Hvad er en lateen? - Zajacperrone.com\nEn lateen er et sejl konfiguration går tilbage til oldtiden og stadig i regelmæssig brug på en række forskellige skibstyper i dag. Den består af en trekantet, og agter sejl ophængt fra en gård. Værftet krydser masten ved dets omtrentlige midtpunkt med sin forreste ende næsten på skroget plan og sin bageste slog op over toppen af masten. Dette arrangement placerer værftet og sejle i en vinkel på ca. 45 ° til masten og lige så placeret bag og foran den. Lateen rigget fartøjer må have en eller flere master, og kan omfatte yderligere sejl som udliggere eller forsejl.\nDe nøjagtige oprindelse af lateen riggen er uklare; flere historikere mener det var i brug så langt tilbage som det første århundrede f.Kr.. Det blev almindeligt anvendt på skibe i det romerske imperium i Middelhavet og var en af de rigning standarder under Age of Discovery. En evolutionær udløber af traditionelle firkantede rigning, den lateen sejl fandt nåde hos sejlere fra Middelhavet til Det Indiske Ocean, hvor det stadig er riggen af valg på dhows og mindre fiskefartøjer.\nDen lateen sejl er en langsgående design betyder, at det er orienteret langs kølen linje eller længden af fartøjet. Sejlet er trekantet og understøttet langs dens øvre kant af en lang spar eller værftet. Værftet er fastgjort til masten med parrel linjer i regionen dens midtpunkt. Den gaff er orienteret med sin forreste ende fastgjort lavt mod boven af fartøjet med en tack linje. Dette placerer den anden ende i en udtalt slog op holdning og typisk højere end masten.\nDen nedre kant af sejlet kan indeholde en yderligere bjælke er kendt som en bom men er generelt understøttet. Dens bageste hjørne er fastgjort til beholderen ved en linje kendt som et ark, der anvendes til at justere sejlet. Værftet er fortsat på den ene side af masten på alle tidspunkter som egner riggen ulempen ved en "dårlig tack" sejl position under visse betingelser. Dårlig tack opstår, når vinden skubber sejlet mod masten og derved negativt påvirke dens bæreevne. På den modsatte kurs, eller når vinden blæser fra den anden side af skibet, sejlet fylder væk fra masten og opnår fulde potentiale.\nDen lateen Riggen er en enkel ordning til at styre og kræver en lille besætning. Det kan være faldet og opvokset hurtigt, hvilket gør det til et ideelt valg for fartøjer, som regelmæssigt navigeret under broer. Disse sejl kan være passende for enkelt- eller multipel-mast skibe og bruges ofte i forbindelse med udliggere og forsejl.\nHvad Er Offside Rule i fodbold?\nHvad er nogle udendørs aktiviteter i Denver, Colorado?\nHvad er VBScript?\nT'ai Chi Mini-Form for bedre balance\nHvad skal jeg overveje, når Spil på et hestevæddeløb?


For en dag ud med heste og varme kilder, se ikke længere end denne heldagstur fra Reykjavik. Efter en times lang ridetur på en islandsk hest tager du en eksprestur på nogle af de vigtigste Golden Circle seværdigheder: Gullfoss vandfald, Geysir-hot springområdet, UNESCO-listede Thingvellir og landsbyen Hveragerdi. Turen er velegnet til alle niveauer af erfaring, og tager det rude landskab i hovedstaden udkanten.\nHvalsafari, herunder Gullfoss og Geysir Express Tour fra Reykjavik\nOplev majestætets natur ved havet og land på denne fulddagse hvalespottende bådtur og udtrykk Golden Circle-tur fra Reykjavik. Se efter hvaler og andet marint liv på et morgenhvalekrydstogt, og om eftermiddagen besøges Gulfoss, Geysir og Thingvellir National Park, de tre ikoniske steder i Islands gyldne cirkel. Beundre det dobbelte vandfald ved Gulfoss; se de geotermiske pools og Strokkur vandspyd på Geysir; og se den tektoniske rift ved Thingvellir som din guide forklarer videnskaben og fakta bag disse naturlige vidundere.


Sorry I'm a Bad Boy - Omklædningsrum, øreringe og regnvejr - Movellas\n11. Omklædningsrum, øreringe og regnvejr\nVi mødtes udenfor skolen lidt over 5. Jeg fløj ham om armende, men Ji Yong så mut ud. "Hvad er der galt?" spurgte jeg forsigtig. Han trak på skuldrene og svarede kort: "Skole." Hvad havde jeg forventet. "Klar til at gå Chei Baby?"\nVi gik hele vejen til centeret. Jeg tog mig flere gange på jakkelommen, bare for lige at tjekke, om pungen nu også stadig var der. Jeg havde ingen planer om at lade Ji Yong betale. Sådan var jeg ikke opdraget. Alligevel tillod jeg mig at slæbe ham gennem næsten alle tøjbutikkerne i centeret. Dog uden held til at finde en kjole. Til sidst gav jeg op, og lod Ji Yong tage førringen. Han stoppede op i en butik jeg aldrig havde været i før. Da jeg så på prisskiltet forstod pludselig hvorfor. Alt var ekstremt dyrt herinde. Jeg turde næsten ikke røre ved noget.\n"Vendt her, så finder jeg noget." Jeg begyndte indvendigt at grine. Kunne Ji Yong forstå sig på mode?\nJeg tog plads i en stol nær prøverummene. Der gik mange minutter før Ji Yong kom til bage med en enorm bunke kjoler. Så vidste han alliegvel noget om tøj. Med hævede øjenbryn tog jeg imod. "Så mange?" jeg kunne ikke lade værre med at spørge. "Så var der noget at vælge imellem," svarede han, "Men lad mig se dig i dem før du bestemmer dig." Han tog fat i forhænget på det nærmeste prøverum, og lod mig tage entré. Selv satte han også en fod frem for at komme ind. Jeg stoppede ham. "Hvad? Jeg skal alligevel se dig i dem?" Han smilede skævt. "Aniyo," sagde jeg mens Ji Yong prøvede at kæmpe sig uden om min arm, "Der er ikke plads til to herinde." Yi Jong gav op og satte sig surmulende hen på stolen.\nDe 10 første kjoler blev smidt direkte i Nej-bunken, mens 5 andre røg i Måske-bunken. Den næste kjole var meget farveløs i forehold til de andre. Den øverste del var af sort læder, mens skørtet var af matchende stof. Jeg blev en smule skuffet over Yi Jongs kedelige valg - altså lige indtil jeg tog den på. Den hang løst, var knækort, og var alt andet end nedringet. Jeg drejede forsigtigt om for at se kjolen lidt mere naturligt. Den fremhævede næsten ikke mine former, hvilket jeg satte enorm pris på.\nJi Yong hæv lidt i forhænget, ligesom for at signalere at han ville ind. "Bare kom ind," svarede jeg, glad for at kunne vise ham kjolen. Ji Yong så kort på mig med øjne der var svære at tyde. "Hot," mumlede han. Sagde han lige at jeg var hot?\n"Jeg synes at du skal vælge denne her," sagde han. Han kunne slet ikke tage øjnene fra mig. "Ehm," sagde jeg og fik brudt hans trance, "Hvis du vil have mig undskyldt, så skal jeg altså lige have den af, så jeg kan betale for den." Yi Jong nikkede sammentyggende, "Right," sagde han og begyndte at lyne min kjole op. "Yah! Hvad laver du," udbrød jeg. Her var virkelig ikke plads til to. "Hjælper dig ud af kjolen," sagde Ji Yong, og kyssede mig i nakken, der hvor han lige havde lynet mig op. Jeg fik kulde gysninger ved hans berøring. Hans læber bevægede sig langsomt længere ned. "Aish! ... Ikke her. Det er offentlig grund," sagde jeg lavt så ingen skulle høre os. "Som om vi ikke har prøvet det før," mumlede Ji Yong, men han holdt dog op, og fik kjolen lynet helt op uden mere besvær.\nDa vi forlod rummet så ekspedienten med et underligt blik efter os. Kjolen blev lagt på disken, og kassedamen tog imod for at tjekke prisen ind. Hele tiden så hun helt forkert ud i ansigtet. Nu hvor jeg lagde mærke til det hvilede et havlt dosin øjne på mig og Ji Yong, uden at jeg forstod grunden.\nKassedamen tog imod mit kort. Hun bevægede læberne lydløst som om hun overvejede hvordan hun skulle få noget formuleret. "I ved godt at prøverummende kun er beregnet for en person," spurgte hun endelig. Jeg fik begyndte straks at rødme, og så surt på Ji Yong. Det var hans skyld at alle butikken havde hørt os.\n"Undskyld noona, men min kæreste kunne ikke lyne sig selv op på ryggen, så jeg hjalp hende bare," svarede Ji Yong med et charmerende smil. Jeg sparkede han diskret over benet.\nKassedamen så endnu mere forkert ud, men rakte mig hurtigt mit kort og kjolen, for at få os ud af butikken.\nI Ji Yongs øjne var det vældig morsomt, men jeg følte mig en smule fornærmet. Det endte med at han tog mig med ind i en smykkebutik for at få mit humør op igen. Han blev pludselig selv meget stille, men da jeg spurgte hvorfor, rystede han blot på hovedet og smilede.\nJeg tog en lille glasboks op i hænderne. Den indeholdt et set øreringene skønt de ikke var ens. Begge vedhæng hang forenden af en lang kæde; En trekant hvis spids vendte nedad og fik mig til at tænke på en hugtand, og en cirkel med spejlfunktion.\nJeg vendte hurtigt æsken om for at tjekke prisen da de ville passe perfekt til kjolen, men blev ubehageligt overrasket. De var så dyre at jeg næsten ikke turde vise dem til Yi Jong, i frygt for at han skulle købe dem til mig, men skæbnen ville mig det modsatte.\n"Kan du lide dem," Ji Yong havde sneget sig ind på mig bag fra. En vane jeg havde fundet ud af, han havde.\n"De er ikke noget specielt," svarede jeg og lagde boksen ned. Hans blik på mig, fortalte at han ikke troede på det. "Skal vi ikke tage hjem?" Spurgte jeg som emne skift. "Det regner," sagde han og så op i loftet af glas. Rigtig nok havde en grå sky fyldt den ellers så blå himmel. Tunge regndråber faldt med smæld mod glasset.\n"Mød mig ved hovedindgangen, jeg går lige hen og køber en paraply." Jeg ville langt hellere bruge penge på en paraply, end at gå hjem i regnvejr og blive gennemblødt.\nTuren hjem foregik altså under paraply. Jeg fik lov at holde den alene de første fem minutter, hvorefter Ji Yong tog fat den anden vej rundt om håndtaget, så vi kunne gå med flettede finger, tros stangen imellem os. Regnen der faldt omkring os, fik os til at rykke tættere og tættere på hinanden. Jeg kunne mærke hvordan mit hjerte sprang et slag over.\nJi Yong fulgte mig ikke hele vejen hjem, det tillod jeg ham ikke, og han tillod ikke at jeg fulgte ham helt hjem, så det endte med at jeg fik paraplyen og et kys ved skolen, mens Yi Jong måtte gå resten af vejen hjem i det gennemblødende regnvejr.\nJeg fik virkelig ondt af ham, selvom det ikke var ham der skulle hjem til sin fulde mor.


Rimfrost i december – Tomas hjemmeside\nRimfrost i december\nLørdag d. 16. december var en ualmindelig smuk decemberdag. Efter rigtig mange dage med gråvejr og nedbør i forskellige former kom denne smukke dag.\nNormalt ville jeg være taget i skoven for at finde motiver, men denne lørdag nåede jeg kun i haven; og var der motiver. Det væltede frem. Her er et galleri af de, i mine øjne, bedste.\nUdgivet 18. december 2017 Skrevet af Tomas Jensen\nKategoriseret som Blomster, Natur, Vejr\nJaws i Vestermose fanget\nFørste tur om søerne i Skanderborg 2018


Ferie for børn Pietra Ligure Rejse familie familier Savona Ligurien Blomsterriviera\nHør om der er ledige lejligheder\nFerie "skræddersyet til børnene"\nPietra Ligure og Ligurien byder ud over stranden og havet på utallige muligheder for at børnene ikke alene kan have det sjovt, men også at de kan gå på opdagelse, opleve og lære at værne om naturen.\nMan kan også nemt komme til Genova, som ligger blot 80 km fra Pietra Ligure med tog, og byen har meget at byde på: Akvariet, som er det største i Europa. La Città dei Bambini e dei Ragazzi, Italiens største "eksperimentarium" for børn, hvor de kan lege, opleve videnskab og teknologi og multimedieværksteder. Biosfæren, en stål- og glaskugle på havoverfladen, en lille men frodig botanisk have, hvor der mellem sjældne tropiske planter går fugle, amfibier og firben frit omkring. Il Bigo, en elevator med udsigt som er designet af den berømte arkitekt Renzo Piano, og som drejer 360° over den gamle havn. Galata Museo del Mare.\nFå kilometer fra Pietra Ligure kan man tilbringe skønne dage med hele familien: i Ceriale (15 km) ligger vandlandet Parco Acquatico le Caravelle; i Alassio (20 km) adventureparken Parco Avventura Solleone med ruter mellem træerne for alle aldersgrupper\nPietra Ligure har altid været særlig opmærksom på de små gæsters behov. I slutningen af juni og august omdannes hele byen under Bimbingioco, og bliver til et stort Legeland. Et arrangement som foregår udendørs og som er helt gratis,


Bolig Arkiv - Side 2 af 7 - DGMA\nFå din kjole til at matche din boligindretning\nDet er ikke kun i forhold til din boligindretning, hvor du kan få lov til at være kreativ og køre forskellige stilarter. Samme muligheder har du med dit tøj, og kjoler er et af de elementer, som du kan gøre meget kreativt. Når sommeren banker på døren, og du vil ud i solen eller bare sidde i haven og nyde […]\nLad din bolig mærke nutidens skønhed\n20. april 2019 DGMA2015\nDu kigger i spejlet. Du spotter diverse skønhedsfejl, som vi alle kan nikke genkende til, når vi kigger ind i spejlets sandhedseliksir. Vores bolig har det på samme måde, når vi kigger ud over dets vider. Vores øjne fungerer som hjemmets skønhedsfejlsfindere. Uden os kan boligen ikke indrette sig selv og vise sig fra sin bedste side. Boligen er kun […]\nTrends kommer og går hele tiden. Hvordan holder man sig opdateret, samtidig med at man gerne vil undgå at bruge mange penge hver sæson? Det er et godt spørgsmål. Vi vil komme med et par tips og tricks samt huskeregler til dig, så du gør dig nogle langvarige køb, hvor du ikke behøver at skifte dine møbler og andet interiør […]\nSpar tid med digitalisering af drænkort\n18. april 2019 DGMA2015\nHvis du ejer et landbrug, eller anden ejendom med indlagt dræn i jorden, ved du hvor megen besvær det kan være, at lokalisere og vedligeholde drænene. Selvom man har kort over, hvor drænene er placeret, er disse kort ofte gamle og upræcise, og det kan tage lang tid, at finde det præcise sted at grave efter dræn. Men med ny […]\n16. april 2019 DGMA2015\nDet sorte køkken, er uden tvivl en boligtrend, der er kommet for at blive. Det er også svært at komme uden om, at et sort køkken kan være både elegant og smukt. Men det er dog samtidig en trend, der kan være lidt svær at få til at lykkedes – hvilket kan resultere i et køkken, som man bliver rigtig […]\nSkal du flytte? – Gode råd til at bevare overblikket\n10. april 2019 DGMA2015\nDet kan være en uoverskuelig opgave at skulle flytte. Der er rigtig mange ting, der skal pakkes ned og holdes styr på. Det fylder og roder ofte over hele huset, og det kan være svært at bevare overblikket. Sådan behøver det dog ikke at være. System fra start Hvis du vil have en nem og overskuelig flytning, så er det […]\n26. marts 2019 DGMA2015\nSpisebordet er ofte der, hvor vi samles til sociale begivenheder. Når der inviteres gæster, er det som oftest i forbindelse med et måltid, og derfor er der også stor fokus på, hvordan vi imponerer med lækker mad. Men uanset om du er en haj i et køkken, eller om du bestiller maden udefra, for at få mere overskud til dine […]\nEr du på vej til at sælge din bolig? Har du selv valgt at stå med salget, da du har fuldstændig styr på, hvad et sådan indebærer? Hvorfor så ikke øge chancerne for et hurtigt salg med en boligannonce på engelsk? Med enprofessionel oversætterkan du få lavet en super skarp og flot boligpræsentation, som kan nå et større publikum og […]\nLeder du også efter dit drømmehjem?\n24. februar 2019 DGMA2015\nFor mange mennesker kan det være en stor udfordring at finde det rette hjem. Der er et utal af boliger på markedet, men det kan alligevel føles som om, der ikke findes én til dig. Måske er boligen for dyr, for lille, har en uhensigtsmæssig beliggenhed, eller måske virker det uoverskueligt at købe og holde styr på bolighandlen helt alene. […]\n14. februar 2019 DGMA2015\nHvad er udflugt uden kaffe? Alfi laver både stilsikre og holdbare termokander, så du kan få varm kaffe med på tur. Vi forbinder ofte tyskerne med omhyggelighed, og det kan også ses i det tyske brand Alfi, der i mere end 100 år har skabt produkter med en kvalitet og standard, der er svær at slå. Noget af det, der […]


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Indland - Nu er der mest smitte blandt folk i 50'erne\nDen seneste uge har der samlet været 7300 smittetilfælde, og her tegner de 50-59-årige sig for 1140 smittetilfælde. Det svarer til knap 16 procent af alle tilfælde.\n20. januar 2021 kl. 11:01 Af Ritzau\nUnder coronapandemien har der været mest smitte blandt unge i 20'erne, men på det seneste har billedet ændret sig.\nI de seneste syv dage har der været flest smittede blandt personer i 50'erne. Det viser en opgørelse fra Statens Serum Institut (SSI).\nDen seneste uge har der samlet været 7300 smittetilfælde i Danmark, og her tegner de 50-59-årige sig for 1140 smittetilfælde.\nUdviklingen skal ses i sammenhæng med, at der på det seneste har været relativt færre smittetilfælde blandt børn og teenagere i aldersgruppen 10-19 år og unge i 20'erne, end det generelt set har været billedet under pandemien.\nSmitten er dog generelt set jævnt fordelt på aldersgrupper, hvis man ser bort fra de mindste børn under 10 år og ældre over 60 år, hvor der er relativt færre smittetilfælde.\nSåledes udgør aldersgrupperne 20-29, 30-39 og 40-49 hver især mellem 13 og 15 procent af alle smittetilfælde den seneste uge.\nDer bliver ikke offentliggjort aldersfordeling på de positive tilfælde i lyntest.\nDerfor kan det ikke udelukkes, at der for eksempel er flere unge, der vælger at tage en lyntest frem for en pcr-test.\nNår man ser på udviklingen over hele coronapandemien, har der været flest smittetilfælde i aldersgruppen 20-29 år, som samlet set står for næsten hvert femte smittetilfælde.


Kinesis - Fitnews\nKinesis er en relativ ny træningsform, som handler om frie, naturlige bevægelser, der aktiverer flere af kroppens muskler i hver enkelt øvelse, i stedet for, som i traditionel kabeltræk, kun at træne musklerne isoleret. Fitnews har kigget nærmere på fænomenet.\nKinesis kan overordnet beskrives som en fusion mellem frivægt og funktionel træning blandet med principper om harmoni og balance fra yoga og thai chi. Det handler om at integrere hele kroppen i træningen – også tankerne.\nKinesis-systemet er en slags kabeltræk-maskiner, der tilbyder ukonventionelle bevægelser. Kablerne er både længere og mere fleksible end traditionel kabeltræk. Det gør, at man rent faktisk kan udføre tre-dimentionelle bevægelser så som at crawle med armene, mens man eksempelvis ligger og balancerer på en bold, for at nævne en af de mere avancerede muligheder. Og så er der tid at spare. Faktisk kan man træne hele kroppen igennem med blot 6-8 øvelser, fordi hele kroppen arbejder med i de forskellige øvelser og bevægelser.\nKinesis består af 1– 3 vægge med op til fire forskellige maskiner på hver væg: alfa, beta, gamma og delta , der hver især rummer en række øvelser og bevægelser. Hver enkelt maskine er meget fleksibel. Du kan gå fra row, til flyes til squat i en og samme maskine. Det eneste, du behøver at justere mellem øvelser, er belastningen.\nHardcore funktionel træning\nDer findes to måder at bruge Kinesis-systemet på. Man kan enten træne traditionelle øvelser (exercises) eller bevægelser (movements). Traditionelle øvelser vil sige, at man primært træner én muskelgruppe af gangen for eksempel mave, forside af lår og så videre. Forskellen ved at træne øvelser i Kinesis-systemet frem for i traditionelle træningsmaskiner er, at stort set alle øvelser udføres stående. Det betyder, at belastningen både kommer oven fra og ned igennem kroppen, og derved aktiveres hele kropsstammen og ikke kun den konkrete muskel, man ønsker at træne. På den måde skabes der et større samspil mellem de forskellige muskler i kroppen, og det gør blandt andet, at man opnår en bedre balance og et mere harmonisk bevægemønster. Det betyder samtidig, at man ikke skal forvente at kunne træne lige så tungt, som man er vant til, fordi vægten i Kinesis-maskinerne er fordelt over flere led.\nDer er to muligheder for at øge belastningen på Kinesis-maskinerne:\n1. ved at øge belastningen på selve maskinen\n2. ved at træde længere væk fra maskinen, således at trækket i kablerne bliver sejere.\nDer findes ikke nogen kiloangivelser på maskinerne, for det er individuelt, hvor stor belastningen reelt er, alt afhængig af, hvor du placerer dig i forhold til selve maskinen.\nKinesis-systemet er heller ikke skabt til at dyrke store muskler.\nMen det, der gør Kinesis-systemet interessant at beskæftige sig med, er muligheden for at træne bevægelsesorienteret. Forskellen på øvelser og bevægelser er, at øvelserne, som tidligere nævnt, primært fokuserer på belastning og bevægelse over ét led, hvor bevægelse (movement) er en langt mere kompleks træningsform, der involverer både flere led og flere muskler. Her skal musklerne samarbejde om at udføre et givent stykke arbejde. Samtidig foregår bevægelserne i et rolig, kontrolleret tempo, så både krop og sind integreres.\nNextFit To Fly


Mit navn er Alexander Esmann Mulvad. Jeg arbejder som moderne kunstner. Jeg maler hovedsageligt på lærreder med akrylmaling og forsøger konstant, at udvikle mine kunstneriske evner. Al min inspiration til mine malerier, kommer fra mine tanker. Mine malerier er et forsøg på at male mine følelser ud af mit indre.\nFormer, farver, sammenhænge og udtryk har altid interesseret mig meget. Derfor har jeg valgt den abstrakte kunst til. Det er fantastisk, hvordan man kan udtrykke sig gennem den abstrakte kunst. Man behøver ikke at male et motiv, som direkte forstiller noget, men male motiver hvor modtageren af maleriet alligevel kan sætte sig ind i det, forstå og danne sine egene historier og billeder ud fra de abstrakte mønstre.\nEfter en stor nedtur i mit liv, blev jeg grebet af den abstrakte kunst - jeg kunne nu mentalt forlade tid, sted og rum. Jeg kunne befinde mig i en tilstand hvor jeg var fuldkommen optaget af former, budskaber og kunsten. Derfor var den abstrakte kunst for mig, en terapeutisk metode til at komme tilbage til livet, og finde mig selv og min vej.\nLeave me in wonderland\n200⨯120 cm (H⨯B)\nHe had a dance with the devil\n100⨯180 cm (H⨯B)\nHerunder kan du kontakte Alexander Mulvad direkte pr. mail. Alle forespørgsler videresendes til kunstneren.\nArtist: Alexander Mulvad\n8.700 DKK (1168 EURO)


Audi A6 Avant 2,0 TDI Multitronic - Anmeldelse - 2012 - biltorvet.dk\n17-07-2012 | Kristian Klarskov\nDesignDet er åbenlyst for enhver, der kigger på Audi A6 Avant, at designerne virkelig har taget sig god tid. Der er ingen små svipsere eller steder, hvor man ”har skullet skynde sig”, som vi til tider ser i bilbranchen. Her er det tydeligt, at man har sat sig for at skabe en bil, der skulle være en fryd for øjet fra alle vinkler, og man havde ikke tænkt sig at stoppe, før alle var enige om det færdige resultat. A6 Avant ser nemlig tæske-godt ud og formår virkelig at dreje hoveder, hvor end den kommer frem. Vælger du samtidig den smukke Gletcher White metallak, som vores testbil blev leveret i, ja, så er der ikke et øje tørt. Og da Audi-importøren samtidig havde valgt at smide nogle velvalgte 18” aluminiumsfælge på bilen, ja, så blev det visuelt ikke bedre. Det skal da lige være, når tændingen slås til, og det smukke LED-kørelys giver fronten af bilen et ekstra aggressivt og futuristisk look.\nMotorrummetNår startknappen trykkes ned, og motoren vækkes til live, foregår det meget støjsvagt. Og når der er kommet lidt varme i motoren, er støjniveauet endnu lavere. Audi har formået at lyddæmpe deres dieselmaskiner på bedste vis – noget jeg oplevede første gang, da den store 3,0 liters TDI-motor blev introduceret i Audi A5.\nBag rattetA6 kører glimrende og vil efterlade et kæmpe smil på de flestes læber. Vores testbil havde ikke firehjulstræk, hvilket naturligvis havde tilføjet lidt ekstra til bilens formåen i sving og naturligvis også sikkerhedsmæssigt i vådt og glat føre. BMW har ”slækket” lidt på 5-seriens sprøde køreegenskaber for at vægte komforten lidt højere. Audi har strammet op og satset lidt mere på det sportslige, hvilket har gjort, at de to biler ligger meget tættere end tidligere på dette område – dog stadig med et lille plus til bilen fra Bayern.\nPladsenBag rattet mangler du på ingen måde plads, hvilket også gør sig gældende for bagsædepassagererne. Her er yderst behageligt at opholde sig dog uden, at pladsforholdene når Skoda Superb størrelse. Bagagerummet er på 530 liter, hvilket ikke gør den til den største i klassen. Den trone sidder Mercedes E-klassen på med sine 695 liter. Men bagagerummet er regulært og nemt at læsse.\nKonklusionAudi har med A6 Avant skabt en stationcar, der i 99 ud af 100 tilfælde vil få et anerkendende nik for sit design. Samtidig har man formået at lave en kabine, der ikke fås bedre i klassen, og som de fleste vil føle sig hjemme i. Køreegenskaberne er virkelig gode, og den firecylindrede motor gør et virkelig godt stykke arbejde. Gearskiftet er det bedste CVT-gear på markedet – men jeg ville stadig vælge et konventionelt automatgear, hvis det altså var muligt – det er det bare ikke. Så jeg siger ja tak til Multitronic.\nAudi A6 2,4 165HK\nAudi A6 2,6 150HK\nAudi A6 Avant 3,0 TDI 204HK Stc 6g\nAudi A6 Avant 2,0 130HK Stc


Kan selv, Vil selv! - Lilium11s blog - Gamereactor\nSkrevet af Lilium11 den 1 februar 2016 kl. 02:13\n(( Hvis det virker overdramatisk så er det et bevidst valg for at gøre teksten sjovere at læse. Om det virker, who knows, men det er ikke et forsøg på at fornærme nogen. Jeg har selvfølgelig respekt for at forskellige folk træffer forskellige valg. Have fun! ))\nDisse ord eller tilsvarende er efterhånden ved at blive en grundigt integreret del af mit ordforråd når jeg spiller spil. Pointen er jo lidt ligesom den at man betaler sine penge til udvikleren gennem Steam eller lignende, starter spillet op og så fordyber man sig ellers i en fremmed verden hvor der er ting der skal skydes, puzzles der skal løses eller andre forhindringer som skal overkommes plus evt. en interessant historie der skal udleves.\nDet er genial underholdning i princippet! Så hvorfor er det lige at det hele tiden skal ødelægges? Jeg synes at underholdningsværdien ligesom er væk så snart at spilleren ikke selv for lov at spille spillet!\nEt ord som efterhånden er ved at gå mig på nerverne. Oplevelse. Spil nu om dage er ikke så meget videospil som de er en forsigtigt orkestreret oplevelse som handler mere om fortællinger af egentligt ret ringe fortællinger end hvad der egentligt kunne have været ganske habilt gameplay hvis ikke spillet var hunderæd over at risikere at spilleren bliver 'frustreret' over at det med at negligere sit game er noget der får konsekvenser.\nGamere i dag er som børn der skal pakkes ind i vat som ikke kan tåle synet af noget der bare er en anelse udfordrende og derfor har de brug for en evigt tilstedeværende hønemor til at forbarme sig over dem, om det så er ønsket eller ej.\nKan vi ikke... holde op med det? Mit argument her er ikke at spil skal blive meget sværere, men at de skal holde op med at behandle spillere som spædbørn og faktisk lade dem spille spillet uforstyrret!\nJeg har samlet en række mekanikker fra blå stue som jeg gerne ser fjernet fra videospil med en sådan grundighed at fremtidige generationer ikke engang vil vide at de har eksisteret!\nJeg er for tiden godt i gang med det nye Tomb Raider nu hvor spillet er ude af Early Access og et af de elementer af spillet som jeg er mest tilfreds med so far er de såkaldte Challenge Tombs. For ikke initierede er der her tale om områder hvor Lara Croft skal løse nogle gåder (lad os være ærlige, ikke særligt krævende gåder) for at finde en skat der kan give hende perks til senere brug. Mit problem her er at Lara er alt for glad for at komme med 'råd' til løsningen af puzzlet hvilket i sig selv ikke er noget jeg synes der burde være der.\nHvis man sidder fast så må du enten droppe den tomb eller slå det op på nettet. Eller, i dunno, måske faktisk bruge hovedet lidt og løse puzzlet? Hvad skal jeg med hints og værre endnu, hvorfor er disse hints så udførlige at de mere eller mindre severer løsningen på et sølvfad? Det er nærmest en kende fornærmende at man sidder midt i et puzzle og at spillet kommer med sin egen irriterende backseat gamer og hun er min protagonist?! What!\nAlle spil skal selvfølgelig forsøge at appellere til så brede målgrupper som muligt for at sælge kopier og derfor er det en meget udbredt trend at man lige får sneget et stealth element ind. På den måde sikrer man sig at spilleren har mulighed for at variere sin spillestil eller holde sig konsekvent til en specifik stil hvis man har lyst.\nDet lyder rigtig godt på papiret men jeg synes desværre at det har medført at stealth komponenten, selv i klassiske stealth-serier, bliver ret halvhjertet gennemført med et væld af mekanikker for at sikre sig at man klarer missionen perfekt første gang.\nJeg sværger, det eneste der mangler her er det stemmeklip de brugte i et i børnespil om at lære addition og subtraktion med dyrene i zoologisk have som sagde "Nej, hvor er du dygtig!" hver eneste gang du gjorde det rigtigt.\nSå hvad er der af mekanikker som sikrer spilleren den kritisk vigtige instant gratification?! Lad os begynde med detektionsmåleren som gradvist fylder op efterhånden som fjenden ser dig. Gerne i et ret langsomt tempo så selv den langsommeste har rigeligt med tid til lige at nakke vagten med et headshot/trække sig selv i skjul igen. Ikke nok med at denne mekanik, ofte selv på højeste sværhedsgrad, er alt for tilgivende men den burde slet ikke være der. Den fratager spilleren ansvaret for at være opmærksom og fortæller ham at han er ved at blive set af fjender som spilleren måske slet ikke er klar over er der!\nHvad sker der i øvrigt for at kunne tagge' fjender med en kikkert? Sådan fungerer det da ikke! Det eneste du lærer ved at observere ting med en kikkert det er hvordan lejeren ser ud i det øjeblik du faktisk kigger på den. Bare fordi du bekræftede tilstedeværelsen af en vagt betyder det da ikke at du nu kan se ham igennem vægge og det er uanset hvor han end må have vandret hen i mellemtiden? Igen en mekanik der spiller spillet for dig.\nDet er ganske rigtigt en mekanik som du kan vælge at lade være med at bruge men det synes jeg ikke jeg skal. Et godt spil er ikke et spil hvori du må foretage en bevidst beslutning om IKKE at bruge halvdelen af dine værktøjer fordi de er OP.\nEn løsning på dette problem ville være at fremadrettet at indrette sine spil således at sværhedsgradsindstillingerne ikke bare handler om hvor mange skud du kan tåle før du falder død om, men bør også gradvist fjerne disse støttehjul. Enkelte spil har gjort dette i et vist omfang, et godt eksempel herpå er Hitman Absolution som på højere sværhedsgrader ikke blot gjorde fjenderne bedre til at spotte dig, de gjorde også at der var væsentligt flere af dem, det fjernede detection meters og HUD. Sværhedsgraden hed Purist og var designet med Purister in mind. Til dem som ikke vil have nymodens hjælpemidler men vil løse spillets opgaver på egen hånd!\nDet er en løsning jeg kan leve med. Indrømmet, jeg synes inklusionen af disse mekanikker overhovedet er med til at opdrage en vatpikket generation af gamere der ønsker interaktive film frem for rigtige videospil men jeg erkender at det er nødvendigt for at gøre det finansielt muligt at producere spillene at man kan sælge til så mange som muligt, så det eneste jeg beder om er at de inkluderer en sværhedsgrad som slår alt det håndholderi FRA!\nJeg kan ikke lide det. Jeg bryder mig i princippet ikke om det med at man bare kan gemme sig bag noget dække og så få sit liv tilbage som intet var hændt. Det fører til en ensformig gameplay rutine som består at at skyde så mange man kan nå inden man bliver såret, hvorpå man så går i skjul og venter til man er klar igen hvorefter man går videre. Det betyder gameplay der har meget downtime i sig og derfor ikke er sjovt. Jeg er klart tilhænger af Half Life måden hvor man har en hvis mængde liv og skjold og det kommer ikke tilbage før du finder nyt ved at udforske terrænet.\nDet er langt fra et svært spil men det er heller ikke pointen! Pointen er at det skal være et sjovt spil og det opnår du ved at lade spilleren spille spillet selv og ikke bare have ham eller hende med som passiv iagtager af jeres ligegyldige Hollywood wannabe historier.\nHvis hele denne rant har en pointe så er det netop den. En Youtuber jeg godt kan lide at se sagde omkring AAA spil at "you don't play these games, these games play YOU!" og det er den udvikling jeg synes vi skal have vendt! Jeg KAN selv spille mine spil og jeg VIL selv spille dem!\nPS: Hvis denne blog har stavefejl så er det fordi at den er i early access.\nl have det.\nAk-master den 1 februar 2016 kl. 14:01.\nStealth-genren er generelt interessant at kigge på.\nPå papiret er det super fedt at skulle liste sig forsigtigt og langsomt igennem banerne uden at blive opdaget. Men efter at have fejlet et par gange gider jeg simpelthen ikke mere. Det der med at lave trial-n-error og planlægning for en halv times sekvens, gider jeg bare ikke.\nHvis jeg spiller et stealth spil, skal jeg gennemføre banerne på første eller andet første forsøg, ellers skyder jeg mig bare igennem lortet. Derfor skal stealthspil ikke være for svære. Og det er nok også derfor, jeg ikke spiller dem særlig meget.\nEmil_Nissen Redigeret den 1 februar 2016 kl. 20:59.\nPuzzle Spoilers delen er virkelig irriterende når man selv er igang med at løse det... Nogle spil benytter nærmest et spoilerfilter på det punkt, hvilket jeg synes fungerer ok. F.eks. i Uncharted hvor der kommer en mulighed for at trykke på en knap der giver et hint efter et stykke tid. Eller Bioshock Infinite der giver dig mulighed for med et knaptryk at fremtrylle en pil på jorden der peger i den retning dit mål er.\nHer er HL2 dog stadig bedst eksempel på hvordan intelligent leveldesign unødvendigegør at man skal have "rigtige hints" da det er bygget op på en måde hvor du selv får øje på det du skal bruge til at forstå omgivelserne.\nTillagt 2016-02-01 20:59:\nI forhold til Stealth, Ak-Master, så er der jo også en middelvej. Et mislykkes snigeforsøg behøver ikke at resulterer i GAMEOVER, uden at det bliver helt konsekvensløst.. Lad den dygtige mestertyv/hemmeligeagent/professionellemorder blive belønnet for sine evner, uden at den utålmodige ikke behøver bliver straffet hårdt.\nMagnus Laursen den 1 februar 2016 kl. 22:57.\nMed hensyn til problematiske snigemekanismer i spil, så tænker jeg at i hvert fald en del af det udspringer af at spil i nogen grad er en abstraktion og vi som spillere generelt ikke har mulighed for at vide hvor kloge fjenderne er, før vi har haft et par timer med spillet. Den der måler som gradvist bliver fyldt op, jo mere mistænkeligt du opfører dig er en pladsholder-indikator som skal overskueliggøre faktorer som vi trods alt har et dårligt overblik over; de lyde, lugte og bevægelser som vores karakter udsender, ja i det hele taget vores rummelige dimensioner i spillets verden. Sådan var det ikke i de gamle Metal Gear, for eksempel,, men der havde man også en helt andet forståelse for hvor man befandt sig i verden, relativt til fjenderne. Så selvom det ikke er ideelt, så kan jeg godt sympatisere med kompromisset. Ligesom jeg også godt kan affinde mig med at min mand ikke bliver slået ihjel eller mærkbart såret af et skud eller to - eller for den sags skyld den salve af bly og hagl som man ofte modtager i løbet af en gennemsnitlig skudveksling.\nDet sagt, så har jeg også lyst til at se alternativer, variationer, eksperimenter. Jeg ligger ikke søvnløs om natten over den udvikling som (store dele af) spilindustrien gennemgår. Måske mest af alt fordi jeg i sidste ende er imponeret over at man i det hele taget kan lave spil, uanset omfang, dybde og kreativitet.\nMen gode pointer. Jeg er sikkert på at et par af de tandløse pædagoger kunne lære lidt fra blå stue...\nOg så lige et par eksempler på spil som tilføjede interessante udfordringer: I Crysis kan man på sværeste sværhedsgrad ikke forstå hvad fjenderne siger. Lidt ligesom i de første par baner af The Phantom Pain. Det synes jeg var et interessant handicap, selvom det langt fra altid betød så meget. Det gjorde mig i hvert fald det mere opsat på at ødelægge radiokommunikation inden jeg blev opdaget.\nOg i Space Marine regenererer man først liv, når man dræber en fjende i nærkamp. Man bliver altså nødt til at risikere sit resterende liv, for at genvinde et godt helbred. Det synes jeg gjorde kampene intense og så passede det godt til universet ("Cover is for the weak!")\nOg hvis der er ting i min tekst som ikke giver mening (sikkert), så er det fordi at jeg er træt, snalret og p.t. har -4 i Intelligence.\nLilium11 den 2 februar 2016 kl. 03:38.\nHaha, ja det er nu ikke fordi jeg ligger søvnløs om natten over disse ting, det er et rent tilfælde at min døgnrytme hed i seng klokken 5 om morgenen i går hvilket ikke lader til at være meget anderledes i dag\nJeg kan godt se logikken i at man har valgt at implementere disse mekanikker men det jeg efterspørger er basically bare flere spil der ligesom Hitman Absolution byder på en old-skool mode hvor der ikke er alle disse hjælpe-mekanikker. Det er fair nok at de er der på lavere sværhedsgrader eller noget men jeg synes bare det er så sjældent at jeg køber spil som jeg ikke bare stryger igennem ubesværet fordi spillet hele tiden instruerer mig i hvad jeg skal eller advarer mig når jeg er ved at lave fejl.\nDet der med at lave trial-n-error og planlægning for en halv times sekvens, gider jeg bare ikke.\nDet kan jeg godt følge dig i, men det er nu heller ikke det jeg argumenterer for. Jeg synes det er fint så hyppigt der optræder checkpoints i spil nutildags fordi de fleste spil er ikke arcade spil som stadig er sjove på playthrough nummer 50 og derfor er det fedt nok at man bare bliver sendt et kort stykke tilbage så man kan prøve det område det gik galt med en gang til, i stedet for at skulle igennem noget der alligevel, måske, ville være uinteressant på anden omgang.\nDet jeg taler om er at det skal blive sværere at liste således at det med at gennemføre spillet uset og uden at dræbe nogen faktisk kræver lidt øvelse på banen og en anelse dedikation i stedet for noget gud og hver mand gør for sit achievement og så ellers videre. Mindre dygtige og/eller utålmodige spillere (og fred være med det) må så bare acceptere at de bliver set af fjenderne og kæmpe sig ud af situationen som konsekvens af deres fejl.\nMagnus Laursen den 2 februar 2016 kl. 21:53.\nHah, min egen døgnrytme er totalt FUBAR. Jeg har hørt om eksperimenter hvor man lukker (frivillige) forsøgspersoner ind i et rum uden vinduer eller ure, for at se hvordan deres biologiske rytme tager over, når der ikke er eksterne faktorer til at spille ind. Det kunne jeg godt tænke mig at prøve.\nAnyway, jeg er enig - jeg gad også godt se flere udviklere eksperimentere med deres egne spil i forhold til sværhedsgrad. Især de spil som har flere "tandhjul" at stille på. Jeg var fx slemt skuffet over BioShock Infinites 1999-mode som på ingen måde føltes som et spil fra senhalvfemserne.


Cittadella Residence i Firenze til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 3.866 ejendomme i Firenze.\nVia Cittadella 30, Historisk Centrum, Firenze, Italien, 50144 - Se på kort\nMere om Cittadella Residence\nCittadella Residence, der ligger i Historisk Centrum i Firenze, er et populært valg hos rejsende. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Dette hotel er et fristed, hvor man kan slappe af og lade op. Derudover ligger det kun få skridt fra byens talrige attraktioner, som Fortezza Da Basso, Box Office Mojo, Central Sita Viaggi.\nCittadella Residence tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet handicapfaciliteter, ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring, parkeringsservice, vaskeri.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, opvarmning, skrivebord, vækkeur, telefon, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet have. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Cittadella Residence til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Firenze.\nGæsterne bedes fremvise gyldigt billed-id og kreditkort ved indtjekning. Bemærk venligst, at hvorvidt særlige forespørgsler kan imødekommes, afhænger af tilgængelighed på ankomsttidspunktet, samt at der kan pålægges et gebyr. Du bedes give Cittadella Residence besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


Context-focused Therapy — Vidensportalen på det sociale område\nForside » Handicap » Børn og unge med cerebral parese » Indsatser » Context-focused Therapy\nContext-focused TherapyDen canadiske indsats Context-focused Therapy styrker børn med cerebral pareses deltagelse i aktiviteter og har fokus på tilpasning af omgivelserne frem for på barnets funktionsnedsættelse.ABCDMålgruppeMetodeImplementeringEffektØkonomi\nContext-focused Therapy retter sig mod alle børn og unge med cerebral parese med GMFCS-niveau 1 til 5. Målgruppen er på den baggrund relativt bredt defineret. Der er ikke viden om, hvorvidt indsatsen har bedre effekt hos børn og unge på bestemte GMFCS-niveauer. Der er heller ikke viden om, om der er andre funktionsnedsættelser, som fx kommunikative og kognitive funktionsnedsættelser, som kan tænkes at have indflydelse på, i hvilken grad barnet og den unge profiterer af indsatsen. På den baggrund tildeles vidensgrundlaget for indsatsens målgruppe scoren C.\nMetodens forløb, aktiviteter og organisering er tydeligt beskrevet og tager udgangspunkt i et specifikt vidensgrundlag. Der foreligger derudover beskrivelse af metoder til monitorering af forløbet. Andre redskaber som ICF-CY og COPM kan bruges i kombination med denne tilgang. På den baggrund tildeles vidensgrundlaget for indsatsens metode scoren B.\nMetoden er udviklet i Canada og afprøvet i Canada og Holland. Forudsætninger og udfordringer for god implementering er beskrevet. Der findes også viden om, hvordan forløbet kan monitoreres. Der er ikke fundet beskrivelser af, hvilke organisatoriske forudsætninger der skal være til stede for at gennemføre indsatsen. Beskrivelser af de organisatoriske forudsætninger vurderes ikke til at være en forudsætning for implementering, da det er en indsats, der kan foregå i allerede etablerede organisatoriske rammer i Danmark. På den baggrund tildeles vidensgrundlaget for indsatsens implementering scoren D.\nDer foreligger RCT-studier samt systematisk review, som undersøger indsatsens effekt over for med børn med cerebral parese, men forskningen er endnu i et begrænset omfang. RCT-studierne viser effekt i forhold til øget selvstændighed, deltagelse, bevægelse mm. Der er ikke forskel i effekt i forhold til anvendelse af context-focused, child-focused eller standard therapy. Der er ikke opgjort effekt på de forskellige sværhedsgrader af cerebral parese. Samtidig mangler der evidens for effekten af indsatsen til børn i alderen 6-13 år. På den baggrund tildeles vidensgrundlaget for indsatsens effekt scoren B.\nDer er udarbejdet en omkostningsvurdering i en dansk kontekst. Vurderingen er kvalificeret af Børneterapien i Odense Kommune. På den baggrund tildeles vidensgrundlaget for indsatsens økonomi scoren C.


Foredragsholder, rådgiver og forfatter,\nGlobal Head of Global Real Estate & Workplace Management, Ørsted\nJakob Moltsen er Senior Director, Global Head of Real Estate & Workplace Management hos Ørsted. Han er en erfaren Head of Facilities Management og Corporate Real Estate med et imponerende cv inden for internationale virksomheder og et globalt portfolio.\nMik Strøyberg er grundlægger og administrerende direktør i Good Monday. Han ved en hel del om, hvor vanskeligt det er at drive et kontor, efter at have været ansvarlig for mere end 100 virksomheders indtog på nye markeder gennem sin forrige virksomhed, Lemonsqueeze - et selskab i New York, der blev opkøbt af Knotel. Mik Strøyberg har desuden stået bag succesfuld vækst inden for deal-a-day løsninger og digitale medier og har en BSc og en MSc i økonomi og forretningsadministration fra CBS.\nCEO og medstifter, Nornorm\nAnders Jepsen er CEO og medstifter af Nornorm. Han har mere end 15 års erfaring fra Ikea, hvor han blandt andet stod bag store globale aktiviteter. Anders Jepsen har været ansvarlig for at drive Ikeas ekspansion og vækst på nye markeder samt stået i spidsen for et af deres største forretningsområder inden for møbeltilbehør, med en markedsværdi på 6 mia. Euros.\nArkitekt maa/aia og partner, Cebra architecture\nMikkel Schlesinger er partner i CEBRA architecture og medstifter af Common Sense. Han har stor international erfaring som arkitekt og en særlig interesse for, hvordan arkitektur påvirker sanser, trivsel og ydeevne. Siden 2018 har han ledet udviklingen af IT-platformen Common Sense, der skaber indsigt baseret på videnskabelig forskning og proptech-data og anbefaler arkitektur, space-planning og forbedringer af indeklimaet på skoler og arbejdspladser. Platformens langsigtede mål er at forbedre livet i bygninger, reducere CO2-aftryk, bevise virkningen af smukke, veldesignede rum og bruge data til at guide fremtidige ejendomsinvesteringer i en mere bæredygtig retning.


Udendørs Spa | Køb spabad til udendørs brug online her | føtex.dk\nUdendørs spa kan bruges hele året rundt og er perfekt til dig, der vægter wellness og kvalitets tid ekstra højt. Se vores udvalg af smarte udendørs spa til haven herunder og få ekstra velvære i din hverdag.\nFå ekstra velvære i hverdagen med en udendørs spa\nDer er ingen tvivl om, at en spa til udendørs brug er et livsstilsprodukt, der giver ekstra velvære i hverdagen. Det er derfor et produkt, som henvender sig til den kræsne forbruger, der sætter pris på noget ud over det sædvanlige. Lyder det som dig?\nTre grunde til at købe et udespa\nGiver en stor følelse af velvære.\nHar plads til flere personer samtidig.\nUnder hvert produkt kan du læse uddybende specifikationer og bl.a. se, hvor stor kapacitet det enkelte udendørs spa har, hvor hurtigt det varmer vandet op og hvilke ekstra funktioner det har samt elforbruget. Det giver dig et godt overblik over de mange udgaver af udendørs spa og gør det nemt at finde et, der passer til dine behov og ønsker.\nFordelene ved et udendørs spabad\nOm vinteren lægger en udendørs spa op til ren afslapning i det varme vand. Du kan invitere venner over og byde på bobler i spabadet, mens kulden og mørket trænger sig på, eller du kan nyde en romantisk aften med din partner.\nOm sommeren kan du tage en kølig dukkert i spaen, og har du børn vil spaen sammen med vandlegetøj sikre en sjov sommer. Er I helt tossede med vand, kan en pool også være værd at investere i, ellers kunne et badebassin være oplagt for de mindste?\nTil de fleste udendørs spa følger der et cover med, som sikrer nem vedligeholdelse af spaen. De oppustelige spabade giver dig også mulighed for at pakke spaen væk. Da de fleste også er udstyret med håndtag, kan du nemt flytte dem rundt i haven, når de er tømt for vand. Pas ekstra godt på din spa med inspiration fra vores store udvalg indenfor pool tilbehør.\nFå lidt hverdagsluksus med føtex.dk\nAt få sin helt egen udendørs spa i haven er faktisk ikke så dyrt eller umuligt, som de fleste går og tror. Find dit drømmespa på føtex.dk i dag, og bestil det med det samme – du får altid gratis fragt ved køb over 1.000 kr. Få hverdagsluksus med et oppusteligt spa-bad i dag!


99540200 Cykelanhænger SunBee Cruiser\nCykelvogn SunBee Cruiser - Rød/Sort\nSunBee Cruiser er en meget billig cykelanhænger i aluminium med plads til to børn op til 5 år. Cykelanhænger SunBee Cruiser nu med højere vognrum, stærkere ramme, bedre seleordning, barnevognshåndtag, forbedret ventilation samt et lille forhjul. Store vinduer giver lys i vognrummet. Findes i flere farver. Cykelanhænger Sunbee Cruiser findes også i en opdateret udgave med forstærket aluminiumsarm foran mod cyklen, sele med hurtigkobling, der kan åbnes bagtil for gennemtræk, aftagelig 12" klapvognshjul samt et barnevognshåndtag der kan vinkles. Klik her for at læse mere om Cykelanhænger Sunbee Cruiser Stroller. Sunbee Cruiser er en cykelanhænger for et eller to børn, hvor den ældste kan være op til ca.: 5 år. Modellen har ramme og fælge i aluminium, hvilket både giver lav vægt og god rustbeskyttelse. I vognrummet er der to siddepladser med fempunktssele samt forstærket bundplade i hård plastik, både for sæde- og fod pladsen. Du kan vælge at bruge anhængeren med åben vogn, myggenet eller med plastikvinduer. Bag ved sædet findes der også et praktisk opbevaringsrum. Modellen passer til alle almindelige cykler uanset om du har hjulbeslag med møtrik eller hurtigkobling. Et beslag monteres permanent indeni venstre hjulmøtrik/hurtigkobling på din cykels baghjul, derefter tager det kun et par sekunder at til-/frakoble vognen med en split. Hvis du ønsker at bruge cykelanhængeren på flere cykler skal du bruge et ekstra beslag per cykel, et beslag indgår i vognens pris. Fastgørelsesanordningen passer normalt også til elektriske cykler med en motor i baghjulet. Til anhængeren er der et lille forhjul inkluderet som kan kobles til armen på cykelanhængeren samt fast (ikke vinkelbart) barnevognshåndtag i aluminium. Hvis du ønsker at tage vognen med på rejse så kan du nemt tage hjul af og folde vognen sammen. Vognen bliver da flad og meget pladsbesparende når den skal transporteres i bagagerummet på din bil. Intet værktøj er nødvendigt for at folde vognen sammen. HURTIGE FAKTA: Passer til to børn op til ca.: 5 år Maks. lastvægt 40 kg (ekskl. Vognens egen vægt) Vægt kun ca. 11,5 kg (13,5 med klapvognssæt) Indvendige mål vognrum (LxBxH): 60 x 62 x 64 cm Siddebredde: 56 cm Store let rullende 20" aluminiumhjul\nRød/Sort Få tilbage på lager\nCykelvogn SunBee Cruiser - Blå/Sort\nBlå/Sort Ikke på lager\nCykelvogn SunBee Cruiser - Grøn/Sort\nSunBee Cruiser er en meget billig cykelanhænger i aluminium med plads til to børn op til 5 år.\nCykelanhænger SunBee Cruiser nu med højere vognrum, stærkere ramme, bedre seleordning, barnevognshåndtag, forbedret ventilation samt et lille forhjul. Store vinduer giver lys i vognrummet. Findes i flere farver.\nCykelanhænger Sunbee Cruiser findes også i en opdateret udgave med forstærket aluminiumsarm foran mod cyklen, sele med hurtigkobling, der kan åbnes bagtil for gennemtræk, aftagelig 12" klapvognshjul samt et barnevognshåndtag der kan vinkles. Klik her for at læse mere om Cykelanhænger Sunbee Cruiser Stroller.\nSunbee Cruiser er en cykelanhænger for et eller to børn, hvor den ældste kan være op til ca.: 5 år. Modellen har ramme og fælge i aluminium, hvilket både giver lav vægt og god rustbeskyttelse. I vognrummet er der to siddepladser med fempunktssele samt forstærket bundplade i hård plastik, både for sæde- og fod pladsen. Du kan vælge at bruge anhængeren med åben vogn, myggenet eller med plastikvinduer. Bag ved sædet findes der også et praktisk opbevaringsrum.\nModellen passer til alle almindelige cykler uanset om du har hjulbeslag med møtrik eller hurtigkobling. Et beslag monteres permanent indeni venstre hjulmøtrik/hurtigkobling på din cykels baghjul, derefter tager det kun et par sekunder at til-/frakoble vognen med en split. Hvis du ønsker at bruge cykelanhængeren på flere cykler skal du bruge et ekstra beslag per cykel, et beslag indgår i vognens pris. Fastgørelsesanordningen passer normalt også til elektriske cykler med en motor i baghjulet. Til anhængeren er der et lille forhjul inkluderet som kan kobles til armen på cykelanhængeren samt fast (ikke vinkelbart) barnevognshåndtag i aluminium.\nHvis du ønsker at tage vognen med på rejse så kan du nemt tage hjul af og folde vognen sammen. Vognen bliver da flad og meget pladsbesparende når den skal transporteres i bagagerummet på din bil. Intet værktøj er nødvendigt for at folde vognen sammen.\nIndvendige mål vognrum (LxBxH): 60 x 62 x 64 cm\nINDVENDIGE MÅL I VOGNRUM:\nVognrums længde: 90 cm\nVognrum inkl. armbeslag: 143 cm


Roskilde Oplevelseshavn fejrer jubilæum\nAktiviteter for små såvel som store, musik og maritime smagsoplevelser er på programmet søndag, når Roskilde Oplevelseshavn markerer sin femårsdag.\nSøndag den 22. april kl. 12-15 er der rig mulighed for at forlyste sig i maritime rammer, når Roskilde Oplevelseshavn, der er en del af Roskilde Havn, inviterer til femårs jubilæum.\nDe mindste kan blandt andet kaste sig over en tegnekonkurrence, mens far og mor smager på røget fisk og naturbrød, og så kigger Roskilde Spillemandslaug forbi for at levere fejringens musikalske indslag.\n“Roskilde Oplevelseshavn har været en kæmpe succes, og det skal naturligvis fejres. I løbet af fem år er vi gået fra ’bare’ at være en del af havnen til i dag at have mange gæster, heriblandt over 800 børn i vores skoletjeneste hvert år”, fortæller Uffe Clemmensen, medlem af Roskilde Havns bestyrelse og initiativtager til Roskilde Oplevelseshavn.\nLægges vejen forbi sødangens festligheder er det desuden muligt at deltage i en plastikindsamling, der er blevet til i et samarbejde mellem Roskilde Oplevelseshavn og Danmarks Naturfredningsforening, mens det også er muligt at få et unikt indblik i de bedste lystfiskerspots ved Roskilde Fjord præsenteret af Roskilde og Omegns Lystfiskerklub.\nKl. 14 er freden til gengæld forbi, når sabler, træben og klapper en masse skaber røre i det ellers fredelige havnemiljø.\n“Til sidst indtager piraterne Roskilde Oplevelseshavn, som vi har skrevet det i programmet. Det er en gruppe rollespillere, der kommer forbi og leverer et underholdende show”, afslører Uffe Clemmensen.


tegn og symptomer på sort mug infektion_infektion\n-tegn og symptomer på sort mug infektion\nHvad er tegn og symptomer på mal patofysiologi af grå stær hos b hvordan man bruger halsbrand hjem naturalistiske behandling for en Formålet med suturering store så hvordan man kan minimere risikoen hvordan man kan gøre rosacea gå rebreather versus ikke- rebreathe godartet spinal tumor hjælpemidler til tale- værdifor\nhvad mecobalamin? Hvordan vlger jeg den bedste over hvad der er tandbro arbejde? Hvad er almindelige rsager til Bu hvad er en vasektomi? almindelige typer blærekræft Hvad er glycolipider? sæbe & skimmelsvamp hvad er de forskellige typer af H hvilken er fem element akupunktur\nSvampesporer er til stede overalt . De er luftbårne , findes i fugtige steder , beskidte steder og forurenede fødevarer , osv. Selv Mayo Clinic siger, at der er flere end 200 typer af støbeforme , sort skimmel er en af de farligste Allergiske reaktioner Black skimmelsporer fremkalde allergiske reaktioner hos mange mennesker , hvilket gør næse kløende og forårsager en anfald af nysen , og ophidse bihulerne . Dette fører til enten en overbelastet eller en løbende næse . Astma Denne allergisk reaktion fra indånding sort mug sporer kan være udgangspunkt for en astmatiker angreb , fordi det kan føre til en intens hoste , hvæsen og tung vejrtrækning . neurologiske symptomer Black skimmel infektion kan også føre til neurologiske problemer , herunder problemer med hukommelsen og koncentrationsbesvær . Andre Skilte Black skimmel infektion kan også føre til fødevareallergi , humørsvingninger , hovedpine og kroniske træthed . størst risiko Selvom sort mug sporer ikke forårsager alvorlige problemer for de fleste mennesker , kan tilstedeværelsen af denne type af mug i dit hjem være fatal for personer med svækket immunforsvar , såsom ældre eller dem med visse sundhedsmæssige forhold. tegn på hjerte brænder\nIfølge Mayo Clinic , er halsbrand forårsaget når mavesyre sikkerhedskopierer op i spiserøret . Hvis din lavere esophageal sphincter ikke slappe tilstrækkeligt til at tillade mad og drikke til at flyde ind i din mave , halsbrand opstår . Forskellige fødevarer kan udløse halsbrand . Listen omfatter fed og stegt mad , alkohol , tomater , saft , chokolade og kaffe blandt andre . Men , forskellige fødevarer udløser halsbrand i forskellige mennesker , så du skal være opmærksom på din kost for at opdage , hvilke fødevarer der skal undgås. Tegn på Halsbrand Det primære tegn på halsbrand er en brændende fornemmelse i brystet , som regel efter at have spist . Brystsmerter kan også opstå om natten og er værre , når den ligger ned eller bøje dig forover . Webmd. com lister følgende yderligere symptomer : synkebesvær , følelse af fødevarer stukket i brystet eller halsen , kronisk hoste , ondt i halsen eller hæshed , og brændende i halsen Halsbrand og Tegn på Heart Attack Skilte . af halsbrand er undertiden forveksles med tegn på et hjerteanfald . WebMD. com lister hjerteanfald symptomer som : følelse af oppustethed , trykken eller smerter i midten af brystet , pludselig brystsmerter eller pres , der forværres , smerter i skuldre , nakke , kæbe eller våben; åndenød , koldsved , svimmelhed eller svimmelhed og smerter , som hurtigt reagerer på nitroglycerin . Nogle af disse symptomer kræver øjeblikkelig lægehjælp . Behandling med Over The Counter Narkotika Ifølge Mayo Clinic , lejlighedsvis halsbrand er ikke nødvendigvis et problem, og kan behandles med livsstilsændringer , såsom at deltage til din kost og skære ned på mad og drikke , der udløser halsbrand i dig . I løbet af de counter medicin også kan være nok til at afhjælpe problemet . Antacida neutralisere mavesyren . Typisk disse stoffer indeholder magnesium , aluminium eller natriumbikarbonat . Velkendte produkter i denne kategori omfatter Maalox , Mylanta , Gelusil , Rolaids og Tums . Andre lægemidler såsom Pepcid eller Zanatac 75 reducere sur produktion . De er ikke så hurtigt virkende som antacida , men de giver længere lindring . Endelig tillader narkotika såsom Prevacid hjælpe ved at blokere syreproduktion og dermed skadet spiserøret væv til at helbrede . Når at se en læge The Mayo Clinic rådgiver at se en læge , hvis smerterne optræder mere end to gange om ugen , hvis du har svært ved at synke , eller hvis smerten fortsætter på trods af brugen af "over the counter medicin . Selv om over the counter narkotika yde nødhjælp , hvis du bruger dem ofte , er det klogt at konsultere din læge . tegn og symptomer på overgangsalderen efter en hysterektomi\nNår æggestokkene er fjernet som en del af en hysterektomi , en kvindes østrogenniveau styrtdykke og hun træder ind overgangsalderen straks , uanset hendes alder . Mange mennesker er fortrolige med almindelige symptomer på overgangsalderen , såsom hedeture og nattesved , men kvinder har også brug for at se hovedpine , humørsvingninger og knogletab Effekter Tab af østrogen påvirker hver kvinde forskelligt . Nogle har hedeture så alvorlige de er fristet til at tage ud af deres tøj og hoppe i sneen i midten af vinteren . Andre vågner midt om natten badet i sved . Vaginal Symptomer Mange kvinder oplever tørhed i skeden , kløe og brændende . Manglende smøring , kan føre til smerter under samleje . andre symptomer Overgangsalderen kan forårsage humørsvingninger , hyppige gråd og depression . Hormonelle forandringer kan også føre til hovedpine , herunder migræne og vægtøgning . Dråber i østrogen kan fremskynde knogletæthed tab , samt fører sommetider til osteoporose . Hjertesygdom er også et problem . Solution Kvinder bør tale med deres læge om symptomer . Der er mange typer af supplerende østrogen fås med en recept . Alternative løsninger er også en mulighed , herunder indtagelse af soja og under botaniske retsmidler såsom sort Cohosh . Advarsel Hormonpræparater har mange fordele, men det kan også øge kræftrisikoen . Previous： fyr tjære til dermatophyte infektioner Next ： baby øreinfektioner & sinus infektioner Designed by dgyfhb Copyright © 2008 · 2013 kendskab til sygdom


Middelaldermusik | VIA ARTIS KONSORT\nCantiga de Santa Maria, nodebillede\nMiddelaldermusik, en genre?\nDet er et godt spørgsmål, som man siger. Prøv at google begrebet, og du vil opdage, at du ikke umiddelbart bliver klog på spørgsmålet, i hvert fald ikke hvis du forholder dig kritisk til de svar internettet giver. Svaret på det, tilsyneladende ligefremme, spørgsmål er alligevel ikke så lige til.\nEn væsentligt del af repertoiret fra de mange grupper og bands der spiller middelaldermusik, i følge googlesøgningen, er nemlig slet ikke fra Middelalderen, men bygger derimod på såkaldt traditionel musik af langt nyere dato.\nVikinge- og middelaldermarkeder har boomet indenfor de seneste år og været med til at skabe et middelalderbegreb, der er en snurrig sammenblanding af danmarkshistorie, phantasy, 70‑romantik og folkekultur.\nI den kultur er dét mange kalder for middelaldermusik et uundværligt element. Musikgrupperne er kommet til i takt med at vikinge- og middelalderevents er blevet større og flere. Musikken prikker ganske rigtigt til folkesjælen, er rytmisk, melodiøs, enkel og er et absolut fit til fest og bålsteder.\nMen det er ikke altid den ægte vare, hvis det er det man går efter!\nMen hvad er så den ægte vare? Måske bør man, i stedet for at spørge til 'middelaldermusik', spørge til 'musikken i Middelalderen'.\nPerioden med overleveret musik fra Middelalderen spænder over mere end 600 år. Det siger sig selv, at det enorme spænd rummer musik af meget forskellig karakter. Set i et globalt perspektiv, har selvstændige lokale musikalske traditioner spillet en stor rolle i løbet af historien. Der er derfor ikke et entydigt svar på hvad musikken i Middelalderen var - ikke en gang tilnærmelsesvis …. For nu slet ikke at tale om hvordan musikken blev udført!\nI slutningen af perioden (fra år 1000 og frem) finder vi derimod en mangfoldighed af noteret musik af stor skønhed, vidt forskellige musikalske udtryk der både er enkle og komplekse, religiøse og verdslige, festlige og meditative, kunstfærdige og populære; der er både en via artis og en via naturae!\nDen overleverede middelaldermusik spænder over mere end 600 år\nHvis man for alvor vil ind i Middelalderens musikalske univers, må man selv gøre en indsats og forsøge at skaffe sig et overblik over de mange vidtforskellige typer af udtryk som musikken i Middelalderen repræsenterer. Et sted at starte er Det Danske Wikipedia, der kommer med en god artikel. Næste skridt kunne være at følge op på de (forholdsvis) mange koncerter der har middelaldermusik, eller endnu bedre, musik fra Middelalderen på programmet. Det er ikke svært at følge med, for de grupper, bands og ensembler, der for alvor har gjort deres musikalske research og hjemmearbejde i forbindelse med Middelalderens mangfoldige repertoire, plejer også at skilte med det!\nMiddelaldermusik er både via artis og via naturae\nEt sidste råd: Tænk ikke på musikken i Middelalderen som et (første) led i en darwinistisk udviklingskæde, der kulminerer med den klassiske musiks storhedsperiode i løbet af 1700 eller 1800-tallet! Det kan gå grueligt galt, som f.eks i en artikel i Den Store Danske, Gyldendal om musikken i Middelalderen, der på en lang række punkter rammer helt ved siden af, særligt i afsnittene omkring notation og det harmoniske grundlag.\nGlem i stedet alt om genreinddelinger som klassisk musik, folkemusik eller verdensmusik. Musikken fra Middelalderen er ingen af delene og alle delene på en og samme tid!\n“College: two hundred people reading the same book. An obvious mistake. Two hundred people can read two hundred books.” John Cage, M: Writings '67-'72


Download "REGIONAL RAPPORT LANDSDÆKKENDE PATIENTUNDERSØGELSER 2015. Afsnitsrapport for planlagt indlagte patienter på"\n1 REGIONAL RAPPORT LANDSDÆKKENDE PATIENTUNDERSØGELSER 2015 Afsnitsrapport for planlagt indlagte patienter på D1 Sengeafsnit Kræftafdelingen Aarhus Universitetshospital\n5 Indledning Tabel 1. Datagrundlaget for rapporten Spørgeskemaer uddelt til patienter 164 Besvarelser fra patienter: 124 afsnittets svarprocent: 76% Rapportering Patienternes tilbagemelding sker på afdelings-, hospitals- og regionsniveau i rapporter fra Enhed for Evaluering og Brugerinddragelse, hvis der som minimum er 20 besvarelser. I Region Midtjylland supplerer DEFACTUM undersøgelsen med rapporter på afsnitsniveau, en kommentarsamling og krydstabeller for hver patientgruppe på afdelingsniveau (inklusiv diagnoserapportering for de afdelinger som har ønsket dette). Krydstabeller ligger elektronisk på DEFACTUMS hjemmeside Der er ikke udarbejdet rapporter for afsnit med færre end 15 besvarelser. Sammenligning med sidste år Rapporten sammenlignes med: D1 Rapportens opbygning Rapporten består af følgende kapitler: Kapitel 1: Indledning Kapitel 2: En kort læsevejledning og begrebsafklaring Kapitel 3: Et hurtigt overblik over patienternes svarfordeling Kapitel 4: En mere detaljeret præsentation og sammenligning af patienternes svar Bilag 1: Kommentarsamling Præsentationen af afsnittets resultat følger temaopdelingen i spørgeskemaet for den enkelte patientgruppe. Spørgsmålene om patienternes samlede indtryk vises dog altid før de øvrige temaer i spørgeskemaet, ligesom der til sidst er resultatet af fem temaspørgsmål, som kun indgår i det aktuelle år. 3\n9 Afsnittets resultat et hurtigt overblik 3 Afsnittets resultat et hurtigt overblik Dette kapitel giver et hurtigt overblik over svarfordelingen blandt afsnittets planlagt indlagte patienter. I oversigtsfigurerne 1 og 2 er spørgsmålene vist temavis med patienternes samlede indtryk som det første tema. Den lodrette tekst yderst til venstre i figurerne viser, hvilket tema de forskellige spørgsmål hører under. Hvert spørgsmål vises som en liggende søjle med en forkortet spørgsmålstekst, der rummer essensen af spørgsmålet, efterfulgt af en parentes med antal svar som er grøn for spørgsmål på fempunktsskalaen og gul for spørgsmål på topunktsskalaen, og viser svarfordelingen for spørgsmålet. Til højre for figurerne er afsnittets resultat i år sammenlignet med sidste års resultat og landsresultatets gennemsnitsscore eller andel positive svar vist. I figurerne kan søjlerne for spørgsmål på fempunktsskalaen have op til fem farver fra lys grøn til mørkegrøn, hvilket illustrerer svarkategorierne gående fra Slet ikke (1) til I meget høj (5). Søjlerne for spørgsmål på topunktsskala har svarmulighederne Ja (lysegult) og Nej (mørkegult). Et ja kan være et negativt eller et positivt svar, alt efter spørgsmålet der stilles patienten. Figurerne indikerer således, hvilke områder afsnittet klarer sig henholdsvis godt og mindre godt på. 7\n10 Kapitel 3 Figur 1. Oversigt over fordelingen af patienternes svar på afsnittet DK Er du tilfreds med den pleje, som du modtog? (n=102) 34% 60% OVERORDNET TILFREDSHED Er du tilfreds med den behandling, som du modtog? (n=105) Er du alt i alt tilfreds med indlæggelsens forløb? (n=103) Havde én eller flere person(er) ansvar for dit samlede forløb? (n=74) 11% 36% 33% 15% 35% 59% 60% 34% Var det samlede forløb (indenfor seneste år) godt tilrettelagt? (n=76) 49% 37% VENTETID VED ANKOMST Var der ventetid, før du blev henvist til en seng? (n=113) Blev du informeret om årsagen til ventetid? (n=51) 10% 37% 33% 67% 47% % 67% 47% Var personalet forberedt på din ankomst? (n=120) 42% 54% Var personalet venligt og imødekommende? (n=117) 27% 69% PERSONALE Havde personalet sat sig ind i dit sygdomsforløb ved samtaler? (n=114) 45% 46% Kunne du tale med personalet om din pleje, når du havde behov? (n=101) 47% 45% Kunne du tale med en læge om din behandling, når du havde behov? (n=73) 18% 44% 33% Spurgte personalet ind til dine egne erfaringer? (n=92) 32% 33% 27% Fik du mulighed for at deltage i beslutninger? (n=56) 16% 45% 36% PATIENTINVOLVERING Fik pårørende (efter samtykke) mulighed for at deltage i beslutninger? (n=59) Havde du samtaler om din håndtering af din sygdom/tilstand? (n=91) Tog personalet hensyn til dine behov ved udskrivelse? (n=71) 24% 20% 11% 41% 42% 37% 31% 32% 42% Blev du forud oplyst om undersøgelses- /behandlingsmuligheder? (n=87) 17% 46% 33% Var der dialog om fordele og ulemper ved forskellige muligheder? (n=87) 23% 40% 29% Nej Ja 8\n11 Afsnittets resultat et hurtigt overblik Figur 2. Oversigt over fordelingen af patienternes svar på afsnittet DK PATIENTINVOLVERING Kunne du tale med personalet om bekymringer? (n=98) Var din undersøgelse/behandling tilpasset din situation? (n=99) Var du i passende omfang med til at træffe beslutninger? (n=78) 12% 13% 41% 41% 94% 41% 45% % 88% Skete der fejl i forbindelse med din indlæggelse? (n=114) 95% 95% 95% 91% FEJL Forlængede fejlen din indlæggelse eller medførte den genindlæggelse? (n=5) 40% 60% 75% 40% 61% Medførte fejlen, eller kunne den have medført, skader eller mén? (n=4) 75% 25% 75% 75% 61% SERVICESTANDARD Fik du dækket dit behov for mad og drikke? (n=108) Var der tilstrækkelig med ro til hvile og søvn? (n=98) Fik du dækket dit behov for personlig hygiejne? (n=78) 10% 13% 17% 34% 53% 39% 50% 39% 37% Fik du dækket dit behov for smertelindring? (n=74) 12% 46% 42% Var der rent i afdelingens lokaler? (n=106) 12% 48% 37% Blev du inden indlæggelse informeret om, hvad der skulle ske? (n=94) 12% 43% 43% INFO FØR OG UNDER Var den mundtlige information under indlæggelsen forståelig? (n=100) Fik du svar på dine spørgsmål? (n=98) Fik du info om (bi)virkninger ved medicin, du fik mens indlagt? (n=85) 16% 40% 35% 42% 53% 54% 40% Fik du løbende information om resultater? (n=85) 18% 40% 40% UDSKRIVELSESINFO Fik du info om symptomer, du skulle være opmærksom på efterfølgende? (n=95) Blev du informeret om den videre plan for dit forløb? (n=86) Blev du informeret om, hvor spørgsmål kunne stilles efter udskrivelse? (n=101) Fik du info om (bi)virkninger ved ny medicin til efterfølgende brug? (n=53) 16% 21% 12% 21% 43% 42% 42% 42% 37% 35% 44% 34% Samarbejdede afdelingen og kommunen om din udskrivelse? (n=29) 14% 48% 31% Nej Ja 9\n14 Kapitel 4 Overordnet tilfredshed Er du tilfreds med den pleje, som du modtog? (n=102) 6% 34% 60% Er du tilfreds med den behandling, som du modtog? (n=105) 36% 59% Er du alt i alt tilfreds med indlæggelsens forløb? (n=103) 7% 33% 60% Havde én eller flere person(er) ansvar for dit samlede forløb? (n=74) 5% 11% 15% 35% 34% Var det samlede forløb (indenfor seneste år) godt tilrettelagt? (n=76) 5% 8% 49% 37% 12\n15 Sammenligning af afsnittets resultat Gennem- snits- score Andel positive svar Hele landet Øvrige afsnit i Region Midtjylland Sort prik er eget resultat Er du tilfreds med den pleje, som du modtog? 4,54 4,34 Er du tilfreds med den behandling, som du modtog for din sygdom/tilstand? 4,54 4,34 Er du alt i alt tilfreds med forløbet, fra du blev indlagt, til du blev udskrevet? 4,53 4,24 Oplevede du, at én eller flere person(er) havde et særligt ansvar for det samlede forløb af indlæggelser og/eller ambulante besøg? 3,81 3,63 Var det samlede forløb af indlæggelser og/eller ambulante besøg (indenfor det seneste år) godt tilrettelagt? 4,14 3,97 13\n16 Kapitel 4 Ventetid ved ankomst Blev du informeret om årsagen til ventetid? (n=51) 33% 67% Nej Ja 14\n17 Sammenligning af afsnittets resultat Gennem- snits- score Andel positive svar Hele landet Øvrige afsnit i Region Midtjylland Sort prik er eget resultat Blev du informeret om årsagen til ventetiden? 67 % 46 % 15\n18 Kapitel 4 Personale Var personalet forberedt på din ankomst? (n=120) 42% 54% Var personalet venligt og imødekommende? (n=117) 27% 69% Havde personalet sat sig ind i dit sygdomsforløb ved samtaler? (n=114) 8% 45% 46% Kunne du tale med personalet om din pleje, når du havde behov? (n=101) 7% 47% 45% Kunne du tale med en læge om din behandling, når du havde behov? (n=73) 18% 44% 33% 16\n19 Sammenligning af afsnittets resultat Gennem- snits- score Andel positive svar Hele landet Øvrige afsnit i Region Midtjylland Sort prik er eget resultat Var personalet forberedt på din ankomst til afdelingen? 4,47 4,3 Var personalet på afdelingen venligt og imødekommende? 4,66 4,53 Havde personalet sat sig ind i dit sygdomsforløb ved samtaler om din sygdom/tilstand? 4,37 4,14 Havde du mulighed for at tale med personalet om din pleje, når du havde behov for det? 4,34 4,12 Havde du mulighed for at tale med en læge om din behandling, når du havde behov for det? 4,01 3,76 17\n20 Kapitel 4 Patientinvolvering Spurgte personalet ind til dine egne erfaringer? (n=92) 5% 32% 33% 27% Fik du mulighed for at deltage i beslutninger? (n=56) 16% 45% 36% Fik pårørende (efter samtykke) mulighed for at deltage i beslutninger? (n=59) 5% 24% 37% 31% Havde du samtaler om din håndtering af din sygdom/tilstand? (n=91) 20% 42% 32% Tog personalet hensyn til dine behov ved udskrivelse? (n=71) 11% 41% 42% Blev du forud oplyst om undersøgelses-/behandlingsmuligheder? (n=87) 17% 46% 33% Var der dialog om fordele og ulemper ved forskellige muligheder? (n=87) 7% 23% 40% 29% 18\n21 Sammenligning af afsnittets resultat Gennem- snits- score Andel positive svar Hele landet Øvrige afsnit i Region Midtjylland Sort prik er eget resultat Spurgte personalet ind til dine egne erfaringer med din sygdom/tilstand? 3,75 3,43 Gav personalet dig mulighed for at deltage i beslutninger om din undersøgelse/behandling? 4,11 3,69 Gav personalet (efter dit samtykke) dine pårørende mulighed for at deltage i beslutninger om din undersøgelse/behandling? 3,85 3,67 Havde du samtaler med personalet om, hvordan du bedst håndterer din sygdom/tilstand? 3,95 3,72 Tog personalet hensyn til dine behov ved planlægningen af din udskrivelse? 4,18 3,95 Oplyste personalet dig om de undersøgelses-/behandlingsmuligheder, der var, før du modtog din undersøgelse/behandling? 4,08 3,98 Havde du en dialog med personalet om fordele og ulemper ved de undersøgelses-/behandlingsmuligheder, der var? 3,89 3,77 19\n22 Kapitel 4 Patientinvolvering (fortsat) Kunne du tale med personalet om bekymringer? (n=98) 13% 41% 41% Var din undersøgelse/behandling tilpasset din situation? (n=99) 12% 41% 45% Var du i passende omfang med til at træffe beslutninger? (n=78) 6% 94% Nej Ja 20\n23 Sammenligning af afsnittets resultat Gennem- snits- score Andel positive svar Hele landet Sort prik er eget resultat Kunne du tale med personalet om bekymringer vedrørende din sygdom eller dit undersøgelses- /behandlingsforløb? 4,15 4,02 Var din undersøgelse/behandling tilpasset din situation? 4,3 4,24 Var du i passende omfang med til at træffe beslutninger om din undersøgelse/behandling? 94 % 88 % 21\n24 Kapitel 4 Fejl Skete der fejl i forbindelse med din indlæggelse? (n=114) 95% 5% Nej Ja Forlængede fejlen din indlæggelse eller medførte den genindlæggelse? (n=5) 40% 60% Nej Ja Medførte fejlen, eller kunne den have medført, skader eller mén? (n=4) 75% 25% Nej Ja 22\n25 Sammenligning af afsnittets resultat Gennem- snits- score Andel positive svar Hele landet Øvrige afsnit i Region Midtjylland Sort prik er eget resultat Skete der fejl i forbindelse med din indlæggelse? 95 % 90 % Vurderer du, at fejlen forlængede din indlæggelse eller medførte en genindlæggelse? 40 % 61 % Fik du skader eller mén af fejlen, eller kunne fejlen have medført skader eller mén efter din vurdering? 75 % 62 % 23\n26 Kapitel 4 Servicestandard Fik du dækket dit behov for mad og drikke? (n=108) 13% 34% 50% Var der tilstrækkelig med ro til hvile og søvn? (n=98) 5% 17% 39% 39% Fik du dækket dit behov for personlig hygiejne? (n=78) 10% 53% 37% Var der rent i afdelingens lokaler? (n=106) 12% 48% 37% 24\n27 Sammenligning af afsnittets resultat Gennem- snits- score Andel positive svar Hele landet Øvrige afsnit i Region Midtjylland Sort prik er eget resultat Fik du dækket dit behov for mad og drikke? 4,31 4,27 Var der tilstrækkelig med ro til hvile og søvn? 4,11 3,96 Fik du dækket dit behov for personlig hygiejne? 4,27 4,22 Var der rent i afdelingens lokaler? 4,19 3,99 25\n28 Kapitel 4 Smertelindring Fik du dækket dit behov for smertelindring? (n=74) 12% 46% 42% 26\n29 Sammenligning af afsnittets resultat Gennem- snits- score Andel positive svar Hele landet Øvrige afsnit i Region Midtjylland Sort prik er eget resultat Fik du dækket dit behov for smertelindring? 4,3 4,32 27\n30 Kapitel 4 Info før og under Blev du inden indlæggelse informeret om, hvad der skulle ske? (n=94) 12% 43% 43% Var den mundtlige information under indlæggelsen forståelig? (n=100) 6% 40% 53% Fik du svar på dine spørgsmål? (n=98) 8% 35% 54% Fik du info om (bi)virkninger ved medicin, du fik mens indlagt? (n=85) 16% 42% 40% Fik du løbende information om resultater? (n=85) 18% 40% 40% 28\n31 Sammenligning af afsnittets resultat Gennem- snits- score Andel positive svar Hele landet Øvrige afsnit i Region Midtjylland Sort prik er eget resultat Var du inden din indlæggelse blevet informeret om, hvad der skulle ske under din indlæggelse? 4,23 4,22 Var den mundtlige information, du fik under indlæggelsen, forståelig? 4,45 4,34 Fik du svar på de spørgsmål, du stillede, mens du var indlagt? 4,4 4,26 Fik du information om virkninger og bivirkninger ved den medicin (herunder smertestillende), du fik, mens du var indlagt? 4,21 3,71 Blev du løbende informeret om resultaterne af din behandling/undersøgelse? 4,16 3,9 29\n32 Kapitel 4 Udskrivelsesinfo Fik du info om symptomer, du skulle være opmærksom på efterfølgende? (n=95) 16% 42% 37% Blev du informeret om den videre plan for dit forløb? (n=86) 21% 42% 35% Blev du informeret om, hvor spørgsmål kunne stilles efter udskrivelse? (n=101) 12% 43% 44% Fik du info om (bi)virkninger ved ny medicin til efterfølgende brug? (n=53) 21% 42% 34% 30\n33 Sammenligning af afsnittets resultat Gennem- snits- score Andel positive svar Hele landet Øvrige afsnit i Region Midtjylland Sort prik er eget resultat Blev du informeret om, hvilke symptomer du skulle være opmærksom på efter din udskrivelse? 4,08 3,8 Blev du informeret om den videre plan for dit forløb eksempelvis i forhold til opfølgning og/eller genoptræning? 4,09 3,92 Blev du informeret om, hvor du kunne henvende dig med spørgsmål om din sygdom/tilstand og behandling efter din udskrivelse? 4,28 3,99 Fik du information om virkninger og bivirkninger ved ny medicin, du skulle tage efter din udskrivelse? 4,04 3,54 31\n34 Kapitel 4 Hjemmepleje Samarbejdede afdelingen og kommunen om din udskrivelse? (n=29) 14% 48% 31% 32\n39 Kommentarsamling D1 Sengeafsnit Skriv her, hvis du synes, at afdelingen kunne gøre noget bedre, eller hvis du synes, at afdelingen gjorde noget særligt godt ID Kommentarer - D1 Sengeafsnit Var det samlede forløb godt tilrettelagt? Både Afdeling D1 og Afdeling D2 er fantastiske afdelinger, hvor personalet altid er venligt og imødekommende og meget dygtigt fagligt. Jeg er utrolig glad for netop at høre ind under de to afdelinger. Jeg føler mig meget tryg ved alle, jeg har været i berøring med, hvilket betyder meget for mig både under indlæggelse og udskrivning. Jeg har benyttet mig af "Akutlinen" flere gange og fået super hjælp hver gang. Så topkarakterer fra mig. [Kvalitet i behandling, Relationer til personale/pleje] Så dejligt at møde den samme gruppe sygeplejersker. Kunne godt bruge, at man havde den samme læge under hele behandlingen. Ved godt det nok ikke er muligt. [Relationer til personale/pleje] God behandling og venlig personale. [Kvalitet i behandling, Relationer til personale/pleje] Jeg kan ønske mig, at sygeplejersken vil kontakte en læge, hvis der er spørgsmål, som de ikke kan svare på. Det gjorde den sidste sygeplejerske, og det gjorde mig tryg. [Kvalitet i behandling] Det er ok, men frustrerende at møde nye læger/sygeplejersker næsten hver gang. Som at starte forfra og gør på en eller anden måde lægesamtalen lidt ligegyldig. Derimod er det dejligt, at man møder de samme sygeplejersker på afdelingen, som ved hvem man er. [Relationer til personale/pleje] Jeg følte, at det var mig, alle havde i tankerne i forbindelse med min sygdom. Jeg har følt mig tryg og i gode hænder. [Kvalitet i behandling, Relationer til personale/pleje, Patientinddragelse] Min mand blev "indlagt" sammen med mig, og det, synes jeg, var en enorm stor hjælp for mig. Både fysisk og psykisk. Det var virkelig fantastisk, at det kunne lade sig gøre. Jeg har INTET at klage over. [Fysiske rammer] På andet sygehus var der meget god mad, selvom jeg ikke var sulten. [Relationer til personale/pleje] I høj I høj I høj I høj I høj I høj I høj I høj 34 Der var altid tid til en snak om sygdom og behandling. I høj De var gode til at tale afslappet og muntert, hvis det var det, der var oplagt. Uden at det var stødende på nogen måde. Man fornemmer, de ser personen bag sygdommen, og det giver os patienter mulighed for at være hele personer, der har en sygdom. Befriende. Giv sygdommen hvad den skal have, og dyrk personens kvaliteter, vi er andet end diagnosen jo. [Relationer til personale/pleje] Jeg har kun store rosende ord til personale på Kræftafdelingen D1 på Aarhus Universitetshospital. Jeg oplever venlighed, imødekommenhed og, at de er hjælpsomme med svar på spørgsmål. [Relationer til personale/pleje] Vær obs. på, hvor vigtigt det er for mig, at det er de samme mennesker, der hjælper mig. [Kontaktperson, Relationer til personale/pleje] Personalet på Onkologisk Afdeling D1 (både sygeplejersker, læger og lægesekretærer) fortjener en medalje for deres måde at være på over for mig. De behandler mig som en person og ikke bare som et CPR-nummer. Det betyder rigtig meget i min situation. De er venlige, rummelige, omsorgsfulde og ikke mindst meget kompetente. De gør virkelig en forskel for både mig og min mand. [Relationer til personale/pleje] I høj I meget høj I meget høj I meget høj 37\n40 Bilag Altid behandlet optimalt af faste læger og sygeplejersker. Der er en meget venlig og tillidsfuld atmosfære på afdelingen, hvor der også er god kommunikation. [Relationer til personale/pleje] I udredningsfasen har jeg været indlagt på andet sygehuse. Jeg har oplevet en effektiv og ansvarlig udredningsplan. I løbet af ca. 14 dage foreligger diagnose og behandlingsplan. Fra diagnose til første behandling går der seks dage, meget tilfredsstillende. [Kvalitet i behandling] Der er for meget ventetid, hvis man skal til flere ting samme dag. [Ventetid] I følge kræftpakken er det vigtigt med den samme læge under forløbet. Vel vidende, at sygdom, kurser og andet, kan hindre det. Men i så stor udstrækning som muligt. Og kommunikation om at "det er den eller den læge" som du møder i dag. Personligt ringer jeg for at spørge hvem det er, jeg skal møde. Men jeg stiller krav om at møde en læge, som kender min journal, mig som patient og er i stand til at kommunikerer nærværende. [Kommunikation og information, Kvalitet i behandling, Relationer til personale/pleje] Det kunne være ønskeligt, at der var et FUNGERENDE kontaktlægeprincip. Sygeplejestaben gjorde sit yderste for at formidle en kontinuitet, selvom der også her var en del skiftende personer. Man blev mødt af dem med stor venlighed og empati. [Kontaktperson, Relationer til personale/pleje] På Kræftafdelingen i Aarhus var alt godt tilrettelagt og personalet var omhyggelige og venlige. Jeg har været meget godt tilfreds med alt i Aarhus. I anden by tog man derimod ikke altid hensyn til mine behov. Fik sideløbende med tyktarmskræft og fjernet nogle lymfeknuder i venstre lyske, der så betænkelige ud. Der kom lymfodem, men da vi ville henvises til lymfodemterapeut, fik vi af flere læger at vide, at de kun tog sig af dette efter brystoperationer, og ikke kunne gøre noget ved mit. Først efter kontakt til personalet på Sundhedshuset (der står for genoptræning) fik jeg oplyst, at man havde lymfodemterapeut til min behandling , og efter næste behandling på hospitalet oplyste jeg dette til lægen, der så henviste mig. Min diabetes blev der ikke taget hensyn til den ene af gangene på anden afdeling, hvor jeg blev indlagt en nat i kræftforløbet. Sagde, at jeg skulle have oplyst mit blodsukker om natten, da aften/ nat havde været stressende med ventetid på læge og på afdelingen, men faldt i søvn, fik ikke oplyst det før jeg vågnede om morgenen, og da var mit blodsukker [lavt]. Heldigvis uden kramper og bevidstløshed. Senere samme dag kunne jeg mærke, at blodsukkeret igen var nede, og sagde til en plejer, at jeg skulle have noget at spise, og hun sagde Jeg kommer om et øjeblik, men det øjeblik blev min. Heldigvis tilbød en anden patient at hente noget til mig. Var totalt gennemblødt af sved på grund af det for lave blodsukker. DETTE VAR EN MEGET DÅRLIG OPLEVELSE I ANDEN BY, SOM ER BLEVET MEDDELT TIL LEDELSEN. [Relationer til personale/pleje] For dårlig koordinering mellem afdelingerne og egen læge. [Kvalitet i behandling] Det kunne være dejligt, hvis det kunne være den samme læge eller sygeplejerske, der var til stede ved kontrol. Da jeg synes, det kunne være lettere, hvis det var en, som man kendte, og som kendte ens forløb. [Kontaktperson] I meget høj I meget høj I nogen I nogen I ringe I ringe I ringe I ringe 28 Jeg har IKKE været indlagt i forbindelse med min kræftsygdom. Ikke relevant for mig 9 Hvilken indlæggelse? Uoplyst 13 Var altid søde og med et smil og søde ord. Tak. [Relationer til personale/pleje] Uoplyst 24 Supergodt, systemet har virket. Uoplyst 30 Jeg var meget tilfreds. Uoplyst 31 Særlig godt, at man faktisk følte sig som et menneske og ikke blot som et CPR-nummer. Følte, at man vidste, hvad man skulle stille op for at hjælpe mig, og jeg følte mig ikke som et forsøgsdyr. Uoplyst 38\n41 Kommentarsamling [Kvalitet i behandling, Relationer til personale/pleje] 39\n42 Bilag 1 D1 Sengeafsnit Skriv her, hvis du har kommentarer til modtagelsen eller forslag til forbedringer ID Kommentarer - D1 Sengeafsnit Var personalet forberedt på din ankomst? 2 God oplevelse. Der var en sygeplejerske, som jeg var tilknyttet, parat. I høj 7 Der opleves meget venten overalt. I høj 19 Modtagelsen var god. I høj Sygeplejersken kunne ikke svare på så mange spørgsmål, og hun viste ikke interesse for at løse dem ved at ringe til en læge. Det gav et lidt dårligt indtryk. Vigtigt, at man bliver set/"anerkendt" ved receptionen. Er sket enkelte gange, at jeg følte mig usynlig. Nok pga. generel travlhed. Normalt er der altid positiv stemning og venligt personale. Tak for det. Kan ikke adskille "indlæggelsen" i [sommer] fra alle de andre gange. I høj I høj 30 Alt gik stille og roligt i gang. I høj Efter at have ventet i 40 minutter, henvendte jeg mig til receptionen. Det viste sig, at de havde glemt at give sygeplejersken besked om, at jeg var kommet. Der herskede en dejlig stemning, afslappet og omsorgsfuld. Jeg var på [en afdeling], da jeg kom uden for ambulatoriets åbningstid. Fik besøg af en fra [en anden afdeling]. Føltes godt, da hun gennem dagen kunne følge, hvor forsinket jeg var fra [andet sygehus]. Havde det skidt og havde brug for en overnatning i trygge rammer. Det var intet problem. Fik hjælp til det, jeg behøvede. Fast kontaktperson, som velvilligt demonstrerede, hvordan en veneport så ud på en model. En meget positiv oplevelse alt i alt. To uger senere kom jeg forbi [(i en anden forbindelse)] for at høre en sygeplejerskes mening om mit ar, som jeg synes stadig var ømt og rødt. Gav sig tid med det samme og gav omsorgsfuld og beroligende forklaringer. Ros til afdelingen. I høj I høj 4 Jeg har fået en god behandling af personalet. I meget høj 5 Meget fin behandling. God omsorg. I meget høj 6 Fik en venlig og velforberedt modtagelse. I meget høj Afdelingen er velforberedt, når der kommer patienter til behandling. Dejligt og de skal have et stort skulderklap. Jeg er kronisk  patient gennem [mange] år, og personalet kender mig. Og jeg [kender] dem. Så [det er] tryghedsgivende. Det er det største plus. Jeg har haft flere tilbagefald. Dog vil jeg som aktiv, kravstillende patient påpege, at personalet gør, hvad de kan. [De] løber meget stærke end [tidligere]. Og afdelingen har lavet procedureændringer. Jeg er noget forundret over, at I sender dette skema til mig, da jeg ikke har været indlagt, men har været i kemobehandling, over de seneste [måneder]. Min besvarelse er derfor givet ud fra den oplevelse, som jeg har haft i forbindelse med disse behandlinger. I meget høj I meget høj I meget høj 17 Jeg følte mig varmt taget imod. I meget høj 23 Fuldt tilfreds. I meget høj 25 Jeg har kun stor ros til Kræftafdelingen D1 . Personalet er meget imødekommende og hjælpsomme. I meget høj 40\n43 Kommentarsamling 26 Jeg var inde for at modtage kemo en enkelt dag. I meget høj 27 Meget kompetente sygeplejersker tog imod mig og viste mig til rette. I meget høj 34 At man måske kunne involvere den pårørende mere. I meget høj 35 Inden vi kom anden gang, manglede vi oplysning om ventetid på bestilling af kemobehandling. Det ville vi godt have vidst. I meget høj 38 Jeg følte mig velkommen på afdelingen, og de stod parat til at tage i mod mig. I meget høj 46 Altid forberedt personale. I meget høj 1 De kan ikke, med de forhåndenværende ressourcer, gøre andet end, hvad de gør! I nogen 37 Nogle dage kunne det være relevant at blive ringet op og lavet ny kørsel efterfølgende. I nogen 41\n44 Bilag 1 D1 Sengeafsnit Beskriv den eller de fejl du oplevede ID Kommentarer - D1 Sengeafsnit Skete der fejl i forbindelse med din indlæggelse? Fik doseret saltvand over en halv time, hvor det skulle have været mit kemo, der rendte igennem. Tider til scanning var forkerte i forhold til tider for behandling, men jeg fik dem rettet ved selv at henvende mig. Efter blodprøve blev jeg henvist til afdelingen på første sal som jeg ikke hører til. En hjælpsom sygeplejerske fik styr på tingende. 29 Fejl under operationen. Fik dropfod under operationen. Ja Det viste sig, at jeg havde [komplikationer] i bughulen, efter [operation], så jeg kom på intensiv og [fik foretaget et omfattende indgreb]. I forbindelse med medicinering og aftale derom, blev der over en lang periode udskrevet hurtigtvirkende medicin i stedet for depot, hvilket gav mig ulidelige smerter hele døgnet. Og det var mig selv, der opdagede fejlen. Indvendig strålebehandling: Jeg oplevede en del "surhed" blandt personalet, da jeg valgte denne behandling fra. 9 Hvilken indlæggelse?????????????? Uoplyst Ja Ja Ja Ja Ja 42\n45 Kommentarsamling D1 Sengeafsnit Skriv her, hvis du har manglet information i forbindelse med din indlæggelse og udskrivelse ID Kommentarer - D1 Sengeafsnit Er du tilfreds med den pleje, som du modtog? Nu var jeg IKKE indlagt, men kun i dagsbehandling, så har svaret i det omfang, det har været muligt / relevant for mig. Som nævnt tidligere havde jeg spørgsmål, som sygeplejersken ikke kunne svare på. Mine samtaler med læge NN var/er derimod altid tilfredsstillende. Jeg var ikke indlagt. Jeg fik kemo ambulant. Inden den sidste behandling havde vi samtale med en læge, og jeg tænkte, da jeg kom hjem: Er jeg nu rask? Eller hvor rask er jeg? Er der noget, jeg skal holde øje med. Jeg kunne have ønsket, at lægen selv fortalte om min situation. Selv om jeg havde skrevet nogle spørgsmål op. Min indlæggelse gik så hurtigt, at jeg såvel som min familie var afhængig af hospitalets indgriben og operation. Vi oplevede [det] som fantastisk professionelt, og vi har kun positive tilkendegivelser over for den indsats, der blev gjort. Tusinde tusinde tak. I høj I høj I høj I høj 43 Føler sig ikke udskrevet. Skal have kemobehandling igen efter operation. I høj 10 Jeg blev udskrevet samme dag som indlæggelsen. I meget høj 14 Jeg manglede ikke nogen informationer pga. mine egne aktive krav,  [flere års erfaring som patient] samt, [at jeg er en] ressourcestærk person med gode relationer. Så jeg er relevant i nuet. I meget høj 18 Jeg er i gang med genoptræning, og det videre forløb er overdraget til andet hospital. I meget høj 22 Problemer med det nummer jeg fik, når jeg skulle ringe ind med bivirkninger. I meget høj 26 Angående blodprøver spurgte jeg selv. Vi snakkede om tingene. I meget høj Nogle af spørgsmålene er ikke relevante, idet jeg er i et behandlingsforløb med kemo en gang om måneden over et døgn med de fleste timer i hjemmet. Mine svar skal ses i relation til at jeg egentlig er ambulant  på ambulatoriet. Det sene tidspunkt på dagen betød, at D1 tog over, og jeg valgte at blive en overnatning på grund af smerterne. Der er meget ringe mad. Ingen friske grønsager og ikke appetitligt. Det er anrettet meget trist, og det virker som om, at maden er helt ligegyldig, og at afdelingen ikke magter det på trods af, at der ikke virker særligt travlt. Spørgeskemaet er udformet ud fra en indlæggelse. Jeg har ikke været indlagt, men har udelukkende fået ambulante kemokure. Det har været frustrerende at skulle møde en ny læge ved hver samtale. I meget høj I meget høj I nogen Ikke relevant for mig 43\nREGIONAL RAPPORT LANDSDÆKKENDE PATIENTUNDERSØGELSER 2015 Afsnitsrapport for planlagt indlagte patienter på K1 Ortopædkirurgisk Sengeafsnit - RSI Ortopædkirurgisk Sengeafdeling Silkeborg Hospitalsenhed


Folketingets EU-Oplysning . Det letteste sted at få overblik over EU-lovgivning er på den store hjemmeside for Folketingets EU-oplysning.\nVed hjælp af EU-oplysningens statusblade kan man følge forslagenes gang i EU og i det danske politiske system - også efter at sagerne er afsluttet.\nSpørgeformular hos Folketingets EU-Oplysning. Telefonen er desuden åben på 3337 3337 hver dag.\nEU Fakta er en serie bestående af korte faktablade (to sider) om lovgivning, politiske områder og EU-begreber.\nSådan lovgiver EU - efter udvidelsen med 10 nye lande. 193 siders bog (pdf) i serien "Småtryk".\nFolketingets EU-oplysning bringer også en kalender med dagsorden for møderne i Folketingets Europaudvalg. Se også om Europaudvalgets arbejde på Folketingets hjemmeside.\nEUR-LEX er EU-institutionernes store base om lov og ret. Her findes gratis adgang til EU-retten og EU-Tidende - på dansk. Man kan finde traktaterne, lovgivningen, retspraksis og forberedende retsakter. Selve EU-Tidende kan også ses på større biblioteker.\nPå EUR-LEX findes Traktat om Den Europæiske Union, som er en sammenskrivning af traktaterne (pdf), så man kan se gældende ret.\nEUR-LEX styrer også N-Lex - fælles adgang til nationale juridiske databaser i EU-landene. Indtil videre kan man her nå 22 EU-landes lovgivningsdatabaser. F. eks. er det for Danmark Retsinformation. Søgning i N-Lex er meget afhængigt af de nationale datas kvalitet og sprog.\nRetsinformation er Danmarks nationale juridiske database, hvor man får adgang til love, bekendtgørelser og cirkulærer m.v. og til Folketingets dokumenter.\nEF-domstolen - De europæiske fællesskabers domstol - her kan man finde EF-domstolens domme fra 1997 og fremefter. Ældre domme findes med besvær på EUR-LEX.\nEurope Direct er en service fra EU-Kommissionen, hvor man kan ringe gratis og få svar på dansk. Der er åbent hver dag på frikaldsnummeret 00800 67891011.\nEuro-Jus er Europa-Kommissionens retshjælp med gratis juridisk rådgivning om den enkeltes rettigheder i EU.\nDit Europa - er en to-delt portal, hvor henholdsvis almindelige borgere og virksomheder kan finde ud af deres rettigheder og muligheder i EU's indre marked.\nResumeer af EU-lovgvningen (tidligere SCADPlus) gennemgår lovgivningen inden for alle emneområder i et dagligdags - men oversat - dansk.\nPreLex er Europa-Kommissionens sagssystem, hvor alle forslag kan følges fra Kommissionens fremlæggelse til de eventuelt vedtages. Der er omfattende søgemuligheder, og det hele er på dansk. Se et typisk eksempel (kemikaliedirektivet). Europa-Parlamentet har et tilsvarende sagssystem, som kaldes OEIL eller det lovgivningsmæssige observatorium - se samme sag (kemikaliedirektivet). Bemærk at det kun findes på engelsk og fransk men har et godt resume af sagen.\nBorger.dk et åbnet i 2007. Det styres af KL og Videnskabsministeriet og skal fungere som borgernes digitale hovedindgang til den offentlige sektor. Portalen har en del tekster om EU-borgernes rettigheder:


Vikarbureau i Helsingør - kvalificeret arbejdskraft til dig lokalt ✓\nVikarbureau i Helsingør\nFind kvalificerede medarbejdere i Helsingør\nHelsingør er placeret ved kysten i det nordøstlige Nordsjælland og er porten til resten af Skandinavien. Byen er derfor også et knudepunkt i forhold til erhverv og virksomheder. Helsingør er samtidig centrum for Nordsjællands største kommune og det fjerdestørste byområde på Sjælland. Byen har over 47.000 indbyggere, og der er derfor masser af arbejdskraft at tage af.\nSelvom der er masser af arbejdskraft at tage af, er der dog for øjeblikket lav ledighed. Men det betyder ikke, at matchet til din virksomhed ikke er derude. For med hjælp fra et vikarbureau, kan du finde kvalificeret arbejdskraft, som passer til lige netop din virksomhed.\nDet er både svært og tidskrævende at finde den helt rette medarbejder, og så kan det ovenikøbet være dyrt og ressourcekrævende at hyre den forkerte kandidat. Det gælder især vikarer, der kun er ansat i en kort periode på grund af travlhed, sygdom eller lignende.\nFordelen ved at bruge et vikarbureau kan derfor være, at de kan finde den rette medarbejder, uden at du selv skal bruge en masse arbejdstimer og uden at slække på kvaliteten. På den måde kan du fokusere på dine hovedopgaver, imens vikarbureauet sørger for rekrutteringsprocessen. Derfor er det essentielt at bruge et vikarbureau i Helsingør til at finde nye medarbejdere.\nKandidaterne i Helsingør\nDu kan få en række kandidater ud til dig på rekordtid, når du mangler hænder til at varetage arbejdsopgaverne i dit firma. Hvis du benytter dig af Kandidaterne som vikarbureau, får du foruden god service og kvalitetsbevidste løsninger, en personlig konsulent tilknyttet med erfaring inden for din branche.\nFor at sikre en effektiv og succesfuld rekruttering af din nye medarbejder arbejder vi ud fra en særdeles velafprøvet rekrutteringsproces, som er inddelt i flere faser. Vi mødes med en eller flere repræsentanter fra din virksomhed og udarbejder sammen en opgave- og profilbeskrivelse for den stilling, du ønsker besat. Herefter udarbejdes stillingsopslaget, som annonceres på vores website, på Jobnet og på sociale medier. Vi arbejder opsøgende og intensivt for at skabe det rette match mellem kandidat, virksomhed og job. Udover vores annoncering, så benytter vi os af vores brede netværk og vores egen CV database.\nVi kan hjælpe dig med at komme i kontakt med de ledige, der findes i Helsingør. Dertil kommer sig de ledige, som nemt kan pendle til og fra byen og derfor vil finde det attraktivt med en stilling i en virksomhed placeret i eller tæt på en by som Helsingør.\nAt nå frem til de mange mulige kandidater kan for den almene erhvervsdrivende virke uoverskueligt, og man kan ende med at ansætte personer, som på papiret virkede til at være et godt match, men som i praksis ikke fungerer godt med virksomheden og dens ambitioner. Derfor kan det være en fordel at vælge Kandidaterne som dit vikarbureau i Helsingør!