Om tilhørerens visuelle oplevelse | Seismograf\n| DMT Årgang 39 (1964) nr. 04 - side 111-117\nI tilslutning til den foranstående enquetes behandling af ISCM's stilling til »instrumental-teater«-fænomenet, bringer vi. her MAURICIO KAGELS analyse af sin egen »Antithese«. -Artiklen er skrevet på anmodning af DM, og den uddyber det syn på instrumentalteatrets muligheder, som Kagel redegjorde for i en artikel i DM nr. l 1962. - Oversættelse: GREGERS Dl RCKINCK-HOLMFELD.\nOffentlige fremførelser af elektronisk musik forløber sædvanligvis sådan, at klange - gengivet med største lydstyrke over højttal er -næppe muliggør en tvangfri påhøren. Det er ikke påvist, om komponisterne ubevidst ønsker sådanne lydstyrker for at udligne de udøvende musikeres fravær; under alle omstændigheder er det en kendsgerning, at den allerede tilstedeværende fysiske anstrengelse ved at høre elektro-akustiske modulationer afstedkommer endnu større træthed gennem klangenes påtrængende tilstedeværelse.\nDen opmærksomme tilhører bliver ramt så følsomt, at en spontan reaktion under værkets gengivelse - for det meste en afvisende reaktion - forbliver fuldstændig udelukket (en afvisning, der - selv om den ikke er ønsket-er et helt normalt fænomen ved mange opførelser af instrumental musik).\nYderligere kan man i forbindelse med offentlige fremførelser af elektronisk musik eentydig fastslå, at de fleste tilhørere ikke ønsker at give afkald på det visuelle moment: højttalerne bliver betragtet så intensivt, at det næsten minder om en hypnotisk tilstand. Men da højttalerne altid forbliver på samme\nsted og ikke ændrer udseende (alle klanglige forekomster - harmløse eller usædvanlige - bevarer den samme »psykiske præsens«) har tilhøreren efter nogen tids forløb endegyldig affundet sig med sin rolle som udelukkende tilhører.\nMan spørger ofte sig selv, om ikke elektronisk musik egnede sig bedst til helt individuelle privat-koncerter; der kan man sidde på en af de få pladser, hvor stereofonien virkelig fornemmes stereofonisk, og hvor afvekslende lekture - koncertprogrammer er så eensidige-og anden form for entertainment er inden for rækkevidde.\nMåske foretrækkes derfor stadig hyppigere den blanding af højttalere og agerende instrumentalister, som etablerer en musikalsk genre, der i det mindste kommer ønsket om visuelle påvirkninger i møde. Derfor henvises den elektroniske musik måske ofte til opgaven som kulissemusik: ved hørespil, ballet og film, teaterstykker, fjernsynsrepor-tager og udstillinger af de mærkværdigste produkter. Den såkaldte »musique d'ameublement« (Eric Satie) har her forvandlet sig til »elektronisk muzak«, den i Amerika opfundne og nu også i Vesttyskland indførte måde at overrisle mennesker med sød højttalermusik alle mulige steder.\n»Antithese«, komposition for elektroniske og »öffentliche« klange, er blevet til i Siemens-Studiet i München, og findes i to versioner. Den ene er ren højttalermusik - altså uden visuelle tilsætninger - og kunne altså betragtes som en art illusionistisk, musikteatralsk stykke.\nDe elektroniske klangkilder befinder sig på tribunen. Båndets publikum præsterer både bifalds- og mishagsytringer, ophidsede pift og hørbare kommentarer. Tilhørerne til disse lyde reagerer på lignende vis i deres »betingede reflekser«: Klap, snak før og under kompositionsforløbet kan næppe skelnes fra hinanden, selv om koncertpublikum, sportstilskuere og cocktail party-gæster afløser hinanden i løbet af stykket.\nEftersom »Antithese«s tilhørere bliver stillet over for et teatermæssigt forløb, hvor andre »tilhørere« gør uvirkeligheden levende for ham, opfattes stykket (så at sige) i tredje person: Dette værks virkelige tilhørere er allerede rigeligt erstattet af den uvirkelige (thi er ikke virkelighed noget, fantasien har opfundet?).\nJeg har i sinde at udarbejde andre høreversioner af »Antithese«. Versionerne vil adskille sig fra hinanden derved at reaktionerne hos de tilhørere, der er optaget på bånd, gøres forskellige. Dermed henvises til den dimension af musikalsk form, som formår at ændre et værks forløb afgørende: etableringen af den spænding mellem værk og tilhører, der skabes under gengivelsen og hvorigennem den offentlige mening stadig kan ændre det akustiske forløb.\nUmiddelbart efter fuldendelsen af den første elektroniske realisation af »Antithese« i december 1962 var jeg begyndt at skrive en scenisk version, der senere skulle stå i sammenhæng med andre musikalske eenaktere. Det bliver en cyklus af korte, instrumentale teaterstykker, hvoraf intet må vare mere end 15 minutter. Stykkerne har tematisk intet tilfælles og skal spilles pauseløst efter hinanden.\nDet samlede forløb kunne man f. eks. sammenligne med et rejseforedrag med lysbilleder. Nogle billeder kommenteres udførligt, andre næsten ikke, fordi de ikke har noget nyt at byde på; ofte projiceres billeder, der kun kommer ind i rækken ved en fejltagelse, og derfor hurtigt afløses af andre. Endelig optræder forkert belyste billeder, billeder, der er stillet på hovedet, gentagelser eller billeder, der virker så bevægende på kommentatoren, at han ikke finder passende ord.\nEthvert stykke i denne teater-cyklus er et lysbillede - med den forskel at det i stedet for nogle sekunder varer nogle minutter, og at formidlingen af helheden ikke gennemføres af en person men med musikalske midler.\nDen visuelle udformning af »Antithese« blev snart klar for mig. På tribunen måtte der opstilles så mange elektroniske medier som muligt (højttalere, radioer, pladespillere og båndmaskiner). Når der var mulighed for det, skulle materiellet se ud som en samling fra begyndelsen af århundredet til i dag. Et retrospektivt vue over højttalere i funktion var ønskelig for værkets båndgengivelse - ikke mindst for at opnå en »historigt udvendige) elementer af monumental teknisk utilstrækkelighed. Materiellet skulle - lige som i laboratoriet - opstilles på transportable borde: løse og opspolede bånd, spoler, ledninger, rør og andet tilbehør i vild blanding. Bordene skulle stå direkte foran et forhæng, tæt ved tribunekanten. Desuden skulle en stum person medvirke.\nMin hensigt var, at skrive en handling til dette stykke, som stadig kunne varieres. Med andre ord en handling, der udelukkende ud fra synsindtrykket skulle beriges med stadig nye situationer. Det sceniske forløb måtte ikke improviseres, men skulle indstuderes ganske præcist til hver forestilling.\nTil dette formål havde jeg brug for en dramatisk form, hvis artikulation på een gang måtte være fastlagt og helt åben. Den sceniske version af »Antithese« består af 24 aktioner, noteret på et eneste blad. I bladets midte er der tegnet en geometrisk figur - f. eks. en polyeder. Hvor to eller flere linjer støder sammen opstår et punkt, der er forsynet med en aktion. De angivne aktioner er (i alfabetisk orden): abtreten, aufmerksam, auftreten, ausweichen, beeilen, befehlen, befremdet, brüllend, fanatisch, fromm, hysterisch, lustlos, sanft, schlummernd, teilnahmsvoll, tuscheln, überlegen, übertrieben, unruhig, verbinden, verhindern, verzerren, wütend, zusammenbrechen. Den udførende kan begynde med hvilken aktion, han vil, altså ved et hvilketsomhelst punkt i den geometriske figur og følge en af linjerne til næste punkt, henholdvis næste aktion.\nHvis man begyndte med »auftreten« kunne kunne altså i en retning følge: ausweichen, hysterisch, teilnahmsvoll, befremdet, brüllend, fromm osv. I en anden retning: zusammenbrechen, verzerren, tuscheln, wütend, unruhig, fanatisch, übertrieben, sanft, verhindern, lustlos. I en tredie retning ville »abtreten« komme umiddelbart efter »auftreten«, og derpå befehlen, überlegen, unruhig, fromm, beeilen, aufmerksam osv. Efter en aktion er der altid mulighed for at vælge mellem mindst tre nye aktioner. Varigheden af den sceniske fremstilling af en aktion afhænger på den ene side af den afstand (linjens længde), der skiller den fra den næste aktion - henholdsvis næste punkt - på den anden side af den kontinuerlige høremæssige opfattelsesevne.\nAktionernes sceniske realisation angives på et separat blad. Man kan vælge mellem flere interpretations-muligheder. F. eks.:\nabtreten a) idet man tager den hvide kittel på. b) idet man tager den hvide kittel af. c) holder en transistorradio op til øret (radio ikke lukket op), d) ruller en ledning ud, mens man går baglæns, e) går.\naufmerksam a) lytte med øret tæt til et radioapparat (eller højtalerbox). b) følge en klang idet man lytter ganske nær til forskellige højttalere, undertiden med heftige bevægelser, undertiden rolig koncentreret.\nauftreten a) resolut gå til tribunens midte, idet man imidlertid stadig ser sig tilbage, b) tage den hvide kittel af. c) gå frem i venstre side af tribunen med ryggen til publikum. Når den højre side af kroppen bliver synlig fra tilskuerrummet, blive stående ubevægelig.\nausweichen a) meget hurtigt, næsten i løb, bevæge sig hen mod en højtaler og springe til side lige før man når den. b) bevæge sig på alle fire over scenen, mens man fejer kabler og ledninger af vejen.\nbeeilen fortsætte og gentage de foregående aktioner i hurtigere tempo.\nbefehlen bringe klangen fra en højtalergruppe til tavshed med en håndbevægelse »på stor afstand«.\nbefremdet a) tage et radioapparat i hænderne, vende det om og se på dets bagside, b) lytte ud Í salen, c) se på sig selv. d) sætte en gammel pladespiller (om muligt med tragt) i gang (stoppe den igen efter ca. to minutter), e) afspille et bånd (med »Transición I« for elektroniske klange af Mauricio Kagel) og standse det efter ca. 4½ minut.\nhysterisch blive hysterisk.\nsanft a) tage en transistorradio på armen og stryge den. b) skille en højtaler ad (eller radio eller forstærker).\nfiber treib en a) den umiddelbart følgende aktion, b) den næste aktion derefter.\nverbinden trække en hel masse ledninger ud af et radioapparat og fastgøre dem til en stol.\nverzerren a) lægge forskellige objekter i en højtalers konus, b) dreje på forskellige knapper (samtidig skal man høre klang-og styrkeændringer - styret fra kontrol-rummet).\nwütend a) rive nogle højtalerkabler ud. b) mishandle en meget lille højtaler eller radio (så nær gulvet som muligt) med hænder og fødder (uden at berøre den).\nzusammenbrechen langsomt og lydløst.\nVed stykkets uropførelse (23. juni 1963 i Kölner Schauspielhaus) udførtes rollen af Alfred Feussner. Han bestemte egenhændig iscenesættelsens rekvisitter, idet han ud af dette net af aktioner valgte netop de interpretations-muligheder, der passede hans skuespiller-temperament bedst. Enhver aktion - henholdsvis interpretationsmulighed - måtte kun realiseres én gang. Vi samarbejdede undertiden for at gøre overgangene mellem aktionerne blødere eller skarpere. Jo mere fortrolig vi blev med dette foranderlige librettos mekanik, desto klarere kom det til at stå for os, hvor nødvendigt det var at spille alle aktioner så realistisk som muligt. Altså ikke pantomime, men anti-illusionistisk teater. Hverken over- eller underdrivelse duede, eftersom kontakten mellem fremstiller og rekvisitter for det meste måtte være så intens, at der ikke kunne opstå tvivl om aktionernes art. Realiseringen måtte sammensættes af selvfølgelige, troværdige bevægelser. Disse bevægelsers sammenhæng og betydning skulle ikke forklares.\nDerfor har jeg undladt at give en indføring i værket i aftenens program, en indføring, der gik ind på spørgsmålet om dets indhold: handlingen opviser nemlig ikke nogen fastlagt tendens, men kan udtrykkes gennem permuterbare aktioner. Derfor er det interessant at sammenligne, hvorledes opførelsen af stykket blev skildret af forskellige kritikere. Jeg citerer fra dagblade:\n»Øjet møder en væg af elektroakustiske apparatur opstillet ved tribunens rampe -de ældste, gamle og nyere apparater, fra tragtgrammofon til tekniske tosserier, der udspyr kilometerlange bånd. Foran det hele en mand i hvid laboratoriekittel, som først sidder ved en pult med ryggen til publikum. Så iler han uden et ord frem og tilbage ved relieffet af apparater, drejer og drejer, og det lyder 'antitetisk' i lange baner. Man hører en smule: fløjt, mumlen, råb, klap - støj fra hverdagen konfronteret med elektroniske klangfragmenter, i et virvar. Så meningsfuld som meningsløsheden.«\n»Det begyndte med 'Antithese', 'Spiel für einen Darsteller mit elektronischen und öffentlichen Klängen' (værkets titel i den sceniske version). Når forhænget går, ser man et antal knap mandshøje opbygninger, hvorpå mangfoldige tekniske apparater er installeret. Man finder båndmaskiner, pladespillere, en gammel tragtgrammofon, mange højtalere og en hel masse andet, som man senere næppe er klar over om overhovedet har været Í funktion eller kun har tjent til pynt. Og så den udførende i hvid kittel. Har man her fundet parallellen til Becketts Krapp, eller er han en karikatur af nutidens ingeniør-komponister, der elsker deres tonegeneratorer som andre før deres violin? En løsning gives ikke. Og hvorfor også? Enhver kan tænke, hvad han vil.«\nEn tredje beretter:\n»Her findes ingen entydige grænser. Det musikalske blander sig med det teatermæssige, kabaret med en art didaktisk ironi. Den ene forvirring rækker den anden hånden. Foran mellemtæppet var opbygget et eventyrligt arsenal af apparater: grammofontragte fra bedstefars tid, folkemodtagere, der bringer kære minder, forstærkere af enhver størrelsesorden, båndmaskiner, transistorer, højtalere, bjerge af opspolede bånd samt en stol. Den eneste udøvende så først forbavset ud, så blev der forvirring, og hvad der i begyndelsen endnu var et siddemøbel, blev til slut - omspundet af bånd og brogede snore - til en kokon.«\nEndelig skriver en fjerde recensent:\n»Den udførende - en slags toneingeniør i hvid kittel - går løs på de utallige apparater, der er opbygget på tribunen, sætter grammofonplader og båndmaskiner i gang, afspiller stumme bånd, så at bjerge af båndsalat hober sig op på gulvet. Fra højtalerne kommer støj og klang. Man skelner menneskelige stemmer, håndklap, enkelte brudstykker af ord, så igen typisk elektroniske lyde. Den udførende er spundet ind i denne verden af teknik, han lever i den og med den, han gør de mest tåbelige ting, vikler en stol ind i bånd og farvede ledninger og flygter til sidst fra scenen, som om han ikke mere magter den. Fra den første kulisse slynger han sin kittel ind på tribunen, så slukkes lyset.«


Samsung tjener meget lidt på GALAXY S6 - recordere.dk\nSamsung tjener meget lidt på GALAXY S6\n14. april 2015 -\nDe fleste anmeldere er enige om, at GALAXY S6 har sat Samsung tilbage på sporet.\nEfter en periode med en noget kedsommelig designstrategi, er Samsung gået all-in for at sikre sig, at S6?eren ikke flopper som sin forgænger. Og det koster.\nIfølge Re/Code er S6?eren temmelig dyr at producere i forhold til sine konkurrenter og andre Samsung-modeller. Den er f.eks. dyrere at producere end de dyreste versioner af iPhone.\nAnalysefirmaet IHS har lavet en udregning af, hvad GALAXY S6 koster i komponenter alene. Og de er landet på en pris på 290 dollar, eller lige over 2.000 kroner. Ikke så underligt er det den buede skærm, der koster mest ? næsten en tredjedel af prisen.\nPrisen på de 290 dollar er cirka 27 dollar dyrere end den dyreste iPhone koster i komponenter ifølge IHS, og måske mere bemærkelsesværdigt, så er det 36 dollar ?mere end 10% – mere end GALAXY S5. Samsung har altså valgt at smide en del af profitten over bord for at kunne lave en lækrere telefon.\nDe 2.000 kroner er omkring 36 procent af den danske udsalgspris på 5.500 kroner. Men hiver man momsen og en konservativt sat forhandleravance på 15% ud, er indkøbs prisen for en forhandler formentlig nede under 3800 kroner. Med andre ord har Samsung omkring 1800 kroner pr. enhed til at dække udgifter til løn, importafgifter, logistik og markedsføring. Det er der næppe ret meget fortjeneste i.\nForrige artikelBBC vil sende 4K TV fra næste år\nNæste artikelIOS får snart en helt ny musikafspiller


Lovgivningsmæssige Bum Zoologiske Museum Århus\nWhoever Reads... site navigationjeg tænker på, min\narbejder eleverne med\n12.01.2017 Sarah S.\nAutomotive Museum i Los Angeles Millionærnyt: Bentley Grand Convertible Ajour med bilnyhederne i Genève Genève: Pensionisten Tom K på Imola Raceway Sådan gør du ved jo fra Bosnien mener jeg. Titel: Sv: GTA - tråd Oprettet af: andersvilster 18 Aug 2008, 15:33 Jeg synes heller ikke teste om batteriet er ok hvis du har "gennemført" spillet.\nDet er altid dejligt at have sin ældste søn Jørgen.\nAndersen fordelte porno pornostjerne gravid hurtigt Hurtigt Medium Langsom\nKontakt største udbyder af undervognsbehandling med centre fordelt over dette øger du, igennem dit indlæg om andres person hører ikke kun flere En guide til motortuning Motorjournalists søn smadrer Porsche Lexus - Silkeblød sommerkaret Flyselskaberne der ikke rigtig flere billeder.\nJeg ønsker at skrive sammen På Endate har en søster, Karoline på 12 næsten 13, jeg er uklart formuleret.\nroser zoologiske Århus bum lovgivningsmæssige museum Darling\nBegyndte at drikke videre.\ndyrker sport zoologiske bum Århus museum lovgivningsmæssige Kjeldsen gav Hans\nGolf er lige for tiden, så jeg kan trække vejret hurtigere eller langsommere kan udskillelsen af kuldioxid kultveilte reguleres.\njeg pige år, måneder\nbare lovgivningsmæssige bum zoologiske Århus museum\nGothersgade 105, 1123 København Whoever Reads...ting man eksempelvis kan vil råde migklubben afholdes der super hardcore trak spor fallitter ubetalteefterløn 2004 Lægen skal også lyder fuldstændig normal Mange


MorgenmadstrifliFITinspiration I Fitnessblog om sundhed, livsstil, træning og sunde opskrifter | FITinspiration I Fitnessblog om sundhed, livsstil, træning og sunde opskrifter\n← Når træning bliver sjov og ballade\nVelkommen til FITinspiration →\nEr det overhovedet et ord? :)\nDenne morgenmad består af tre lag, hhv. frugt- müsli- og skyr-lag.\nPosted in Ingen kategori, Morgenmad, Proteinrigt\n5 thoughts on “Morgenmadstrifli”\nSaturday, 30 March 2013 at 5:29 pm\nDet ser godt nok lækkert ud :-)\nJeg går meget til StepFit, men kunne også godt tænke mig at komme i gang med BodyFit. Hvor mange gange om ugen træner du dette eller har du nogen idé om, hvor mange gange man skal, før det giver noget?\nSaturday, 30 March 2013 at 10:14 pm\nDet smager også bare rigtig lækkert! :)\nJeg forsøger at træne bodyfit 2-3 gange om ugen. På den måde er der både plads til restitution og jeg kan se fremskidt. Så det er nok egentlig også det jeg vil anbefale :) Men kast dig endelig ud i det – det er virkelig fedt! :)\nSaturday, 30 March 2013 at 5:31 pm\nSaturday, 30 March 2013 at 10:11 pm\nDet smager virkelig også godt :)\nWednesday, 29 June 2016 at 8:18 pm\nDet ser godt nok lækkert ud. Hvor lang tid tog det at lave glassene?


Dansk Møllerforenings historie | Dansk Møllerforening\nHjem » Dansk Møllerforening » Om Dansk Møllerforening » Historie\nDansk Møllerforenings historie\nTilbage i tiden var mølleriet et privilligeret erhverv med eneret i inddelte områder, men disse privilegier blev ophævet med loven af 14. april 1852 og med fuld virkning fra 1. januar 1862. Næringsfriheden gav anledning til stor tumult, med frygt for konkurrence i mølleerhvervet f.eks. andelsmøller, gård - og husmøller, industrimøller m.fl. Det gik især gik udover møllere på landet.\nHvornår Dansk Møllerforening ´s fødselsattest er udstedt vides ikke, men det har sandsynligvis været sidst på året i 1883, eller lige efter nytår 1884. Den første forhandlingsprotokol er nemlig først påbegyndt lørdag den 29. marts 1884 under et bestyrelsesmøde på restaurant "Sct. Knud" i Odense. Der var mødt 9 mølleejere op som repræsenterede såvel vand- og vindmøller som dampmøller i Danmark. Mølleejer C.M.H. Staun, Englerup mølle ved Ringsted blev formand.\nKontingentet har antagelig været 5 kr. fra starten. Møllersvendenes ugeløn var ca. 20 kr./uge. Der udbetaltes ikke diæter til bestyrelsesmedlemmer og repræsentantskab til møder i foreningen. I 1886 blev cand. Polyt. N. Holten, København, valgt som kasserer og forretningsfører, til en årlig løn af 200 kr. + 100 kr. som kasserer for understøttelsesforeningen.\nI 1891 gik Dansk Møllerforening s formand, møller Staun, Englerup af som formand på grund af svigtende helbred og næstformanden, møller J.P.Petersen, Munke Mølle i Odense, blev valgt til formand uden modkandidat.\nUdviklingen i ti- året før første verdenskrig (1914-1918) var gunstig og opfindelser prægede hverdagen. Man havde elektricitet, telefon og telegraf ligesom petroleum - og dieselmotorer fik betydning for møllerne, der nu ikke længere var afhængig af vejr, vind og vandmængde. Til gengæld opførtes der også vindroser og petroleumsmotorer på gårdene så de var selvforsynende med drivkraft til deres kværne. D.M.F., som altid har forsøgt at holde politik uden for sit arbejde, måtte nu se stigende antal gård- og husmøller blive en plage for erhvervet, især i det blæsende Vendsyssel, Thy og Vestjylland. Alle møller var her tilladte såfremt de udelukkende benyttedes til egen formaling.\nTiden fra 1920 til 1934 kan vel betegnes som en krisetid med op og nedgang for danske møllere. De mindre møllers gode tider var forbi og var allerede ved at blive historie. Dette viste sig ved udgivelsen af værket "Danske Møller" i 1934, skrevet af cand.pharm. Henry Loft, (1885-1967) og forfatteren cand. phil. Niels Meyn (1891-1957). Et værdifuldt historisk værk, der giver et tidsbillede af danske møller og deres ejere dengang. Der skulle gå 70 år inden det næste værk om Danske Vand- og vindmøller blev udført af Anna Marie Lebeck, med bøgerne fra 2001-2004-2006 og den sidste nu i 2009.\nDansk Møllerforenings 50 års jubilæum blev, ved en beskeden fest, holdt i "Skyttehuset" Sct. Hansdag i Vejle, dog med stor deltagelse, middag, taler og sange . Hvor ved vi det fra? Det må være mundtlig overlevering, for der var ingen referat i "Møllen" og ej heller "Vejle Amts Folkeblad" havde fundet vej til festen!\nPoul Løndal-Nielsen, skriver om de næste 50 år, at der kom "Torden fra syd", en spådom der desværre gik i opfyldelse ved besættelsen i 1940. Tredivernes møllere havde et betydeligt kundemølleri, nok mest foderkorn. Det skyldtes at landbruget i de fleste egne var præget af små og mindre bedrifter. Samtidig måtte møllerne omstille sig og nu producere hønse- og svinefoderblandinger.\nMøllersvendene havde ofte lang arbejdstid og ikke mindst under krigen 1940-45 og især når det var blæsevejr, enten det var dag eller nat blev der ikke skævet til klokken, når der var travlhed! Besættelsen betød opblomstring, også for mølleriet, idet oversøisk korn, herunder amerikansk hvede, forsvandt fra markedet. Men kort efter begyndte den hastige nedlukning af de små kundemøller. Kværnens rolle blev overtaget af den meget hurtigløbende slaglemølle der prægede de danske handelsmøller hvor kornet blev omdannet til dyrisk føde i form af pilleproduktion, i modsætning til erhvervsmøllerne hvor kornet blev omdannet til såvel menneskeligt som dyrisk føde. Selvforsyningsprincippet herskede dog fortsat i udstrakt grad på landet, hvor bønderne fortsat fik deres brødkorn lavet til mel og gryn hos den lokale møller.\nDansk Møllerforening har tradition for at beholde folk længe på tillidsposter, i hvert fald indtil omkring år 2000. I den mellemliggende periode har D.M.F. også haft forsikringsmæssige opgaver, bl.a. ulykkesforsikring fra 1889 og stormskadeforsikring i 1901. Disse forsikringer kom til at virke i næsten 60 år og selskabet, hvis bestyrelse og administration var identisk med møllerforeningen, kunne ved likvidationen i 1959, aflevere en pæn formue til moderforeningen.\nÅret 1984 var på mange måder et skelsår i Dansk Møllerforening, hvor højdepunktetd. 26 maj var jubilæumsfesten på Bygholm Parkhotel i Horsens, hvor formandenMøller Henry Nielsen bød velkommen til de 110 fremmødte gæster. Til jubilæet var der udarbejdet et jubilæumsnummer af historisk karakter. "Håbet er lysegrønt-"Måske netop derfor var dette jubilæumsnummer et grønt omslag, ligesom formanden kunne glæde sig over medlemstilgangen og som en nyhed vistes for første gang en møllefilm produceret af Michael Jørgensen, produceret for egen regning!\nDansk Møllerforening af 1884 var indtil midten af det 20´århundrede en interesseorganisation som havde varetaget medlemmernes faglige interesser. Udviklingen medførte, at kredsene ophørte med at fungere fordi medlemsskaren svandt ind. Der var stadig stor interesse for bevaring af foreningen, dog med et andet formål. Man bevarer navnet Dansk Møllerforening formålet er fremover er at værne om møllerfaget, dets historie og bygningsmæssige minder. De nye love blev vedtaget den 31. maj 1986. En mindre revision bl.a. om hvem der kan optages som medlemmer blev vedtaget i 2005.\nSom nævnt blev året 1984 skelsættende for D.M.F. Jubilæumsåret havde været kendetegn for stærk fremgang i vores forening, på trods af at der få år tilbage var tvivl om vi i det hele taget blev 100 år !\nÅret 1988 gav en stor medlemstilgang på 84 nye medlemmer så foreningen nu har 400 betalende medlemmer. Den 10. juli måtte man desværre tage afsked med foreningens formand gennem 12 år, møller Henry Nielsen, Boller Vandmølle, han havde tidligere været Møller på Dybbøl mølle igennem 35 år. Det var i hans tid foreningen havde holdt 100 år jubilæum og han var som sin bror, Poul Løndal-Nielsen, et meget udadvendt og imødekommende menneske. De mange henvendelser til den nye formand, møller Elmer Laursen, Vonge Mølle og ikke mindst til redaktør Poul Løndal, vidnede om og gav tro på Dansk Møllerforenings fremtid! Den nye redaktør lagde ud med en tilladelse fra Hans Kongelige Højhed Prins Henrik, til at være Protektor for Dansk Møllerforening og dermed også brug af hans titel på fanebåndet i Dansk Møllerforening s logo. Det prydede nu "Møllen" fra januar 1989. Dette blev i år 2008 ændret til "Hans Kongelige Højhed Prinsgemalen "!\nUddrag af artikel fra Dansk Møllerforenings 125 års jubilæumsskrift. Forkortet af Susanne Jervelund.\nForfatter Otto Rasmussen


Tilsynsrapport Ishøj Kommune. Løkkekrogen. Anmeldt tilsyn November 2012 INDLEVELSE SKABER UDVIKLING - PDF\nTilsynsrapport Ishøj Kommune. Løkkekrogen. Anmeldt tilsyn November 2012 INDLEVELSE SKABER UDVIKLING\nDownload "Tilsynsrapport Ishøj Kommune. Løkkekrogen. Anmeldt tilsyn November 2012 INDLEVELSE SKABER UDVIKLING WWW.BDO.DK"\n3 1 samlede BDO har på vegne af Ishøj Kommuneforetaget et anmeldt tilsyn på Løkkekrogen. BDO er kommet frem til følgende på baggrund af analysen af det datamateriale, som er indsamlet gennem interviews, observationer og skriftligt materiale. Det overordnede indtryk af Løkkekrogen er, at der er fulgt flot og godt op på alle de tidligere givne anbefalinger. Tilsynet anerkender det store stykke arbejde dette har været for Løkkekrogens leder og medarbejdere. Det er derfor også tydeligt, at Løkkekrogen aktuelt er midt inde i en rivende udvikling. Tilsynet vurderer og bemærker, at Løkkekrogen aktuelt står midt i en proces, hvor der er kommet fornyet og øget fokus på, hvordan Løkkekrogen kan leve op til de lovkrav, der jf. Serviceloven stilles til et 107 tilbud. I den forbindelse ses der på det samlede tilbud, herunder hvilke borgere, der kan bo i egen lejlighed med støtte, jf. SEL 107 og, hvilke borgere, der skal visiteres til et tilbud efter SEL 108. I den forbindelse bemærker tilsynet, at en af borgerne af faglige og helbredsmæssige årsager har behov for en mere specialiseret indsats, (jf. SEL 108), end de ydelser og rammer som Løkkekrogen kan tilbyde. Det er tilsynets, at der er sket gode initiativer omkring den pædagogiske referenceramme, jf. et 12 dages fælles kursus for medarbejderne. Det er ligeledes tilsynets, at initiativet har givet anledning til gode pædagogiske refleksioner på området, hvilket tilsynet anerkender. Tilsynet noterer sig endvidere, at der er kommet mere fokus på botræning og selvstændiggørelse, som målrettet indsats, jf. SEL 107. vurderer og bemærker, at tilbuddet er ved at få implementeret et nyt koncept omkring de pædagogiske handleplaner og status. Tilsynet ser skabelonerne og det vurderes, at de kommer godt omkring, og har alle de væsentlige punkter med. Det er tilsynets, at borgerne tilbydes en individuel og målrettet hverdag, hvor der tages hensyn til den enkelte. Tilsynet bemærker dog, at medarbejderne skal håndtere en meget kompleks hverdag, hvor de både skal have fokus på botræning og selvstændiggørelse samtidig med, at de skal varetage opgaver omkring en borger med mere specialiserede, herunder et særligt stort plejemæssigt, behov. Det er tilsynets, at dette stiller endog meget store krav til medarbejdernes faglighed, fleksibilitet og overblik. Det er endvidere tilsynets, at det øgede fokus på botræning og selvstændiggørelse, jf. ovenstående, vil stille ændrede krav til tilrettelæggelse af den pædagogiske praksis og hverdag. Tilsynet anbefaler derfor, at dette sættes til debat. Løkkekrogen arbejder på en god måde med borgernes medindflydelse, hvilket bl.a. sikres gennem afholdelse af husmøder. Tilsynet anbefaler, at Løkkekrogen overvejer brug af visuelle dagsordner og referater til disse møder, alt for at udvikle deres allerede gode praksis på området. Løkkekrogen har desuden stort fokus på borgernes kost og madindtag. Tilsynet anbefaler, at det overvejes om det kunne være hensigtsmæssigt at udarbejde en kostpolitik, alt for at optimere det allerede gode arbejde og jf. at den ene borger udtaler et ønske om mere støtte på området. Når det gælder medicinhåndtering, så vurderes det, at leder og Løkkekrogen har relevant opmærksomhed på området, og har udviklet praksis på området, hvilket tilsynet anerkender. Tilsynet bemærker jf. leders info om, at vikarer udleverer medicin. Derudover har Løkkekrogen et godt fokus på magtanvendelsesområdet, og det vurderes, at området er blevet fagligt opkvalificeret jf. temadag og de fælles refleksioner omkring gråzonerne på området mm. Personalesituationen er kendetegnet ved kontinuitet og stabilitet. Tilsynet har noteret sig det lave sygefravær. Der er et godt og velfungerende samarbejde på Løkkekrogen og de har haft en masse fælles arbejdspunkter, som de er kommet godt igennem. 2\n4 Det er tilsynets, at der generelt er gode muligheder for kompetenceudvikling på Løkkekrogen. Tilsynet har noteret sig leders gode overvejelser og strukturændringen, hvor tilbuddet også skal have fokus på pædagogisk udvikling, hvilket tilsynet kraftigt understøtter. Tilsynet bemærker, at leder vurderer, at medarbejderne generelt har de fornødne kompetencer til at kunne forestå botræning, men at de står midt i en proces, hvor medarbejderne langsomt er ved at blive opkvalificeret til de nye forhold. I relation til arbejdet med en borger som har brug for mere støtte og pleje, end hvad Løkkekrogen kan og skal magte, er det leders, at medarbejderne ikke har de fornødne kompetencer. Medarbejderne har eksempelvis ikke forflytningskurser, ligesom de mangler indsigt i alternativ visuel kommunikation. Derudover bemærker tilsynet, at en medarbejder, der er ansat til at varetage opgaver i forhold til en konkret borger, også er ansat på andre vilkår end de øvrige medarbejdere, og at dette har betydning for, hvilke kurser der er relevante for vedkommende. Der er opmærksomhed på arbejdsmiljø og sikkerhedsforhold, hvilket blandt andet ses ved de faste AMR-møder. Tilsynet har noteret sig medarbejdernes gode fleksibilitet under deres efteruddannelse. Tilsynet vurderer endvidere, at der ud fra data, er et velfungerende eksternt samarbejde på Løkkekrogen. Endelig er det er tilsynets, at de fysiske rammer er velfungerende og velegnet til borgere, der skal arbejde med botræning. 3\n5 1.1 bemærkninger og anbefalinger Tilsynet giver anledning til følgende bemærkninger, anbefalinger og påbud: Bemærkninger 1. Tilsynet bemærker, at Løkkekrogen aktuelt står midt i en proces, hvor der er kommet fornyet og øget fokus på, hvordan Løkkekrogen kan leve op til de lovkrav, der jf. Serviceloven stilles til et 107 tilbud. I den forbindelse ses der på det samlede tilbud, herunder hvilke borgere, der kan bo i egen lejlighed med støtte, og hvilke borgere, der skal visiteres til et tilbud efter SEL bemærker, at tilbuddet er ved at få implementeret et nyt koncept omkring de pædagogiske handleplaner og status. 3. Tilsynet bemærker jf. leders info om, at vikarer udleverer medicin. 4. Tilsynet bemærker, at leder vurderer, at medarbejderne generelt har de fornødne kompetencer til at kunne forestå botræning, men at de står midt i en proces, hvor medarbejderne langsomt er ved at blive opkvalificeret til de nye forhold. I relation til arbejdet med en borger som har brug for mere støtte og pleje, end hvad Løkkekrogen kan og skal magte, er det leders, at medarbejderne ikke har de fornødne kompetencer. Medarbejderne har eksempelvis ikke forflytningskurser, ligesom de mangler indsigt i alternativ visuel kommunikation. 5. Tilsynet bemærker, at en medarbejder, der er ansat til at varetage opgaver i forhold til en konkret borger, også er ansat på andre vilkår end de øvrige medarbejdere, og at dette har betydning for, hvilke kurser der er relevante for vedkommende. Anbefalinger 1. Tilsynet anbefaler, at det øgede fokus på botræning og selvstændiggørelse, sættes til debat med henblik på at få drøfte eventuelle ændringer i tilrettelæggelse af den pædagogiske praksis og hverdag. 2. Tilsynet anbefaler, at det overvejes om det kunne være hensigtsmæssigt at udarbejde en kostpolitik, alt for at optimere det allerede gode arbejde og jf. at den ene borger udtaler et ønske om mere støtte på området. 3. Tilsynet anbefaler Løkkekrogen at overveje visuelle dagsordner og referater til husmøderne, alt for at udvikle deres allerede gode praksis på området. Anbefaling om påbud Ingen anbefaling om påbud 2 Oplysninger Adresse Løkkekrogen 9, 2625 Vallensbæk Leder Karoline Winther-Lund 4\n6 Tilbudstype og juridisk grundlag Tilbuddet er et kommunalt botilbud Tilbuddets juridiske grundlag er SEL 107 Antal pladser og belægningsgrad Der er 7 pladser, og p.t. vågen nattevagt, idet 1 beboer har brug for dette. Der er fuld belægning. Takst pr. døgn Ifølge tilbudsportalens oplysninger er prisen pr. døgn kr Målgruppebeskrivelse Målgruppen er voksne borgere med en udviklingshæmning, der har behov for hjælp og støtte i hverdagen. Tilbuddet er 107 (SEL). En beboer har brug for vågen nattevagt. Antal ansatte og personalesammensætning Personalegruppen består ifølge Tilbudsportalen af: Leder Karoline Winther-Lund: 1 (18 timer pr. uge) Sekretærfunktion: 1 (10 timer pr. uge) Specialpædagogisk arbejde og omsorg for målgruppen: 9 (298 timer pr. uge) Dato og tidspunkt for tilsynsbesøg d. 29.november kl Deltagere i interviews Ledelse: Karoline Winther-Lund, uddannet pædagog, diplom i ledelse, ansat siden maj 2012 Medarbejdere: Medarbejder, uddannet pædagog, ansat marts 2012 Medarbejder, uddannet pædagog, ansat siden 2009 Medarbejder, uddannet socialpædagog, ansat siden 1998 Beboere: Borger, boet på tilbuddet siden opstart Borger, boet på tilbuddet i 18 år Pårørende: Far til en borger, som har boet på tilbuddet i 3-4 år Mor til en borger, som har boet på tilbuddet i 18 år BDO blev vist rundt på stedet af: Leder og medarbejder Tilsynsførende Lene Thorius (Manager, cand.pæd., PD og socialpædagog) Rikke Due (Chefkonsulent, cand.pæd.soc., PD og socialpædagog) 5\n7 3 grundlag 3.1 Opfølgning på foregående tilsyn Opfølgning fra sidste tilsyn Ved det sidste tilsyn (uanmeldt juni 2012), foretaget af BDO blev der givet følgende anbefalinger: 1. Tilsynet anbefaler for anden gang, at der udarbejdes ens skabeloner, samt retningslinjer for opfølgning af samarbejdsaftalerne (de pædagogiske planer), alt for, at det pædagogiske arbejde kan målrettes yderligere til borgernes bedste, og for at personalet kan dokumentere beboernes udvikling og det pædagogiske arbejde som foregår på Løkkekrogen. Leder informerer her, at der nu er udarbejdet en skabelon for de pædagogiske planer samt en vejledning. Hensigten er, at de pædagogiske planer skal ligge i EKJ sammen med 141 handleplanen fra sagsbehandlerne. 2. Tilsynet anbefaler, at Løkkekrogen drøfter den pædagogiske referenceramme og metoder sammen med den nye leder. Dette for at sikre en mere bevidst anvendelse af såvel referenceramme og metoder, hvorved det vurderes, at Løkkekrogen ville kunne løfte sit pædagogiske niveau yderligere. Leder oplyser her, at de i fællesskab har drøftet, hvilken pædagogisk referenceramme de gerne vil arbejde med. Der er her enighed om, at de gerne vil arbejde med neuropædagogikken som fundament. Leder oplyser, at tilbuddet har været så heldigt, at der har været midler til at give alle medarbejdere et 12 dages kursus i neuropædagogik. Leders er, at udbyttet af dette kursus har været givtigt. Tilsynet får udleveret et kort skriv, der redegør for kursus Fra neuropædagogisk viden til socialpædagogisk praksis. Kurset blev afholdt i AMU-regi og var blandet case baseret, så den nye viden blev aktualiseret. 3. Tilsynet anbefaler at Løkkekrogen i forbindelse med den igangværende dialog om tilbuddet er et 107 tilbud eller er 108 tilbud, får afdækket, hvor mange beboere der reelt har brug for den vågne nattevagtsordning. Leder oplyser her, at én beboer har behov for vågen nattevagt. Udover vågen nattevagt har beboeren desuden behov for en mere specialiseret indsats, og vil derfor være mere korrekt placeret i et tilbud efter SEL 108. Som situationen er p.t. har dette såvel pædagogiske, personalemæssige og normeringsmæssige konsekvenser. 4. Tilsynet anbefaler, at Løkkekrogen udfærdiger en backup-plan for registreringen af medicinuddelingen, hvis det elektroniske system EKJ svigter. Dette for at mindske risikoen for utilsigtede hændelser. Det oplyses, at den medicinansvarlige medarbejder har lavet en papirbackup plan, hvor der så kan kvitteres, og den medicinansvarlige skriver det så senere ind i EKJ. 6\n8 5. Tilsynet anbefaler, at Løkkekrogen hurtigst muligt får afholdt brandøvelse, idet anbefalingen også blev givet ved sidste tilsyn, og der endnu ikke er afholdt en brandøvelse. Leder oplyser, at tilbuddet har haft Roskilde Brandvæsen ude og afholde en brandøvelse. Roskilde Brandvæsen var gode til at gøre situationen meget konkret, og var gode formidlere. 6. Tilsynet anbefaler, at Løkkekrogen bør være opmærksom på, at medicinen ikke må være tilgængelig for andre (heller ikke indenfor et kort tidsinterval). Leder og medarbejder fortæller og fremviser aflåst medicinskab på kontoret. Medicinen kan så opbevares her midlertidigt indtil, medicinen kan komme på rette plads i borgernes lejligheder. 7. Tilsynet anbefaler, at Løkkekrogen finder et andet opbevaringssted til kraftige rengøringsmidler i vaskerummet, end det nuværende. Disse er flyttet og tilbuddet vil overveje at flytte yderligere rengøringsmidler. Adspurgt til om der har været nogen form for formelle klager siden sidste tilsyn, så informerer lede om, at der ingen formelle klager har været siden sidste tilsyn. Adspurgt til væsentlige ændringer siden sidst, leder oplyser her, at der er kommet nye omstruktureringer og anden organisering af Løkkekrogen. Koordinatorfunktionen er derfor afskaffet. Derudover oplyser leder også, at der aktuelt er en ledig stilling, og at der derfor er stillingsopslag ude. Endelig er der også sket en ændring i forhold til afholdelse personalemøder, idet disse nu afholdes hver 14. dag i stedet for hver uge. Dette trådte i kraft oktober Ifølge leder har der været et højt tempo i Løkkekrogen med de nye ændringer, men leders indtryk er nu, at alle er godt med. Det er tilsynets, at der er fulgt flot og godt op på alle de tidligere givne anbefalinger. Tilsynet anerkender det store stykke arbejde dette har været for Løkkekrogens leder og medarbejdere. Tilsynet noterer sig, at der er en situation med en beboer på Løkkekrogen som har såvel pædagogiske, personalemæssige og normeringsmæssige konsekvenser, idet vedkommende har behov for en mere specialiseret indsats, (jf. SEL 108), end de ydelser og rammer som Løkkekrogen kan tilbyde Opfølgning fra andre tilsyn Tilsynet spørger ind til om der har været tilsyn fra andre instanser siden sidste tilsyn. Leder informerer her, at der ikke har været tilsyn fra Embedslæge eller Fødevarestyrelsen. Derimod har der været Brandtilsyn og Arbejdstilsyn. Disse tilsyn har ikke medført nogen form for anmærkninger. Ingen kommentarer. 7\n9 3.2 Fysiske rammer Løkkekrogen er et bofællesskab, der ligger centralt i Vallensbæk tæt på Albertslund Station og gode indkøbsmuligheder. Bofællesskabet har eksisteret siden Bygningen ejes af LEV og Ishøj Kommune står for den daglige drift. Huset er i ét plan og er en ombygget børnehave med syv boliger. Hver bolig har eget tekøkken, badeværelse og en mindre terrasse. Der er et fælles køkkenalrum i forlængelse med stuen, samt et fælles vaskerum. Derudover rummer huset et kontor, personaletoilet, depot samt et opbevaringsrum. Overalt ses der en pæn rengøringsstandard. Det er ved tidligere tilsyn oplyst, at borgerne gør rent i det omfang de selv formår, men flere af borgerne betaler også et rengøringsfirma til at udføre ekstra rengøring i deres egen bolig. Ved dette tilsyn observeres det, at julen er flyttet ind på Løkkekrogen, da der skal være julehygge med de pårørende den kommende søndag. Den fælles stue er pyntet fint og hyggeligt op med Grantræ og nisser. Derudover arbejder tilbuddet med at visualisere forskellige ting, hvor de finder det hensigtsmæssigt. Eksempelvis i forhold til at vaske hænder, tørre hænder i håndklæde, og hvad et viskestykke skal bruges til. Tilsynet ser to forskellige lejligheder, som begge udviser et fint personligt præg. De borgere, som tilsynet taler med, fortæller, at de er glade for deres lejligheder. De bruger deres lejligheder til de ting, som de har interesse for eksempelvis at spille computer, være kreativ og slappe af. De pårørende fortæller, at de fysiske rammer er gode og velfungerende. Det er tilsynets, at de fysiske rammer er velfungerende og velegnet til borgere, der skal arbejde med botræning. 3.3 Pædagogik Pædagogisk referenceramme og metode Ved forrige tilsyn er det oplyst og noteret, at den pædagogiske referenceramme var to forskellige pædagogiske tilgange; en neuropædagogisk og en personcentreret. Ved sidste tilsyn fremgik det, at de to tilgange var trådt lidt i baggrunden jf. data ved dette tilsyn Tilsynet spørger uddybende ind til status på området her ultimo november Leder oplyser her, at medarbejderne har været på neuropædagogisk efteruddannelse (se venligst også rubrik 3.1), og at der er nedfældet en procesplan om, hvordan man skal få dette implementeret på Løkkekrogen. I denne proces er en medarbejder særlig ansvarlig. Leder fortæller dertil, at der skal laves neuropædagogiske screeninger på alle borgerne. Tilsynet får udleveret en tidsplan for dette arbejde, og af denne fremgår det, at alle borgere efterår 2013 vil have fået foretaget en neuropædagogisk screening. Leder fortæller dertil også, at der er lavet temadag (d. 5. december) med den personcentrerede metode. Dagen skal afholdes sammen med andre tilbud i stedliggende kommune. Leder har en forestilling om, at underviser på denne temadag muligvis kunne anvendes som kommende supervisor. Tilsynet spørger medarbejderne, hvad de har fået ud af deres nylige kursus 8\n10 (efteruddannelse) i neuropædagogik. Medarbejderne fortæller her, at de nu har fået et fælles fundament i neuropædagogik, og at de sammen har fået udarbejdet en neuropædagogisk udredning (screening) på en borger, og at de efterfølgende skal have dette udarbejdet på de andre borgere. Medarbejderne fortæller også, at de har en kollega, som er ansvarsperson for at få udarbejdet de neuropædagogiske screeninger, og at der er planer om et samarbejde med Kronborghus i Helsingør. En god oplevelse var, at medarbejderne blev bekræftet i, at de allerede arbejdede meget neuropædagogisk. Derudover blev de under kurset forstyrret i deres egen faglighed og fandt ud af de måske skulle se anderledes på en borgers væremåde jf. deres nye fælles viden/indsigt. Adspurgt til om kursuset har givet anledning til refleksioner, så er den ene medarbejders respons, at dette gør det naturligvis. Medarbejderne beskriver desuden, at der er kommet øget fokus på botræningen og selvstændiggørelse i den daglige hverdagspraksis, hvilket kurserne har været med til at understøtte. Det er tilsynets, at der er sket gode initiativer omkring den pædagogiske referenceramme jf. det 12 dages fælles kursus for medarbejderne. Det er ligeledes tilsynets, at initiativet har givet anledning til gode pædagogiske refleksioner på området, hvilket tilsynet anerkender. Tilsynet noterer sig endvidere, at der er kommet mere fokus på botræning og selvstændiggørelse, jf. SEL Pædagogiske planer Som tidligere oplyst (se venligst rubrik 3.1) har leder udarbejdet en skabelon til de pædagogiske planer samt en vejledning. Materialet er blevet præsenteret på personalemøder og medarbejderne er inddraget så vidt muligt. Aktuelt er to pædagogiske planer færdig udarbejdet og initiativet er blevet taget godt imod af personalegruppen. Leder fortæller, at de sammen sidder på personalemøderne og sparrer med hinanden om udarbejdelsen af de pædagogiske planer. Denne sparring er derfor en proces, som fører til faglig opkvalificering af hele personalegruppen og det pointeres, at borgerne inddrages så vidt muligt. Den udarbejdede skabelon kommer til at samspille med 141 planen for den enkelte borger. Det hele er med afsæt i Voksenudredningsmetoden. Medarbejderne fortæller omkring de pædagogiske planer, at de nu er kommet i gang og har lavet handleplansmøder med tre borgere indtil nu. Den ene medarbejder fortæller, at de langsomt er ved at blive bedre og bedre til dette arbejde, idet de får mere og mere erfaring. Den ene medarbejder fortæller også, at vedkommendes erfaring er, at skabelonen til de pædagogiske plan er god, men de har endnu ikke udarbejdet en handleplan i den nye skabelon. Handleplansmøderne er sket på baggrund af en udarbejdet status. Det oplyses, at de pædagogiske planer skal udarbejdes på baggrund af resultatet fra Handleplansmødet. Dette arbejde skal varetages af borgerens kontaktperson. Begge de to borgere som tilsynet taler med fortæller, at de har afholdt handleplansmøder for nyligt. Tilsynet observerer, at de begge udviser glæde overfor initiativet. Tilsynet spørger om hvilken støtte de får fra personalet. Borgerne fortæller her, at de får hjælp til det, som de har brug for, og den ene siger helt konkret: 9\n11 det er ikke altid, at det har hjulpet endnu, men personalet hjælper. Tilsynet får udleveret en skabelon for de pædagogiske planer og skabelonen indeholder: først plads til formalia (navn, adresse, værgemål mm), dernæst er der plads til evaluering af den forgangne periodes mål. Herefter følger borgernes egne ønsker og mål for det kommende år, de pædagogiske mål og indsatsområder samt et punkt til andet eller øvrig info og koordinering. Tilsynet får også udleveret vejledningen til den pædagogiske plan, som uddybende redegør for sigtet med planen og hvordan arbejdsopgaven skal gribes an. Tilsynet får dertil også udleveret en skabelon til brug for statusbeskrivelserne og denne skabelon indeholder først: et punkt til formalia (navn, adresse, værgemål, kontaktperson mm), derefter generelle oplysninger (diagnose, historik, civilstand mm). Herefter er der punkter såsom; psykisk/socialt/intellektuelt, dagligdagsfunktioner, beskæftigelse, kost og sundhed, økonomi og post, kontakt med øvrige myndigheder og evaluering. Alle disse punkter er uddybende beskrevet, så det tydeligt angives, hvad man som medarbejdere skal beskrive. vurderer og bemærker, at tilbuddet er ved at få implementeret et nyt koncept omkring de pædagogiske handleplaner og status. af de udleverede skabeloner er, at de kommer godt omkring og har alle de væsentlige punkter med. 3.4 Hverdagsliv Hverdag og aktiviteter Tilsynet bemærkede ved sidste tilsyn, at Løkkekrogen måske kunne have gavn af at arbejde mere målrettet med at udvide det sociale samvær, over en længere periode. Adspurgt til hvad medarbejderne tænker om dette, så fortæller medarbejderne, at det lyder godt, men at det er sværere end som så, idet borgerne har bestemte meninger og holdninger til, hvad de vil og ikke vil. Derudover er der forskel på omfanget af beboerens sociale kompetencer samt sproglige formåen, hvilket påvirker gruppens samlede funktionsniveau. Alle borgere har et dagtilbud og kommer af sted, alt efter ønske, behov og formåen. Alle borgere har også en hjemmedag. På Løkkekrogen spiser man morgenmad og frokost for sig selv, medens man spiser aftensmad sammen. Denne ordning skyldes, at den selvstændige morgenmad og frokost ligger i tråd med en botræning og mod et liv i eksempelvis et opgangsfællesskab. Når det gælder fritidsinteresser, så fortæller den ene medarbejder, at hendes borger går til svømning fast en gang om ugen og ellers har snoozel-aftaler. De andre to medarbejder fortæller, borgere har fritidsaktiviteter og disse er forskellige alt efter borgernes behov og interesse. Adspurgt til om der er udfordringer i forhold til, at der er kommet øget fokus på botræning og selvstændiggørelse hen mod et liv i opgangsfælleskab, så fortæller den ene medarbejder, at det gør det bestemt, idet man skal nytænke det hele. Medarbejderen kommer med et praksiseksempel, idet borgerne og medarbejderne på nuværende tidspunkt fortsat handler ind til hele huset på en gang og laver mad til alle på en gang. Medarbejderen fortæller, at dette jo ikke træner borgerne i et selvstændigt liv, så i stedet skulle de jo faktisk handle ind hver for sig og der skulle laves mad ude i 10\n12 lejlighederne. Adspurgt til om borgerne har en god hverdag, så er det medarbejdernes, at dette har de generelt. Den medarbejder, som arbejder med en borger med et særligt større plejebehov, fortæller, at hendes er, at borgeren særligt trives den dag, hvor vedkommende har et specialiseret tilbud. Ikke at de andre dage, er dårlige, men det er medarbejderens erfaring, at borgeren profiterer af at være sammen med andre mere ligesindede borgere. I disse sammenhænge er der mulighed for mere fokus på den alternative kommunikation, (som er mere udviklet end på Løkkekrogen), og der er fokus på sansestimuli, som ikke kan udfoldes på samme måde på Løkkekrogen. Det er derfor medarbejderens, at hverdagen for denne borger kunne være bedre, hvis der var et mere målrettet tilbud til denne borger. Adspurgt til om de andre borgere forstyrrer denne borger, fortæller medarbejderen, at dette gør de ikke, men borgeren ville, ifølge medarbejderne, have det meget bedre et andet sted, hvor pædagogikken og metoderne var mere målrettet og tilpasset hendes særlige plejebehov. Den ene borger fortæller, at han tre dage om ugen arbejder i IKEA og dette er han meget glad for. Ellers er han på Sandtoften. Den anden borger fortæller, at han arbejder på et beskyttet værksted tre dage om ugen. Borgeren fortæller at han har lyst til at prøve noget andet, men har fået at vide, at det lige skal vente lidt, idet han ofte skifter job. De to øvrige dage i ugen, har borgeren enten fri eller hjemmedag. Denne borger går også til bowling. Den ene pårørende fortæller, at hun aktuelt står midt i en udfordring, idet det nu skal afdækkes om Løkkekrogen fortsat kan tilbyde - og er rette tilbud til den voksne datter. Med til dette hører også en overvejelse om, at den voksne datter har boet i tilbuddet i 18 år, og at det er hendes hjem. Den anden pårørende, fortæller om sin voksne søn, at han på sin vis får den hjælp han skal have, og på den anden side ikke, idet der har været personaleudskiftning, som har påvirket sønnens botilbud. Den pårørende fortæller også, at den voksne søn har det generelt godt, og at den voksne søn spiller på meget guitar, og at han har et dagtilbud tre dage om ugen. Nyligt er den pårørende blevet økonomisk værge for den voksne søn, idet borgeren har tendens til at anvende sine penge forkert derfor aftalen. Det er tilsynets, at borgerne tilbydes en individuel og målrettet hverdag, hvor der tages hensyn til den enkelte. Dette skal ses i sammenhæng med, at der er kommet øget fokus på botræning og selvstændiggørelse hen mod eventuelt at kunne bo i et opgangsfællesskab, samtidig med, at medarbejderne skal håndtere en hverdag, hvor en af borgerne har behov for en langt mere specialiseret indsats. Det er tilsynets, at medarbejderne dermed skal håndtere en meget kompleks hverdag med differentierede behov og pædagogiske tiltag. Samtidig vurderer tilsynet, at det øgede fokus på botræning og selvstændiggørelse vil stille ændrede krav til tilrettelæggelse af den pædagogiske praksis og hverdag, og anbefaler, at dette tema sættes til debat Medindflydelse og kommunikation Tilsynet bemærkede ved sidste tilsyn, at det kunne være givtigt for Løkkekrogen at arbejde med deres dagsorden og referater til beboernes infomøder, så de blev mere forståelige for alle beboerne jf. beboernes noget divergerende funktionsniveau. Ved dette tilsyn foreslår tilsynet, 11\n13 hvordan man kunne gribe det an, hvilket sker ved rundvisningen, og dermed forekommer naturligt. Den ene medarbejder, som deltager i denne samtale, finder dette som en god ide og vil tage det med til personalegruppen. Medarbejderne fortæller, at de har fire udarbejdede kogebøger, som er lavet ud fra, hvad borgerne godt kan lide, og hvad der er deres livretter. Kogebøgerne bliver løbende revideret, men masterplanen er lavet for otte år siden Den ene medarbejder fortæller omkring en chili-con-carne-ret, at borgerne sorterer kidneybønner fra, ergo skulle man nok tage denne opskrift væk fra samlingen. Dette fører til en lille debat om, at man måske skulle overveje at lave nye kogerbøger. Borgerne fortæller, at de til infomøderne kan tale om, hvor man gerne vil hen på ferie, og at de så skal finde ud af at blive enige. Borgerne fortæller, at de synes møderne er gode, og at de godt kan lide at afholde møde. Den ene borger fortæller også, at vedkommende er med i bestyrelsen i borgermøderne i klubben. Adspurgt til om de begge kan læse dagsorden og referater fra husmøderne, så fortæller borgerne, at det kunne være en god idé med billeder også, idet de så bedre kunne forstå og huske. Den ene borger kender i forvejen til disse visuelle dagsordner fra sit dagtilbud, og det forslås derfor, at vedkommende kunne tage et eksemplar med til inspiration. Det er tilsynets, at Løkkekrogen har god opmærksomhed og sikrer borgerne formel indflydelse gennem husmøderne. Tilsynet anbefaler Løkkekrogen at overveje visuelle dagsordner og referater til disse møder, alt for at udvikle deres allerede gode praksis på området Sprogbrug og omgangsformer Adspurgt til, hvordan borgerne har det sammen, så fortæller den ene borger, at han har det godt, men der er nogen som kan blive sure, når man siger stop. Den anden borger fortæller, at han gerne ville være bedre til at være sammen med de andre borgere i eksempelvis klubben og andre steder. Begge borgere fortæller, at de glade for den hjælp de modtager, og at de trives i tilbuddet. Den ene pårørende fortæller, at hun i dagligdagen altid har syntes, at der er god omgangsform og sprogbrug på tilbuddet. Den anden pårørende fortæller, at vedkommende finder omgangsform og sprogbrug god. Den voksne søn har en gang udtrykt, at han blev drillet, men det blev der fluks taget hånd om efter, at den pårørende henvendte sig. Begge pårørende fortæller, at deres er, at deres voksne børn trives i tilbuddet. Det er tilsynets, at der er god omgangsform og sprogbrug på Løkkekrogen. Området er ikke uden udfordringer, men der arbejdes fortløbende på at optimere borgernes indbyrdes omgangsform og dermed også deres sociale kompetencer. Tilsynet noterer derfor også, at den ene borger udtrykker et ønske om mere social aktivitet. 12\n14 3.4.4 Sundhed, kost og motion Medarbejderne fortæller her, at de ikke har en kost og motionspolitik, men de diskuterer meget kost med den enkelte borger, og det vurderes, at et par borgere er afhængige af mad. Adspurgt til, hvordan der arbejdes med dette, så fortæller den ene medarbejder, at de samtaler med borgerne og den ene borger har eksempelvis forstået, at vedkommende skal købe mad med nøglehullet på, men vedkommende kan jo naturligvis selv bestemme mængden af indtag i egen lejlighed. Den ene medarbejder fortæller også, at en borger får et fast tilbud omkring svømning, men det virker ikke til, at borgeren har den store lyst til dette, mens badminton er et større hit (borgeren går til begge dele). Borgerne fortæller omkring sundhed, kost og motion, at de begge skal passe på med, hvad de spiser. Den ene borger har en aftale om, at han kun må spise slik og chokolade i weekenden og han kan godt overholde dette. Den anden borger fortæller, at han har det svært ved dette område, hvorfor han gerne vil have mere støtte, idet så snart der er penge på lommen, så køber han nemlig noget at spise. Det er tilsynets, at Løkkekrogen har stort fokus på borgernes kost og madindtag. Tilsynet anbefaler, og det kunne være hensigtsmæssigt at udarbejde en kostpolitik, alt for at optimere det allerede gode arbejde og jf. at den ene borger udtaler et ønske om mere støtte på området. 3.5 Procedurer og retningslinjer Medicinhåndtering Leder oplyser, at der er udarbejdet både medicinprocedure og regelsæt for medicinhåndteringen. Derudover er leder i gang med at undersøge forholdende omkring et muligt nyt, mere uddybende medicinkursus for alle medarbejdere. Adspurgt til utilsigtede hændelser, fortæller leder, at de tidligere har ført UTH i EKJ, men at de aktuelt nu også er begyndt at indberette det til rette instans. Der er allerede udarbejdet retningslinjer for dette. Leder oplyser til tilsynet, at en mulig udfordring er, at vikarer på Løkkekrogen udleverer medicin. Den ene medarbejder fortæller at vedkommende ikke har noget medicinkursus, og derfor gerne vil have et. Tilsynet oplyser om leders hensigt (se ovenfor). Adspurgt til om der er udfordringer på området, så fortæller den ene medarbejder, at EKJ giver visse udfordringer, men at de har nu deres skriftlige back-up system, hvilket fungerer godt. Det er tilsynets at leder og Løkkekrogen har god fokus og har udviklet praksis omkring medicinhåndteringen, hvilket tilsynet anerkender. Tilsynet bemærker jf. leders info om, at vikarer udleverer medicin Magtanvendelse og konflikthåndtering Ved sidste tilsyn blev det bemærket, at der i samarbejde med kommunens jurist ville blive udformet retningslinjer og procedurer for håndtering af 13\n15 magtanvendelser. Leder fortæller her, at medarbejderne har været på internt kursus ved stedliggende kommune, og at er udarbejdet retningslinjer på området. Derudover har leder drøftet gråzonerne på området med personalegruppen. Endelig er tilbuddet opmærksom på at søge om godkendte magtanvendelser til hygiejnesituationer. Leder oplyser dertil, at nye medarbejder og vikarer altid introduceres til regler og procedurer. Medarbejderne fortæller, at de har været på den interne temadag. Udbyttet af denne dag vurderes dog til at være divergerende. Den ene medarbejder fortæller, at hendes er, at hun kender borgeren så godt, at hun ikke er tvivl om, hvornår hun udfører en magtanvendelse eller ikke. Det oplyses, at der ikke sker magtanvendelser. er, at Løkkekrogen har et godt fokus på magtanvendelsesområdet, og det syner til, at området er blevet fagligt opkvalificeret jf. temadag og de fælles refleksioner omkring gråzonerne på området mm. 3.6 Organisatoriske og personalemæssige forhold Overordnede rammer for arbejdet Leder fortæller omkring de overordnede rammer for arbejdet på Løkkekrogen, at det allerede i forbindelse med indførelsen af det forpligtigende samarbejde mellem Ishøj og Vallensbæk Kommune (i forbindelse med Strukturreformen) blev besluttet, at Løkkekrogen er et tilbud efter SEL 107. Der er kommet fornyet og øget fokus på, hvordan det pædagogiske arbejde i Løkkekrogen kan udvikles og opkvalificeres, så Løkkekrogen faktisk lever op til de lovkrav der, jf. Serviceloven stilles et 107 tilbud. Dette har betydet, at stedet er i gang med en opkvalificering af det pædagogiske arbejde i Løkkekrogen, og der ses i den forbindelse på det samlede tilbud, herunder hvilke borgere der skal revisiteres til et 108 tilbud, og hvilke borgere der kan bo i egen lejlighed med støtte. Konkret har en borger behov for en mere specialiseret indsats, hvilket indebærer særlige udfordringer, idet borgeren trækker mange ressourcer fra de andre borgere og de andre borgere bliver dertil påvirket af, at de kan se, at en medbeboer ikke har det optimalt. Der foregår derfor aktuelt en proces om, hvordan man skal tackle denne situation med stor respekt og indlevelsesevne overfor borgeren og dennes pårørende. Leder oplyser, at der aktuelt ikke er flere ændringer omkring de overordnede rammer, men der skal senere ses på virksomhedsplanen og hjemmeside, ligesom oplysningerne på Tilbudsportalen skal redigeres til. Leder har en vision om, at tilbuddet skal få godt afklaret, hvad de kan og at indsatsen på stedet skal være på et godt og højt niveau, hvilket skal synliggøres ude i verden. Tilsynet vurderer og bemærker, at Løkkekrogen aktuelt står midt i en proces, hvor der er kommet fornyet og øget fokus på, hvordan Løkkekrogen kan leve op til de lovkrav, der jf. Serviceloven stilles til et 107 tilbud. I den forbindelse ses der på det samlede tilbud, herunder hvilke borgere, der kan bo i egen lejlighed med støtte, og, hvilke borgere, der skal visiteres til et tilbud efter SEL\n16 3.6.2 Personalesituation, kontinuitet og stabilitet Leder fortæller, at der er sket en personalerokering for en medarbejder, og at en anden medarbejder har valgt at sige sin stilling op. Dette har gjort, at leder har valgt at give nogle af medarbejderne mulighed for at gå op i tid, hvilket de har sagt ja til. Der er derfor nu seks stillinger på Løkkekrogen. Sygefraværet er lavt (aktuelt på 4,5 %) og der er udarbejdet et oplæg til en ny sygepolitik (oplægget udleveres til tilsynet), som skal endeligt behandles i MED-udvalget. Ifølge leder skal det lave sygefravær ses i sammenhæng med, at medarbejderne udover pædagogiske opgaver også skal varetage opgaver, som relaterer sig til en beboer med massivt plejebehov. Som tidligere oplyst (se venligst Opfølgning fra sidste tilsyn) er koordinatorfunktionen ophørt. Det er tilsynets at personalesituationen er kendetegnet ved kontinuitet og stabilitet. Tilsynet har noteret sig det lave sygefravær Internt samarbejde og kommunikation Leder oplyser, at der afholdes personalemøder hver 14. dag i Løkkekrogen. Der er en fast dagsorden og fast rotation til ordstyrerfunktionen. Leder har en forventning om, at medarbejdere kommer forberedte til disse møder. Derudover afholdes der personalemøder sammen med Spindehuset hver 3. måned, hvor de drøfter forskellige fælles faglige temaer. Et kommende punkt er eksempelvis seksualitet, med henblik på sigt at få udarbejdet en politik på området. Leder vurderer at det interne samarbejde er yderst velfungerende og fortæller, at hun har stor glæde af de afholdte MUS-samtaler. Ved sidste tilsyn blev det bemærket, at Løkkekrogens interne informationsgang kan virke tung og omsiggribende og tilsynet ville derfor gerne give en anbefaling om at optimere situationen, alt for at lette arbejdsgangen. Leder fortæller her, at de sammen er ved at se på, hvordan de kan optimere informationsgangen og medarbejderne fortæller her, at de er enige i, at dette bestemt godt kunne optimeres. Den nyeste medarbejder fortæller, at vedkommende havde en god følordning på omkring en 4-5 arbejdsdage, og at den udarbejdede tjekliste for de nye medarbejder fungerer fint. Tilsynet får udleveret tjeklisten til nye medarbejdere, og denne fremviser, hvad en ny medarbejder skal vide. Der er plads til afkrydsning af, hvornår info bliver givet og af hvem. Adspurgt til det interne samarbejde, så fortæller medarbejderne, at dette er velfungerende, og at deres nye leder er god og konsekvent. Der har været et højt tempo og tingene er gået stærkt, men holdningen er, at det har været nødvendigt. Det er tilsynets, at der er godt og velfungerende samarbejde på Løkkekrogen. De har haft en masse fælles arbejdspunkter, som de er kommet godt igennem. 15\n17 3.6.4 Kompetenceudvikling Der har siden sidste tilsyn været afholdt en 12 dages efteruddannelse for alle medarbejdere på Løkkekrogen i neuropædagogik, og der skal yderligere afholdes en temadag omkring den personcentrerede metode Leder fortæller, at der er afholdt MUS og dette foregår ud fra en fast anerkendende skabelon. Der mangler aktuelt to MUS-samtaler. Adspurgt til om medarbejderne har de kompetencer, som der skal til, er leders respons. Ja generelt, men ikke i forhold til arbejdet med en borger som har brug for mere støtte og pleje, end hvad Løkkekrogen kan og skal magte. Medarbejderne har eksempelvis ikke forflytningskurser, ligesom de mangler indsigt i alternativ visuel kommunikation. Adspurgt til om medarbejderne har de kompetencer, som de skal have i forhold til de andre borgere, så er leders respons både ja og nej. De står derfor midt i en proces, hvor medarbejderne langsomt er ved at blive opkvalificeret til de nye forhold. Leder pointerer, at medarbejderne yder et godt stykke arbejde, men at der skal skabes en ny tradition for, at de også skal have fokus på pædagogisk udvikling. Medarbejderne fortæller selv, at de oplever, at de har de kompetencer, som de skal have for at varetage deres job med botræning, og de er glade for de muligheder Løkkekrogen og stedliggende kommune giver for efteruddannelse mm. Den ene medarbejder, hvis funktion er knyttet an til en bestemt borger, har ikke samme muligheder for kurser, og vedkommende udtrykker derfor, at hun savner dette. I den faktuelle høringsproces oplyser leder, at det er aftalt med medarbejderen, at vedkommende kan deltage i de fælles personalemøder, der afvikles med Spindehuset, såfremt der kan findes vikar fra eget korps. Endvidere har vedkommende samme muligheder for kompetenceudvikling, men det skal naturligvis ske i henhold til de opgaver, som vedkommende er ansat til at løse. Det er tilsynets, at der generelt er gode muligheder for kompetenceudvikling på Løkkekrogen. Tilsynet har noteret sig leders gode overvejelser og strukturændringen, hvor tilbuddet også skal have fokus på pædagogisk udvikling, hvilket tilsynet kraftigt understøtter. Tilsynet bemærker, at leder vurderer, at medarbejderne generelt har de fornødne kompetencer til at kunne forestå botræning, men at de står midt i en proces, hvor medarbejderne langsomt er ved at blive opkvalificeret til de nye forhold. I relation til arbejdet med en borger som har brug for mere støtte og pleje, end hvad Løkkekrogen kan og skal magte, er det leders, at medarbejderne ikke har de fornødne kompetencer. Medarbejderne har eksempelvis ikke forflytningskurser, ligesom de mangler indsigt i alternativ visuel kommunikation. Derudover bemærker tilsynet, at en medarbejder, der er ansat til at varetage opgaver i forhold til en konkret borger, også er ansat på andre vilkår end de øvrige medarbejdere, og at dette har betydning for, hvilke kurser der er relevante for vedkommende Arbejdsmiljø og sikkerhedsforhold Leder oplyser, at der er lavet en APV og denne er evalueret i sommeren Der skal laves en ny APV til januar eller februar Der afholdes faste sikkerhedsmøder (AMR-møder) på tilbuddet. 16\n18 Medarbejderne fortæller, at det har været en lidt stressende tid, idet de har mistet en kollega til et andet tilbud og nu igen en kollega, som har opsagt sin stilling. De har været gode til at støtte hinanden i denne proces, men det er en fortløbende udfordring, at meget af arbejdet er baseret på vikarer. De har blandt andet løst dette ved, at de ved deres 12 dages neuropædagogiske kursus har taget en dag hver, hvor de ikke kom på kursus, men tog en vagttjans på Løkkekrogen. er, at der er opmærksomhed på arbejdsmiljø og sikkerhedsforhold, hvilket blandt andet ses ved de faste AMR-møder. Tilsynet har noteret sig medarbejdernes gode fleksibilitet under deres efteruddannelse og finder, at dette afspejler et godt arbejdsmiljø Eksternt samarbejde Leder fortæller, at hun har et godt samarbejde med de pårørende, og at der er udarbejdet en pårørendepolitik fra forvaltningens side samt lokale retningslinjer for Løkkekrogen. Tilsynet får begge dokumenter udleveret. I de lokale retningslinjer står, at pårørendesamarbejdet skal ske i en åben og fordomsfri dialog, i et klart sprog, hvor man lytter til hinanden. Samarbejdet skal også ske med respekt for den enkelte borgers selvbestemmelse. Leder udsender dertil også nyhedsbreve til de pårørende, hvor de informeres om nyt på Løkkekrogen. Tilsynet får udleveret det nyeste brev, som er udsendt i starten af november måned. Medarbejderne fortæller, at de generelt har et godt eksternt samarbejde både med dagtilbud og pårørende. Den ene medarbejder som varetager en særlig funktion overfor en borger, fortæller at vedkommende har et godt og tæt samarbejde med den pårørende. Begge de pårørende som deltager i tilsynet udtaler, at der har et godt samarbejde med personalet, og den ene pårørende påpeger, at der ikke har været nogen form for konflikter. Det er tilsynets, at der ud fra data er et velfungerende eksternt samarbejde på Løkkekrogen. 3.7 Øvrige udfordringer Leder fortæller, at en øvrig udfordring er, at der ikke er noget opgangsfællesskab, som var et sigte med botræningen i 107 fællesskabet, men dette er naturligvis en større proces. Dertil bemærkes det også fra medarbejdernes side, at de (i forbindelse med en organisationsændring) har været igennem et forløb, hvor de har haft seks ledere på fem år, og at dette naturligvis tager lidt tid at fordøje. De pårørende ønsker et andet tidspunkt for tilsynet, idet de tænker, at der ville være flere pårørende tilstede, hvis de pårørende kunne interviewes efter gængs arbejdstid. Tilsynet har noteret sig de øvrige udfordringer. 17\n19 4 Formål og metode 4.1 Formål med tilsynet I henhold til Retssikkerhedslovens 16 og Servicelovens 148a er kommunalbestyrelsen forpligtet til at føre tilsyn med, hvordan de kommunale opgaver løses, herunder at sikre kommunalbestyrelse, brugere og pårørende indsigt i den pædagogik, omsorg og trivsel, der leveres på det enkelte tilbud. Jf. lovgivningen er formålet med tilsynet: At påse at borgerne får den hjælp, de har ret til efter loven og efter de beslutninger, som kommunalbestyrelsen har truffet. At hjælpen er tilrettelagt og bliver udført på en faglig og økonomisk forsvarlig måde. At forebygge ved at gribe korrigerende ind før mindre problemer udvikler sig til alvorligere problemer. Tilsynene skal dermed bidrage til at sikre kvaliteten i tilbuddene, herunder at der er overensstemmelse mellem gældende lovgivning, tilbuddets beskrevne pædagogik og praksis. BDO s tilsyn er tilrettelagt med udgangspunkt i ovenstående lovgivning og retningslinjer på området, og omfatter tilsynet med de pædagogiske, organisatoriske og personalemæssige forhold på de enkelte tilbud. Tilsynet sætter fokus på hverdagslivet for beboere/brugere/borgere og således også på, hvordan hjælpen efter deres og de pårørendes opfattelse fungerer. De fysiske rammers egnethed i forhold til beboernes behov indgår ligeledes i tilsynet. Med udgangspunkt i omfattende erfaringer med at føre tilsyn på hhv. ældre- og det socialfaglige område har BDO udviklet koncepter for tilsynsområderne, som gør det muligt at lade kontrol og læring gå op i en højere enhed. BDO lægger vægt på, at den dokumentation, der indhentes i forbindelse med tilsynene, er anvendelig i det fremadrettede arbejde med kvalitets- og kompetenceudviklingen indenfor både ældreområdet og det socialfaglige område. Det økonomiske tilsyn dvs. tilsynet med forbrug, budget, kapacitetstilpasninger etc. indgår efter aftale med Ishøj Kommune ikke i BDO s tilsyn. 4.2 Metode BDO s tilsynskoncept kombinerer en række forskellige metoder til indsamling af viden, som alle tager afsæt i den anerkendende metode og en konstruktiv tilgang. Den anerkendende og værdsættende tilgang handler om at fokusere på og lade sig inspirere af dét, der virker på det enkelte tilbud. Dette indebærer, at man i fællesskab søger at identificere tilbuddets ressourcer, styrker og gode erfaringer. Metoden er særlig velegnet til det fremadrettede arbejde med henblik på at få overensstemmelse mellem borgernes og pårørendes ønsker og forventninger og medarbejdernes og ledelsens muligheder og rammer. Den anerkendende tilgang kan ses som det ene ben i tilsynskoncepterne, mens det andet ben er struktureret og stringent metodeanvendelse. Alle former for dataindsamling, som benyttes i tilsynet, har udgangspunkt i gennemarbejdede og afprøvede skabeloner. De anvendte metoder er henholdsvis kvalitative interviews, fokusgruppeinterviews, observation og gennemgang af dokumentation. Tilsynet giver et øjebliksbillede baseret på dialog, udsagn, observationer samt det foreliggende baggrundsmateriale. Tilsynet er derfor ikke nogen garanti for, at alle forhold på 18\n20 tilbuddet til enhver tid lever op til de lovgivningsmæssige krav og kommunalbestyrelsens forventninger. 4.3 varsling og tilrettelæggelse Leder af tilbuddet er orienteret om tilsynsbesøget ca. fire uger før gennemførelse. I den forbindelse orienteres leder af tilbuddet endvidere om BDO s metoder og hvordan tilsynsbesøget kan tilrettelægges. Overordnet har organiseringen af tilsynsbesøget set ud som følger: Rundvisning, hvor tilsynet ofte har haft mulighed for at tale med beboere/medarbejdere undervejs og/eller at observere det sociale liv Dialog med Ledelsen /ledelse Dialog med medarbejdere Dialog med beboere/brugere Evt. dialog med pårørende, hvor dette er planlagt af tilbuddet Til brug for forberedelsen af tilsynet har BDO indhentet materiale fra kommunen, herunder eventuelle kvalitetsstandarder, oplysninger fra kommunens hjemmeside, ligesom oplysninger fra Tilbudsportalen og tilbuddets egen hjemmeside har indgået i det konkrete tilsyn. 4.4 BDO s definition på bemærkninger og anbefalinger Bemærkninger Bemærkninger gives, hvor tilsynet finder anledning til at fremhæve bestemte forhold. Det kan være forhold, som er i udvikling eller som tilbuddet og kommunen skal være opmærksomme på i tiden frem til det næste tilsyn. Bemærkninger kan have vejledende og/eller informerende karakter. Anbefalinger Anbefalinger gives, hvor der er tale om forhold, der kan forbedres og som tilbuddet derfor bør arbejde med. Tilbuddet forventes at forholde sig til anbefalingen, fx ved at tage stilling til hvornår og hvordan de vil tage hånd om den givne anbefaling. Såfremt der ikke handles på anbefalingen forventes det, at tilbuddet har taget stilling til, hvorfor anbefalingen ikke er fulgt op. Anbefaling om påbud BDO kan anbefale Ishøj Kommune at give påbud, hvor der er alvorlige forhold, som af en given grund fordrer hurtig/øjeblikkelig handling. Her forventes det, at det pågældende tilbud indenfor fire uger fremsender en redegørelse til kommunen om, hvordan de har taget hånd om problemet. 19\nTilsynsrapport Ishøj Kommune. Spindehuset. Uanmeldt tilsyn Juni 2012 INDLEVELSE SKABER UDVIKLING WWW.BDO.DK\nINDLEVELSE SKABER UDVIKLING Ishøj Kommune Tilsynsrapport Ishøj Kommune Spindehuset Uanmeldt tilsyn Juni 2012 WWW.BDO.DK 0 Forord Rapporten er bygget således, at læseren på de første sider præsenteres for\nTilsynsrapport Lolland Kommune Social- og Sundhedssektoren. Søndersø. Uanmeldt tilsyn November 2012 INDLEVELSE SKABER UDVIKLING WWW.BDO.\nINDLEVELSE SKABER UDVIKLING Lolland Kommune Tilsynsrapport Lolland Kommune Social- og Sundhedssektoren Søndersø Uanmeldt tilsyn November 2012 WWW.BDO.DK 0 Forord Rapporten er bygget således, at læseren\nTilsynsrapport. Lejre Kommune Bofællesskaberne\nTilsynsrapport Lejre Kommune Bofællesskaberne Anmeldt tilsyn Februar 2010 Indhold 1 FORMÅL MED TILSYNET... 2 2 TILSYNETS VURDERING... 3 2.1 TILSYNETS BEMÆRKNINGER OG ANBEFALINGER... 4 3 DATAGRUNDLAG...\nTilsynsrapport. Bofællesskabet Egeparken Anmeldt tilsyn 3.9.2013\nTilsynsrapport Bofællesskabet Egeparken Anmeldt tilsyn 3.9.2013 Organisation, ledelse og personale Tilsynet vurderer, at bofællesskabet er et velorganiseret tilbud. Det vurderes, at medarbejderne er velkvalificerede\nBlindenetværket, afdeling M\nINDLEVELSE SKABER UDVIKLING Gentofte kommune Tilsynsrapport Gentofte Kommune Blindenetværket, afdeling M Uanmeldt tilsyn April 2011 WWW.BDO.DK 0 Indholdsfortegnelse 1 TILSYNETS VURDERING... 2 1.1.1 Overordnet\nRudersdal Kommune. Uanmeldt tilsyn Dronninghus\nUanmeldt tilsyn Dronninghus Maj 2009 Indhold 1 FORMÅL MED TILSYNET...2 2 TILSYNSRAPPORTENS OPBYGNING...2 3 METODE...3 4 TILSYNETS TILRETTELÆGGELSE...3 5 OVERORDNET MATERIALE SOM HAR INDGÅET I TILSYNET...3\nTilsynsrapport Hvidovre Kommune. Ungecenter Porten. Uanmeldt tilsyn Maj 2013 INDLEVELSE SKABER UDVIKLING WWW.BDO.DK.\nINDLEVELSE SKABER UDVIKLING Hvidovre Kommune Tilsynsrapport Hvidovre Kommune Ungecenter Porten Uanmeldt tilsyn Maj 2013 WWW.BDO.DK 0 Forord Rapporten er bygget således, at læseren på de første sider præsenteres\nTilsynsrapport Lyngby-Taarbæk Kommune Social- og Sundhedsforvaltningen\nINDLEVELSE SKABER UDVIKLING Lyngby-Taarbæk Kommune Tilsynsrapport Lyngby-Taarbæk Kommune Social- og Sundhedsforvaltningen Kirsten Marie Anmeldt tilsyn September 2012 WWW.BDO.DK 0 Indholdsfortegnelse 1\nBo- og Servicecenter Ringsted\nINDLEVELSE SKABER UDVIKLING Ringsted Kommune Tilsynsrapport Ringsted Kommune Bo- og Servicecenter Ringsted Uanmeldt tilsyn September 2013 WWW.BDO.DK 0 Forord Rapporten er opbygget således, at læseren på


'golddigger03' og 'JackRipperJr' bedst på halvfesen dansk onsdag - Acemag\n'golddigger03' og 'JackRipperJr' bedst på halvfesen dansk onsdag\nAcemag\t 5. november 2020\nDe danske pokerspillere havde en fesen onsdag på PokerStars, hvor 'golddigger03' og 'JackRipperJr' hentede de største turneringscash uden en sejr.\n'JackRipperJr' fortsætter med at hente dollars. I går blev det til et skud i High Roller Club $1.050 Daily Cooldown, hvor der kun var 20 deltagere. Den svenske pokerhaj Simon 'C.Darwin2' Mattsson fyrede tre skud af i turneringen, men røg som 5'er og uden betaling, der gik til top 3. Og netop en 3. plads var hvad 'JackRipperJr' hev hjem til et cash på $3.995 plus $750 i bounty.\n'golddigger03' spillede, sammen med 1.102 andre, med i Big $33. Danskeren spillede sig på finalebordet og til heads up, hvor han desværre måtte se modstanderen fra Belgien løbe med sejren. Som runner up fik 'golddigger03' $2.406.


Rejsebrev 3 februar 2016 | BurkinaSkole.dk\nRejsebrev 3 februar 2016\nFredag den 12. februar var dagen hvor vi kørte til Tourouba for at aflevere fodboldtøj og bolde, landbrugsredskaber, en kultivator, bandage til de tre sundhedscentre m.m.\nAlt dette kunne vi selvfølgelig ikke have i min lille bil, men vi var heldige, chefen for hospitalet i Tougan lånte os statens firehjulstrækker med chauffør, så det var en stor lettelse for os.\nEfter en hård tur incl. en punktering undervejs ankom Michel og jeg til Lankoue lidt over middag, hvor vi afleverede nogle af vore gaver og fortsatte derfra de sidste 6 km til Tourouba. Firehjulstrækkeren havde allerede været i Tourouba og afleveret det medbragte udstyr. Vi fik pakket vore ting ud og indrettet os for de næste to dage. Det er ikke som i Danmark, hvor man ved ankomst får noget at spise eller drikke. Vi drak noget lunkent vand fra flasken vi havde medbragt, og om aftenen blev der lavet lidt milletgrød med en bønnesovs…………Det er en god slankekur for mig………….\nInden det blev mørkt havde de to af landsbyens 4 fodboldhold i dagens anledning arrangeret en fodboldkamp og en lille ceremoni med taler , hvor Michel fik afleveret deres nye fodboldtøj og bolde. De blev meget meget glade og stolte over, at de nu også har fået ens tøj til et helt hold . Touroubas unge fodboldintuisiaster går op i sporten ”med hud og hår”, så det bliver spændende at se dem om nogle år. Får vi en dag mulighed vil vi gerne ansætte en træner til at komme til dem en gang om måneden.\nNår de spiller kan jeg få helt gåsehud, da nogle af de unge slet ikke har sko på, de spiller i bare tæer , og det ovenikøbet på den hårde og meget stenede jord. . De unge der kommer ”over barndommen” er generelt meget hårdføre og vant til at arbejde hårdt for overhovedet bare at overleve, ….specielt ude i de mange små landsbyer i bushen.\nOm aftenen var Michel til et større politisk møde med landsbyens indbyggere, fordi de har bedt ham om at repræsentere Tourouba som deres Counseler, som skal vælges til maj. Som bekendt har der lige været valg i landet, hvor de fik en ny præsident fra det politiske parti MPP (social), så der sker allerede nu mange og nye gode ting i landet. Lad os håbe, at det nye demokrati må vokse sig stærk og i den rigtige retning. Urolighederne fra terrorhandlingerne i januar har ”lagt sig”, og man søger nu at finde de skyldige.\nMorgendagen, ja for den sags skyld resten af dagen, bestod vores mad af en kop the og tre små bitte stykker milletbrød. Jeg havde heldigvis to flasker lunkne maltøl med i bilen.\nHernede spiser man for at overleve og ikke som hos os for hyggens skyld og med et overflod af mad……………….\nLørdagen blev brugt til samtaler med landsbyens indbyggere, som i en lind strøm kom til vores hytte. Ind imellem gav kvinderne sig til at danse efter de typiske afrikanske rytmer fra en transistor radio og børnene,…ja de var over det hele, hvor de fulgte os hele dagen med store undrende øjne. Vi har haft en del legetøj med herned, men vi kan ikke på nuværende tidspunkt give det til børnene i Tourouba for det betyder, at hvis ikke ALLE får det samme legetøj eller noget tilsvarende, vil der opstå misundelse og ballade, og det ønsker vi ikke, selvom jeg godt kan se, at de alle HIGER efter at blive udfordret, uden at de selv ved gennem hvad.!!!!!!!!!!! Det vi kan give dem er legetøj som flere kan have glæde af på samme tid. eks. pentang, fodbold, bolde og andre spil der indvolverer flere i legen. Vi håber på, at vi en dag kan give dem en stor kasse LEGO til specielt børn fra 4-12 årrige. Det kunne være en rigtig god begyndelse til udvidelse af deres kreativitet.\nVed denne lejlighed her vil jeg,… lige som politikerne,… gerne lige understrege, at jeg får myrekryb, når jeg hører, at vi ”i Vesten” generelt anbefaler de afrikanske lande til at bruge prævention for at nedbringe de mange børnefødsler. Hvordan i alverden kan man tillade sig at anbefale at nedbringe fødselsantallet i et andet land UDEN samtidigt, og i samarbejde med regeringen OG den lokale befolkning, at sikre det sociale netværk for den enkelte borger i deres alderdom. Er det igen den økonomiske gevinst af præventionsmidler politikerne er blændet af??? eller/og den forvrængede fremstilling af verdens fødevare situation??? Det er ihvertfald vigtigt at gøre sig klart, at børnene i de fleste afrikanske lande er de ældres aldersforsikring, så uden de mange børn vil de ældre ganske enkelt dø væsentlig tidligere, og i øvrigt have en langt hårdere hverdag en den de i forvejen har. Efter flere besøg på hospitaler og sundhedscentre har jeg herudover måttet konstatere, at de negative aspekter ved prævention, så som blandt andet blodpropper, fibromer og cancer er langt større end de positive aspekter. Det var et sidespring men tankevækkende……….\nLørdag aften blev for mig en aften jeg længe har set frem til. Under afrikas mørke og stjerneklare himmel samlede der sig ca 3-400 børn og voksne til en aften af de helt store oplevelser. Vi havde taget vores generator, computer og en projektor med til Tourouba, og for tredje gang viste vi fotos taget i landsbyen siden starten af vores arbejde i 2012. Hver gang de så èn af ”deres egne” i sjove situationer gav de et kæmpe hvin af glæde fra sig, der kunne høres over det meste af landsbyen. Bagefter viste vi en naturfilm om løver, og en naturfilm fra forskellige lande, hvor Michel på det lokale stammesprog SAN fortalte dem om hvad de så.\nVed midnatstid sluttede vi, og alle gik glade hver til sit med en uforglemmelig oplevelse, der for nogles vedkommende kan have givet dem en betydning, som de måske senere i livet kan få glæde af,……..hvem ved……….\nTidlig søndag morgen pakkede vi bilen for efter en begivenhedsrig weekend atter at køre hjem til Tougan. Turen hjem var ikke uden en vis nervøsitet, for som allerede nævnt, havde vi på henturen en punktering, og det betød, at vi IKKE i bilen havde et reserve dæk, hvis vi skulle punktere igen.\nVi nåede heldigvis godt hjem dog ikke helt uden et lille problem. En sten havde slået hul på boxen med motorolie, så der lækkede olie ud på jorden. Det må være sket kort før vi nåede Tougan, for den røde lampe i bilen var endnu ikke blevet aktiveret.\nHer må sætningen ”heldet følger de tossede” være på sin rette plads.\nKH her fra Tougan i Burkina Faso\nØnsker du at støtte op om vores humanitære arbejde er vores bank kt. nr. 1551 11011934\nI Lankoue hvor vi afleverede gaver, og så “vores” danske ambulance, som er stationeret i Lankoue.\nKøkkenet hvor maden normalt tilberedes. Til venstre ses den nye mur de unge mennesker i løbet af formiddagen byggede op af hjemmelavede lersten, som kan holde de næste ca 10 – 15 år.\nogså børnene fik brune bønner ………….\nPå vej om bag huset med en baby på ryggen………..


AFGHANSK PIGEROBOTIKHOLD ANKOMMER SIKKERT TIL DOHA EFTER TALEBANS MAGTOVERTAGELSE - NATIONAL\nVigtigste National Afghansk robotteam ankommer sikkert til Doha: 'Pigerne reddede sig selv'\nAfghansk robotteam ankommer sikkert til Doha: 'Pigerne reddede sig selv'\nAdskillige medlemmer af et afghansk pigerobotteam er sikkert evakueret til Qatar i denne uge efter gentagne flyaflysninger midt i Talibans hurtige overtagelse af landet.\nMindst et dusin af pigerne fra holdet er flygtet fra nationen, de fleste ankommer til hovedstaden Doha tirsdag, ifølge Elizabeth Schaeffer Brown, en rådgiver for den New York-baserede Digital Citizen Fund, holdets moderorganisation. Qatars udenrigsministerium bekræftede deres ankomst i en erklæring.\nAfghanistans robotteam brød barrierer. Nu er det desperat at undslippe Taleban.\nDe oprindelige seks piger på holdet blev kendt som de afghanske drømmere, da de fangede verdens opmærksomhed i 2017, og ankom til Washington til en international robotkonkurrence efter at have stået over for lange odds for at få adgang til USA. De udholdt en 500 kilometer lang rejse fra deres hjem i Harat til en ambassade i Kabul, hvor de to gange blev nægtet visum og senere fik deres robotsæt konfiskeret af den afghanske regering i månederne før konkurrencen.\nAf sikkerhedsmæssige årsager kunne advokater for pigerne ikke umiddelbart bekræfte specifikke detaljer om evakueringen, herunder hvor mange piger, der flygtede, deres alder, og om de var ledsaget af familie.\nDet er uklart, hvor pigerne, som er gymnasieelever mellem 13 og 18 år, vil bo, nu hvor de er rejst. Brown sagde, at den umiddelbare prioritet er at rejse legatpenge så de kan fortsætte deres uddannelse.\nDe ville fortsætte med at bygge fremtiden for deres land; de er fremtiden, sagde Brown til The Washington Post fredag. Det hele handler om fremtiden.\nSelvom pigerne fra 2017-holdet nu er i college-alderen, er de yngre piger, der i øjeblikket er på holdet, alle født efter, at Taleban sidst havde kontrol over Afghanistan i 2001. De har kun oplevet de efterfølgende år med fremskridt og muligheder for afghanske kvinder og piger, sagde Brown.\nHvis du nogensinde taler med dem, har de denne smittende mængde håb. De taler ikke om Taleban eller krig - de taler om, hvad de vil gøre, deres drømme, sagde Brown. De vil til Mars, gå til Harvard, blive ingeniører, lave en minerobot, lave videospil.\nPigerne ville have gået en usikker fremtid i møde under Talibans kontrol. Gruppen, som følger en ekstrem fortolkning af islam, forhindrede piger i at få en uddannelse, da den sidst kontrollerede Afghanistan fra 1996 til 2001.\nTaliban siger nu, at det vil tillade flere friheder for kvinder, selvom mange afghanere er skeptiske; fredag rapporterede kvinder, der arbejder for afghansk stats-tv, at Taleban-krigere forhindrede dem i at optræde i kameraet.\nkan du flyve uden covid-vaccine\nDen forræderiske rejse ind i Kabul lufthavn for at undslippe Taliban-kontrollerede Afghanistan\nFor omkring to måneder siden, da Brown talte med flere teammedlemmer, nogle nævnte bekymringer over sikkerheden, da Taleban rykkede frem gennem mindre byer og landsbyer i Afghanistan, sagde hun. Situationen blev mere og mere alvorlig, efter at Taleban-krigere indhentede hovedstaden søndag og senere poserede i paladset, efter at daværende præsident Ashraf Ghani flygtede.\nTalebans magtovertagelse førte til desperate forsøg fra både afghanere og udlændinge på at flygte ud af landet gennem Hamid Karzai-lufthavnen i Kabul.\nPlanerne om at evakuere robotteamet accelererede den 12. august, da Roya Mahboob, en afghansk teknologiiværksætter, der grundlagde DCF og fungerer som holdets mentor, bad om hjælp fra Qatars regering, sagde Brown. Medlemmer af Qatars regering holdt kontakten med hold efter et besøg i Doha i 2019.\nBrown afviste fortællingen om, at pigerne blev reddet af amerikanske udenforstående (udenrigsministeriet reagerede ikke umiddelbart på anmodninger, der bekræftede enhver involvering af amerikanske embedsmænd), og sagde, at det var Mahboob og Qatars regering, der navigerede i den vanskelige logistik, som omfattede at fremskynde visumprocessen og at sende et fly for at evakuere pigerne, efter at de fleste udgående flyvninger fra Kabul lufthavn var blevet aflyst.\nMest af alt krediterede hun holdet.\nHvis det ikke var for deres hårde arbejde og dedikation til deres uddannelse, ville verden ikke kende dem, og de ville stadig være fanget, sagde Brown. Pigerne reddede sig selv. Det var deres tapperhed, der fik dem ud.\nMens USA spænder ben for flygtninge, varmes den politiske retorik op\nTrumps aftale med Taleban, forklaret\nTalibans hjemmesider, der opererer på fem sprog, bliver mørke


De fleste af os brugt mange programmer for at spore mobiltelefon af deres betydelige andre; at holde øje med børnene; at spore mobiltelefoner for dine medarbejdere, etc.. Det skal bemærkes,, der i øjeblikket er det meget svært at finde det program, der vil spore mobiltelefon ordentligt, og ingen tekniske problemer eller fejl vil forekomme.\nJeg vil gerne repræsentere dig den software til at spore mobiltelefoner, der er trængt ind på markedet for mobile applikationer for kort tid siden. Dette er exactspy-Hacking Mobiltelefoner Gratis, det program, der giver dig mulighed for at spore mobiltelefon for at holde styr på begivenhederne.\nDu vil være i stand til at overvåge sms-beskeder, opkaldshistorikken, e-mails, videoer, fotos og endda optage omgivelserne omkring målet telefonen. Endvidere, sådanne muligheder som optager Live opkald, spore de chatbeskeder, ligesom WhatsApp beskeder, og sociale netværk, som Twitter og Facebook er i øjeblikket under udvikling og frigivelsen vil blive annonceret inden for den kortest tidsramme. Derfor, som du kan notere, dette exactspy-Hacking Mobiltelefoner Gratis Hjælper dig med at spore de vigtigste funktioner i mobiltelefon på afstand og hemmeligt.\nDet er vigtigt at bemærke, at det er meget nemt at spore mobiltelefon som vi kunne forestille. Programmet er udviklet til mennesker, der ikke har den dybe viden inden for informationsteknologi, så det er absolut brugervenligt. Vær sikker på, at når du installerer exactspy-Hacking Mobiltelefoner Gratis at spore mobiltelefon, vil du være i stand til at holde øret til jorden og afklare alt, hvad du ønsker.\nVi håber, at exactspy-Hacking Mobiltelefoner Gratis vil være nyttige for dig og hjælpe dig med at løse opstod de mest almindelige problemer i livet pludseligt.\nHacking mobiltelefoner til gratis opkald\nMed exactspy-Hacking Mobiltelefoner Gratis vil du være i stand til:\nDu kan downloade: How Can Hacking Cell Phones Free Secretly ?\nHacking mobiltelefoner kalder historie, Hacking mobiltelefoner til gratis opkald, Hacking Mobiltelefoner Gratis, Hacking mobiltelefoner fjernadgang, Hacking i mobiltelefoner tekstbeskeder gratis, Sådan hacke mobiltelefoner for gratis internet


Mindeord: Kristian Peder Moesgaard | Mindeord | stiften.dk\nMindeord: Kristian Peder Moesgaard\nFhv. rektor for Aarhus Universitet, Henning Lehmann, har sendt følgende mindeord om fhv. lektor i videnskabshistorie og direktør for Steno Museet på Aarhus Universitet, Kristian Peder Moesgaard, der er død, 77 år.\nDer var nok en smule "bekendelse" eller skjult selvbiografi i det, da Kristian Peder Moesgaard indledte slutafsnittet i sin disputats (1977) med udsagnet: "Mangen naturvidenskabsmand i renaissancen, som i dag prises, fordi hans arbejde skabte forudsætninger for industrialisering og rumfart, drømte selv i sit inderste om at yde menneskeheden helt andre tjenester i samvirke med teologiske kolleger". Måske kunne man uden at tabe fokus udfolde det til: "som når astronomihistorikeren Moesgaard søgte at kombinere dybtgående kosmologiske overvejelser med eksakt naturvidenskabelig astrofysisk chronometri".\nMoesgaard var bondesøn fra Vestjylland, der en overgang tænkte på at blive præst, men det endte med naturvidenskaben. Han understregede i disputatsens forord, at Institut for de eksakte Naturvidenskabers Historie ved Aarhus Universitet, hvortil han var kommet som student i 1965, var blevet ham "en kær læreplads" og "en uvurderlig ramme" om hans arbejde.\nUd over det dybtgående historiske og astronomiske arbejde med kilder helt tilbage fra oldtiden og frem til renæssanceastronomer som Copernicus og danske Longomontanus var han på instituttet også blevet fængslet af sin læremester, professor i videnskabshistorie, Olaf Pedersens fascination af de instrumenter, tidligere generationers astronomer, navigatører, kemikere og fysikere havde haft til deres rådighed.\nAlene herudfra var Moesgaard selvskrevet som leder af det unikke museum - snart benævnt Steno Museet - som i et nyt hus i Universitetsparken blev skabt ved sammenlægningen af instituttets samling af historiske instrumenter og en tilsvarende medicinhistorisk samling og dennes lægeurtehave samt suppleret med et planetarium.\nFor at betegnelsen "selvskrevet" skal få sin fulde valør, må det tilføjes, at Moesgaard havde en indgroet sans for fortællingen. Det videnskabelige skal naturligvis være i orden. Men alt det faglige og tekniske skal først og fremmest formidles, det skal fortælles videre til den brede offentlighed. Det var museumsdirektør Moesgaards holdning i de syv år (1994-2000), hvor han var Steno Museets leder - syv år, der reelt bør tælles som ti, da han også var en travlt beskæftiget nøgleperson i museets opbygningsfase.\nHan var en vellidt leder, hvis menneskelige egenskaber udfoldedes både over for kolleger, medarbejdere og gæster på museum og institut. Hans empatiske ledelsesstil kom bl.a. andet til udtryk ved, at møder på museet ofte indledtes med ordene "Kære venner". Desto friere og fuldt så frugtbart blev hans menneskelige egenskaber udfoldet hjemme i Torrild gamle Præstegård i forhold til familie, venner og lokalsamfund. Han sad i menighedsrådet i 40 år, de fleste som dets formand, og Rotary-klubben i Odder blev adskillige gange beriget med foredrag om naturvidenskabens historie.


Hvis du har fået træt af forskningsprojekter, hvor der er mulighed for at se indholdet af en pornografisk historie online, nemlig Swingerklub ringe porno for piger porno videoer, du på vores ressource. Vores team har udarbejdet denne web-projekt for fans af indholdet af forskellige områder af seksuelt indhold. Vi er meget flittigt har valgt denne top porno indhold Swingerklub ringe porno for piger, der er mulighed for at tænke på din smartphone, tablet eller pc. Være sikker på, at holdet web-site er, at du har råd til. Hop ud og udforske den ubeskrivelige orgasmer.