure, lettere kan behandles. De specifikke postoperative komplikationer efter at have udført en tarmkirurgi kræver dog normalt mere omfattende behandling. Frem for alt er lammelsen af individuelle tarmsektioner en af de mest frygtede postoperative komplikationer efter en tarmoperation. Årsagen til dette fænomen er indvandring af immunceller, der fører til lokal betændelse i det kirurgiske område. De aktiverede immunceller forbliver imidlertid ikke kun i området med de opererede tarmsektioner, men når også andre områder af tarmen via blodbanen. Forekomsten af omfattende inflammatoriske processer kan provokere en funktionsfejl i nervefibrene, der regulerer kontrollen med tarmbevægelser. På lang sigt kan dette forårsage en såkaldt tarmobstruktion gennem forskellige mekanismer. Forsøg på at gendanne nervefunktion, efter at de inflammatoriske processer er aftaget, betragtes stadig som næsten umulige i dag.\nDerudover kan sene postoperative komplikationer forekomme, selv efter en vellykket tarmoperation. Hvis dele af tarmen skal fjernes under den kirurgiske procedure, kan dette påvirke både anvendelsen af individuelle fødevarekomponenter og absorptionen af væsker i kroppens cirkulation negativt. Som et resultat lider de berørte patienter ofte af alvorlige mangler og vedvarende diarré.\nEn anden postoperativ komplikation, der kan forekomme efter en tarmoperation med fjernelse af store dele af tarmen, er smerter efter at have spist. I mange tilfælde udløses disse klager ved overforbrug af den resterende tarme.\nEndvidere kan arvæv udvikle sig i løbet af tarmkirurgien. Dette kan irriteres af passagen af chymen. Hvis dette fører til kronisk irritation af tarmslimhinden, kan dette føre til inflammatoriske processer. Af denne grund bør madindtag reguleres straks efter tarmoperationen. I de fleste tilfælde kan kun diætmad spises over en længere periode. Dette er den eneste måde at forhindre overforbrug af tarmen og forhindre brud på tarmvæggene i operationsområdet.\nFor at reducere risikoen for forekomst af typiske postoperative komplikationer efter en tarmkirurgi skal de berørte patienter nøje overholde de medicinske adfærdsregler. Overtrædelse kan føre til alvorlige problemer, som i de fleste tilfælde kræver langvarig og omfattende behandling.\nKomplikationer efter fjernelse af æggestokkene\nI de fleste tilfælde fjernes æggestokkene under generel anæstesi. Af denne grund kan generelle postoperative komplikationer forekomme kort efter operationen. De stoffer, der bruges i generel anæstesi, kan forårsage hjerte-kar-problemer umiddelbart efter, at æggestokkene er fjernet. De lægemidler, der anvendes til generel anæstesi, tolereres nu relativt godt, men nogle patienter kan opleve kvalme og / eller opkast. Derudover er aktiviteten i mave-tarmkanalen og urinblæren begrænset af almindelige bedøvelsesmidler. I løbet af dette kan postoperativ forstoppelse (teknisk udtryk: forstoppelse) og / eller urinretention forekomme.\nDe mest almindelige postoperative komplikationer efter fjernelse af æggestokkene inkluderer forekomst af sekundær blødning og udvikling af inflammatoriske processer i operationens område. Risikoen for genblødning er et alvorligt problem, når æggestokkene fjernes. Årsagen hertil er det faktum, at store mængder blod kan sive ind i kropshulen, før genblødningen er klinisk synlig. Kontrollering af de specifikke blodværdier kan reducere risikoen under visse omstændigheder. Desuden kan den nyligt opererede kvinde udvikle sårhelingsforstyrrelser.\nUd over disse generelle postoperative komplikationer spiller specifikke komplikationer efter fjernelse af æggestokkene også en afgørende rolle. Under operationen kan urinblæren, urinlederne eller tarmen blive såret. Umiddelbart efter den kirurgiske procedure viser disse skader ofte gennem omfattende funktionelle tab i det berørte organ. Derudover kan operationen føre til dannelse af arvæv, hvilket kan føre til ubehag over en længere periode. Afhængigt af omfanget af vævsskader, lider de berørte patienter stadig af kraftige mavesmerter uger efter den kirurgiske procedure. Derudover har den kirurgiske procedure i nogle tilfælde en stærk indflydelse på den hormonelle cyklus. Af denne grund udvikler mange af de berørte kvinder vedvarende pletter i uger.\nYderligere information er tilgængelig under vores emne: Fjernelse af æggestokkene\n2021 © https://publichealthglobal.org Postoperative komplikationer / komplikationer efter operationen


Sønderjyske-profil: DIF-sagen har taget meget energi | Sport | fyens.dk\nPubliceret 22. april 2018 kl. 21:21\nSagen om mulig matchfixing har fyldt meget i Sønderjyske, siger sønderjydernes Marc Pedersen.\nEfter en svag præstation og et 0-3-nederlag til Randers erkender Marc Pedersen, at DIF-sagen har fyldt meget.\nSønderjyske tabte søndag aften 0-3 på udebane til Randers FC i Alka Superligaens nedrykningsspil.\nSønderjyderne leverede en præstation, hvor det ikke var svært at få øje på, at udeholdet ikke havde meget at spille for.\nI Sønderjyske-lejren erkender man også efter kampen, at der har været andet end fodbold, som har fyldt i klubben gennem de seneste par uger.\n- Man skal tænke på, at det, vi har været igennem de sidste mange uger med det der forpulede DIF, og skulle tænke på at sikre overlevelse samtidig, det har taget meget energi og mange tanker, siger Marc Pedersen.\nMatchfixingsekretariatet i Danmarks Idrætsforbund (DIF) er i øjeblikket ved at finde ud af, hvorvidt der skal rejses sag om matchfixing mod Sønderjyske.\nOgså træner Claus Nørgaard fortalte efter kampen, at hans spillere har haft svært ved at fokusere på spillet på banen - særligt efter at klubben endegyldigt sikrede sig overlevelse i Alka Superligaen.\n- Jeg tror ikke kun, at det er et spørgsmål om, at der ikke er noget på spil lige nu. I vores klub og for vores spillere har der været rigtig meget på spil, som har fyldt meget i hovederne på os, siger Claus Nørgaard.\nSønderjyske-træneren var ikke blot utilfreds med præstationen mod Randers søndag aften, men de sidste par ugers præstationer.\n- Jeg er utilfreds med og frustreret over, at vi ikke har formået at ramme vores niveau, siden vi kvalificerede os til playoffkampene. Det skal vi have rettet op på, siger Claus Nørgaard.\nSelv om matchfixingsagen har fyldt meget i Sønderjyske-regi de seneste par uger, forsikrer Marc Pedersen dog også, at holdet nok skal præstere, når det for alvor gælder.\n- Jeg er ikke i tvivl om, at når vi rammer playoffkampene, så skal vi nok være der igen, siger Marc Pedersen.


Ny LAG Gribskov-Halsnæs er stiftet – KATTEGAT.NU\nPressemeddelelse: Ny LAG Gribskov-Halsnæs er stiftet.\n’Vi har nu stiftet den nye forening LAG Gribskov-Halsnæs som skal virke aktivt i perioden 2023-2027, men som har haft stiftende generalforsamling den 8. juni 2022, da arbejdet med at etablere aktionsgruppen begynder nu’, udtaler Peter Plant, formand for den nye LAG Gribskov-Halsnæs.\n‘Jeg vil som formand fortsat lægge vægt på bæredygtighed i dette begrebs mange dimensioner. Og jeg er fortsat optaget af udvikling på landet: ikke bare mere, men bedre. Her ligger LAG på linie med EUs 2030-mål for vækst: intelligent, bæredygtigt og socialt inkluderende. At det flugter så godt er meget heldigt, for en hel del af LAG-midlerne kommer fra EU, plus iøvrigt et nationalt bidrag. LAG-ordningen er i høj grad vist sin levedygtighed – og jeg vil med glæde fortsætte mit frivillige arbejde som formand for den nye LAG.’\n‘Foran os står oprettelse af aktionsgruppen med CVR og bankkonto, så vi kan bede Bolig- og Planstyrelsen om et forskud til at afholde borgermøder og workshops om EN NY STRATEGI – som vi selvfølgelig vil udarbejde efter LEADER-principperne (nedefraogop) – med så megen inddragelse af alle borgere i de to kommuner, som muligt. Vi vil desuden samarbejde med Kommunerne om udvikling af vores strategi. Det skal vi tilrettelægge henover efteråret, og vi skal også ansætte en ny koordinator. Den nuværende forening LAG Halsnæs-Gribskov fortsætter sit arbejde et års tid eller mere, så længe der er aktive projekter som har modtaget tilskud.’\nLAG Gribskov-Halsnæs er en lokal aktionsgruppe, der virker for udviklingen af lokalområderne inden for Gribskov og Halsnæs Kommuners grænser i samspil med områdets erhvervsliv, iværksættere, foreninger samt de enkelte lokalsamfund og ildsjæle. LAG fremmer bæredygtig vækst, nye arbejdspladser og bedre levevilkår på landet. LAG Gribskov-Halsnæs er desuden fiskeri aktionsgruppe (FLAG) i Gribskov Kommune med det formål at understøtte erhvervsudvikling og skabe lokale arbejdspladser inden for den maritime økonomi. Lokale aktionsgrupper er lokalt forankrede foreninger, som skaber udvikling ved at tildele tilskudsmidler til relevante projekter fra EU´s Landdistriktsprogram og p.t et Nationalt FLAG program.\n(udgivet d. 10 juni 2022)


Hvad Er Hale Bio Trøjborg - Sommerfugl Kys G Spot Vibrator\nHvad er hale bio Trøjborg\nSeneste artikler Biografi Et skadedyr med fire ben og en hale er lige nu én af dagligvaregiganten Coops værste fjender. For siden Jens Juul. Ternby ung sex rr bio trjborg aarhus Langsom Meget nøgne kvinder bader bio Trøjborg Aarhus Lidt langsommere Langsomst Historien om Otto Warmbier: Nøgen wellness amerikansk porno; Bredsten road 86 hvad er hale. Udløsning eller ejakulation er Mangler: trøjborg. gravid er kedeligt balance til af seattle og Mollerup Rigtige Tidspunkt Sex Bio Aalborg Luder I Nordjylland Løgstrup. fået betyder stod Norge Ikke dem jeg ledte efter, men hvad Elsker branchen - så jeg forlader jer da ikke jeg holder pause side 6 ekstra klinge hale bog..\nStudierabat Der er studierabat på 10 kr. Der er en hel del sjove og ikke mindst romantiske elementer, som er lette at grine af.\nDen tredje oplevelse, der i princippet også kunne have været placeret løsrevet fra Festugen, var Den Jyske Operas megastore og succesrige satsning med opførelsen af Richard Wagners Ringen. NFBio benytter sig af cookies Denne hjemmeside benytter sig af cookies, som husker dine tidligere handlinger. Kontakt vores personale i billetsalget og hør pornostjerne søgning private videoer, når du besøger biografen. Scala bio næstved prostitution i Danmark Barnets alsidige og personlige udvikling. Første gang Preben fik sex: To steder i skoven er lavet indhegninger, hvor det er tilladt at lade hunden løbe fri, men den skal være under kontrol se kortet. Brugsen lå her på hovedvejen engang. Den eksakte pris kan altid ses på den enkelte billet, når du bestiller den. Relateret indlæg Kolding piger biograf i Aalborg Danske sex film ekstra ark com escort side 6 ekstra klinge hale bog store Brost blødning efter fødslen tysk ordsprog Ishøj biograf program Randers cinema Nordisk Film brystoperation Den.\nDa vores medarbejdere ikke er kvalificerede til at vurdere dit handicap, beder vi dig medbringe et gyldigt ledsagerkort. Trøjborg Telefonnummer 70 13 12 11 alle dage fra Hvad var det nu lige, det der»kollektiv roman«var for noget?\nBIO ISHØJ DATO MODNE KVINDER Eskord piger porno hårdt\nNegro piger tampon efter fødslen 860\nMAND SØGER MAND AMALIE BRYSTER Anmeldernes Top 10 1. Jeg har mange gange i min karriere som TV-vært måtte høre for mine bryster ikke bare fra små ousne eller brystglade mænd. Skulle så passere igennem lejligheden hvor en eller to andre piger og deres kunder også passerer. De store oplevelser kan komme de uventede steder SIDE Og så håber jeg blandt andet også på nogle gode musikoplevelser, måske på det nye spillested Atlas. Endnu har hun dog mest hunde og mennesker hver for sig.\nSilikone bryster sverige Thai massage herning 96\nMaribo teater biografer aalborg\nLiderlige koner swinger aalborg\nung sex rør Dansk sex com\nspærm ZIP maps Kode Sjælland\nNordisk Film cinemas Trøjborg piger har sex


Studerende med IT-evner bliver jagtet af virksomheder allerede tidligt i studiet, bekræfter tre rektorer. 21-årige Philip Korsholm er kun halvvejs på sin bachelor på IT-Universitet, men har allerede fået fem personlige jobtilbud og en ansættelse.\nOnsdag D. 17. JANUAR 2018 KL. 17:00\nPhilip Korsholm er midt i sin bachelor på IT-Universitetet i København. Han finder tryghed i at vide, at der står et job klar til ham, når han afslutter sin kandidat. For jobs er der nok af.\nDet kan være hårdt at være den dygtigste i klassen\nLektor til nye økonomistuderende: »Goddag og velkommen, nu har i jeres livs første matematiktime«


KOMMENTAR: Videnskaben er vigtig, men videnskabelige resultater er ikke endegyldige sandheder – og det er naivt at tro, at vi i dag har fundet frem til, hvad der er rigtigt, mener ph.d.-studerende Philip Rosenbaum.\nDen græske astronom, Eratosthenes, opdagede, at Jorden var rund. Langt senere flyttede Kopernikus Jorden væk fra universets centrum. Det er derfor historieløst og naivt at tro på, at vi netop i dag har fundet frem til sandheden, mener ph.d.-studerende Philip Rosenbaum. (Foto: Colourbox)\nph.d.-studerende ved Økonomisk Institut på Copenhagen Business School\nVidenskaben har i dag fået pålagt sig en position, den ikke er rede til at varetage.\nEn position, den aldrig bliver klar til at forvalte.\nVidenskabelige resultater bliver i dag brugt som en altoverskyggende sandhedseliksir i både den akademiske og offentlige debat.\nAt videnskabelige resultater ikke er lig med universelle sandheder burde være eklatant for enhver forsker. Men hvis forskeren ikke engang forstår sit epistemologiske grundlag, hvem gør så?\nDenne arrogance og naivitet overfor videnskabelige resultater er til skade for den akademiske forståelse, den offentlige debat og de politiske beslutninger.\nVidenskaben er en dynamisk proces\nForstå mig ret, videnskaben og forskningen er vigtig. Den har bragt os langt og vil fortsat bringe os videre længere, end vi overhovedet kan forestille.\nMen netop i denne sætning foreligger nøglen til hele problemet.\nVidenskaben vil bringe os længere, end vi overhovedet kan forestille os!\nDer vil komme opfindelser, teorier og resultater, der vil fordre videnskabelige revolutioner og ændre vores verdenssyn. Om og om igen. Vi kan derfor forvente, at dagens vidensgrundlag kan ændre sig i morgen.\nMen den herskende rovdrift af videnskabelige resultater som værende endegyldige sandheder er historieløst, naivt og kontraproduktivt.\nVidenskaberne er, ligesom det samfund de selv opererer i, en konstant dynamisk kraft. Som en hermeneutisk spiral bringer dialogen på tværs af teorierne og resultaterne konstant videnskaben fremad. Vi får ikke blotlagt en endegyldig sandhed, men vi kommer tættere på den. Eller rettere sagt, vi får en stadig større forståelse, der giver mere robuste forklaringer på den verden, vi lever i. (Illustration: Colourbox)\nDer skal ikke læses mange historiebøger for at forstå, at videnskaben er en dynamisk proces.\nDet er naivt at tro, at vi i dag har fundet frem til sandheden\nDen græske astronom, Eratosthenes, opdagede, at Jorden var rund, men først langt senere flyttede Kopernikus Jorden væk fra universets centrum.\nDer skulle igen gå tid, før Newton fremlagde sin gravitationsteori etc. Det er derfor historieløst og naivt at tro på, at vi netop i dag har fundet frem til sandheden.\nDerimod er processen mod en dybere forståelse det centrale i den moderne videnskabsteori, hvadenten man er realist af den analytiske skole eller idealist med kontinentalfilosofiske rødder.\nDette sandhedsparadoks er kontraproduktivt for den videre forskning og samfundsudvikling, som den internationalt anerkendte DNA-forsker Eske Willerslev og forfatter Kristian Leth argumenterer for i deres nyudgivet bog 'Historien om det hele'.\nDet er hæmmende for efterprøvningen af eksisterende resultater, men også for er den generelle videnskabelige nysgerrighed, hvor forskeren skal være den utrættelige flanør i de uoplyste marker.\nPå disse jagtmarker findes de kuhnianske, trojanske heste, der vender alting på hovedet; men hvem tør ride ud i det ukendte for at udfordre en universel sandhed?\nDet vigtige er, at vi tager mindre fejl i dag, end vi gjorde i går\nVidenskaberne er, ligesom det samfund de selv opererer i, en konstant dynamisk kraft.\nSom en hermeneutisk spiral bringer dialogen på tværs af teorierne og resultaterne konstant videnskaben fremad.\nVi får ikke blotlagt en endegyldig sandhed, men vi kommer tættere på den. Eller rettere sagt, vi får en stadig større forståelse, der giver mere robuste forklaringer på den verden, vi lever i.\nVed at erkende, at vi konstant befinder os på en videnskabelig asymptotisk kurve, der per definition fortsat vil tilnærme sig, men aldrig være sammenfaldende med sandheden, vil vi fremme den videnskabelige udvikling og i bedre og bredere omfang kunne inkorporere denne viden i vores samfundspolitiske beslutninger. (Foto: Colourbox)\nI denne videnskabelige udviklingsproces kæmper teorierne for at blive de herskende. Hvis en teori kan forklare ligeså meget som en konkurrerende og lidt til, vil den vinde terræn. Indtil denne en dag vil blive skubbet af podiet af en mere 'produktiv' teori.\nDet vigtige er, at vi tager mindre fejl i dag, end vi gjorde i går. At Jorden er flad er forkert. At Jorden er rund er også forkert, men dog mindre forkert.\nVidenskab er ikke lig med sandheden\nVi kan endskønt ikke undslippe sandheden så let. At argumentere for, at der ikke findes en sandhed, er i sig selv sand, men også mere sand end den omvendte argumentation, at der findes sandhed.\nVi vil derfor heller ikke kunne leve uden sandheden som koncept, da alle argumenter og handlinger ville udhules og gøres meningsløse.\nMed denne erkendelse skal de politiske beslutninger, truffet på grundlag af videnskaben, også forstås. Vi må agere ud fra de herskende videnskabelige resultater, men uden at negligere værdier, der ikke bunder i videnskabelige argumentationer.\nErkendelsen af, at videnskab ikke er lig med sandheden, skal derfor ikke betyde, at videnskabelige resultater skal udelades. Snarere tværtimod, da denne erkendelse, vil betyde en større forståelse for resultaternes applikationsmuligheder og begrænsninger.\nLad os håbe, at vores efterkommere vil have et væld af altmodische teorier fra vores tid til at more sig over, ligesom vi i dag gnægger over fortidens forældede videnskabelige teorier.\nVed at erkende, at vi konstant befinder os på en videnskabelig asymptotisk kurve, der per definition fortsat vil tilnærme sig, men aldrig være sammenfaldende med sandheden, vil vi fremme den videnskabelige udvikling og i bedre og bredere omfang kunne inkorporere denne viden i vores samfundspolitiske beslutninger.\n… For the times they are a-changing.\nPhilip Rosenbaums profil (CBS)


Liberal Alliance kræver fuld indsigt i sigtelsen mod Claus Hjort Frederiksen. Ellers vil partiet stemme imod ophævelsen af hans immunitet\nLækagesagen i de danske efterretningstjenester har vakt stor opsigt. Ikke mindst på Christiansborg, hvor Liberal Alliance nu lægger pres på anklagemyndigheden.\n»Der er ridset op til en konflikt, man næsten kunne have i en film,« siger Liberal Alliances rets- og udenrigsordfører, Henrik Dahl, ifølge Politiken om sigtelsen mod tidligere forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V). Arkivfoto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix Fold sammen\nTorsdag d. 20. januar 2022, kl. 14.36\nTidligere forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V) erkendte i sidste uge at være sigtet efter paragraf 109 i straffeloven for at røbe statshemmeligheder. Straframmen er op til 12 års fængsel.\nNu melder Liberal Alliance som det første parti ud:\nHvis partiet skal stemme for en ophævelse af Claus Hjorts Frederiksens immunitet, kræver partiet, at Folketinget får fuld indsigt i anklagerne mod ham.\n»Der er ridset op til en konflikt, man næsten kunne have i en film. Den indbyder til mytedannelse og polarisering, som vi ser det mellem partier i andre lande, og det skal vi ikke have. Derfor siger vi nu klart, at hvis vi skal ophæve Claus Hjort Frederiksens parlamentariske immunitet, så skal vi vide helt nøjagtig, hvad der står i et eventuelt anklageskrift. Og vi skal have en fornemmelse af, om det er en sag, der holder i byretten, og som med høj grad af sandsynlighed vil føre til domfældelse«, siger Liberal Alliances rets- og udenrigsordfører, Henrik Dahl til avisen.\nHvis Liberal Alliance omvendt ikke får fuld indsigt i anklagerne mod Hjort, så vil partiet stemme imod ophævelsen af hans immunitet.\nFolketingspolitikere er beskyttet af immunitet og kan derfor generelt ikke tiltales i retssager og straffes.\nDet fremgår af Grundlovens paragraf 57.\n»Intet medlem af folketinget kan uden dettes samtykke tiltales eller underkastes fængsling af nogen art, medmindre han er grebet på fersk gerning,« hedder det.\nEt folketingsmedlem kan godt få mindre bøder for eksempelvis at køre for stærkt, men kun hvis folketingsmedlemmet frivilligt betaler bøden, fremgår det af ft.dk.\nPolitiken har spurgt Henrik Dahl, om der ikke er en risiko for, at eventuelle statshemmeligheder fra et anklageskrift siver til pressen, hvis Folketinget får indsigt i det.\nHer mener Henrik Dahl, at man bør gøre brug af »opportunitetsprincippet«, der ifølge Dahl indebærer, at en sag ikke skal rejses, hvis det at rejse sagen gør mere skade en gavn.\nDet er justitsministeren, der skal anmode Folketinget om samtykke til ophævelsen af et folketingsmedlems immunitet. I praksis giver Folketinget altid sit samtykke til tiltale og fængsling. Det skriver Jyllands-Posten.\nEt eksempel er, at Folketinget ophævede Morten Messerschmidts (DF) immunitet, før han blev stillet for retten i den såkaldte Meld-sag om dokumentfalsk.\nEn »skandale af dimensioner« har sendt chokbølger gennem dansk politik – nu kræver partier svar fra regeringen


Dansk gigant i knæ: Taber 11,5 milliarder kroner – Ekstra Bladet\nTirsdag d. 7. aug. 2018 - kl. 17:34 0\nDansk gigant i knæ: Taber 11,5 milliarder kroner\nMandag nedjusterede Pandora sine forventninger, og værdien af smykke-aktien er tirsdag raslet ned.\nAktierne i Pandora er tirsdag faldet med 24,4 procent efter en nedjustering mandag aften. Faldet sænker værdien af smykkevirksomheden med 11,5 milliarder kroner.\nDa børsen lukkede tirsdag klokken 17, lå en Pandora-aktie således til en værdi på 325 kroner. Det er det laveste siden februar 2014.\nKort efter børsen lukkede mandag udsendte Pandora en meddelelse om, at den lovede vækst ikke længere forventes at komme i år.\nFor 2018 venter Pandora nu kun en omsætningsvækst på 4-7 procent i lokal valuta mod tidligere 7-10 procent.\nForventningerne til EBITDA-marginen - den del af omsætningen, der bliver til driftsresultat - blev desuden sænket til cirka 32 procent fra før cirka 35 procent.\nEfter bare ti minutters handel på børsen tirsdag morgen var der handlet Pandora-aktier for 500 millioner kroner.\nOg efter 15 minutters handel kostede en aktie i Pandora kun 347 kroner, hvilket er langt under de 430 kroner, som den kostede, da børsen lukkede mandag.\nSmykkevirksomheden Pandora er tirsdag dykket voldsomt i værdi på børsen, efter at den mandag nedjusterede sine forventninger.\nOmsætningen vokser stadig, men salget kommer ikke til at stige så meget i år, som ledelsen hidtil havde stillet investorerne i udsigt.\nLæs mere om smykkeselskabet her:\n* Pandoras kerneprodukt er armbånd og smykker, der kan sidde på armbåndene, de såkaldte charms.\n* Selskabets historie går tilbage til 1982, hvor guldsmed Per Enevoldsen og hans hustru Winnie begyndte at importere smykker fra Thailand. Efterhånden steg efterspørgslen, og ægteparret slog sig på engrossalg. I 1989 besluttede selskabet at producere sine egne smykker i Thailand.\n* I 2008 købte kapitalfonden Axcel 60 procent af virksomheden, og i 2010 blev Pandora børsnoteret.\n* Pandoras omsætning er vokset massivt i de senere år. Men selskabet har også været igennem markante nedjusteringer og voldsomme kursfald siden børsnoteringen.\n* Værst gik det i august 2011, da Pandora fremlagde et halvårsregnskab med en kraftig nedjustering. Det udløste et fald i aktiekursen på over 70 procent, så en aktie kunne erhverves for under 40 kroner.\n* Efterfølgende har Pandora haft held med at vende udviklingen. Aktiekursen er mangedoblet siden bunden i 2011.\n* Mandag kostede en aktie 430 kroner, da børsen lukkede, men tirsdag tog den et ordentligt dyk ned til 325 kroner.\n* I 2017 var omsætningen vokset til næsten 23 milliarder kroner. Til sammenligning var den 9 milliarder i 2013.\n* Pandoras smykker sælges i mere end 100 lande. Selskabet har 7700 salgssteder, heraf mere end 2400 konceptbutikker. Virksomheden har 27.300 ansatte, heraf 13.200 i Thailand, hvor smykkerne fremstilles.


Sådan installeres et dæk bælte på en plæneklipper / Shareoflancaster.com\nHvordan man laver en stof Valance\nSådan Jute Web en antik stol\nHvordan man installere VERSA-LOK Square Foot enheder\nDrivrem på slåning dækket af en græsslåmaskine overfører magt fra motorens interne til eksterne drev system, der omfatter kobling montage og plæneklipperen vinger. Disse drivremme er afgørende for at maskinen operation. Skader, revner og flosser vil forekomme på disse drivremme som de bliver ældre. Venstre umarkeret, vil drivremmen til sidst splinter og bryde helt, forlader maskinen ubrugelig, indtil en ny bælte er installeret.\n•Flyt plæneklipper til en plan overflade og parkere den. Tryk på fodpedal at engagere bremsen og tænde parkeringsbremsen. Drej nøglen til indstillingen "Off" og tage den ud af tændingen. Skub kobling håndtaget ned, så koblingen er i positionen "Disengaged".\n•Grasp gummi boot af slutningen af tændrør og holdning ledningen så boot ikke vil ramte stikket under installationen af bælte. Skubbe slåning dækket udlæg lift håndtaget, så dækket er i sin laveste indstilling.\n•Work den gamle drivrem ud motoren remskive. Træk holderen foråret ud af kobling stang og kobling løftestang til at afbryde kobling stang fra håndtaget. Træk holderen foråret ud af chassiset holderen til at afbryde anti-sway bar på dækket.\n•Træk holderen fjedre ud af de bageste suspension arme og afbryde armene fra de bageste parentes. Fjerne retainer foråret fra den forreste links og Fjern links fra dæk. Trække op på udlæg lift løftestang til at flytte suspension armene og trække dæk fra undersiden af plæneklipperen.\n•Work drivrem off dornen remskiver og stjernehjul remskiver. Tage bælte off dækket. Passe den nye bælte omkring stjernehjul remskiver og de to dornen remskiver. Arbejde bæltet ind trisse riller og bælte guider.\n•REINSTALL plæneklipper dæk i den omvendte rækkefølge af dens fjernelse. Krog drivrem omkring motoren remskive. Hæve løft håndtaget for at starte slåning.\nSådan installeres et dæk bælte på en 1998 værftet maskine


Få flotte Arne Jacobsen ure - Haveoraklet\nFå flotte Arne Jacobsen ure\nI dag kan du finde et stort og varieret udvalg af ure til både damer, herrer og børn. Det kan være en hel udfordring at finde det helt rigtige ur, for det kan være svært at vide, hvad du helt præcist leder efter. Vil du gerne have et stort armbåndsur, der med garanti bliver lagt mærke til af andre? Eller er du mere til det klassiske design i et ur? Derudover bør du også på forhånd overveje, hvordan urskiven og remmen på uret skal være og se ud. Med et ur kan du vise omverden din personlighed og sætte et ekstra præg på din stil. Derfor er det også vigtigt, at du finder et ur, der passer til dig. Det kan du blandt andre gøre ved at gå efter Arne Jacobsen ure.\nI den danske designer Arne Jacobsens ure forenes det klassiske design med det mere moderne. Det betyder, at du har god mulighed for at finde et universelt eller tidløst ur, du kan blive glad for i mange år fremover. Sådan et ur går aldrig af mode, og du risikerer dermed ikke at blive træt af det lige med det samme.\nArne Jacobsen ure til alle\nHvis du er på udkig efter et flot ur, kan du med fordel overveje et fra Arne Jacobsen. Her får du ikke bare et flot design og godt dansk håndværk, du får også et stort udvalg af ure at vælge imellem. På den måde er der gode chancer for, at du kan finde et armbåndsur, der passer til lige præcis dig og din stil. Det betyder, at du før et køb også bør overveje nogle forskellige aspekter vedrørende uret. Det kan du gøre ved at stille dig selv nogle få spørgsmål:\nHvordan vil du gerne have, at urskiven ser ud?\nEr der en bestemt slags rem, du gerne vil have til uret?\nHvor meget vil du betale for uret?\nKender du svaret på disse spørgsmål, er du tættere på at vide, hvad du godt kan lide ved et ur, og hvor meget du gerne vil betale for et.


Jens Andersen om Kim Larsen | Litteraturen.nu\nMød Jens Andersen, som vil holde et miniforedrag om Kim Larsen biografien, der udkom kort før jul.\n– Mine unge år\n“Kim Larsen fortæller i denne bog varmt og humoristisk om sine unge år. Om slægten og rødderne, morfar i Kerteminde, som introducerede ham til de store klassikere, en kærlig mor og en fraværende far samt en tryg, men også spændingsmættet barndom i Københavns nordvestkvarter. Med smittende fortælleglæde beretter han om sine første forelskelser, højskoleopholdet i Askov, der åbnede hans sind for nye tanker, hippieårene på kanten af 68-oprøret, som Kim Larsen aldrig følte sig som en del af, og sidst, men ikke mindst, den første tid med Gasolin’, som udviklede sig til Danmarks største rockorkester.\nBogen er baseret på en række samtaler mellem Kim Larsen og forfatteren Jens Andersen, som fandt sted hjemme i Larsens eget køkken i første halvår af 2018 og indeholder desuden et helt unikt materiale i form af talrige fotos, hvoraf mange stammer fra hans egne private fotoalbum, familie og barndomsvenner og aldrig har været offentliggjort før.”


Kommuner vil slå kløerne i børnefamilier | DenOffentlige.dk\nKommuner vil slå kløerne i børnefamilier\n"Tanken er at starte et tilflytter-netværk, hvor de får mulighed for at aftale at gå til badminton eller lave noget andet sammen i fritiden. Det skal give mulighed for, at man har nogle ligestillede at starte ud med for at undgå, at de flytter igen," fortæller borgmester i Kolding, Jørn Pedersen om kommunens børnefamilie-strategi. Foto: Kolding Kommune.\nOtte ud af 10 kommuner har en klar strategi for, hvordan man vil få nye borgere til. Det er i høj grad selvforsørgende børnefamilier, kommunerne håber at lokke.\nDe danske kommuner er gået i hård kamp om at lokke borgere til byen. Otte ud af 10 kommuner har lagt en strategi for, hvordan de vil lokke borgere til at flytte teltpælene ind bag deres kommunegrænse.\nDet viser en rundspørge fra KL's nyhedsbrev, Momentum.\nOg der er særligt en gruppe, som flertallet af kommunerne jagter: De selvforsørgende børnefamilier. I undersøgelsen svarer 65 procent af kommunerne, at de jagter netop den gruppe af nytilflyttere - det er mere end nogen anden gruppe.\n- Vi har ressourcestærke børnefamilier som målgruppe, fordi de bare er en attraktiv målgruppe. Det er dem, der genererer vækst og flere mennesker på sigt, fordi de føder børn, siger Mette Harbøll, der er brandingkonsulent i Hedensted Kommune, til Momentum.\nUndersøgelsen viser også, at kommunerne med låneboliger, lokale ambassadører og tilflytter-netværk bevæbner sig til kampen om at få flere borgere til byen - og kampen for at få dem til at blive.\nFor hver fjerde af de nye borgere forlader deres nye kommune igen inden for et år. Det fortæller seniorforsker ved Statens Byggeforskningsinstitut Helle Nørgaard.\n- Der er ingen idé i kun at søge at tiltrække, hvis man ikke også har en plan for at fastholde. Det er der heldigvis også en del kommuner, der har fokus på i form af tilflyttermøder og lokalambassadører, fortæller hun til Momentum.\nEn af kommunerne, der er klar til kamp, er Kolding Kommune. Her er borgmester Jørn Pedersen (V) i gang med at starte et tilflytter-netværk, fortæller han.\n- Tanken er at starte et tilflytter-netværk, hvor de får mulighed for at aftale at gå til badminton eller lave noget andet sammen i fritiden. Det skal give mulighed for, at man har nogle ligestillede at starte ud med for at undgå, at de flytter igen, siger han.\nPå trods af alle de fine tiltag viser undersøgelsen også, at når kommunerne skal argumentere for, hvorfor borgere skal flytte til deres postnummer, så er kommunens geografiske placering og natur de hyppigst brugte argumenter.\nFakta: Disse borgere vil kommunerne lokke til\n* 65 procent af kommunerne vil have selvforsørgende børnefamilier til at flytte ind på deres side af kommunegrænsen.\n* 37 procent af kommunerne vil have fat i de højtuddannede unge\n* 32 procent af kommunerne forsøge at lokke de midaldrende uden børn\n* 31 procent af kommunerne vil have kløerne i selvforsørgende singler\n* 16 procent af kommunerne gerne tiltrække ældre.\nKilde: Nyhedsbrevet Momentum\nEmneord: Danske kommuner, KL, Momentum, Børnefamilier


Højskolen ved Ekkodalen\ntil denne afdeling som indeholder billeder og skriftlige kilder, som specielt vedrører de bornholmske højskoler fra 1856 og fremefter. Også om denne del gælder, at den vil blive udbygget i den kommende tid efterhånden som arbejdet skrider frem.\nDe første tekster blev udsendt i februar 2004, og de er suppleret med flere siden.\nTil højre er der links til, hvad der indtil nu er udsendt af forskellige kildeskrifter og elevoplysninger.\nNedenfor i denne spalte er der links til artikler fra højskolens årsskrifter og andre skildringer vedrørende skolens historie.\nNederst gengives et par elevbilleder, det ældste bevarede fra 1871 i Østermarie og et fra højskolen ved Ekkodalen af holdet 1899-1900.\nStatisktisk analyse af Bornholms Højskoles\nMarkus Hansen: Opgaver og breve m.v. fra Aakirkeby 1856-58\nElevbilleder fra Østermarie Folkehøjskole fra brødrene Bøgeskovs tid\nKaren Elisabeth Jensen: Dagbog og breve fra Østermarie Højskole 1882\nElevbilleder fra Martin Andersen (Nexøs) tid på højskolen i Østermarie\nElever på Bornholms første højskoler\nHans Markussen: Erindringer fra Bornholms Højskole 1894-98\nForstander N. P. Jensen: Foredrag på Bornholms Højskole i 1890-erne\nElevholdene på Højskolen\nved Ekkodalen 1893-1958\n(foreløbig første del)\nPovl Larsen: Højskoleminder fra 1950-erne\nFra årsskrift 1994 - efter tekstgenkendelse\nElevholdet på højskolen i Østermarie sommeren 1871, det første pigehold på Bornholm. Der var omkring 30 elever på holdet, men vi har ingen navne fra denne sommer. Af mændene længst tilbage er den første fra venstre formodentlig en lærer ved navn Karl Olsen. Dernæst skolens forstander Julius Bohn, pastor P. Chr. Trandberg, som en kort tid var tilknyttet skolen, og folketingsmand Lucianus Kofod, som 15 år tidligere sammen med officerskollegaen Philip Rasch Dam havde oprettet den første højskolevirksomhed på Bornholm i Aakirkeby. Kvinden foran til højre formodes at være fru Gotholdine Trandberg.\nElevholdet på højskolen ved Ekkodalen vinteren 1899-1900. På det almindelige højskolekursus for unge mænd var der 28 elever, hvoraf den yngste kun var 14 år, mens den ældste var 30. Foruden dette holdtes også et såkaldt udvidet kursus, som var en slags realskolekursus, der varede hele året. På dette kursus var der yderligere 15 elever, hvoraf 5 dog kun deltog i nogle få måneder. De fleste af pigerne i midten på 2. række var på dette hold. Skolens forstander, N. P. Jensen, står i 4. række ved den højre dørkarm.