Geologisk kortlægning i Grønland og hvorfor\n> Forsiden > Om GEUS > Fakta om GEUS > Årsberetninger > Årsberetning 1997 > Geologisk kortlægning i Grønland og hvorfor\nGenerelt om institutionen og arbejdet 1997, (GEUS)\nGeologisk kortlægning i Grønland og hvorforValgt i øjeblikket\nHavbundens geologi i Nordatlanten - fra Færøerne til Østgrønland\nOm begrebet natur\nHvordan foregår den geologiske kortlægning i Grønland? Målsætningen for den geologiske kortlægning\nFra Årsberetning 1997\nNiels Henriksen nh@geus.dk\n45-53.pdf (792 Kb)\nkan læses med Acrobat Reader.\nAcrobat Reader er gratis\nog kan hjemtages fra Adobes websted Øvre proterozoiske kalksten fra Andrée Land Gruppen i det kaledonske foldebælte i Østgrønland. Denne bjergartsserie er genstand for en speciel forskningsindsats støttet af Statens Naturvidenskabelige Forskningsråd, som et led i de regionalgeologiske undersøgelser i forbindelse med GEUS- oversigtskortlægning i 1:500.000. Billedet viser et udsnit af lagserien fra Ella Ø, nord for Mestersvig.\nBehovet for en kortlægning af et lands geologiske forhold er baseret på det simple faktum, at man må vide noget om landets opbygning for at kunne forholde sig til anvendelsen og beskyttelsen af dets naturrigdomme og naturgivne forudsætninger. Endvidere har ethvert civiliseret og udviklet samfund behov for videnskabeligt og undervisningsmæssigt at have viden om og indsigt i de materialer og processer, der ligger til grund for landets geologiske opbygning, også set i relation til de omgivende nationer og i en global sammenhæng. Specielt er mulighederne for fund af mineralske råstoffer og energiråstoffer (olie og gas) baseret på et solidt indblik i landets geologiske udvikling.\nEn geologisk kortlægning består i en registrering af forskellige bjergartsenheders forekomst og udbredelse og sammentegning af resultaterne på et kort, der er en hensigtsmæssig måde at præsentere de indsamlede data på. Kortene fremstiller sædvanligvis de bjergartsenheder, der forekommer ved jordens overflade, og enhederne vises med forskellige signaturer eller farver. Endvidere kan man på kortene anføre en række andre stedrelaterede geologiske feltobservationer, f.eks. målinger af bjergartsenhedernes rumlige geometri (strukturgeologi), angivelse af prøveindsamlinger, angivelse af enhedernes aldersrelationer m.v. Kortene er det datagrundlag, der sammen med de geologiske basisundersøgelser giver brugerne et overblik over et områdes geologiske opbygning. Kortene kan herefter benyttes til at vurdere områdernes ressourcepotentiale og kan danne udgangspunkt for en videre efterforskning.\nGeologisk kortlægning i Grønland\nI de fleste europæiske og nordamerikanske lande tog den geologiske kortlægning form i begyndelsen af forrige århundrede, og siden da er den blevet udbygget og systematiseret og fortsætter stadig med udarbejdelse af mere og mere detaljerede kort. De fleste lande arbejder med systematiske kortbladsserier i målestok 1:50.000 (1 cm på kortet svarer til 500m i terrænnet) eller 1:100.000 (1 cm på kortet svarer til 1km). Selv om der har været arbejdet med disse opgaver i mange år, er der ingen lande, der har nået et punkt, hvor kortlægningen er endeligt afsluttet. Det stadigt udbyggede kendskab til de geologiske processer gør det nemlig nødvendigt med mellemrum at ajourføre de geologiske kort og eventuelt at nytegne dem. Kortene tilstræber at være objektive registreringer og burde dermed være "tidløse", men forståelsen og tolkningen af indholdet afhænger af den aktuelle faglige videnstatus, hvilket til tider medfører behov for nye supplerende dataindsamlinger og justerede forudsætninger for selve kortlægningen. For eksempel har teorien om pladetektonik, som fremkom i begyndelsen af 1970'erne, leveret en ny overordnet ramme til forståelse og tolkning af de geologiske processer. Denne forståelse har givet anledning til en nytolkning af den strukturelle udvikling adskillige steder i Grønland.\nDet isfrie landområde i Grønland omfatter et areal på ca.410.000 km2, hvilket er ca. 1/3 mere end de britiske øer (Storbritannien og Irland). I Grønland begyndte den systematiske geologiske kortlægning tidligst i Østgrønland (Lauge Koch-ekspeditionerne 1926-58), medens kortlægningen i Vestgrønland indledtes i 1946 af det tidligere GGU. Fra begyndelsen tog kortlægningen sigte på at etablere en rekognosceringsviden, men fra midten af 50'erne indledte GGU en systematisk kortlægning i 1:100.000 i Ivittuut-området i Sydvestgrønland (fig. 1). I løbet af de følgende årtier udbyggedes denne kortlægning gradvist til at omfatte store dele af det sydlige Vestgrønland, og fra 1968-72 udvidedes aktiviteten til også at omfatte Scoresby Sund-området i Østgrønland efter indstillingen af Lauge Koch-ekspeditionerne i 1958.\nSelv om der var god fremdrift i 1:100.000 kortlægningen, blev det snart klart, at man måtte ændre strategi for at få indhentet viden om de mest fjerntliggende og utilgængelige dele af Grønland inden for en overskuelig tid. Derfor begyndte man fra 1964 sideløbende med den hidtidige kortlægning også at arbejde i fjerntliggende områder og indsamle data til udarbejdelse af geologiske oversigtskort i 1:500.000 (1cm på kortet svarer til 5 km). Med arbejde i denne oversigtsform blev det muligt at dække hele Grønland med et kortværk på 14 kortblade og at afslutte denne indsats inden for en overskuelig årrække. På nuværende tidspunkt er 12 af de 14 kort færdigkarterede, og 11 af kortene er trykt og udgivet (fig. 2). De resterende to oversigtskort afsluttes i løbet af få år, og dermed er denne del af kortlægningens målsætninger blevet opfyldt.\nHvordan foregår den geologiske kortlægning i Grønland?\nSelv om Grønland er stort, og der er mange områder, hvorfra der kun findes begrænsede oplysninger, tager alle kortlægningsopgaverne udgangspunkt i de tidligere undersøgelser, hvis resultater findes i videnskabelige publikationer og forskellige dataarkiver. Dermed sikrer man sig, at der sker en løbende videnopbygning, og at unødigt dobbeltarbejde undgås.\nDernæst forberedes indsatsen gennem faglig og praktisk planlægning, der ofte begynder mere end et år før det første feltarbejde. Mange områder i Grønland ligger langt fra beboede steder, og her er det nødvendigt at gennemføre feltarbejdet baseret på en ekspeditionsteknik, hvor al transport til og fra området samt den interne transport gennemføres af ekspeditionen selv ved hjælp af chartrede skibe, fly og helikoptere.\nDe faglige forberedelser begynder hyppigt med studier af flyfotos. På grund af den særdeles gode blotningsgrad i Grønland, hvor geologien ofte direkte kan iagttages på de nøgne klipper, foreligger der et væld af informationer i de eksisterende flyfotos. Fra disse kan man skitsere en række af de geologiske grænser og strukturer, der ses på billederne, og dermed kan der udtegnes et foreløbigt kort, der anvendes som basis for de efterfølgende feltundersøgelser.\nFeltarbejdet udføres af grupper af geologer, assistenter og praktisk støttepersonale med varierende størrelse fra få personer til større samlede ekspeditioner med op til 40 deltagere. Feltarbejdet udføres i reglen i sommermånederne, hvor fjeldet er snebart og tilgængeligt for direkte observationer. Arbejdsgrupperne omfatter sædvanligvis geologer med forskellige specialer, der hver løser specifikke faglige opgaver.\nNår et område skal kortlægges, vælges først en skala for arbejdet - dvs. man udstikker retningslinier for, hvor detaljeret kortet skal være. Sædvanligvis arbejdes der i felten i en skala, der er meget mere detaljeret end den, hvori kortet til sidst publiceres (trykkes). Er målet f.eks. et kort i 1:100.000, arbejdes (karteres) der hyppigt i 1:20.000 i felten. Hermed sikres, at den etablerede basisviden er større end den publicerede information. Den detaljerede feltinformation gemmes i et kortarkiv, der er tilgængelig for eventuelle andre brugere. Den valgte karteringsskala afhænger af formålet. Til oversigtskortlægningen arbejdes der i 1:100.000 i felten, medens forskellige detailstudier af mineraliserede områder kan foregå i 1:10.000 eller endnu mere detaljeret. I Grønland arbejdes generelt med basiskartering fra 1:20.000 til 1:100.000. Til sammenligning kan anføres, at feltkarteringen i Storbritannien foregår i 1:10.000, altså 10 gange mere detaljeret end den målestok, hvori man i Grønland indsamler data til oversigtskortene.\nDen geologiske kortlægning er som regel overfladekortlægning - altså registrering af, hvad der direkte kan iagttages ved terrænets overflade. Under arbejdet må geologerne besøge hele området, der omfattes af kortlægningen, enten med transport med skib eller helikopter, og dernæst videre til fods. Afhængigt af kortlægningsskalaen og blotningsgraden må geologen hele tiden tage stilling til, hvordan dataindsamlingen foretages mest hensigtsmæssigt, og hvor mange oplysninger og prøver, der skal indsamles. Ofte er dækningsgraden meget varierende, således at der i nøgleområder anvendes megen tid, medens man imellem nøgleområder kan benytte sig af sin detailviden til at ekstrapolere og dermed komme hurtigere gennem et givet areal. Selve kortlægningen omfatter, at grænseforløb mellem forskellige bjergartstyper indtegnes på kortet. Sådanne grænser kunne f.eks. være grænser i en given yngre lagserie mellem kalksten og sandsten, eller i et grundfjeldsområde mellem gnejs og granit. Samtidigt registreres bjergartens lagstilling, og her vil fladtliggende lagserier som regel kunne aftegnes med et grænsemønster, der ligner højdekurver, medens bjergarter, der er blevet deformeret ved bjergkædefoldning, vil aftegne et geometrisk mønster, der ligner uregelmæssige bølgeformer.\nSideløbende med den egentlige kortlægning foretager geologerne en række forskellige observationer, der bidrager til forståelsen af områdets geologiske udviklingshistorie. Primært observeres de relative aldersfølger mellem de forskellige bjergartstyper, og dernæst foretages en række målinger af bjergartens strukturer. Dette danner baggrund for konstruktion af 3-dimensionale modeller for bjergarternes rumlige udbredelse (fig. 5 og 6). Endvidere foretages observation og vurdering af en række basale geologiske forhold, så som bjergartstype, mineralindhold, evt. fossilindhold, mineraliseringsindikationer, omdannelsesgrad m.v. Der indsamles prøver til senere laboratorieundersøgelser, hvor bjergartssammensætningen (petrologi), den kemiske sammensætning (geokemi), aldersbestemmelser (geokronologi), fossilbeskrivelser (palæontologi), sedimentanalyser (sedimentologi) m.v. indgår. Alle observationer refereres til bestemte feltlokaliteter, der sædvanligvis anføres på kortet samtidigt med, at geografiske koordinater samt højde over havet registreres.\nEfter en samlet bearbejdelse af hele materialet og rentegning af feltkortene indgår disse basisdata som grundlag for en sammentegning (kompilering) af de endelige geologiske kort, der udgives som farvetrykte kort ved siden af videnskabelige artikler, der beskriver og tolker områderne eller dele deraf.\nMålsætningen for den geologiske kortlægning\nI Grønland har råstofefterforskningen og den videnskabelige udforskning gået hånd i hånd i det geologiske arbejde lige fra den spæde start i begyndelsen af forrige århundrede. Da GGU's systematiske kortlægning i 1:100.000 blev påbegyndt, valgtes Ivittuut-området i Sydvestgrønland som det første målområde, idet man helt bevidst ønskede at studere regionen omkring Grønlands eneste producerende mine, hvor der var blevet brudt kryolit gennem mere end 100 år. Kortlægningen omkring Ivittuut blev gennem det næste årti udvidet til Sydgrønland, hvor der var stor interesse for de mineraliseringer med uran mv., der var påvist ved Narsaq i Ilímaussaq-intrusionen. Kortlægningsopgaverne blev altså tilrettelagt i lyset af de økonomisk-geologiske perspektiver, der tegnede sig.\nDen generelle målsætning for den geologiske kortlægning med tilhørende basisundersøgelser er i dag at gennemføre en grundlæggende geologisk udforskning af Grønlands meget varierede og sammensatte geologiske opbygning for at etablere et grundlag både for forskning og mineral- og kulbrintesøgning. Indsatsen foregår i et internationalt videnskabeligt miljø med et integreret samarbejde mellem forskere fra GEUS og forskere fra danske og udenlandske geovidenskabelige institutioner.\nDen ovennævnte målsætning, der er formuleret i forbindelse med GEUS' resultatkontrakt og arbejdsprogram, er i nøje overensstemmelse med den vurdering, man har fra Grønlands Hjemmestyre om kortlægningens betydning for de grønlandske erhvervsudviklingsmuligheder. Der er fra Hjemmestyrets Råstofdirektoratet peget på behovet for at fastholde den løbende indsats med basiskortlægning og formidling af informationer og data. Endvidere ønskes mulighed for en øget og mere målrettet indsats i områder med et højt råstofpotentiale samt en indsats i mindre kendte områder for at søge at åbne nye områder for efterforskningsaktiviteter.\nI disse år er den private efterforskningsaktivitet på Grønland meget stor, og især tiltrækker det sydlige Vestgrønlands mineralpotentiale sig stor interesse. Der er her uddelt efterforskningskoncessioner i næsten hele området fra det sydligste Grønland til Nordre Strømfjord, en strækning på ca. 1000 km. Herudover er der uddelt spredte koncessioner i både Nord- og Østgrønland. Selskabernes efterforskning tager alle steder udgangspunkt i den eksisterende viden, der primært er indeholdt i GEUS' publicerede materiale (kort og afhandlinger) samt i tilgængelige arkiver og databaser. Det skal i denne sammenhæng også nævnes, at GEUS ud over geologisk kortlægning også udfører andre typer af kortlægning, primært geofysisk og geokemisk kortlægning. Den økonomiske dimension af den private efterforskningsaktivitet er i disse år 2-4 gange så stor som den, der anvendes af det offentlige på det basale arbejde. Dette afspejler klart, hvor motiverende den offentlige indsats er for den private efterforskningsindsats. At dette også udtrykkes klart af selskaberne, fremgår bl.a. af en pressemeddelelse, efterforskningsselskabet Platinova A/S udsendte 22/10 97, hvori de anfører: "Det er vigtigt at bemærke, at resultaterne af det langsigtede geologiske kortlægningsarbejde udført af GEUS (Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse) har været gode redskaber for den nuværende efterforskningsindsats." Bemærkningen er anført i pressemeddelelsens omtale af selskabets nye diamantfund i Vestgrønland, der repræsenterer en efterforskningsaktivitet, der direkte kan føres tilbage til GEUS' tidlige basisindsats på dette område.\nEn anden indikation på brugernes, herunder prospekteringsselskabernes interesse for resultaterne af den geologiske kortlægning og de basale undersøgelser i Grønland er størrelsen af GGUs og GEUS' salg af kort og afhandlinger. Der er siden 1969 solgt ca. 500 geologiske kort pr. år og ca. 900 afhandlinger og rapporter pr. år.\nDen fremtidige kortlægning i Grønland\nMed den nuværende arbejdsindsats vil oversigtskortlægningen i 1:500.000 blive afsluttet inden for de næste ca. 5 år. Som det fremgår af ovenstående, er kortlægningsarbejdet i Grønland imidlertid langt fra færdigt.\nDet må forudses, at de ældste oversigtskort i 1:500.000 skal opdateres. Desuden fortsættes 1:100.000 serien, hvori der indtil nu er udgivet ca. 50 kort. Der vil fortsat være behov for kort i denne skala, og behov for detailstudier i områder med højt råstofpotentiale. Endvidere har udviklingen af digitale teknikker revolutioneret kortfremstillingen. Digitale kort er blevet vigtige produkter, og de eksisterende geologiske kort er i øjeblikket under omarbejdning til digital form. Dermed er der også skabt mulighed for en øget sammenstilling af geologiske kort med andre kort (f.eks. geofysiske og geokemiske kort) og andre typer af data til helt nye korttyper med store mængder af kombineret og lettilgængelig information.\nDet geologiske kortlægningsarbejde må også i de kommende mange år baseres på de klassiske feltarbejdsmetoder, hvor geologerne må indsamle data og prøver i felten, men samtidig må nye digitale arbejdsmetoder tages i anvendelse ved bearbejdning og opbygning af databaser. Hermed vil den basale geovidenskabelige indsats kunne gå hånd i hånd med en målrettet udnyttelse af nye værktøjer og digitale medier til formidling af resultaterne. Kortlægningen må udvikle sig i pagt med tiden - men den er som sådan kommet for at blive.


Indvandrere vil døbes for at få danske venner - Avisen.dk\nIndvandrere vil døbes for at få danske venner\nDer skal en dåb i folkekirken til, før man er rigtig dansk. Indvandrere lader sig døbe hver anden dag.\n• Kristendommen gør os danske\n22. september 2007 10:24\nHinduer, buddhister og muslimer. Indvandrere fra alle religioner stikker jævnligt hovedet ind over dåbsfadet i folkekirken og lader sig døbe, fordi de vil være rigtige danskere. Det sker i gennemsnit omtrent hver anden dag.\nJohn Bala, tamil og tidligere hindu, blev døbt efter fem år i Danmark. Han siger lige ud:\n»Efter jeg er blevet kristen, har jeg fået mange flere danske venner.«\nNy forskning bekræfter hans historie. Mogens S. Mogensen, ekstern lektor på Københavns Universitet og konsulent i interreligiøse og kulturelle forhold har spurgt alle præster om hvor mange indvandrere de har døbt, og hvad baggrunden var. Resultatet er netop offentliggjort i bogen »Dansk konversionsforskning«, og det viser, at 735 indvandrere blev døbt mellem 2000 og 2004.\n»En ung muslimsk mand ville døbes for at blive rigtig dansker og for således lettere at kunne få arbejde,« fortæller en præst i undersøgelsen.\n»Indvandrere skifter religion, fordi de gerne vil være en del af det danske fællesskab, siger Mogens S. Mogensen.\nHan understreger, at det ikke drejer sig om radikale religiøse, der oplever dramatiske omvendelser, men for eksempel kulturelle muslimer, der langsomt vokser sig ind i danskernes kultur og dermed kristendommen.\n»Vores samfund er mere kristent, end vi etniske danskere selv tror. Vi kommer i kirken til barnedåb. Når folk dør, er det en kristen præst, som begraver dem. I julen går danskerne i kirke, og i skoleskemaerne gør man plads til konfirmandundervisningen,« siger Mogens S. Mogensen.\nSognepræst i København Anne Braad døbte for tre dage siden en etnisk inder fra bahai-religionen. Han ville være dansk, og derfor ville han døbes:\n» Vi kræver ingen åndelige oplevelser, og indvandrere oplever altså, at de bliver lukket ind i danskheden, når de bliver døbt.«


”Den der finder sin plads tager ikke en andens”\nMan kan sætte tingene på plads, og en dag falder også brikkerne på plads, men om det giver en plads i solen, er ikke givet. I gamle dage kunne man løbe af pladsen, men det var aldrig på sin plads, og man kom så automatisk til at vige pladsen for en anden. Det afgørende er imidlertid at være på sin plads eller at finde sin plads, som præst, forfatter og foredragsholder Tomas Sjödin betegner det i endnu en af sine velskrevne bøger med den lange titel Den der finder sin plads tager ikke en andens. Bortset fra, at der mangler et par kommaer i titlen, så er det en god betegnelse, for den trang, det formål eller den eksistentielle berettigelse, som vi alle har eller drives af i vores liv, og det bliver i bogen understreget, at det faktisk er selve meningen med at være menneske, at man finder sin plads. Der bliver stillet en masse spørgsmål om den plads, den rette hylde, sit livs ja og i det hele taget den kraft, der sættes i bevægelse, når det rette menneske lander på den rette plads, og der kommer også mange gode svar på samme spørgsmål. Åbenbart er der plads til os alle, for noget tyder på, at hvis vi finder omtalte plads, så er der en garanti for, at vi ikke samtidig tager en andens.\nDe kapitler, jeg særlig går i dybden med i bogen, er dem, der handler om at finde sin sjæls tvilling eller navnebror. Jeg er selv tvilling, så jeg har naturligvis ofte grundet over, hvad det betyder for et menneske at blive født samtidig med et andet, at have hele livshistorien til fælles, hvilket man normalt kun har med sin far og mor, fordi de ser en lige fra fødslen, og hvad det gør ved ens identitet. Man overvejer, om man bare er en ud af to, om man en bedre eller dårligere halvdel af den anden, og om man er mere uselvstændig, mere afhængig og mere ufuldendt end alle dem, der er født ene og alene. Samme refleksioner har Tomas Sjödin haft, ikke fordi han konkret er tvilling, men fordi hans navn betyder tvilling: ”Jeg tror, det begyndte med navnet. Og fortsatte med en gammel længsel efter at få noget mere at vide om den mest misforståede af Jesu disciple, Thomas, min navnebror.” (11).\nNavnet, betyder ikke tvivleren, som det ofte hævdes, fordi Thomas var den discipel, der tvivlede på, hvorvidt Jesus faktisk var opstået fra de døde, og først anerkender det, da han rører ved Jesu sår, ellers også simpelthen som følge af, at Jesus appellerer til Thomas’ tro. Thomas eller Tomas betyder tvilling, og den bibelske tvilling vil den nutidige præst gerne gå i fodsporene på, og det bliver en ganske lang rejse såvel konkret som mentalt. ”Som tvillingesjæl hægtede jeg mig på ham uden at have nogen anelse om, hvor det ville føre mig hen. Jeg begyndte at lege med tanken om, at jeg var hans tvilling. I tvivl og i tro. Jeg besluttede mig for at lade ham blive en samtalepartner om alt fra ambivalens til eventyr. Og at forsøge at finde et mønster i det, der skulle vise sig at være hans historie: fra at stå på sidelinjen til at blive brugt i en tjeneste for noget meget større, end han nogensinde havde kunnet ane.” (13). Man aner selv, at forfatteren ser nogle modsætningsforhold i tvillingeforholdet, idet der er tale om tro og tvivl, om ambivalens, om at blive noget større fra at have været blandt de mindste.\nEn ensom vandring\nDer er noget med tvivlen, men også med selvtilliden, som man skal arbejde ihærdigt med på sin vej imod at finde sin plads i livet, og det er ikke en hyggelig spadseretur med vennerne op af en smuk boulevard, men tværtimod en ganske ensom vandring brolagt med mange forhindringer og vanskeligheder. Ikke desto mindre anbefaler præsten Sjödin, at man tager den ensomme vandring, fordi den er vejen til at finde den vigtige livsplads. Thomas er et godt billede på, at en sådan vandring kan svare sig og giver resultat, for selvom han tvivler, så er det en konstruktiv tvivl, og han går ikke i stå på grund af tvivlen, men er i stadig bevægelse imod det afgørende mål, og som sådan ser forfatteren den bibelske figur som sin tvilling. Sjödin har selv oplevet så meget grumt i livet, at man undrer sig over, at han stadig har mod på samme, for han har mistet to sønner og en god ven, og sidstnævnte mistede livet, fordi Sjödin mistede herredømmet over bilen, i hvilken denne bedste ven sad. Tvivlens natur er dog, ”at se sagen fra to sider” eller ”se tingene i et andet perspektiv”, som det forklares i bogen, og det er tvillingens kendetegn at være tvedelt, dobbeltsidig eller i to sind.\nDen ensomme vandring kan gøre stærk, og det markeres i et smukt vers, som forfatteren finder i sit gamle kontor:\n”Han kæmpede mod sin tvivl og fik ny kraft.\nHan ville ikke miste sin gode dømmekraft\nHan stod imod alle hjernespind\nOg besejrede dem.\nDerved fandt han til sidst en tro,\nDer var stærkere end hans egen.” (30).\nDe to Tomasser har ikke brug for, at læse en selvhjælpsbog for ensomme vandrere eller at nogen fortæller dem, hvordan de skal reagere i livet eller tackle deres problemer, men de har brug for nogen at følges med og reagere sammen med, og derfor er det godt med en tvilling eller simpelthen et fællesskab, hvor vi er sammen uden nødvendigvis at gøre det samme.\nEt sjæleligt hjemsted\n”Jeg har fulgt i Thomas’ fodspor, så langt jeg har kunnet. Forsøgt at lytte til hans historie. Hvor der har manglet nogle brikker, har jeg opfundet dem, og følelse af slægtskab, endda tvillingeskab, er bare vokset. Nu vil jeg gerne have, at han lytter lidt til min historie, jeg som er hans navnebror og nutidige efterfølger.” (111), og det gør vi så i resten af bogen, og det er også interessant. Det skal dog anføres, at når den gode præst har skrevet en del bøger, der har mange af de samme pointer, så bliver der også nogle gentagelser, som man kan blive lidt træt af. Forfatteren fortæller om en episode, hvor han siger nej tak til en kørelejlighed, fordi vi i vort samfund er blevet vant til, at det er bedst at klare sig selv, og tilsvarende gentager han en udtalelse fra en kvinde, der siger til ham, at han bliver brugt. Jeg tænker, at Sjödin har mange gode bud på de eksistentielle vilkår i vort liv, hvor han mestrer netop at bruge sig selv, men at han måske så småt skulle skifte emne og fokus, så ikke det bliver for stereotypt med tiden.\nJeg savner, at Sjödin inddrager andre tænkere, som har eksistensen på dagsordenen, og her tænker jeg ikke mindst på Søren Kierkegaard, fordi det lidt svæver i det uvisse, hvorvidt Kierkegaards begreb med at finde sig selv ækvivalerer med Sjödins at finde sin plads. Umiddelbart virker det ikke som to paralleller, men i min optik er Kierkegaards selv en forudsætning for overhovedet at kunne træde i karakter som menneske, og det må vel være at finde sin plads, skulle man mene. Det kunne også være interessant at se på Aristoteles’ idé om at bruge sine potentialer eller talenter i bystaten eller fællesskabet som forudsætning for at blive lykkelig, og man kunne spørge forfatteren af bogen, hvorvidt man bruger sine evner på den omtalte plads eller om de to ting er uafhængige af hinanden. Kan man finde sin plads, selvom man ikke nødvendigvis gør det, man er god til og glad for? Det ville Aristoteles ikke mene og heller ikke jeg, men evnernes plads i forhold til livets plads bliver ikke rigtig udfoldet. Det afgørende for forfatteren har altid med troen at gøre, for som han siger sidst i bogen: ”Man kan ikke leve af tvivl, mens man kan leve af tro. Tvivlen er vigtig. Troen er livskraft.” (204), og det gør det muligvis lidt vanskeligt at drøfte eksistensen i forhold til andre tænkere, fordi troen jo ikke kan diskuteres.\nAnmeldt af Lise Søelund, forfatter og idéhistoriker


Sommerferie med feriebolig igennem HomeAway | Rejser | pforpernille Sommerferie med feriebolig igennem HomeAway – pforpernille\nPostkort fra Cannes - Dag 13\nLæs også: ?Postkort fra Cannes ? Dag 12? Indeholder Reklame Sponsoreret samarbejde\nFeriebolig igennem HomeAway\nSom det jo nok ikke er gået ubemærket hen, så har vi været en tur i Sydfrankrig med HomeAway. Jeg kendte ikke til HomeAway før min tur til Stockholm med dem i juni måned, og det er faktisk lidt utroligt. HomeAway har nemlig verdens største marked for ferieudlejning med over 700.000 ferieboliger i 190 lande.\nDet unikke ved HomeAway er, at det både er private og firmaer med udlejning af ferieboliger der kan tilgås på HomeAway.\nDa jeg i juni måned blev inviteret på pressetur til Stockholm med HomeAway, besøgte jeg i den forbindelse deres site for at finde ud af hvem de var. Allerede fra mit første besøg var jeg imponeret over brugervenligheden og hvor mange ledige boliger i vi rent faktisk kunne finde så tæt på skolernes sommerferie. Dét var klart mit førstehåndsindtryk.\nLæs også: Vores ferie Dagbog fra Cannes – Dag 1\nBookningen igennem HomeAway\nMit samarbejde med HomeAway denne sommer gik ganske enkelt ud på at vi bookede en feriebolig igennem dem. Det vil sige vi har faktisk selv brugt systemet og booket fuldstændig som var HomeAway på ingen måde indblandet. Vi har selv bestemt destinationen og hvilke feriebolig vi endte med at booke, ligesom vi selv har stået for bookningen, betalingen og kommunikation med udlejer. På den måde har vi kunne få den fulde oplevelse af HomeAway selvom det altså er et sponsoreret samarbejde jeg har lavet med dem.\nSom jeg også har skrevet om tidligere så traf vi den endelige beslutning om at rejse nu, lige lovlig sent. Derfor endte vi ud med at skulle booke ferieboligen nærmest en uge før ankomst. Ingen tvivl om at udvalget på det tidspunkt var skåret noget ind til benet, men der var stadig fornuftigt med boliger at vælge imellem i Cannes hvor vi altså gerne ville til.\nVi ville rigtig gerne bo i et feriebolig kompleks som vi tidligere har boet i dernede, og det skærpede selvfølgelig resultaterne yderligere.\nTil sidste sad vi med 2 boliger som vi blev enige om levede op til vores krav, og her var det så at mit førstehåndsindtryk af HomeAway blev sat lidt på prøve. Én af annoncerne viste nemlig billeder som umuligt kunne være af samme lejlighed. Sådan noget hvor der f.eks. var 2 forskellige billeder af soveværelser, men at der i teksten stod at der kun var ét soveværelse. Eller at der var 2 forskellige billeder af altanen som forøvrigt havde helt forskellige udsigter.\nDét ville normalt få mig til straks at gå videre til en anden bolig. Desværre var det så bare lige de to lejligheder som størrelsesmæssigt var bedst for os, og da vi var lidt sent ude var jeg nødt til at forfølge de to muligheder.\nNår man på HomeAway har fundet sin feriebolig, så har man 2 muligheder. Man kan kontakte annoncør med spørgsmål, eller man kan lave en forhåndsbookning. Jeg satsede og bookede den lejlighed hvor billederne og beskrivelsen var til at stole på. Herefter har annoncør så 24 timer til at bekræfte, men vi tænkte at den jo nok var så godt som sikker.\nNogle timer efter jeg havde booket, meldte annoncøren dog tilbage at han faktisk slet ikke havde den lejlighed til leje mere. Han havde bare ikke slettet annoncen eller opdateret ledige datoer, fordi han faktisk havde en anden lejlighed som han da forresten så kunne leje til os udenom HomeAway. Behøver jeg at skrive, at lige her, der blev jeg sgu en anelse opgivende. Det er jo ikke noget HomeAway kan stå til ansvar for, men det er lige i sådanne tilfælde at et site som HomeAway kan stå sin prøve lidt.\nSuper ærgerligt at udlejerne ikke gør sig lidt mere umage med både nogle gode billeder, god beskrivelse og ikke mindst en opdateret kalender. Fair nok, fejl kan ske, men det her var jo så bevidst for annoncør at jeg faktisk blev ret ærgerlig.\nJeg endte så med at skrive til dem med den anden annonce, og de meldte ret hurtigt tilbage at man desværre ikke kunne booke deres lejlighed fra tirsdag -tirsdag som vi ville, men hvis vi ændrede datoerne så var den ledig. Det stod der sjovt nok heller ikke noget om i beskrivelsen at man ikke kunne.Det skrev jeg pænt tilbage til dem, at det var desværre ikke muligt og hvis vi skulle leje deres bolig så blev det tirsdag – tirsdag og altså i 14 dage. Det accepterede de og vupti, så havde vi endelig en feriebolig booket.\nDerudover var de faktisk søde at sende billeder til mig af præcis den lejlighed der var ledig. Det var nemlig den annonce som havde haft så mange forvirrende billeder på. Så vi vidst præcist hvad vi kom ned til.\nVores vurdering af HomeAway\nJeg er ret sikker på at vores oplevelse med selve bookningen på HomeAway, også skyldes at vi var så tæt på afrejse. Derudover så kan det jo virkelig gå begge veje, da HomeAway har så mange annoncører inde.\nDét er en af de ting som konceptet jo umuligt kan tage højde for. Til gengæld så får man altså mulighed for et kæmpe udvalg af ferieboliger og også til fornuftige penge. Boligen vi endte med at booke i Cannes stod i 12.500 DKK. for 14 dage og det er virkelig billigt i Cannes midt i højsæson.\nDen var ikke noget fancy – på ingen måde, men der var præcis hvad vi havde behov for og selve hotellet en perfekt beliggenhed.\nNår man booker bolig igennem HomeAway, så er man også dækket af en basis betalingsgaranti som beskytter dig. Husk dog at betal med de anerkendte betalingsmetoder som kreditkort (visa, mastercard og lign.) eller via Paypal. Du kan læse lidt mere om den garanti HomeAway stiller lige her.\nDer er slet ingen tvivl om at vi ikke på nogen måde er afskrækket fra at bruge HomeAway igen en anden gang. Faktisk er jeg ret sikker på, at det vil vi helt sikkert komme til, måske vil vi bare være i lidt bedre tid.\nJeg synes personligt det er en kæmpe fordel at professionelle også kan annoncerer igennem HomeAway, da jeg endnu ikke helt er så vild med ideen om at bo i folks private hjem. Jeg ved godt det mange gange åbner en kæmpemulighed, men der er bare et eller andet der holder mig tilbage. Hos HomeAway har man jo så reelt begge muligheder.\nMan skal bestemt have lidt tålmodighed når man først har besluttet sig, men skal man ikke det med mange udlejningsfirmaer? Til gengæld er sitet et af de mere brugervenlige jeg nogensinde har benyttet og det er nemt og ligetil at finde præcis hvad man søger efter.\nMed den garanti man får igennem HomeAway, er det måske endda sådan at jeg inden for overskuelig fremtid også vil forsøge at booke feriebolig igennem private ;0)\nKender I HomeAway og hvad er jeres erfaringer?\nHvis ikke, så er det måske et forsøg værd næste gang I skal finde en feriebolig ;0) De er ihvertfald en anbefaling værdig herfra.\nLæs også: ?Postkort fra Cannes ? Dag 12? Indeholder Reklame Sponsoreret samarbejde med HomeAway Postkort fra Cannes - Dag 13 Så er det vores sidste hele dag hernede, for selvom vi …


Peter Brixtofte bliver politisk kommentator\nFarums tidligere borgmester skal kommentere dansk politik i nyt magasin. I sit første indspark udnævner han Pia Kjærsgaard til statsminister.\nFredag D. 10. JUNI 2011 KL. 12:30\nRetssagerne mod Farums borgmester Peter Brixtofte startede i 2002 og blev først afluttet i 2009. Her ses han foran Københavns Byretten tirsdag den 20. juni 2006, hvor han blev idømt to års ubetinget fængsel for mandatsvig i den såkaldte sponsorsag.\nDen tidligere bykonge i Farum, Peter Brixtofte, vender nu tilbage til det politiske miljø - i hvert fald på kommentator-niveau.\nHan skal nemlig med jævne mellemrum udlægge dansk politik for det samfunds- og kulturinteresserede magasin Atlas.\n- Brixtofte er interessant, fordi han har en enorm indsigt i dansk politik og en frihed til at udtale sig om alt, siger Kristoffer Granov, redaktør på Atlas.\nPyt med kriminel fortid\nI 2008 idømte Højesteret Peter Brixtofte to års fængsel for mandatsvig i den såkaldte Farumsag.\nSagen omhandlede groft magtmisbrug og medførte at Brixtofte blev smidt ud af Venstre og måtte gå af som borgmester. Hans kontroversielle fortid betyder dog ikke noget for Magasinet Atlas, understreger Kristoffer Granov:\n- Han har udstået straf over for samfundet, og som medie er vi ligeglade med, at han har været i fængsel.\nPia K's marionetter\nI sin første kommentar for magasinet holder Peter Brixtofte sig ikke tilbage med at fyre kanonsalver af mod både venner og fjender.\nFørst afliver han totalt VKO-regeringen. Senere langer han ud efter den "totalt ineffektive banksektor." Og midt i det hele får han udnævnt Pia Kjærsgaard til de sidste ti års sande statsminister.\n- Det var jo hende, der styrede det hele, og de andre var de rene marionetter, skriver Brixtofte.\nEksternt link: Læs Brixtoftes kommentar hos Atlas\nMagasinet Atlas kan læses på nettet, men udkommer for første gang på papir inden for få uger.\nUd over at være tidligere politiker, er Peter Brixtofte forfatter til flere bøger om dansk politik, og han har blandt andet været ansat ved Dagbladet Børsen og Venstrepressens Bureau i 1980'erne.\nDa han afsonede sin fængselsdom i Horserød brugte han blandt andet tiden til at skrive en bog om stedet.\nStaten høvler af på Brixtofte-gæld


Efterspørgslen efter ringeløse smartphones fortsætter med at vokse, selvom valget ikke har holdt trit med markedet. Ikke desto mindre er valget af sådanne enheder på markedet ret stort. I denne anmeldelse vil vi overveje de mest interessante rammeløse smartphones til vores marked. Herunder dem, der kan købes i onlinebutikker (og ikke kun).\nHvor starter vi? Fra den nye Samsung Galaxy S8! Som i tilfældet med Galaxy S7 Edge besluttede virksomheden at bruge buet glas, hvor der næsten ikke er nogen rammer. Ikke kun har smarttelefonen vist sig at være rammeløs, den ligner også en fremmed fra fremtiden og ser bare godt ud! Det er ingen overraskelse, at Galaxy S8 bryder salgsrekorder.\nBemærk, at nu er fronten på skærmen helt glat - der er ingen separate knapper på den (den mekaniske nøgle er blevet afskaffet, tasterne på forsiden er kun berøringsfølsomme).\nSmartphonen modtog en ny processor Samsung Exynos 8895, men en version med en Qualcomm Snapdragon 835-processor vil blive leveret til nogle markeder.Mængden af RAM er 4 GB.\nKameraet har ikke ændret sig grundlæggende, men det er blevet endnu bedre optagelse på grund af den opdaterede softwareopdatering.\nNyt til 2017-sæsonen er Sony Xperia XA Ultra. Dette er en selfietablet - ligesom det, fordi vi har en stor 6-tommers enhed med fremragende kameraer, inklusive den forreste, som giver dig mulighed for at tage fantastiske selfies. Med hensyn til egenskaber er frontkameraet næsten det samme som hovedkameraet.\nSmartphonen er lavet i en typisk Sony-stil, men samtidig ser den frisk ud. Kroppens farver, så velvalgte, inklusive gylden og lysegrøn, ser særligt godt ud.\nDer er ingen rammer her, og dette har en ekstrem positiv effekt på sagens bredde - på trods af at skærmen her allerede er 6 tommer, er bredden den samme som for 5,7 tommer enheder. Egenskaberne er på et højt niveau, som du kan se nedenfor.\nNykomlingen Galaxy S8 er sat i salg, men Galaxy S7 Edge vil være i butikshylderne i lang tid fremover.\nDens trick ligger i, at det ikke bare er en rammeløs smartphone - den har buet glas, så dens kanter er på sidekanterne på smartphonen. Uanset om denne beslutning er vellykket eller ej, er det op til brugerne, men at dømme efter behovet er de 100% tilfredse.\nMed hensyn til "udfyldning" er dette et flagskib: en 5,5-tommers skærm med QHD-opløsning, en Samsung Exynos 8890-processor, 4 GB RAM, et af de bedste kameraer på smartphone-markedet, en fingeraftryksscanner, en stilfuld krop med glas og metal osv. d.\nFaktisk en af de mest usædvanlige enheder i de senere år. Selvfølgelig har vi set smartphones uden rammer før, men Xiaomi gik længere og formåede at passe en 6,4-tommer skærm i en krop, der er dimensioneret til 5,7-tommer smartphones. Dette skyldes, at virksomheden brugte mere end 90% af frontpanelområdet. Nu er der kø til denne smartphone i mange lande, dette er et ægte objekt for tilbedelse.\nNaturligvis er karakteristikaerne smarte, hvilket er en keramisk kasse værd. Det er en anden sag, det er ikke klart, hvad der vil ske, hvis du falder, selvom du, som du forstår, kan droppe en almindelig smartphone, så intet bliver tilbage af det undtagen minder.\nVi nævnte denne model i gennemgangen af rammeløse smartphones i 2016, men på det tidspunkt var smartphonen på listen over forventede. Nu kan den findes til salg, men ZTE Nubia Z11 er stadig ret sjælden. Det er en skam, fordi enheden viste sig at være interessant.\nDette er en 5,5-tommer smartphone med et ret kendt design (metalhus) og en opløsning på 1920 × 1080 pixels. Dens bredde er kun 72,3 mm, hvilket er niveauet for 5-tommers enheder! Og alt takket være manglen på rammer.\nProcessor - 4-core Qualcomm Snapdragon 820, 64 GB intern hukommelse (der er understøttelse af hukommelseskort), 6 GB RAM. Du finder også: USB Type-C, fingeraftryksscanner, AKM4376 lydchip. Kameraet er 16 MP. Der er en speciel premiumversion, der bruger 6 GB RAM.\nEn budgetmodel rammeløs smartphone fra Elephone til en meget interessant pris.\nDen første ting, der fanger øje, er 5,2-tommers skærm, ikke 5,5-tommer, som i de fleste andre tilfælde. Takket være manglen på rammer er bredden på smartphonen 69 mm, hvilket er mindre end de fleste 5-tommers smartphones. Kroppen er af metal.\nProcessor - 8-kerne MediaTek MT6753, 3 GB RAM og 16 GB internt plus en plads til et hukommelseskort. Batterikapaciteten er 2100 mAh, der er en fingeraftryksscanner. Der er ingen mening i at tale om LTE-support - den er selvfølgelig der.\nEn anden nyhed i 2017-sæsonen, Ulefone Future, er endelig begyndt at blive solgt; du kan allerede købe enheden i nogle onlinebutikker.\nMed hensyn til egenskaber ligner Ulefone Future ZTE Nubia Z11, som er beskrevet ovenfor. Så det bruger en 5,5-tommers skærm med en opløsning på 1920 × 1080 pixels, 32 GB intern hukommelse med understøttelse af hukommelseskort, 4 GB RAM, et 16 megapixel kamera, 8-core processor MediaTek Helio P10 (MT6755). Selvfølgelig er der en fingeraftryksscanner, USB Type-C, hurtig opladningsfunktion.\nForresten, at dømme efter brugernes forsikringer, finder du i sættet et silikone kofangerdæksel samt en film på glasset.\nEn anden interessant rammeløs smartphone er Elephone P9000 Edge. Som i det foregående tilfælde har skærmen en 5,5-tommer diagonal og en opløsning på 1920 × 1080 pixels - tilsyneladende er dette allerede en bestemt standard, der nyder markedets største succes. Processor - 8-kerne MediaTek Helio P10 (MT6755), 4 GB RAM, 32 GB intern hukommelse.\nDet er bemærkelsesværdigt, at det oprindeligt blev forventet, at smartphonen ville bruge 6 GB RAM. Man forventede også et dobbelt kameramodul, men i virkeligheden forblev det et enkelt. Forresten er kameraet her på 20,7 MP.\nElephone P9000 Edge er lige begyndt at blive solgt.\nSkarpt hjørne R\nEn fænomenal enhed fra Sharp. Faktisk har Sharp allerede glædet os med sine rammeløse smartphones før, men denne gang gik virksomheden længere og præsenterede en 5,2-tommer enhed, hvor berøringspanelet optager 90% af hele overfladearealet! Og selv om dette indtil videre kun er et koncept, er vi 100% sikre på, at det vil være i denne form, at smartphonen kommer i salg, som det var før med enheder fra Sharp. Sandt nok er smartphones fra dette firma ekstremt sjældne i vores land, så enheden bliver sandsynligvis nødt til at blive bestilt fra udlandet.\nDet eneste, der er kendt om smartphonen, er, at den har en 5,2-tommers skærm, oprettet ved hjælp af IGZO-teknologi, og dens opløsning når 1920 × 1080 pixels. Resten af egenskaberne er ikke navngivet.\nHvad er det næste, og hvor er Samsung Galaxy Note 7?\nLad os starte med det andet spørgsmål. Faktisk har Samsung Galaxy Note 7 en rammeløs krop, men det er ikke i anmeldelsen. Hvorfor? Fordi der i pressen var mange meddelelser om enhedens brand, og på tidspunktet for denne skrivning blev produktionen af smartphone suspenderet. Desuden kan Samsung ifølge nogle rapporter helt opgive notelinjen. Hvis problemet med brande er løst, og enheden endelig sælges, tilføjer vi bestemt den til anmeldelsen.\nHvad angår andre producenter, arbejder mange af dem ifølge medierne på bezel-less smartphones, men når de sælges, kan vi kun gætte.


Kommer der stadig frisk fisk til Danmark selvom grænserne er lukket?\nSkrevet af: Zoë Escher Skrevet d.: 1. april 2020 I: Tips | Kommentarere : 0\nJeps, det gør der.\nSelvom regeringen har lukket for, at personer kan rejse ud og ind af Danmark. Så gælder det ikke fødevarer.\nDer er mange supermarkeder som har bestiller ekstra varer hjem, så deres lager bugner med varer. Specialforretninger såsom fiskehandlere får stadig frisk fisk og skaldyr leveret flere gange om ugen fra udlandet.\nDet er lige fra tun i Japan til laks fra Færøerne. Dog, kan fiskehandlerne godt opleve, at den mængde af tun som kommer ind i Danmark er mindre end den plejer. Det skyldes ikke, at mængden af varer fra producentens side er blevet mindre.\nDer er nogle fødevarer leverandører i Danmark, som bestiller færre varer fra udlandet i øjeblikket. Det skyldes, at restaurationsbranchen er lukket ned i en periode.\nDog, vil de meste efterspurgte varer såsom frisk laks, marineret sild og andre skandinaviske fisk og skaldyr være, at finde hos fiskehandlerne.\nEr der forskel på sojasauce?\nHvorfor er tang til sushi så sundt?


DR efter Eurovision-regning: Vi fik utallige forsikringer\nDet blev tre gange så dyrt som budgetteret at afholde Eurovision Song Contest i B&W-hallerne på Refshaleøen. Hos DR, der valgte stedet som lokation, ærgrer man sig over ekstraregningen og understreger i samme stund, at man fik utallige forsikringer om, at det kunne lade sig gøre.\nARKIVFOTO. »Vi fik utallige forsikringer om, at de kunne magte den opgave, ellers var vi ikke gået ind i det samarbejde,« siger DR om samarbejdet med Wonderful Copenhagen. Fold sammen\nMandag d. 04. august 2014, kl. 12.02\nDet vakte kritik, da DR valgte at pege på Refshaleøen som værtsted for Eurovision Song Contest tidligere på året. Og den kritik vil næppe blive mindre, efter at det mandag kom frem, at udgifterne med at klargøre de gamle B&W-haller på Refshaleøen løb op i tre gange så meget, som man havde budgetteret med.\nDet ærgrer man sig over hos DR.\n»Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, og jeg er ked af det på Københavns vegne. Jeg kan kun sige, at vi blev forsikret om, at det kunne lade sig gøre, og at København var det rigtige valg på alle de parametre, vi målte på i den fase,« siger Pernille Gaarbo, der har været øverst ansvarlig for showets afvikling hos DR og dermed også var med til at vælge København som det sted, showet skulle afholdes.\nHer var det Wonderful Copenhagen, der var blevet udpeget til at drive hovedstadens kandidatur, og selvom organisationen ikke har erfaring med at drive projekter af den karat, følte Pernille Gaarbo sig tryg ved dem i udvælgelsesfasen.\n»Vi fik utallige forsikringer om, at de kunne magte den opgave, ellers var vi ikke gået ind i det samarbejde. Vi fik dokumentation for, at det hele kunne lade sig gøre. Der blev foretaget en masse undersøgelser, hvor ingeniører og byggeeksperter var inde over. Jeg havde ikke i min vildeste fantasi forestillet mig, at vi stod her, hvor vi gør i dag,« siger Pernille Gaardbo.\nBlandt de andre kandidater, der blev fravalgt, var Herning, der med Jyske Bank Boxen havde en køreklar lokation på plads. Men Pernille Gaarbo vil ikke forholde sig til, om man skulle have peget på eksempelvis Herning som værtsby i stedet for.\n»Jeg ville være ked af skulle svare på den kritik. Jeg kan kun sige, at B&W-hallerne var det rigtige for vores show. Det blev et fantastisk show, som vi har fået meget ros for, men jeg er da selvfølgelig enormt ærgerlig over den ekstraregning,« siger hun.\nMen trods utallige forsikringer står skatteyderne lige nu med en ekstraregning på 48 millioner. Hvor er fejlene blevet begået?\n»Hvor ligger fejlen? Jeg synes, det er ret indlysende, at vores opgave var at lave et TV-show, og at opgaven med at klargøre hallerne lå hos København. Mere kan jeg ikke sige om det,« siger Pernille Gaardbo.\nEurovision blev tre gange dyrere end forventet\nSå mange millioner shoppede Eurovision-turisterne for\nEurovision gav underskud på over 20 millioner


Landdistriktsudvalget - Referat fra mødet den 14-08-2018\n1 Møde med Fjordklyngerådet\nPå mødet får vi besøg af Fjordklyngerådet for bl.a. at tale om klynger, som har sammenhæng med Landdistriktsudvalgets interesse for organisering af lokalområderne. Som baggrund herfor er udarbejdet information og henvisning til yderligere viden om klynger.\nFjordklyngerådet ønsker derudover bl.a. at drøfte et forslag om landsbypedeller. Landsbypedeller fremgår af styrelsesvedtægten som ét eksempel på forsøg med styringsformer og fællesskaber, som Landdistriktsudvalget kan arbejde med.\n1. at udvalgets drøftelser med Fjordklyngerådet bl.a. tager udgangspunkt i følgende spørgsmål:\nHvilke gevinster oplever Fjordklyngen at have fået ud af samarbejdet?\nHvad kan Fjordklyngen opnå i fremtiden?\nHvordan er det langstrakte tidsperspektiv i udviklingen i samarbejdet blevet oplevet – er det muligt at forkorte udviklingsperioden?\nHvis andre skal i gang med noget lignende, hvad skal de så være særligt opmærksomme på?\nBeslutning i Landdistriktsudvalget den 14-08-2018\nLanddistriktsudvalget drøftede de indspil, der fremkom på mødet med Fjordklyngerådet. Hvad kan evt. nye klyngeområder lære af Fjordklyngen? Blandt emnerne var de konkrete projekter af forskellig art, som giver synlighed og dermed medvind til samarbejdet. Derudover fokus på ikke at konkurrere med hinanden, men samarbejde f.eks. om arrangementer.\nAfslutningsvis drøftedes et forslag fra Fjordklyngerådet om et pilotprojekt vedr. landsbypedeller.\nI rapporten Forsknings- og Udviklingsprojekt om muligheder og barrierer for at oprette og udvikle landsbyklynger kan man læse mere om bl.a. Fjordklyngen, set udefra. Rapporten kan ses i bilag 1.\nDet fremgår af rapporten, at Fjordklyngen opstod i en delvis ”top-down” proces i forbindelse med et forsknings- og udviklingsprojekt om muligheder og barrierer for at oprette og udvikle landsbyklynger, hvor Aalborg Universitet bl.a. fik støtte fra Viborg Kommune. I Viborg rundsendte kommunen en forespørgsel til alle kommunens landsbyer, om de kunne tænke sig at indgå i et klyngesamarbejde. Kun Ulbjerg meldte tilbage, at de var interesserede. Herefter blev de omkringliggende landsbyer spurgt om deres interesse i at deltage. Forud for dette havde der lokalt være følere ude om samarbejde mellem flere af de involverede byer.\nForskningsprojektet konstaterer også, at en landsbyklyngedannelsesproces tager ca. 1½ år. Arbejdet med at etablere Fjordklyngen startede i juni 2014, og i april 2015 havde klyngen sin første generalforsamling.\nDet er vigtigt for Fjordklyngen ikke at indgå i snakke om at dele faciliteter, da hver landsby stadig er sin egen og har behov for egne mødesteder. En blandt mange aktiviteter, som klyngerådet har taget initiativ til, er fokus på samarbejde mellem forsamlingshusene og andre mødesteder, så man hjælper og bruger hinanden og fx koordinerer arrangementer, så ikke alle har de samme tilbud, oplæg osv. I klyngen er der enighed om i særlig grad at bakke op om Nr. Rind, som man oplever for øjeblikket er mest udfordret.\nArbejdet med landsbyklynger understøttes af bl.a. Realdania og DGI. På hjemmesiden www.landsbyklynger.dk kan man læse mere herom, bl.a. er der en evaluering af de fem første klynger, der fik støtte fra projektet. Evalueringen viser bl.a., at:\n· 94 % vil anbefale projektet til andre lokalsamfund\n· 87 % mener, at projektet har styrket lokalsamfundenes evne til at samarbejde\n· 87 % mener, at projektet har højnet deres evne til at se mere langsigtet på udviklingen af lokalområdet\nSamlet set konkluderes, at landsbyer står stærkere, når de står sammen.\nKlejtrup er som en del af et af de områder, der arbejder videre med landsbyklynge-tankegangen, med i klyngen Mariagerfjord Vest, som går på tværs af tre kommuner. Der vedlægges en rapport herfra, som også fortæller om den metode, der arbejdes ud fra – Se bilag 2.\nFjordklyngerådet ønsker også på mødet at introducere et forslag om at være pilotprojekt på en landsbypedelordning.\nI Viborg Kommune har der senest været et større arbejde om landsbypedeller i 2013, se bl.a. sag 19 på Økonomi- og Erhvervsudvalgets møde i maj 2013. Projektet involverede bl.a. møder med det daværende ViborgEgnens Landdistriktsråd og en række landsbyrepræsentanter. Siden dengang er der sket meget bl.a. vedr. arbejdsmarkedsordninger. Endvidere er der siden opstået ”borgerlaug” i flere landsbyer, som i samspil med Park og Vej får afklaret ”hvem gør hvad”. Borgerlaugene supplerer derefter det fælles fastsatte kommunale niveau. Laugene har forskellig opbygning fra det åbne laug i Møldrup til en gruppe i Vammen, som man ønsker at holde lukket af fællesskabsmæssige grunde.\nHensigten med landsbypedelordninger er at aflaste ildsjæle og handler oftest netop om praktiske opgaver som grønne arealer og maling af klubhuse. Der er begrænset viden endnu om disse ordninger, men den vedlagte rapport kan give mere viden – se bilag 3. Der er et resume side 56-60.\nDe opmærksomhedspunkter, der peges på, er:\nFordelingsproblemer: Arbejdstid, arbejdsindsatsen, arbejdsopgaver og fordelingen heraf mellem foreninger/landsbyer.\nFortrængnings-problemer: De frivilliges reaktion på brugen af en landsbypedel og den indvirkning, det kan have på eksisterende ”laug” m.v.\nKompetencematch: Handler om den person, der ansættes i jobbet som landsbypedel og dennes egenskaber.\nAfhængigt af organiseringsform er der naturligvis også et større eller mindre finansieringsbehov.\n1. Forsknings- og udviklingsprojekt - Landsbyklynger248576/18 2. Rapport Landsbyklyngen Mariagerfjord Vest248674/18 3. Rapport Landsbypedeller248618/18\n2 Møde med borgere fra Fjordklyngen\nI forbindelse med dagens udvalgsmøde afholdes et møde med borgere fra Fjordklyngen i Skalshallen.\nLanddistriktsudvalget drøftede mødet og de indspil, der fremkom. Disse indspil skal indgå i en opsamling på mødet i september med fokus på generelle tendenser på tværs af de besøgte byer. Blandt emnerne var behovet for at sikre, at også ældre kan blive boende i landsbyerne, og et fokus på faciliteter i området. Den overordnede indstilling til at bo i netop dette område var meget positiv.\nLanddistriktsudvalget har modtaget invitationer fra flere i Fjordklyngens område. Efter drøftelse i Fjordklyngerådet er det blevet fastlagt, at mødet afholdes i Skalshallen, idet det vurderes at være det eneste sted, der kan rumme deltagere fra seks byer.\nDet bemærkes, at der ugen efter er et stort borgermøde om kommende rensningsanlæg i Skals.\n3 Kultur i hele kommunen\nKulturchef Steen Lindgaard deltager i mødet og orienterer om indsatsområdet ”Kultur i hele kommunen”.\nLanddistriktsudvalget tog orienteringen til efterretning. En vigtig pointe er, at den lokale forankring af kulturelle tilbud er vigtig.\nEt af indsatsområderne i kulturstrategien er ”Kultur i hele kommunen”. Som en del af udmøntningen heraf indgår bl.a., at kultur- og forsamlingshuse samt selvejende idrætshaller kan få besøg af kommunens kulturinstitutioner: Skovgaard Museet, Viborg Museum og Bibliotekerne. ”Liv i Forsamlingshusene” giver støtte til optræden i forsamlingshusene, af udvalgte kunstnere.\nDerudover understøttes også andre lokale projekter. Fx har Kultur og Fritidsudvalget på mødet i maj givet støtte til udvikling af en musical om Jeppe Aakjær i hans barndomsby Fly, med udgangspunkt i Flyfabrikken.\nUdvalget får et overblik over denne indsats for at sikre kulturelle oplevelser også i kommunens mindre byer og landsbyer.\n4 Budgetopfølgning pr. 30. juni 2018 (bevillingssag)\nI denne sag er det forventede regnskabsresultat for Landdistriktsudvalgets ansvarsområder opgjort pr. 30. juni 2018 og sammenholdt med det oprindelige og det korrigerede budget lige som afvigelser i forhold til budgetopfølgningen opgjort pr. 31. marts 2018 er vist.\nI den efterfølgende tabel 1 er det forventede regnskabsresultat for Landdistriktsudvalgets ansvarsområder opgjort pr. 30. juni 2018 og sammenholdt med både det oprindelige og det korrigerede budget samt det forventede resultat ved den seneste budgetopfølgning (31. marts 2018).\ntil oprinde-ligt budget (kol 1)\nI forhold korr.bud-get\nDriftsbudgettet forventes overholdt.\nDer forventes et mindreforbrug på anlæg på 6,8 mio. kr. Største afvigelse vedrører projektet Områdefornyelse i Stoholm (4,2 mio.kr.), hvor man afventer borgerinddragelse. Desuden blev der overført et stort mindreforbrug fra 2017 til 2018.\nØkonomi- og Erhvervsudvalget besluttede på mødet den 14. juni 2017 (sag nr. 4), at udvalgene i forbindelse med hver af de kvartalsvise budgetopfølgninger udarbejder oversigt over det forventede tidsforløb for de største anlægsprojekter. Da udvalgene på nuværende tidspunkt har afleveret forslag til anlægsbudget for 2019-2022, er materialet vedr. tidsplanerne primært udarbejdet til brug for budgetopfølgningen i 2018. Der er udarbejdet oversigter for de projekter, hvor der er afsat beløb i 2018, og hvor udgiften til projektet i 2018-2022 udgør min. 2 mio. kr.\nDe forventede tidsforløb for Landdistriktsudvalgets projekter er vedlagt som bilag nr. 2.\n1. Detaljeret forklaring på afvigelser 30.06.2018 LDU284451/18 2. Tidsplaner anlæg LDU231750/18\n5 Udpegning af de nominerede til Årets Lokalområde 2018\nLanddistriktsudvalget udpeger på mødet de tre lokalområder, som går videre i konkurrencen. Følgende byer har i 2018 indsendt en indstilling:\n1. at Landdistriktsudvalget udpeger de tre nominerede til Årets Lokalområde 2018 blandt de indsendte indstillinger.\nLanddistriktsudvalget nominerede Stoholm, Sparkær og Skals til Årets Lokalområde.\nÅrets lokalområde er blevet udpeget hvert år siden 2008. Det er dermed 11. gang konkurrencen afvikles. Tidligere vinderbyer er, i kronologisk rækkefølge: Sundstrup, Havredal, Tange, Rødding, Hvam, Mønsted, Låstrup, Vejrumbro, Løvel og Vammen\nAlle byer, bydele, landsbyer og lokalområder har mulighed for at deltage i konkurrencen ved at indstille sig selv. Overordnet lægges der i konkurrencen vægt på lokalområdets engagement og evne til at få noget til at ske. Vinderen belønnes med 50.000 kr., mens 2. og 3. pladsen hver modtager 25.000 kr. Præmierne skal benyttes til almennyttige formål i lokalområdet.\nDer er i år indkommet seks indstillinger, nogenlunde svarene til niveauet de seneste år (de to første år 2008 og 2009 var der et meget stort antal indstillinger).\nAf bilaget ses et overblik over indstillingernes indhold.\nSøndag 9. september 2018 kl. 9.00-15.30 besøger Landdistriktsudvalget hvert af de tre nominerede lokalområder i 1½ time. Mandag 10. september 2018 afsløres vinderen, og lørdag 15. september 2018 kl. 10.30-11.30 overrækkes præmierne i vinderområdet.\n1. Oversigt indstillinger 2018280001/18 2. Stoholm281928/18 3. Vinkel281923/18 4. Sparkær281931/18 5. Skals281929/18 6. Løvskal281912/18 7. Bruunshåb281920/18 8. Velkomstfolder - Bruunshaab-Arnbjerg281916/18\n6 Anvendelse af socioøkonomiske analyser\nDrøftelse af anvendelse af socioøkonomiske analyser.\n1. at betydningen af de hidtil præsenterede analyseresultater drøftes – blandt andet med udgangspunkt i de opstillede spørgsmål\nLanddistriktsudvalget drøftede de hidtil præsenterede analyseresultater. Anvendelsen heraf skal være dynamisk. Analyserne skal indgå i udvalgets løbende arbejde og skal løbende forbedres. Viden fra analyserne skal indgå i de fire pilotprojekter vedr. borgerdrevne udviklingsplaner.\nLanddistriktsudvalget har på møderne i maj og juni fået præsenteret analyser af socioøkonomiske og demografiske data for kommunens byer.\nPå mødet i september præsenteres yderligere analyser bl.a. vedr. tomme boliger, boligformer og aktivitet.\nPå dette møde drøftes en række spørgsmål, jf. det vedhæftede bilag.\n1. Spørgemål til drøftelse august 2018280021/18\n7 Signalementer af lokalområder (orienteringssag)\nDe tidligere udarbejdede signalementer af byer med over 500 indbyggere er nu indføjet i den nye skabelon. Disse vedlægges sammen med tilsvarende for byer med mellem 200-500 indbyggere, som var vedlagt til mødet i juni, så disse er samlet.\n1. Byer 500 -1000 - Alfabetisk253266/18 2. Byer 200 - 500 - Alfabetisk253272/18\n8 Status på arbejdet med borgerdrevne udviklingsplaner for kommunens mindre byer og landsbyer (orienteringssag)\nLanddistriktsudvalget tog orienteringen til efterretning. Udvalgets medlemmer deltager i opstartsworkshoppen, hvis man har lyst til og mulighed for det.\n9 Studietur til Friesland (orienteringssag)\nLanddistriktsudvalget har besluttet at ville på studietur i starten af byrådsperioden for bedre at kunne anvende de indhentede erfaringer. Turen er fastlagt til den 23.-26. september, og der er nu et overordnet program for turen til Friesland i Holland.\nLanddistriktsudvalget tog orienteringen til efterretning, dog skal muligheden for at køre hjem om natten undersøges.\n”Mienskip” er mottoet for Leeuwarden/Friesland, som i år er europæisk kulturhovedstad. Mienskip kan oversættes med fællesskab, og der er en stærk tradition for - frivillig – deltagelse i lokalsamfundet. Samtidig er det en provins, hvor landområder og landsbyer (ikke Leeuwarden selv) oplever befolkningstilbagegang og derfor har behov for at tage diskussioner om deling af faciliteter etc.\nOmrådet og de initiativer, der er taget, kan derfor give vinkler til Landdistriktsudvalgets diskussioner af borgerinddragelse, samarbejde mellem og indenfor landsbyer og give konkrete bud på lokalt forankrede fællesskabsinitiativer.\nProgrammet vil bestå af en kombination af oplæg fra landdistriktskoordinatorer m.v. og besøg i landsbyer. Derudover vil der være et uformelt møde med lokale politikere, ligesom Leeuwardens viceborgmester vil byde udvalget velkommen. Der arbejdes med muligheden for et kulturelt indslag, alt efter mulighederne mandag/tirsdag.\nProgrammet vil indholdsmæssigt bl.a. bestå af oplæg med udgangspunkt i overvejelser om muligheder for at dele faciliteter og samarbejde belyst fra forskellige vinkler. Se nærmere i det vedhæftede programforslag.\nFakta om Friesland.\nFriesland er en provins i Holland med 650.000 indbyggere. Hovedbyen Leeuwarden er i år europæisk kulturhovedstad og har ca. 94.000 indbyggere. Mange af landsbyerne i området er store efter vores målestok.\nVi bor på Hotel Post Plaza i Leeuwarden. Transporten vil foregå i bus, som også skal køre os ud til landsbyer. Vi kører i en stor bus med borde, wi fi (mulighed for at arbejde undervejs m.v.). Turen tager samlet 8 – 10 timer. Bussen afgår fra Prinsens Alle 5, kl. 14 søndag den 23. september, og vi kører fra Leeuwarden onsdag morgen.\nTransporten foregår i bus, da dialog med såvel lokale, DSB Udland og FDM har gjort det klart, at det er den eneste/mest effektive transportform til Leeuwarden.\nStudieturen skal afholdes indenfor de rammer og retningslinjer, som er fastlagt af Økonomi- og Erhvervsudvalget.\n1. Udkast til program fra Leeuwarden280517/18\n10 Politisk mødeplan 2019\nGodkendelse af politisk mødeplan for 2019, Landdistriktsudvalgets møder.\n1. at forslaget til politisk mødeplan 2019 godkendes for så vidt angår Landdistriktsudvalgets møder\nLanddistriktsudvalget godkendte den politiske mødeplan 2019, for så vidt angår Landdistriktsudvalgets møder.\nByrådet godkendte på mødet den 20. juni 2018 forslaget til politisk mødeplan 2019, som den fremgår af bilaget.\nLanddistriktsudvalget skal i forlængelse heraf fastlægge egen mødeplan. Mødeplanen lægger op til, at der ikke afholdes møder i juli måned samt uge 7 og uge 42 (skolernes vinter og efterårsferie).\nLanddistriktsudvalgets møder afholdes kl. 18.00 – 22.00, afbrudt af et borgermøde fra 19.00 -20.00. Møderne holdes rundt omkring i landsbyer og mindre byer. Nærmere plan herfor skal aftales i efteråret.\nMøderne kan i stedet holdes på Rådhuset. Tidspunktet på dagen kan ændres.\n1. Politisk mødeplan 2019234008/18\n11 Mødeliste Landdistriktsudvalget (fast punkt)\n1. Landdistriktsudvalget - Mødeliste 8/2018253900/18\nBorgerplan fra Rødkærsbro\nLanddistriktsudvalget har besluttet på møde den 20. marts 2018, sag 4, at fremover orienteres om revision m.v. af borgerplaner under ”Meddelelser og gensidig orientering”. Færdige, nye planer forelægges udvalget.\nRødkærsbro indsender hvert år en revideret plan. Seneste plan er nu indsendt efter Landdistriktsudvalgets møde i byen, i et lidt anderledes design. Planen er videresendt til de øvrige forvaltninger.\nI forbindelse med kvitteringen for planen er de fremhævede punkter blevet kommenteret således:\nUdvidelse af Rødkærsbro Hallen, der er blevet for lille\nKultur og Fritidsudvalget har netop behandlet Idrætsrådets analyse af kommunens mange hallers behov, og Rødkærsbros ønsker indgik også heri\nCykelstiforbindelser hvor de mangler for skolebørnene\nØnskerne til cykelstier er tidligere indmeldt og indgår i prioriteringen. Teknisk Udvalg har bl.a. afsat 3,6 mio. kr. til cykelsti på Bjerrevej (Østerled – Brandstrupvej).\nFacaderenovering og nedrivning af faldefærdige huse og erhvervsejendomme\nDer er puljer [link] til støtte hertil, som ejerne kan søge.\nFortsat støtte til integration af vore mange flygtninge, hvor Rødkærsbro er overrepræsenteret\nUdvalget var meget imponerede over at høre oplæg herom på det netop gennemførte borgermøde og var glade for det fokus fra centrale aktører på at sikre, at det gode arbejde kan fortsætte bl.a. gennem aktivering af flygtningene selv.\nBy-eftersyn hvor der er mange nedslidte fortovsfliser med store "snuble"-huller\nDer arbejdes pt. med en konkretisering af Landdistriktsudvalgets initiativ med borgerplaner. Allerede nu kan I, hvis I observerer sådanne konkrete problemstillinger, indrapportere dem til kommunen, meget gerne via den app der findes på viborg.dk/tip.\nDer er hen over sommeren opstartet et pilotprojekt i samspil med aktører fra Vammen vedr. produktion af en dronefilm, som et element i den større sammenhængende indsats som Økonomi- og Erhvervsudvalget skal tage stilling til.\nOpfølgning på landsbyudvalgets anbefalinger\nTeknik og Miljø har fra Erhvervsstyrelsen modtaget en høring med frist medio august, hvoraf det fremgår, at strategisk planlægning for landsbyer foreslås indskrevet i planloven. Forslaget til formulering er:\n§ 5 c. Kommuneplanlægningen skal under hensyn til lokale forhold indeholde en strategisk planlægning, der sammenhængende tager stilling til muligheder for udvikling af landsbyer, jf. § 5 d.\nStk. 2. Kommunalbestyrelsen skal koordinere den strategiske planlægning for landsbyer med nabokommuner, hvis muligheder for udvikling af landsbyer også er afhængig af udviklingen af landsbyer i andre kommuner.\nStk. 3. Erhvervsministeren kan fastsætte regler om grundlaget for kommunalbestyrelsens strategiske planlægning for landsbyer.\n§ 5 d. Kommuneplanlægningen for landsbyer skal\n1. Borgerplan Rødkærsbro 2018228834/18\nSidens adresse: https://kommune.viborg.dk/Politik/Dagsordener-og-referater/Dagsordner-og-referater-fra-byraad-udvalg-raad-naevn-2018til2021/Landdistriktsudvalget/2018/8/14082018190000201808141800


Pensionister står foran gigantisk huslejestigning: - Vi får jo meget mindre at leve for – Ekstra Bladet\n22. sep. 2020 kl. 06:50\nDer bliver mindre at leve for, når 29 førtids- og folkepensionister får varslet huslejestigning på 25 procent. Det sker som følge af akut opståede skader, hvor ældre- og handicapboliger ved Isefjorden skal renoveres for knap 14 mio. kroner\nVideo/redigering: Anthon Unger/Emma Svendsen\nMed den pittoreske udsigt ud over Isefjorden sidder hun og grubler over, hvordan hun skal finde råd til at blive boende i sin ældrebolig ved Isefjordsparken i Hundested.\n- Jeg har været igennem et helvede med tre flytninger på halvandet år. Og endelig kom jeg her og følte, at jeg var landet i paradis, siger Annelise Heidemann til Ekstra Bladet.\nMen på det seneste er paradis blevet til helvede, fordi HAB (Hundested Almennyttige Boligselskab), der er en del af DAB, påbegynder en omfattende renovering af 29 boliger i Isefjordsparken, der forventes at løbe op i 14 mio. kr - inkluderet i prisen er rådgivningsfirmaet Torkil Laursen, der snupper en mio. kroner for at rådgive om renoveringen.\nAnnelise Heidimann med sin tro væbner, hunden Tessa. Nu med udsigt til store stilladser, fordi taget skulle renoveres akut. Foto: Anthon Unger\nDe 14 mio. kr. er langt mere, end afdelingen har lagt til side, hvorfor de 29 folke- og førtidspensionister kan se frem til en huslejestigning på intet mindre end 25 procent over fire år.\nHundedyr lejlighed i Hundested\nHuslejen, der på sigt kan løbe op i knap 9000 kr. for 69 kvm., foruden vand, el og varme, er ifølge Annelise Heidemann stort set det samme, som hun får udbetalt for sin folkepension.\n- Så får man en prop, når man pludselig får at vide, at huslejen stiger med knap 26 procent. Der har jeg knap boet her i et års tid. Det var her i foråret, vi fik at vide, at den ville stige så meget, siger Annelise Heidemann.\nDen kommende huslejestigning betyder, at udgiften for Isefjordsparkens ældreboliger lander i den absolutte top, når det kommer til udgifter på huslejen. Og det har konsekvenser for Annelise Heidemann og flere af hendes ældre medbeboerer.\n- Vi får jo meget mindre at leve for. Og vi er jo alle sammen folke- eller førtidspensionister. Det er jo ikke ligefrem kæmpe lønninger eller pensioner, vi har i forvejen. Det kommer til at betyde en hel del, siger Annelise Heidimann.\nNed mellem to stole\nI flere år er der ikke blevet henlagt nok midler til fremtidige renoveringer.\nDerfor har flere af beboerne ifølge borgmester i Halsnæs Kommune, Steffen Jensen (S), i en årrække betalt for lidt i husleje, hvorfor huslejestigningen nu er markant.\nImidlertid ryger Annelise Heidemann, og andre nytilflyttede, ned mellem to stole, fordi de nu står og skal betale regningen ved kasse et som følge af flere års for lidt henlæggelser.\nHele rækken, hvor Annelise Heidimann bor, er påbegyndt en omfattende renovering. Taget skulle skiftes akut. Ifølge Annelise Heidimann er det mindst 10 år siden, at der er sket udvending renovering. Foto: Anthon Unger\nOg hendes frustrationer kan borgmester Steffen Jensen (S) nikke genkendende til.\n- Det er jo stærkt utilfredsstillende, at de ikke har betalt en større husleje alle sammen i en længere periode, og så få de ting lavet, der skulle laves. Det er jo netop, det der sker, hvis man ikke laver noget over mange år, siger Steffen Jensen til Ekstra Bladet.\nBorgmester er 'virkelig sur'\nDen omfattende renovering ventes at koste 13.952.000 kroner. Det er langt mere, end afdelingen har lagt til side, og derfor søgte HAB om kommunal lånegaranti på 11,3 mio. kroner.\n- Vores ansvar er at godkende nogle af de her lån eller garantistillelser. Det har ikke nogen konsekvenser for kommunen, men det har konsekvenser for de beboere, som får en huslejestigning. Og det er vi jo sådan set virkelig sure over for at være helt ærlig.\nHalsnæs Byråd nikkede på et møde i økonomiudvalget ja til at stille lånegaranti, men det skete ikke uden en løftet pegefinger.\nBorgmesteren fortæller videre, at kommunen ikke fremover vil give en garanti, hvis ikke boligforeningen passer biksen ordentlig.\n- Jeg tror ikke, at repræsentation for boligforeningen er i tvivl om, hvad vi mente, da de gik fra det møde, siger Steffen Jensen.\nMen borgmesterens forklaring køber de ikke hos DAB.\nI et skriftlig svar til Ekstra Bladet skriver Afdelingschef Steen Hingebjerg i DAB, at 'Kommunen har som tilsynsførende myndighed både ret og pligt til at skride ind, hvis det vurderes, at beløbet for henlæggelser er for lavt.\nDe beføjelser har kommunen valgt ikke at bruge af, hvorfor DAB formoder, at kommunen har været enige i sagens håndtering.\n'Hverken DAB eller Hundested almennyttige Boligselskab mener, at en huslejestigning på 25 procent er optimal. Men desværre er skaderne akutte og skal udbedres snarest.\n'Vi er klar over, at det for nogle beboere kan betyde, at de får vanskeligt ved at betale huslejen. I almene boliger er der ikke andre til at betale for renoveringer end beboerne og hvad de eventuelt kan opnå i støtte', skriver Steen Hingebjerg til Ekstra Bladet.


Læder bamser – By Fogstrup\nAlle kollektioner / Læder bamser\nRetro læder bamse. Smuk og klassisk bamse - denne håndsyet læder bamse fra By Fogstrup ligner den helt traditionelle bamse, men er fremstillet i lækkert blødt skind. Skøn siddende By Fogstrup håndsyet læder bamse med et nostalgisk design udtryk. Fodsåler, håndflader, hale, øre og næse i ruskind. De resterende flader er i blødt semianilin læder, som tåler aftørring med fugtig klud, hvilket kan være praktisk, hvis den bruges til leg af de mindste. Bamsen sidder sikkert og stabilt uden at vælte. Kan eventuelt ...Læs mere\nRetro læder bamse.\nLæder bamse design


Solsikke i Potte Kostume | Partykungen\nStartside > Udklædning > Udklædningskostumer > Damekostumer > Solsikke i Potte Kostume\nTag foråret og solstrålerne med dig til festen iført denne søde og sjove kreation! Du kan flagre rundt i klare farver og bede folk om at vande dig med øl, samtidig med at du flagrer lidt sødt med bladene. Fungerer lige så godt til eget brug, som til en sjov gave til vennen, der kan lide at ordne haven.\nSolsikke i Potte Kostume inkluderer en top, en nederdel, der ligner en urtepotte og handsker. Toppen er lysegrøn med bladlignende, lange ærmer og en brun hætte med solsikkeblade af stof. Nederdelen er brun og holdes på plads af de grønne skulderstropper, og handskerne er grønne og matcher bladene. Leggings og sko er ikke inkluderet.\nStørrelse: One size (voksen, rummelig model).\nDu kan enten uploade billeder på Instagram med #partykungen efterfulgt af #partykungen28563 eller du kan uploade dem manuelt.\nPilotbriller Spejlglas Grøn


Citroën C3 Aircross forvirrer og overrasker - Bilbasen blog\nAf: Ebbe Sommerlund / d. 20. januar 2018\nDer er noget, der bare ikke stemmer i Citroëns modelpalette. For en C3 Aircross er godt nok en cm kortere end en C4 Cactus, men den har større bagagerum og virker i det hele taget mere rummelig.\nMen det handler nok mest om, at C4 Cactus ikke burde hedde C4.\nHvad der er mere underligt er, at mens C3 er spændstig som en våd karklud, så er C3 Aircross på trods af sit højere tyngdepunkt faktisk mere dynamisk en almindelig C3. Den styrer noget bedre end forventet. Normalt går tingene den anden vej, når biler bliver højere.\nTestbilen har en 110 hk trecylindret turbomotor, og den er frisk ved lavere hastigheder, men savner noget punch på motorvejen. Gangkulturen er fin for en trecylindret, men det kunne være rart, hvis man kunne få en firecylindret turbomotor, men alle benzinere er med 3 ben.\nOg vi ved efterhånden godt, at trecylindrede motorer primært er sparsommelige i laboratoriet. Du kommer formentlig ikke til at ramme de 20 km/l, som bilen er opgivet til.\nDieselmotoren i C3 Aircross er dog en firecylindret 1,6 med Adblue-teknologi til bekæmpelse af NOx. Her er der max. 100 hk, så uanset variant er der ikke rigtig bål på. Heldigvis vejer C3 Aircross ikke voldsomt meget, så de små motorer rækker til de fleste. Hybrid eller el er ikke en mulighed.\nStyreegenskaber og den relativt faste undervogn overrasker positivt med mindre du bare elsker Citroën-sofafornemmelsen, som du måske kender fra C3, C5 og C4 Grand Picasso.\nKabinen er desuden rummelig for bilstørrelsen og bagagerummet er bestemt i en brugbar størrelse.\nLÆS OGSÅ: Brugttest af BMW 520d – 2010-2017\nDen femtrins gearkasse hører bestemt ikke blandt de bedste – med 130 hk får du seks gear, og den gearkasse er bedre. Om PSA har fået styr på kvaliteten af den fem-trins ved vi ikke, men den har en tendens til at hyle i andre biler.\nDet lyse indtræk i groft stof er flot, i hvert fald en halv time efter den store støvsugning og tekstilrens. Eller okay bare indtil du har sat dig i sædet igen – det er afsindigt upraktisk og helt forbudt, hvis du kører med børn.\nDet synes jeg til et vist punkt. Altså det er jo ikke GTI-sjov, men den er ikke så ringe, som vi siger her i Jylland. Den styrer præcist nok i sving. Bil Magasinet siger godt nok i deres test, at styretøjet er helt dødt, men jeg oplevede det ikke værre end på andre nye biler, i den version jeg havde lånt\nDen høje karosse er ikke vild med sidevind. Motoren bider egentlig også fint op til ca. 60 km/t. Men på motorvejen er den ikke sjov – der slipper kræfterne op.\n>>Søg Citroën C3 Aircross på Bilbasen<<\nPladsen er superfin, når man tager de ydre mål i betragtning. Bagagerummet er 410 liter, men bagsæderne kan skydes frem, så du kan få 520 liter. Hvis de ikke skydes frem sidder også voksne mennesker fint på bagsædet.\nEn smart detalje er stolen i passagersiden, som kan folde ryglænet frem. Dermed er det en smal sag at få pakket reolen fra Ikea ind og komme derfra i en hulens fart.\nCool, frisk, funky og temmelig Citroën’sk. Tingene fungerer, omend jeg stadig ikke er helt fan af varmeapparatsbetjening på skærmen. Min bagdel er lidt for bred til førersædet, men jeg er også godt bygget.\nEbbe Sommerlunds dom over Citroën C3 Aircross\nC3 Aircross er en positiv overraskelse med køreegenskaber der er langt bedre end C3 i min optik. Den fungerer fint i hverdagen, og har gode praktiske løsninger. Citroën kører mange kampagner, men prisen er lige omkring 200.000 kr. hvilket virker rimeligt i forhold til konkurrenterne. Det afhænger dog helt af dagsprisen. Leasing er også en mulighed, der er værd at overveje, da Citroën som nogle af de få virker aggressive på markedet pt.\nDen blev Årets Bil i Danmark i 2018, og mens den naturligvis også er en B-segment SUV, så er stilen helt anderledes stram og klinisk. Umiddelbart lidt billigere\n>>Søg Seat Arona på Bilbasen<<\nKlassens megasællert er ved at have nogle år på bagen, og det kan mærkes i forhold til de nyere konkurrenter. Den lille benziner på 0,9 liter er for svag for mange.


Fra Blokhusvej til Pietra for femte gang\nDet er femte år i træk, at vi besøger Korsika. Vi har genset alle de steder, vi er kommet til at holde af på øen, og vi har denne gang tilbragt en lille måned her. Der er således ingen som helst grund til at gentage vor betagelse af øens skønhed, og derfor vil vi lade billederne tale for sig selv.\nKun en opfordring fra os til alle om at besøge øen og få "syn for sagen". Dog vil vi - som svorne telttilhængere - anbefale, at man lader være med at medbringe campingvogne og campere. Vejene på Korsika er små, stejle og snoede, hvis man ser bort fra østkysten fra Bastia og sydpå. Og for at være ærlig: Disse køretøjer er i den grad til gene for andre køretøjer. Det kan godt være, at ejerne synes, at de sagtens kan manøvrere her, men de glemmer at kigge i bakspejlet og se de lange køer, de afstedkommer.\nCampingvogne kan man trods alt godt medbringe, hvis man benytter nogle af de glimrende campingpladser på østkysten, lader vognen stå det samme sted og så oplever resten af øen i bil. Men de store campere er en misforståelse herovre. Man kan selvfølgelig også lade dem blive på østkysten, men man får masser af problemer alligevel. Man er lidt stavnsbundet. Og det er vel ikke meningen med at være på ferie i en camper. Vi har set mange leje en lille bil for at kunne bevæge sig omkring, og hvis man gør det, ja så går det vel nok. De små kassebiler, som mange unge anvender med imponerende opfindsomme soveindretninger, er til gengæld en fin måde at komme rundt på.\nFørste stop på vejen sydpå er - som sædvanlig - ClairVacances i Herrlisheim, Alsace. Og naturligvis besøgte vi Colmar.\nDer er stor forskel på opfindsomhed - og indtjeningsmuligheder - hos tiggerne her. Yderlighederne går nok her: En midaldrende mand har sat sig ned på et strøg med en kurv foran sig. Pænt påklædt og med mærkevaretennissko strittende ud imod os. Hver gang en turist går forbi ham, starter han sin mobiltelefon, som spiller lidt klassisk musik. Ikke megen respons.\nSå er der jazzorkestret, som består af fem meget midaldrende herrer. De spiller fint - og ser ud til at nyde det hele - men så har de lagt 4 stk. 2-eurostykker i deres indsamlingskurv - ligesom for at understrege niveauet. Der var heller ikke rigtigt bid.\nMen rundt om hjørnet står en ung, charmerende dukkefører. Han har fine handsker på og fører en dukke på en halv meters penge, der stryger på en violin. De skønneste melodier fra en båndoptager, skjult i en kurv med en dejlig levende hund, strømmer ud. Han gør det så intenst, at ingen drømmer om, at det ikke er denne lille dukke, der spiller. Kødrand rundt om ham og ditto afregning.\nVidere mod Frejus. Også som sædvanlig. Denne lille epistel kommer til at handle om vores 4,1 sekunders telt. Vi troede jo, det var lykken for sådan nogle gamle nogle som os med et telt, der slår sig selv op på 4,1 sekunder. Det gør det også, men det er pokkers besværligt at få samlet igen, så det kan passe i den dertil indrettede pose!\nEfter en sand kamp i Herrlisheim, som vi tabte, fik vi det bugseret ind i bilen. Da vi skulle slå det op i Frejus, lykkedes det os at få vredet det på plads. Det var lykkedes os at vikle det så gevaldigt sammen i morges, at det ikke lod sig åbne på 4,1 sekunder. Det telt hader os. Til gengæld afskyr vi det! I morgen forsvinder det fra vores åsyn. Men vores nat var dejlig.\nVi har været en smut i Decathlon og købt et telt mage til det gamle, vi havde. Det er pragtfuldt. Det lidt morsomme er dog, at Mogens havde siddet i lang, lang tid i går aftes og funderet over, hvad det var, vi gjorde galt ved samlingen af teltet. Og vips, da vi skulle samle det for sidste gang, gik det som fod i hose.\nLige meget med det. Teltet er væk. Det er foræret til en sød, fransk dame, som bor overfor os. Hendes familie kommer i weekenden, og hendes søn og barnebarn ville med glæde have det. Hun ringede til dem med et foto af teltet. Så vi beklager, kære børnebørn, at det ikke var muligt for os at have plads til det i vores lille Yaris hjem, så I kunne få glæde af det. Det må så være en trøst, at nogle franskmænd får glæde af det. Vi har trods alt haft glæde af vores franske ferier i snart fyrre år. Det fortalte vi også madam, som var ganske rørt til tårer faktisk.\nHermed er emnet uddebatteret, og kloge bemærkninger frabedes. La vie est belle.\nOg så fortsætter turen med færge fra Nice til Korsika. Fotografierne herfra er beskrivelse nok. Nyd dem!\nSidste år skyggefulde træer, nu kunst\nVi har været på en fantastisk togtur Bastia - Ajaccio. Vi har kørt turen flere gange i bil, men denne togtur tog os til steder, hvor der ingen veje var. Hele tiden gled vi ind og ud ad bjergene, krydsede floder på smalle, smukke broer, og fulgtes andre gange med landevejen. Og hele tiden havde vi denne overvældende udsigt til siderne, under os, og såmænd også over os, for skyernes formationer omkring bjergtinderne skiftede hele tiden.\nDer var mange stationer på vejen. 32 i alt. Stationsforstanderne - for sådan en var der hvert sted - stod alle fint og viftede med et afgangsskilt. Nogle gange afleverede de lige en cafe express til togføreren, og et sted skulle togføreren lige ud og se på en motorcykel, der var til salg.\nTuren fra Bastia til Bocognano (vores endestation) tog tre timer. Og så tre timer tilbage. Ikke et minut for meget.\nPå hjemvejen fra Bastia op mod Pietra rasede en voldsom storm ud over havet. Aldrig har vi set det så voldsomt med bølgekrusninger snart her, snart der, og også regnbuer var der inde imellem bølgerne. Det var betagende flot, men noget af en overraskelse, da vi hele dagen var færdedes i mildt solskin uden vind overhovedet. Selv om det var ganske vanskeligt at åbne bildøren, måtte Mogens ud for at fotografere sceneriet.\nVi har oplevet megen blæst her. Men sådan en storm har vi aldrig været ude for. På vejrudsigten havde der da heller ikke stået noget om uvejr. Vi så det forsvinde i en kæmpesky op i luften. Bogstaveligt talt.\nDer er ikke meget, der overgår det at sidde og se en fodboldkamp som de eneste danskere sammen med en flok råbende, sejrsikre hollændere. Tak for det resultat Morten Olsen & Co. 1 - 0 til de rigtige.\nPå en biltur fra Pietra til Ajaccio så vi alle broer og skinnestrækninger, som vi kun for en uge siden kørte på. Det var lige så smukt og betagende, som togturen.\nVemodig afsked med La Pietra i går aftes. Og farvel til skønhedens og kærlighedens ø for denne gang. Over tre uger uden en dråbe regn og med en gennemsnitstemperatur på 24 grader!\nVel ankommet til Nice med færgen kørte vi til Mausanne i Provence. En køretur på 250 km. Temperaturen sneg sig op på 37 grader. Det er varmt, meget varmt. Heldigvis fik vi en fin skyggefuld plads på den kommunale campingplads, men vi måtte vente længe med at lave vores aftensmad på grund af heden. Vi kunne sagtens have sendt 15-16 grader af denne hede hjem til Danmark, hvor vejret i øjeblikket er koldt og regnfuldt. Vi synes, det her er for varmt. Utaknemmelige sjæle, som vi er.\nSmuk, smuk køretur i Camargue. Hvilket pragtfuldt stykke natur. Vi fik set masser af vilde, hvide heste og flamingoer. Der var også masser af tamme heste på de meget velholdte turistgårde og -hoteller, som også alle var hvide. En kæmpe turistindustri. Men ganske forståeligt.\nVi opgav vores tennis her til aften. Klokken 20 var temperaturen stadig over 30 grader.\nVi gav op. Bestemte os for at tage nordpå. Man kan intet lave, når temperaturen allerede er over 30 grader kl. 10 om formiddagen. Så vi pakkede sammen og nød køreturen til Fleurie sådan ca. 300 km nordligere - eller i nordlig retning, som de ville sige i TV-avisens vejrprogram. Provence er jo smuk, her er det hele: lavendelmarker, solsikkemarker, bjerge, dale og solskin.\nVi havde fået denne kommunale campingplads, La Grabbe, i Fleurie anbefalet af et ægtepar, som har læst vores hjemmeside. Vi glædede os og blev bestemt ikke skuffede. En fin og velholdt campingplads med store, velafgrænsede - og skyggefulde - pladser. Fine sanitære forhold, svømmebassin, tennisbane og -hurra - en dejlig stor opholdsstue med aircondition, med gratis internet. Og så ligger den smukt mellem alle disse herlige Beaujolais vinmarker.\nTemperaturen er stadig konstant. 30 grader. Det er også hedt om natten. Vi gav op efter 3 hede nætter. Men vi kommer bare tilbage en anden gang. Vi skal jo have afprøvet den tennisbane.\nSå, nu er vi tilbage ved udgangspunktet: ClairVacances i Alsace. Det betyder, at vi er ved at vende næserne hjem. Og hvilket herligt døgn! Det har regnet hele natten - og hele dagen. Silende regn, men ingen blæst og temperatur omkring de 20 grader. Så vi har nydt det i fulde drag. Tænk, hvad man kan få en regnvejrsdag til at gå med i et telt.\nVi har slået palædøren op, og Mogens har lavet en genial opsats, så vandet løber ud fra siderne. Og der, hvor vandet løber ud, har vi stillet vores kasserolle, som vi glemte at vaske op i går aftes, med lidt opvaskemiddel i. Efter sådan cirka at være blevet fyldt tre gange, er den nu så ren som en nyvasket barnenumse.\nOg så er vi nået til Mogens 76. fødselsdag. Den har vi fejret med et dejligt vejr og en sublim frokost i Heuhaus i Equisheim.\nHjemrejse i ret meget trafik. Men det gik fint.\nFed Ferie, som vores børnebørn ville sige det.


Radisson Blu Hotel, Berlin Berlin, hotel Tyskland. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Radisson Blu Hotel, Berlin\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Radisson Blu Hotel, Berlin: Check ind :\nRadisson Blu Hotel, Berlin - Beskrivelse\nRadisson Blu Hotel,Læs resten\nBerlin har 427 værelser fra værelsestype Standard Guest Room-Hot Deal til Junior Suite. Priserne starter på 770 Danske kroner.Dette femstjernet hotel i Berlin hører ind under kategorien luksus. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Restaurant, Roomservice, Bar, 24-timers reception, Ikke-ryger værelser, Forretningscenter, Vask, Morgenmad på værelset, Hurtig check-ind/check-ud.Hotellet ligger på Karl-Liebknecht-Str. 3 i nordøst Berlin kun 5 minutter til fods fra centrum.Slap af i hotellets sauna.Der findes hurtig internetadgang på hotellet.Det tager 9 minutter at køre til Tempelhof lufthavn (svarende til en afstand på 4 kilometer fra hotellet).Dette hotel hører med til hotelkæden Radisson Blu.Nær ved hotellet kan du besøge: TV-Tower Berlin, Unter den Linden, CheckPoint Charlie, The Brandenburg Gate, The Reichstag.Andre gæster har givet hotellet en karakter på 8 ud af 10.Ekstra plus: terrasse.Praktisk information :Hotellet har betalende parkering.\nRadisson Blu Hotel, Berlin type(r):\nRadisson Blu Hotel, Berlin faciliteter og service\nOk det er på mange måder en standard Radisson hotel, og jeg vil gerne Radisson - de aldrig mislykkes. Radissonns hoteller er næsten 4 / 5 = et godt hotel, men måske uden den slags ting, der gør dig smileLæs resten og føle forbløffet. Jeg kan virkelig godt lide det sted på denne ene, afslappet, tæt på mange seværdigheder og offentlige transportmidler .. og om akvariet - didnt virkelig forstår det på billederne, men meget cool "i det virkelige liv". Italiensk restaurant er stor, så er det småretter .. Fordele: - Gode restauranter-Cool design og det spektakulære akvarium-Location (!!)- Hurtig og afslappet service-Wireless includedCons: - Ingen sutsko i stuen = grådige-mangler en smule charme (næsten til skudsikre) Ill rate this 5 / 5, en af de bedste Radisson Ive opholdt sig i.Skjul\nADVARSEL: Der er intet autentisk tysk om dette hotel. Det er en straight-up business hotel, med alle de gode og dårlige, der kommer med. Men bottom line, det er et super sted for en lang weekend med sightseeingLæs resten i Berlin. Hotellet er perfekt beliggende, moderne og har en hjælpsomme personale. Offentlig transport links er lige i nærheden. Du kan ikke gå galt med dette hotel.Skjul\nHotellet er rigtig godt beliggende og meget rolig ud Alexanderplatz, overfor domkirken, museer inden for gåafstand. Vi havde en business class værelse med balkon med udsigt over katedralen, dejligt. MorgenmadenLæs resten var stor og inkluderet. Der er et fantastisk akvarium i lobbyen, også lille swimmingpool og sauna, stor efter at vandre i timevis.Skjul\nBekræfter de positive vurderinger af dette hotel.The hotel er ren, med moderne faciliteter og meget centralt for mange af de store seværdigheder i Berlin. Det personale, vi behandlede var brugbare og effektive.Læs resten Hotellet ligger 1,5 km fra Alexander Platz jernbanestation, der er særdeles nyttig for at se resten af city.Three kommentarer - Foreslå anmode om et værelse med udsigt over floden og Museumsøen .- Vi brugte Hotels »Nudler restaurant - det var lidt for dyrt for, hvad vi fik. Service var ikke noget særligt .- Poolen er meget mindre end forventet. En af brugte 'wellness' center og troede, det var godt.Skjul\nValgt dette fra tripadviser tips. Beliggenheden perfekt - kunne gå til overalt i byen. Room stort, velindrettet badeværelse store, veludstyrede. Nonallergenic strøelse til rådighed og erstattet regelmæssigLæs resten seng, så snart vi ønskede det på check in staff very helpful. Concierge sendte os til 3 forskellige gode restauranter på vores anmodning - vi virkelig værdsat dette. Lobbyen med akvariet, er pænt, men for virkelig at se de fisk, du skal betale, og indtast gennem havet verden. Vi havde et værelse mod gården (view rooms dyrere), som vi fandt meget behagelige og komfortable. Meget tilfreds med dette hotel - og morgenmaden var noget, man kan ønske sig og effektiv som godt. (vi fik en utrolig hastighed på værelset via Hotels.com Pessimistisk: internet var kun gratis, hvis du har bragt din egen computre - hvilket jeg finder meget mærkeligt.Skjul\nHave opholdt sig her to gange, kan jeg bekræfte alle de enthusastic kommentarer om dette hotel. Det er fantastisk godt beliggende tæt ved Alexanderplatz S-Bahn station og Museumsøen, og har en fantastiskLæs resten interiør layout med den meget bemærkede lobby akvarium (men pas på: om du kan se det, at gå ind i tanken, du er nødt til at forlade hotellet og betale for indrejse). Værelserne er særdeles velindrettet, service upåklagelig, og de vigtigste restrauant fremragende både til middag og morgenbuffet. Om fremtidige Berlin besøg Jeg vil helt sikkert blive her igen.Skjul\nJeg elsker dette hotel. Jeg har boet her før og det er bare så hvislen og enestående med den store akvarium i lobbyen. Jeg fik en "havudsigt", så jeg kunne nyde det hele tiden jeg var der. Og dette er det bedste hotel morgenmad jeg nogensinde har haft overalt. Du muligvis name it, og de har det, og hvis ikke, bare fortælle dem, og de vil gøre det for dig. Og restaurant nedenunder, nudler, hvis det bare lækkert og er åbent sent. Jeg gik to gange, og det var lige hvad jeg havde brug for. Gymnastiksalen er også god, især den lille lap pool, hvor du svømme mod strømmen. Det er meget rent og fredeligt i, at spa-lignende område. Bare generelt en meget classy hotel. Den eneste mulige negative, denne gang og sidste gang jeg er bange, er det concierge, der handler så stille ud, når bedt om at gøre noget. Otherwise, it's brilliant.\nVi boede på Radisson i to nætter, og kan ikke rigtig fejl det i anyway.As andre anmeldelser har nævnt Acquarium i lobbyen er et helt syn at se, værelserne var pletfri og godt møbleret, morgenmad var såLæs resten godt som enhver hotel vi har opholdt sig i, og de medarbejdere, vi stødte på var meget hjælpsom og friendly.In hensyn til placering, du ikke kunne få antybetter med barer, klubber og caféer på Hackescher Markt fem minutters gang væk og forretningerne på Alexanderplatz ti minutter, en 25 minutters gåtur vil også tage dig igennem Museumsøen til Brandburg porten via Unter Den LindenSkjul\nDette trestjernet hotel i Berlin hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. n.a..Hotellet ligger på Neue Promenade 7 i nord Berlin kun 8 minutter til fods fra centrum.D\nARCOTEL John F i kategorien luksus har mange faciliteter såsom Restaurant, Roomservice, Bar, 24-timers reception, Aviser, Ikke-ryger værelser, Forretningscenter, Vask, Hurtig check-ind/check-ud, Helt Aktiviteter i nærheden\ninfo vedr. Alexanderplatz Bahnhof, Berlin\ninfo vedr. Berliner Dom 136 m\ninfo vedr. Rotes Rathaus\ninfo vedr. Nikolaiviertel\nCheck priser og tilgængelighed for Radisson Blu Hotel, Berlin: Check ind :


Passionsfrugtkage m. Hvid Chokolade og Mascarpone Mousse | MostlyCakes\nPassionsfrugtkage m. Hvid Chokolade og Mascarpone Mousse\nDen anden dag så vi Den Store Bagedyst – den nye danske sæson, ikke den australske (ja ja, det kører såmænd også her) – og de lavede moussekager. Manden spurgte så hvorfor jeg aldrig laver sådan nogle.. “Du ved med hindbær og sådan..” Det kunne jeg jo ikke have siddende på mig, så jeg gik i research mode på nettet for at finde opskrifter på fromager.\nDer er dog et lille bitte problem.. I Australien har de ikke pasteuriserede æg. Og det på trods af at salmonella også findes her. Jeg læste så om diverse selv-pasteuriseringsmetoder af æg. Her skulle jeg dog enten bruge en dampovn, ejes ikke, eller et termometer, hvilket jeg heller ikke har i mit sparsomme vi-skal-kun-være-her-i-et-år køkken. Jeg måtte derfor lede efter opskrifter uden brug af æg. Og det lykkedes mig da også at finde to ganske udmærkede opskrifter.\nMin inspiration kommer bl.a. fra Copenhagen Cakes (ses også i kagens pynt.. følte mig ikke så inspireret, da den skulle pyntes), Karolines Køkken, Miras Madblog og engang browsing gennem La Glaces kager på deres hjemmeside.\nJeg var forberedt på, at kagen ville tage rigtig lang tid at lave – og ja, den tager da også længere tid end en almindelig rørekage – men det var faktisk ikke så galt. Jeg gik i gang torsdag aften ved 18 tiden og hele kagen (minus gele) var lagt sammen og på køl kl 22. Det skal lige siges, at jeg i den tid også havde nået at lave endnu en gang mysli.\nJeg lavede en “kedelig” kakaobund til kagen, da jeg ikke ville have bundene til at dominere, men jeg ville gerne have lidt “chokolade” indover.\nDesværre blev siderne ikke så pæne på min kage, da jeg ikke har noget decoplast og prøvede med husholdningsfilm, som jeg fandt et tip om et sted på nettet – Big mistake! Huge! Næste gang må jeg bare stole på min springform.\nOpskriften passer til en 22 cm springform. Hvis min kage ser lidt lille ud, er det, fordi den er lavet i en 18 cm springform.\n62,5 g flormelis, sigtet\n3 blade husblas (jeg brugte gelatinepulver 3 tsk + 2 spsk vand til hver tsk)\n4 passionsfrugter (det kød, saft og kerner jeg fik ud af det vejede 70 g)\n1/4 vaniljestang, kornene skrabet ud\nHvid chokolade & mascarpone mousse\n1/2 vaniljestang, kornene skrabet ud\n2 blade husblas (eller 2 tsk gelatinepulver + 4 spsk vand)\nF.eks. rensede passionsfrugtkerner, jordbær eller hvad du nu lige lyster.\nLagkagebunde (2 stk):\nPisk olie, flormelis og sukker sammen. Tilsæt ét æg ad gangen og rør godt efter hvert æg. Bland kakao, mel og bagepulver i en anden skål og sigt det i dejen. Rør dejen glat.\nSmør lagkageforme godt med smør. Bag bundene i formene i ca. 10 minutter. Afkøl bundene på en rist. Læg en bund i springformen og dryp den med appelsinsaft.\nLæg husbladene i blød i koldt vand i 10 minutter.\nSkær passionsfrugterne i halve og skrab saft og kerner ud. Kog passionsfrugtkødet i et par minutter. Det gør det lettere at presse kødet igennem en sigte. Tilsæt appelsin- og citronsaft til passionsfrugtssaften.\nBland vaniljekornene med flormelissen. Pisk fløden tyk med flormelis-vaniljeblandingen.\nTag husblassen op ad vandet med det vand, der følger med. Smelt det i en skål over vandbad. Afkøl husblassen med citrussaften. Vend saften i flødeskummet. Hæld massen over lagkagebunden i springformen og stil den i køleskabet.\nLæg den anden bund oven på passionsfrugtmoussen. Skær evt. 1 cm af bunden rundt i kanten, så den bliver usynlig uden på kagen. Læg f.eks. en lille tallerken over bunden og skær rundt langs kanten.\nSmelt den hvide chokolade sammen med halvdelen af fløden og vaniljekorn over et simrende (ikke kogende) vandbad. Pisk resten af fløden til skum. Afkøl chokoladeblandingen lidt. Vend mascarponen i. Til sidst vendes flødeskummen i.\nHæld chokolademoussen over bunden og glat den på overfladen. Sæt kagen tilbage i køleskabet i min. 4 timer. Min stod i køleskabet natten over.\nLæg husblassen i blød i koldt vand i 10 minutter. Varm passionssaften over vandbad og smelt husblassen i saften. Opløs sukkeret i blandingen. Lad geleen køle lidt. Pas på at geleen ikke køler for meget ned.\nHæld langsomt geleen ud over moussen. Sæt kagen tilbage på køl i min. 1 time.\nJeg pyntede kagen med passionsfrugtkerner og jordbær.\nMette 17. okt 2016\nVil jeg kunne lave chokoladecremen og stille den på køl og først komme den i kagen dagen efter?? Da min anden creme skal sætte sig i køleskabet natten over, og kagen først kan samles dagen efter..\nMerete 17. okt 2016\nJeg har aldrig selv prøvet at lade en creme ligge. Altså cremen bliver jo ikke helt stiv, da der ikke er husblas i, men den bliver jo alligevel fast, fordi den hvide chokolade stivner, når den kommer på køl. Du vil ikke kunne få spredt cremen lige så godt ud, når den er stivnet.\nHvis du har en anden creme, som skal sætte sig natten over, kan du måske lave den hvide chokoladecreme tidligt på selve dagen og sætte den på køl i en 3-4 timers tid. Så burde den være fast.\nBeklager at jeg ikke kan give et mere præcist svar. Lad endelig høre, hvordan det går :)


Mukhtar opsat på at slutte godt af: Taknemmelig for fansenes støtte - 3point.dk3point.dk\nMukhtar opsat på at slutte godt af: Taknemmelig for fansenes støtte\nHany Mukhtar skifter til vinter til MLS og Nashville SC. Han er opsat på at slutte godt af i Brøndby IF, hvor han særligt gerne vil betale klubbens fans tilbage, som har støttet ham.\nHany Mukhtar kom i 2016 til Brøndby på leje fra Benfica, og den tyske kreatør blev siden købt fri. Til vinter skal han til Nashville SC, da MLS-klubben har købt ham, og Mukhtar vil gerne slutte godt af i Brøndby.\n– Jeg har haft nogle rigtig gode år og en god tid her i klubben, så jeg vil selvfølgelig gerne slutte godt af. Det er ikke noget, jeg bare siger. Jeg mener det. Jeg vil slutte godt af her og gøre mit bedste, udtaler han til 3point.dk og fortsætter;\n– Det er altid bedst, hvis man kan slutte godt af. Det vil jeg gerne. Jeg vil præstere på mit højeste niveau og give holdet noget. Vi er i en læreproces og en svær situation, men jeg har været her i tre år nu og har lidt erfaring i, hvordan vi kommer ud af det igen.\nLæs også: Mukhtar: Jeg spiller nok søndag\nMukhtar er populær på den københavnske Vestegn, og i forbindelse med skiftet til USA har mange Brøndby-fans brugt de sociale medier til at give udtryk for, hvor glade de har været for midtbanespilleren. Og tyskeren udelukker ikke et comeback.\n– Jeg har været overrasket over det. Men fansene har virkelig respekteret mit skifte og det er jeg taknemmelig for. Jeg har et særligt forhold til fansene. Det er en fornøjelse for mig og man ved aldrig i fodbold. Man ved aldrig, hvor man ender i sin karriere, slutter Hany Mukhtar.\nBrøndby spiller søndag mod FC Nordsjælland. En kamp, hvor Mukhtar regner med spilletid.\nDet er mig stadig en gåde at en spiller med det talent og alder vælger Nashville som klub. De fleste borgere i den by aner ikke hvad sporten går ud på. Jeg er med på der foreligger nogle planer for klubben, men han kunne altså ligeså godt skifte til Melbourne FC i Australien som var han på nippet til at lade sig pensionere. Det er et skifte a la “jeg skal lige have den sidste oplevelse med” og det emmer for mig af virkelig elendig rådgivning og karriereplanlægning.\nMener han har udtalt noget i retning med at han vil være en vigtig spiller og spille fast, og det er han vel på det hold.