Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 1. Indholdsfortegnelse - PDF\nSundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 1. Indholdsfortegnelse\nDownload "Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 1. Indholdsfortegnelse"\n1 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 1 Indholdsfortegnelse 0 Læsevejledning Sammenfatning Baggrund og indsamling af data Baggrund og formål Indsamling af data Information til målgrupperne Spørgeskemaets struktur Repræsentativitet Helbredsrelateret livskvalitet Selvvurderet helbred Stress Sygelighed Sygdom og sygelighed Sundhedsadfærd Bestemmende faktorer for sundhedsadfærd Rygning Fysisk aktivitet Fysisk aktivitet i fritiden Alkoholforbrug Kost Overvægt og undervægt Sociale relationer Den strukturelle dimension af sociale relationer Den funktionelle dimension af sociale kontakter Diskussion og anbefalinger Litteraturliste... 43\n2 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 2 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia Kommune er udarbejdet af Unni Dokkedal, stud.scient.san.publ Inga Bacher, cand.scient.san.publ. Under vejledning af Lektor Pernille Tanggaard Andersen, og Adjunkt Carsten Kronborg Bak Under udarbejdelsen af rapporten var ovenstående personer tilknyttet IST, Forskningsenheden for Sundhedsfremme, Syddansk Universitet, Campus Esbjerg. Gengivelse af uddrag, herunder figurer, tabeller, citater er tilladt mod tydelig kildeangivelse. Skrifter, der omtaler, anmelder, citerer eller henviser til herværende publikation, bedes venligst sendt til Pernille Tanggaard Andersen, IST, Forskningsenheden for Sundhedsfremme, Syddansk Universitet, Campus Esbjerg. Rapporten kan erhverves ved henvendelse til: Pernille Tanggaard Andersen Syddansk Universitet, Campus Esbjerg Niels Bohrs vej 9 10 DK-6700 Esbjerg Telefon nr.: adresse:\n3 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 3 Forord Hermed foreligger resultaterne for Sundhedsprofilen for Korskærparken i Fredericia. I Sundhedsprofilen beskrives forekomsten og fordelingen af sundhed og sygdom blandt borgerne i Korskærparken samt to forhold af betydning herfor, nemlig borgernes sundhedsadfærd samt deres sociale relationer. Sundhedsprofilen er baseret på svarerne fra en spørgeskemaundersøgelse, der fandt sted i foråret Spørgeskemaundersøgelsen er et led i et større interventionsstudie, der finder sted i Korskærparken i perioden Spørgeskemaet er inspireret af spørgeskemaet til Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2005 (SUSY- 2005), som er nr. 4 i en række generelle sundheds- og sygelighedsundersøgelser, som Statens Institut for Folkesundhed gennemfører. Resultaterne fra Korskærparken i Fredericia kan derfor i et vist omfang sammenlignes med landsdækkende tal. En særlig tak rettes til undersøgelsens svarpersoner, som velvilligt har medvirket ved interviews. Yderligere er rapportens opsætning og form inspireret af Sundhedsprofilen for den østlige bydel af Esbjerg, som er skrevet i 2010 af Rikke Skipper Hansen, Projektleder, Sundhuset, Esbjerg Kommune. Oktober 2010 Unni Dokkedal, stud. scient.san.publ. Studentermedhjælper under FELIS projektet, IST, Forskningsenheden for Sundhedsfremme, Syddansk Universitet, Campus Esbjerg\n4 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 4 0 Læsevejledning Rapporten består af 7 kapitler. I første kapitel er en sammenfatning af rapportens hovedresultater. I andet kapitel er der redegjort for formål, dataindsamling og spørgeskemaets opbygning. Endvidere gives en sociodemografisk beskrivelse af borgerne i Korskærparken i forhold til køn, alder, uddannelse, erhvervsmæssig status og civilstatus. I de følgende 4 kapitler beskrives undersøgelsens resultater. Kapitlerne dækker den subjektive dimension af sundhed og sygdom. Så vidt muligt præsenteres undersøgelsens resultater som ensartede tabeller og figurer med henblik på at øge læsevenligheden. I sidste kapitel diskuteres undersøgelsens resultater og kapitlet munder ud i en række anbefalinger til forebyggelsesindsatser i boligområdet. I tabellerne angives totale tal for Korskærparken samt for Danmark som helhed under overskriften total". Tallene for Danmark er fra SUSY I enkelte tabeller er det ikke muligt at angive opgørelser fra SUSY Dette skyldes enten, at spørgsmålene ikke er medtaget i SUSY-2005, eller at spørgsmålsformuleringen er så forskellig fra formuleringen i Sundhedsprofilen for Korskærparken, at svarene ikke er sammenlignelige. I tabellerne følger fordelingen de anvendte baggrundsvariable: Køn, alder, uddannelse, erhvervsstatus, civilstand samt etnisk herkomst. I figurerne vises forekomsten i Korskærparken og i Danmark som helhed. Endvidere vises forekomsten opdelt på køn og aldersgrupper.\n5 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 5 1 Sammenfatning I Sundhedsprofilen for Korskærparken 2008 beskrives forekomsten og fordelingen af sundhed og sygelighed blandt borgerne i dette socialt udsatte boligområde. Beskrivelsen omfatter helbredsrelateret livskvalitet, sygelighed, sundhedsadfærd samt sociale relationer. Dataene er indsamlet i en spørgeskemaundersøgelse i foråret Sundhedsprofilen er baseret på 404 besvarelser fra borgere i alderen 16 år og derover, der var bosiddende i Korskærparken pr. 1. januar Dette svarer til en svarandel på 31 %. Resultaterne fra Korskærparken vil, i det omfang det er muligt, blive sammenlignet med landsdækkende tal fra SUSY I de følgende afsnit sammenfattes de væsentligste resultater fra Sundhedsprofilen for Korskærparken. Korskærparken er et socialt udsat boligområde med et stort antal borgere uden for arbejdsmarkedet, mange enlige forsørgere og et lavere uddannelsesniveau sammenlignet med Danmark som helhed. Endvidere er der en stor andel af borgere af anden etnisk herkomst end dansk (30 %). Helbredsrelateret livskvalitet Kapitlet om helbredsrelateret livskvalitet handler om, hvordan beboerne i Korskærparken oplever og vurderer eget helbred og helbredsrelateret livskvalitet. Der tages udgangspunkt i to mål for helbredsrelateret livskvalitet, nemlig selvvurderet helbred og oplevet stress i dagligdagen. Generelt har borgerne i Korskærparken et markant dårligere selvvurderet helbred sammenlignet med Danmark som helhed. Borgere af anden etnisk baggrund i bogligområdet har et bedre selvvurderet helbred sammenlignet med etniske danskere. Kvinderne har det generelt dårligere end mændene. De har et dårligere selvvurderet helbred og især kvinder i aldersgruppen år følger sig markant mere stressede end mænd. Kvinder af anden etnisk baggrund end dansk er den gruppe, der føler sig mest stressede i deres dagligdag. Sygelighed I Sundhedsprofilen for Korskærparken 2008 anvendes andelen af beboer i Korskærparken med gener, symptomer, og besvær indenfor en 14-dages periode som mål for sygdom og sygelighed. Resultatet af undersøgelsen viser, at der er markant færre, der lider under sådanne smerter og symptomer i Korskærparken sammenlignet med Danmark som helhed. Smerter eller ubehag i nakke, skulder, arme, hænder, ryg, lænd, ben samt hovedpine er de hyppigst rapporterede gener eller symptomer i Korskærparken. Sundhedsadfærd Sundhedsadfærd forstås som den del af en persons livsstil, der har indvirkning på og betydning for en persons sundhed. Det betragtes i herværende fremstilling som en epidemiologisk risikofaktor, hvor der mere specifikt fokuseres på rygning, fysisk aktivitet, alkohol, kost og over- og undervægt. Andelen af daglige rygere i Korskærparken er større sammenlignet med Danmark som helhed. Der er færre daglige rygere blandt borgere af anden etnisk herkomst end dansk sammenlignet med etniske danskere.\n6 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 6 Næsten hver fjerde borger i Korskærparken er stillesiddende i fritiden. En markant højere andel dyrker hård eller mellemhård fysisk aktivitet blandt borgere af anden etnisk herkomst (30,4 %) sammenlignet med danske borgere (19,2 %). En markant lille andel af borgerne i Korskærparken overstiger Sundhedsstyrelsens genstandsgrænser. Tre fjerdedel af borgerne i Korskærparken spiser frugt og grønt dagligt eller næsten dagligt Blandt borgerne i Korskærparken er 12,3 % svært overvægtige Sociale relationer Blandt borgerne i Korskærparken træffer 20,1 % sin familie sjældnere end en gang om måneden. Der er 40,9 % af borgere af anden etnisk herkomst, der træffer deres familie sjældnere end en gang om måneden. Blandt borgerne i Korskærparken træffer 13,7 % venner og bekendte sjældnere end en gang om måneden. Der er 32,1 % af borgerne i Korskærparken, der ofte eller en gang i mellem er uønsket alene. Blandt borgere, der ofte er uønsket alene, har 58,1 % et nogenlunde eller dårligt selvvurderet helbred. Diskussion og anbefalinger Sundhedsprofilen for Korskærparken bekræfter teorier om social ulighed i sundhed, idet borgerne i dette socialt udsatte boligområde har en markant dårligere selvvurderet livskvalitet sammenlignet med Danmark som helhed. Udviklingen i social ulighed hænger sammen både adfærdsmæssige og strukturelle forhold og derfor er helhedsperspektivet et bærende element i flere af anbefalingerne til indsatsområder. I indsatser i forhold til KRAMS-faktorerne er det således vigtigt, at KRAMS-faktorerne tænkes i sammenhæng med det hele liv og herunder betydningen af eksempelvis arbejdsmarkedstilknytning og socioøkonomiske forhold. Ved etablering af borgerinddragelse og skabelse af social kapital kan en ændring af boligområdets ry ligeledes være en medvirkende strategi til at skabe større følelse af fællesskab og sammenhold. Det er vigtigt at opsamle viden om, hvilke typer af indsatser, der virker overfor socialt udsatte gruppers sundhed samt at videreudvikle sundhedsprofilen. Det er således oplagt at inddrage undersøgelser af børn og unge under 16 år i området, idet tidlig opsporing og indsats overfor børn og unge er en måde, hvorpå den sociale arv kan brydes. Sundhedsprofilen lægger endvidere op til uddybende kvalitative undersøgelser samtidig med at den inspirerer til yderligere kvantitative undersøgelser på baggrund af de eksisterende data. Mere detaljerede analyser af specifikke sociale målgrupper som eksempelvis kontanthjælpsmodtagere, enlige forsørgere og ufaglærte kan give nyttig viden om, hvordan forskellige sundhedsfremme indsatser og interventioner skal prioriteres i fremtiden.\n7 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 7 2 Baggrund og indsamling af data 2.1 Baggrund og formål Korskærparken er et socialt udsat boligområde, der er beliggende i den vestlige del af Fredericia by ca. 2 km fra centrum. Boligområdet er præget af etage blokke, der siden opførelsen i løbende er blevet renoveret. Korskærparken fremstår som et samlet boligområde omkranset af Korskærvej mod syd og øst og Ullerupdalvej mod nord og vest, se figur 2.1. Figur 2.1 Korskærparken (1) Der bor borgere i Korskærparken, hvoraf er voksne på 18 år og derover. Ud af i alt 886 husstande bebos 10,4 % af enlige forsørgere. Korskærparken har 36,7 % beboer af anden etnisk herkomst end dansk (364 voksne og 311 børn og unge under 18 år). Der er 4,7 % af alle personer på 16 år og derover, der er arbejdsløse. Blandt beboer på 17 år og derover er der i alt 1.005, der modtager indkomsterstattende ydelser. Heraf modtager 27,4 % kontanthjælp og 8,3 % revaliderings- og aktiveringsydelser. Der er 55,2 % af beboerne, der har en bruttoindkomst under kr (2). Sundhedsprofilen for Korskærparken skal danne grundlag for en systematisk og helhedsorienteret forebyggelsesindsats i boligområdet i Fredericia kommune. Den skal anvendes som et værktøj i forbindelse med planlægning, prioritering og gennemførelse af konkrete indsatser samt til evaluering af disse. Det overordnede formål med sundhedsprofilen for Korskærparken er at beskrive forekomst og fordeling af sundhed og sygelighed blandt borgerne i dette socialt udsatte boligområde. Beskrivelsen omfatter\n8 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 8 forekomst og fordeling af selvvurderet helbred, helbredsrelateret livskvalitet, sygdom, og sygelighed samt sundhedsadfærd, sociale netværk og andre faktorer med betydning for sundhedstilstanden. 2.2 Indsamling af data Sundhedsprofilen for Korskærparken i 2008 er baseret på 404 interviews med borgere, der er 16 år eller derover og bosiddende i Korskærparken pr. 1. januar Dette svarer til en svarandel på 31 %. Dataindsamlingen er foregået via telefoninterviews eller personlige interviews i hjemmet. Interviewene er foretaget af konsulentfirmaet Capacent/Epinion, der har anvendt et hold af flersprogede interviewere. Ved at anvende flersprogede interviewere har det været muligt også at nå ud til de borgere af anden etnisk herkomst, der har svært ved det danske sprog. Dataindsamlingen forløb over 3 måneder. 2.3 Information til målgrupperne Erfaring fra andre lignende undersøgelser viser (3), at det er vanskeligt at nå ud alle målgrupper i et socialt udsat boligområde alene ved hjælp af skriftlig information. En stor del af beboerne er af anden etnisk oprindelse end dansk og dermed kan der være såvel sproglige som kulturelle barrierer tilstede. Derfor er der valgt en kombination, hvor der dels er sat sedler op i opgangene i boligblokkene samtidig med, at der er informeret mundtligt gennem tosprogede tolke. 2.4 Spørgeskemaets struktur Spørgeskemaet til sundhedsprofilen for Korskærparken i 2008 er baseret på samme typer af spørgsmål, som anvendes i de nationale SUSY-undersøgelser fra Statens Institut for Folkesundhed (4). Derudover er der suppleret med en række spørgsmål, der knytter sig mere præcist til det konkrete boligområde, fx spørgsmål om social kapital samt spørgsmålet Hvad synes du, der er godt ved at bo i Korskærparken? Ligesom SUSY-undersøgelserne bygger spørgeskemaet til den lokale sundhedsprofil på en traditionel epidemiologisk forståelsesmodel, hvori der indgår nogle risikofaktorer, der kan medvirke til sygdom med deraf følgende konsekvenser, se nedenstående figur 2.2. Figur 2.2 Kerneelementer i SUSY-undersøgelserne (4)\n9 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 9 Pilene i modellen illustrerer, at der er associationer mellem de forskellige elementer i modellen samt at der kan være tale om årsagssammenhænge. I det omfang det er muligt, vil resultaterne af den lokale sundhedsprofil for Korskærparken blive sammenlignet med Danmark som helhed ud fra den nationale SUSY-2005-undersøgelse. Spørgsmålene i spørgeskemaet kan opdeles i flg. kategorier: Sociodemografiske baggrundsvariable (køn alder, samlivsstatus etc.) Helbredsrelateret livskvalitet Sygdomme, gener og symptomer Sundhedsvaner og sundhedsadfærd Socialt netværk 2.5 Repræsentativitet Kønsfordelingen i Korskærparken er i overensstemmelse med fordelingen i Danmark som helhed Borgerne i Korskærparken er yngre sammenlignet med Danmark som helhed Uddannelsesniveauet i Korskærparken er lavere sammenlignet med Danmark som helhed Andelen af erhvervsaktive er lavere i Korskærparken sammenlignet med Danmark som helhed Der er flere enlige i Korskærparken sammenlignet med Danmark som helhed Der er en stor andel af borgere med anden etnisk herkomst end dansk i Korskærparken (ca. 30 %) I tabel 2.1 vises køns- og aldersfordelingen for Korskærparken sammenlignet med Danmark som helhed. Kønsfordelingen i Korskærparken er ikke forskellig fra kønsfordelingen i Danmark som helhed, hvorimod der er forskelle i aldersfordelingen. Aldersgruppen år er underrepræsenteret i Korskærparken sammenlignet med Danmark som helhed og forskellen er mest markant for kvindernes vedkommende. Aldersgrupperne og år er overrepræsenteret i Korskærparken. Generelt er borgerne i Korskærparken yngre sammenlignet med Danmark som helhed. Tabel 2.2 viser køns- og aldersfordelingen i Korskærparken opdelt på etnisk herkomst. Andelen af kvinder er lidt større blandt borgere af anden etnisk herkomst (55,8 %) sammenlignet med borgere af dansk herkomst (49,8 %). Endvidere fremgår det, at aldersfordelingen er markant forskellig i de to grupper. Således er ca. 80 % af borgerne af anden etnisk herkomst yngre end 45 år, mens den tilsvarende andel for etniske danskere er ca. 40 %. Endvidere er andelen over 65 år blandt etniske danskere på ca. 20 %, mens den er under 2 % blandt borgere af anden etnisk herkomst. Mange sygdomme er karakteriseret ved at forekomme oftere i nogle aldersgrupper frem for i andre. Sundhedsadfærd er ligeledes forskellig i forskellige aldersgrupper. Køn kan ligeledes have en betydning for sygdomsmønster og sundhedsadfærd. Alders- og kønsfordelingen har derfor betydning, når indsatsområder og målgrupper skal fastlægges.\n10 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 10 Tabel 2.1 Køns- og aldersfordeling for Sundhedsprofilen for Korskærparken (2008) og Danmark (2005) (procent) Korskærparken Danmark Mænd år 8,3 4, år 15,8 16, år 15,3 17,6 65+ år 9,3 9,4 Mænd i alt 48,7 48,4 Kvinder år 6,5 5, år 21,8 17, år 12,0 18,3 65+ år 11,0 11,1 Kvinder i alt 51,3 51,6 I alt år 14,8 9, år 37,6 33, år 27,3 35,9 65+ år 20,3 20,5 I alt 100,0 100,0 Antal svarpersoner Tabel 2.2 Køns- og aldersfordeling for Korskærparken, fordelt på etnisk herkomst (procent) Dansk Anden etnisk herkomst Mænd år 5,3 15, år 15,5 15, år 17,0 11,5 65+ år 12,4 1,8 Mænd i alt 50,2 44,2 Kvinder år 4,2 12, år 16,6 35, år 13,4 8,0 65+ år 15,6 0 Kvinder i alt 49,8 55,8 I alt år 9,5 28, år 32,1 50, år 30,4 19,5 65+ år 28,0 1,8 I alt 100,0 100,0\n11 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 11 I sundhedsprofilen for Korskærparken er uddannelsesniveauet kategoriseret således, at en lang og mellemlang videregående uddannelse karakteriseres som en lang uddannelse, mens en kort videregående uddannelse, erhvervsuddannelse, HH/STX/HF/HTX og EFG/HG/teknisk skole karakteriseret som en mellem uddannelse. Folkeskole, mellemskole, realeksamen og anden uddannelse (sprogkurser, AMU-kurser etc.) karakteriseres som en kort uddannelse. Uddannelsesklassifikationen i Sundhedsprofilen for Korskærparken er forskellig fra SUSY-2005 og det er derfor ikke muligt at sammenligne uddannelsesniveauet i Korskærparken med Danmark som helhed. Det fremgår af tabel 2.3, at uddannelsesniveauet i Korskærparken er relativt lavt. Således har godt en tredjedel kun en kort uddannelse, mens 13,9 % har en lang uddannelse. Størstedelen har en mellem uddannelse (49,4 %). Det ses endvidere, at der er en markant større andel, der ikke er erhvervsaktive i Korskærparken (53,7 %) sammenlignet med Danmark som helhed (36,1 %). De ikke erhvervsaktive består blandt andet af studerende, pensionister, efterlønsmodtagere samt en særlig sårbar gruppe af førtidspensionister og kontanthjælpsmodtagere, se note i tabel 2.3. Endvidere er der relativt flere enlige i Korskærparken. Endelig ses det, at ca. 30 % af borgerne i Korskærparken har en anden etnisk herkomst end dansk. Figur 2.3 viser fordelingen af etnicitet på oprindelsesland for de største grupper. Gruppen øvrige lande omfatter Norden, øvrige europæiske lande, Afrika, Iran og Libanon. Sammenfattende indikerer ovenstående, at der er en række forskelle i den socioøkonomiske sammensætning i Korskærparken og Danmark som helhed. Denne forskellighed vil i nogen grad kunne forklare eventuelle forskelle mellem den lokale sundhedsprofil for Korskærparken og Danmark som helhed. Tabel 2.3 Fordelingen af uddannelse, erhvervsmæssig status, ægteskabelig stand og etnisk herkomst (procent) Korskærparken Danmark Uddannelse Lang uddannelse 13,9 Mellem uddannelse 49,4 Kort uddannelse 36,7 I alt 100,0 Erhvervsstatus Erhvervsaktiv 41,5 63,9 Ikke erhvervsaktiv 53,7 36,1 Uoplyst 4,8 0,0 I alt 100,0 100,0 Civilstand Samlevende 58,7 69,9 Enlig 41,3 30,1 I alt 100,0 100,0 Etnisk herkomst Dansk 71,3 Anden etnisk herkomst 28,7 I alt 100,0 Antal svarpersoner Der er 35 førtidspensionister og 28 kontanthjælps- samt dagpengemodtagere indeholdt i denne gruppe, svarende til en andel på 15,5 %.\n12 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 12 80,0 70,0 60,0 50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 0,0 71,3 28,7 Fordeling af etnicitet 6,4 3,5 3,0 2,7 2,5 2,2 8,4 Figur 2.3 Fordeling af etnicitet på oprindelsesland (procent)\n13 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 13 3 Helbredsrelateret livskvalitet Borgerne i Korskærparken har et markant dårligere selvvurderet helbred sammenlignet med Danmark som helhed Kvinderne har et dårligere selvvurderet helbred end mændene i Korskærparken Borgere af anden etnisk herkomst har et bedre selvvurderet helbred sammenlignet med etniske danskere Alder, uddannelse, erhvervsstatus og civilstand har betydning for selvvurderet helbred Kvinder i aldersgruppen år føler sig markant mere stressede end mænd Kvinder af anden etnisk baggrund end dansk føler sig mest stressede Der foreligger i dag konsensus om, at helbredsrelateret livskvalitet er subjektiv (5). Det handler således om, hvordan beboerne i Korskærparken oplever og vurderer eget helbred og helbredsrelaterede livskvalitet. Dette kapitel tager udgangspunkt i to mål for helbredsrelateret livskvalitet: Selvvurderet helbred Oplevelse af stress i dagligdagen 3.1 Selvvurderet helbred Undersøgelser viser, at selvvurderet helbred er en god prædiktor for sygelighed og dødelighed. Risikoen stiger gradvist, således at jo dårligere en person vurderer sit eget helbred, desto større er risikoen for død og sygdom i en given opfølgningsperiode (6-9). Selvvurderet helbred kan og skal ikke betragtes som en let måde at få viden om en persons helbred i biomedicinsk forstand. Forfatterne til et klassisk studie fra 1982, Mossey og Shapiro, viste således, at sammenhængen mellem selvvurderet helbred og dødelighed ikke forsvandt efter justering for køn, alder, indkomst, boligområde og medicinske diagnoser (6). De interviewede i undersøgelsen vidste tilsyneladende noget om deres helbred, som ikke var indeholdt i de medicinske diagnoser og som heller ikke kunne forklares ud fra socioøkonomiske eller -demografiske forhold. For at forstå sammenhængen mellem selvvurderet helbred og sygelighed samt dødelighed kan man forsøge at forklare, hvordan en persons selvvurderede helbred dannes rent kognitivt. Der er tale om komplicerede processer, hvor det ser ud til at personen foretager en samlet vurdering af sit somatiske og psykiske helbred. Personen inddrager medicinske diagnoser, symptomer, funktionsevne, alment velbefindende, viden om sin families sygdomshistorie, levetid etc. Endvidere foregår processerne i en given social og kulturel kontekst, hvorved normalitetsopfattelsen også kommer til at spille en vigtig rolle: Hvad er normalt for en person i en given alder og social placering? (10) I herværende undersøgelse anvendes følgende spørgsmålsformulering til måling af selvvurderet helbred: Hvordan vil du vurdere din nuværende helbredstilstand i almindelighed? De mulige svarkategorier er: Virkelig god, god, nogenlunde, dårlig eller meget dårlig. Det fremgår af tabel 3.1, at der er en markant højere andel af beboerne i Korskærparken, der vurderer eget helbred som værende dårligt eller meget dårligt (15,1 %) sammenlignet med Danmark som helhed (5,6 %). Endvidere vurderer kun 18,8 % af beboerne i Korskærparken, at deres helbred er meget godt, hvor den tilsvarende andel i Danmark som helhed er 34,5 %.\n14 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 14 Tabel 3.1 Selvvurderet helbred (procent) Korskærparken Danmark Meget godt 18,8 34,5 Godt 43,1 44,9 Nogenlunde 23,0 15,0 Dårligt 11,1 4,2 Meget dårligt 4,0 1,4 I alt 100,0 100,0 Antal svarpersoner I figur 3.1 ses, at der er kønsforskelle i selvvurderet helbred. Således vurderer 21,4 % af mændene, at deres helbred er meget godt og 43,9 %, at det er godt. De tilsvarende tal for kvindernes vedkommende er henholdsvis 16,3 % og 42,3 %. Der er 19,9 % af mændene og 26,0 % af kvinderne, der vurderer eget helbred som værende nogenlunde. I kategorien dårligt/meget dårligt selvvurderet helbred er der derimod ingen kønsforskelle. Samme tendens ses for Danmark som helhed, men kønsforskellen er mindre udtalt (4). 50,0 40,0 % 30,0 20,0 10,0 Mænd Kvinder 0,0 Meget godt Godt Nogenlunde Dårligt Meget dårligt Figur 3.1 Selvvurderet helbred opdelt på køn (procent) Det fremgår af tabel 3.2, at der er en større andel af borgere med anden etnisk herkomst (67,8 %), der vurderer sit helbred som værende godt eller meget godt sammenlignet med etniske danskere (59,5 %). Det kan skyldes den markant forskellige aldersfordeling, se tabel 2.2, s. 10. Derimod er der stort set ingen forskel mellem de to grupper i kategorierne dårligt og meget dårligt selvvurderet helbred. Når der er relativt flere danskere, der indplacerer sig i gruppen nogenlunde, kan det udover alder også skyldes kulturelle forskelle i forhold til opfattelsen af helbred, trivsel og velbefindende.\n15 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 15 Tabel 3.2 Selvvurderet helbred fordelt på etnicitet (procent) Dansk Anden etnisk herkomst Meget godt 17,5 21,7 Godt 42,0 46,1 Nogenlunde 25,9 16,5 Dårligt 10,5 12,2 Meget dårligt 4,1 3,5 I alt 100,0 100,0 Antal svarpersoner Det ses af tabel 3.3, at andelen, der vurderer deres helbred som meget godt eller godt, er 61,3 % i Korskærparken, mens den i Danmark som helhed er 79,4 %. Andelen af borgere, der vurderer deres helbred som værende meget godt eller godt er størst i aldersgruppen år. For mændenes vedkommende falder andelen, der vurderer deres helbred som meget godt eller godt, jævnt med alderen. Hos kvinderne ses et lidt andet mønster, idet der er i aldersgruppen år er 39,6 %, der vurderer sit helbred som værende godt eller meget godt. Det er markant mindre end hos mændene, hvor andelen i samme aldersgruppe er 60,7 %. Endvidere har denne aldersgruppe en markant lavere andel, der vurderer sit helbred som værende meget godt sammenlignet med kvinder på 65 år og derover. Her er der 56,8 %, der vurderer sit helbred som værende godt eller meget godt. Der er en større andel af borgerne med lang uddannelse, der vurderer deres helbred som værende meget eller godt sammenlignet med borgerne med en kort eller mellem uddannelse. Blandt de erhvervsaktive er der en større andel med et godt eller meget godt selvvurderet helbred sammenlignet med ikke erhvervsaktive. En mindre andel blandt enlige vurderer deres helbred som værende godt eller meget godt i forhold til samlevende.\n16 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 16 Tabel 3.3 Andel, der vurderer sit eget helbred som virkelig godt eller godt Forekomst (%) Antal svarpersoner Total Danmark 79, Korskærparken 61,3 404 Mænd år 81, år 74, år 60, år 45,9 37 Mænd i alt 65,3 194 Kvinder år 76, år 65, år 39, år 56,8 44 Kvinder i alt 58,6 205 Uddannelse Lang 69,6 56 Mellem 63,0 200 Kort 57,4 148 Erhvervsstatus Erhvervsaktiv 77,4 168 Ikke erhvervsaktiv 50,2 217 Civilstand Samlevende 65,8 237 Enlig 56,3 167 % Figur 3.2 Virkelig godt eller godt selvvurderet helbred fordelt på aldersgrupper og køn Borgerne i Korskærparken har et dårligere selvvurderet helbred sammenlignet med Danmark som helhed. Som det fremgår af afsnit 2.1 baggrund og formål er Korskærparken et socialt udsat boligområde, hvor en stor andel af borgerne modtager indkomsterstattende ydelser som kontanthjælp, revaliderings- og aktiveringsydelser. Der er mange enlige forsørgere og over halvdelen har en bruttoindkomst på under kr.\n17 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia Korskærparken adskiller sig dermed fra Danmark som helhed. Således synes den socioøkonomiske situation at spille afgørende ind på selvvurderet helbred. 3.2 Stress Stress indgår i de fleste menneskers dagligsprog. Personer siger, at de er stressede, når de ikke kan overskue deres dagligdag og får en følelse af, at tingene vokser dem over hovedet. Det er den oplevelsesmæssige dimension af stress. Stress er en tilstand, der fysiologisk er karakteriseret af energimobilisering og psykologisk af anspændthed og ulyst (11;12). Der er en lang række definitioner på stress, men her skal Lazarus og Folkmanns definition fremhæves, fordi vekselvirkningen mellem individ og omgivelser indgår eksplicit i denne: Stress defineres som et særligt forhold mellem personen og omgivelserne, som opfattes som en belastning af personen eller som overstiger hans eller hendes ressourcer og truer hans eller hendes velbefindende (13). Denne definition vælges, fordi der i herværende spørgeskemaundersøgelse primært spørges ind til stressorer, der forefindes i omgivelserne, se tabel 3.6. Stress kommer til udtryk hos mennesker på forskellige måder. Således er der en lang række fysiske, psykiske og adfærdsmæssige tegn på stress. Som eksempler kan nævnes hovedpine, hjertebanken, svimmelhed, angst, nervøsitet, irritabilitet, søvnløshed, vrede og manglende koncentrationsevne (14). Graden af stress og helbredsmæssige følgevirkninger afhænger af belastningens styrke og varighed samt af de personlige ressourcer. Længerevarende eller meget stærke belastninger kan medføre stressbetinget sygdom, fx hjertekarsygdom og depression. Allerede eksisterende sygdom kan desuden forværres af stress (15). I herværende undersøgelse fokuseres der udelukkende på den oplevelsesmæssige dimension af stressbegrebet. Det betyder, at der ikke nødvendigvis behøver at være tale om stress i fysiologisk forstand i form af en øget produktion af stresshormoner - blot personen føler sig stresset. I sundhedsprofilen i Korskærparken i 2008 er stressniveauet således målt ved følgende spørgsmål om oplevet stress: Føler du dig stresset i din dagligdag? Svarmulighederne er som følger: Ja ofte, ja af og til, næsten aldrig, nej aldrig. Dette spørgsmål er suppleret med et spørgsmål om kontrol med vigtige ting i personens liv: Hvor ofte er du i stand til at kontrollere de vigtige ting i dit liv? Svarmulighederne var som følger: Meget ofte, ofte, en gang i mellem, næsten aldrig, aldrig. Endvidere spørges der ind til konkrete stressorer som arbejdssituation, økonomi, boligsituation etc. Tabel 3.4 viser, hvor stor en andel, der ofte eller af og til føler sig stressede i deres dagligdag. Det fremgår, at der er en større andel kvinder (42,4 %) der føler sig stressede end mænd (36,3 %). Endvidere ses det, at kvinder i aldersgruppen år er den gruppe, der føler sig mest stressede. Både mænd og kvinder i gruppen 65+ føler sig markant mindre stressede end de yngre aldersgrupper. Således er der under 10 %, der føler sig stressede i den ældste aldersgruppe, mens det er over 40 % i de andre aldersgrupper. For begge køns vedkommende er der en større andel af borgere med en lang uddannelse, der føler sig stressede end borgere med en kort uddannelse, hvilket er i overensstemmelse med SUSY-undersøgelsen (4). Andelen, der føler sig stresset, er større blandt erhvervsaktive end ikke erhvervsaktive. Forskellen er størst for mændenes vedkommende. De samlevende kvinder føler sig mere stressede end enlige kvinder og mere stressede end mænd. Der er markant flere med anden etnisk herkomst end dansk, der føler sig stressede, sammenlignet med etniske danskere. Forskellen er mest udpræget blandt kvinder af anden\n18 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 18 etnisk herkomst end dansk, hvor der er 61,9 % der føler sig stressede sammenlignet med 33,1 % af etniske danskere. For begge køns vedkommende er der en større andel blandt rygere, der føler sig stresset, sammenlignet med ikke-rygere. Forskellen er mest markant for mændenes vedkommende, hvor 43,5 % af rygerne føler sig stressede, mens 29,1 % af ikke-rygere føler sig stressede. I relation til vægt og stress ses det endvidere i tabel 3.4, at den største andel, der føler sig stressede, er blandt de undervægtige. Den næststørste andel er for mændenes vedkommende at finde blandt de svært overvægtige. Der ses ikke den samme tendens blandt kvinderne. For mændenes vedkommende er der stort set ikke forskel på stressniveauet for dem, der dyrker motion og dem, der ikke gør. For kvindernes vedkommende er forskellen lidt større, idet de stillesiddende kvinder er mere stressede (42,5 %) end dem, der dyrker hård motion (37 %). Tabel 3.4 Andel personer, der ofte eller af og til føler sig stressede i deres dagligdag (procent) Mænd Antal svarpersoner Kvinder Antal svarpersoner Alder år 45, , år 41, , år 42, , år 8,3 36 9,3 43 I alt 36, ,4 203 Uddannelse Kort 36, ,9 82 Mellemlang 32, ,1 97 Lang 44, ,9 27 Erhvervsstatus Erhvervsaktiv 45, ,3 69 Ikke erhvervsaktiv 23, ,0 127 Civilstand Samlevende 36, ,2 124 Enlig 34, ,5 82 Etnisk herkomst Dansk 35, ,1 142 Anden etnisk herkomst 39, ,9 63 Ryger dagligt Ja 43, ,6 70 Nej 29, ,2 136 Overvægt Undervægtig 50,0 8 45,5 22 Normalvægtig 37, ,4 85 Overvægtig 32, ,5 55 Svært overvægtig 44, ,0 20 Fysisk aktivitet Hård/motionsidræt 34, ,0 27 Lettere motion/stillesiddende 36, ,5 179 Af tabel 3.5 ses, at der er en større andel af kvinderne (17,6 %), der er påvirket af mere end 2 stressorer end mændene (13,9 %). Endvidere ses det, at andelen, der er påvirket er mere end 2 stressorer, er størst hos kvinder i aldersgruppen år (27,6 %). Hos borgere med en lang uddannelse, er det kun 5,4 %, der er\n19 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 19 påvirket af mere end 2 stressorer, mens det hos borgere med mellem eller kort uddannelse er ca. 17 %. Sammenlignes med tabel 3.3, hvor det er de højst uddannede, der føler sig mest stressede, er der her den modsatte tendens. Der er en større andel bland de erhvervsaktive og samlevende, der er påvirket af mere end 2 stressorer, sammenlignet med henholdsvis ikke-erhvervsaktive og enlige. I relation til etnisk herkomst er der kun en marginal forskel. Tabel 3.5 Andel, der er påvirket af mere end 2 stressorer (procent) Forekomst (%) Antal svarpersoner Total Korskærparken 15,4 404 Mænd år 21, år 19, år 13, år 0 37 Mænd i alt 13,9 194 Kvinder år 19, år 27, år 8, år 6,8 44 Kvinder i alt 17,6 205 Uddannelse Lang 5,4 56 Mellem 17,0 200 Kort 17,6 148 Erhvervsstatus Erhvervsaktiv 17,9 168 Ikke erhvervsaktiv Ψ 14,7 217 Civilstand Samlevende 16,9 237 Enlig 13,8 167 Etnisk herkomst Dansk 15,0 286 Anden etnisk herkomst 16,9 118 Ud af de i alt 24 kvinder, der er påvirket af mere end 2 stressorer, er 8 erhvervsaktive og 16 ikke erhvervsaktive. De 16, der ikke er erhvervsaktive, fordeler sig som følger: 6 studerende, 3 førtidspensionister, 1 hjemmegående og 6 kontanthjælpsmodtagere/dagpengemodtagere. Ψ De i alt 32 ikke erhvervsaktive, der er påvirket af mere end to stressorer fordeler sig som følger: 10 studerende, 5 førtidspensionister, 1 hjemmegående, 12 kontanthjælpsmodtagere/dagpengemodtagere og 4 pensionister/efterlønsmodtagere.\n20 Sundhedsprofil for Korskærparken i Fredericia 20 % Figur 3.3 Andel, der er påvirket af mere end 2 stressorer opdelt køn og aldersgrupper (procent) Af tabel 3.6 ses, at de oftest forekommende stressorer blandt borgere i Korskærparken er en usikker økonomisk situation samt egen sygdom. Således er der 25,5 % af borgerne, der er påvirket af en usikker økonomisk situation, mens 24 % er påvirket af egen sygdom. Kun 8,7 % er påvirket af problemer med partner/ børn. Tabel 3.6 Andel, der er påvirket af nedenstående stressorer (procent) Mænd Kvinder Stressorer Finansiel situation/økonomi 25,5 29,3 Boligsituation 12,8 19,2 Arbejdssituation/arbejdsløshed 18,9 23,1 Forhold til partner/børn 8,7 13,0 Egen sygdom 24,0 32,7 Sygdom hos partner, familie el. venner 17,3 23,1 Antal svarpersoner\nSUNDHED OG SYGELIGHED BLANDT SOCIALT UDSATTE BORGERE\nSUNDHED OG SYGELIGHED BLANDT SOCIALT UDSATTE BORGERE - analyse af SUSY data om sundhed hos arbejdsløse med kort eller ingen uddannelse, førtidspensionister samt kontanthjælpsmodtagere og personer under\n5.6 Overvægt og undervægt\nKapitel 5.6 Overvægt og undervægt 5.6 Overvægt og undervægt Svær overvægt udgør et alvorligt folkesundhedsproblem i hele den vestlige verden. Risikoen for udvikling af alvorlige komplikationer, bl.a. type\nfor den østlige bydel af Esbjerg 2009\nfor den østlige bydel af Esbjerg 2009 et Ungdomsbo og B 32 - bydelsprojekt i samarbejde med Esbjerg Kommune og Landsbyggefonden Sundhedsprofil for den østlige bydel af Esbjerg 2009 Rikke Skipper Hansen\nBaggrund, formål og metode. Undersøgelsesdesign. Dataindsamlingsprocessen. Rapportens struktur/læsevejledning\nBaggrund, formål og metode Undersøgelsesdesign Dataindsamlingsprocessen Rapportens struktur/læsevejledning Baggrund, formål og metode undersøgelsesdesign Det rumlige sundhedsbegreb Bygger på WHO s definition:\n4. Selvvurderet helbred\n4. Selvvurderet helbred Anni Brit Sternhagen Nielsen Befolkningens helbred er bl.a. belyst ud fra spørgsmål om forekomsten af langvarig sygdom og spørgsmål om interviewpersonernes vurdering af eget helbred.\nSundhed i Kolding 2007\nSundhed i Kolding 2007 Sofie Biering-Sørensen, Maria Holst, Trine Honnens de Lichtenberg, Anne Illemann Christensen, Ulrik Hesse. Statens Institut for Folkesundhed fusionerede med Syddansk Universitet\nSammenfatning. Helbred og trivsel\nSammenfatning Statens Institut for Folkesundhed (SIF), Syddansk Universitet, har i 1987, 1994, 2, 25 og 21 gennemført nationalt repræsentative sundheds- og sygelighedsundersøgelser af den danske befolkning\nFigur 2.2.1 Andel med højt stressniveau i forhold til selvvurderet helbred, langvarig sygdom og sundhedsadfærd. Køns- og aldersjusteret procent\nKapitel 2.2 Stress 2.2 Stress Stress kan defineres som en tilstand karakteriseret ved ulyst og anspændthed. Stress kan udløse forskellige sygdomme, men er ikke en sygdom i sig selv. Det er vigtigt at skelne\nIndholdsfortegnelse...0 Indholdsfortegnelse...1 Indledning og formål...2 Hvem er de langvarigt syge?...3 Langvarig sygdom og køn...\n! Indholdsfortegnelse...0 Indholdsfortegnelse...1 Indledning og formål...2 Hvem er de langvarigt syge?...3 Langvarig sygdom og køn...3 Langvarig sygdom og alder...3 Langvarig sygdom og erhvervsuddannelse...4\nMåling af helbred og helbredsrisici i sundheds- og sygelighedsundersøgelser.\nMåling af helbred og helbredsrisici i sundheds- og sygelighedsundersøgelser. Anne Illemann Christensen 21. september 2010 Disposition Sundheds- og sygelighedsundersøgelserne Interviewereffekt Sæsonvariation\nAfsnit 1 Baggrund, formål, metode og læsevejledning\n1 Afsnit 1 Baggrund, formål, metode og læsevejledning Baggrund De fem regioner i Danmark og Statens Institut for Folkesundhed ved Syddansk Universitet (SIF) har i 2013 gennemført en undersøgelse af den\nTabel 3.4.1 Andel med sygefravær i forhold til socioøkonomisk status. Procent. Lønmodtager. Topleder. højeste niveau\nKapitel 3.4 Sygefravær 3.4 Sygefravær Dette afsnit omhandler sygefravær. I regeringens handlingsplan for at nedbringe sygefraværet fremgår det, at sygefravær kan have store konsekvenser både for den enkelte\nSundhedsprofil 2010. Sundhedsprofil 2010. Hvordan har du det? Sundhedsprofil for Region Sjælland og kommuner. Region Sjælland og kommuner\nSundhedsprofil 2010 Sundhedsprofil 2010 Hvordan har du det? Sundhedsprofil for Region Sjælland og kommuner Lanceringskonference 24. januar 2010 Charlotte Glümer, forskningsleder, overlæge, Forskningscenter\nUddrag af Sundhedsprofil 2013 for Københavns Kommune. Kroniske sygdomme\nUddrag af Sundhedsprofil 2013 for Københavns Kommune Kroniske sygdomme Indholdsfortegnelse 1 Baggrund... 3 2 Kroniske sygdomme... 5 2.1 Diabetes... 5 2.2 Hjertesygdom... 9 2.3 KOL... 13 2.4 Kræft... 17\nSundhed i Slagelse 2006. Anne Illemann Christensen Christina Bjørk Ulrik Hesse\nSundhed i Slagelse 2006 Anne Illemann Christensen Christina Bjørk Ulrik Hesse Anne Illemann Christensen, Christina Bjørk, Ulrik Hesse. Statens Institut for Folkesundhed fusionerede med Syddansk Universitet\nSundhed i Helsingør. Sofie Biering-Sørensen Anne Illemann Christensen Jacob Hornnes Ulrik Hesse\nSundhed i Helsingør 2006 Sofie Biering-Sørensen Anne Illemann Christensen Jacob Hornnes Ulrik Hesse Sundhed i Helsingør 2006 Sofie Biering-Sørensen, Anne Illemann Christensen, Jacob Hornnes, Ulrik Hesse.\nHvordan har du det? Regional mini-sundhedsprofil for Region Sjælland SUNDHEDSPROFIL FOR REGION SJÆLLAND\nHvordan har du det? Regional mini-sundhedsprofil for Region Sjælland SUNDHEDSPROFIL FOR REGION SJÆLLAND Indhold Sådan står det til i Region Sjælland............................ 3 Fakta om Region Sjælland...................................\nSundhed i Ballerup. Anne Illemann Christensen Jacob Hornnes Sofie Biering-Sørensen Ulrik Hesse\nSundhed i Ballerup Anne Illemann Christensen Jacob Hornnes Sofie Biering-Sørensen Ulrik Hesse Forord Hermed foreligger resultaterne fra Ballerup Kommunes sundhedsprofil, Sundhed i Ballerup 2006. I sundhedsprofilen\nBiologiske risikofaktorer, såsom svær overvægt, har stor betydning for både mænd og kvinder.\n1 SAMMENFATNING En lang række byrdemål for dødelighed, hospitalskontakter, lægekontakter, sygefravær, førtidspensioner og økonomiske konsekvenser er beregnet for 12 risikofaktorer. Risikofaktorerne er\nArbejdsnotat om udviklingen i social ulighed i selvvurderet helbred og sundhedsadfærd i Danmark\nArbejdsnotat om udviklingen i social ulighed i selvvurderet helbred og sundhedsadfærd i Danmark Udarbejdet af Esther Zimmermann, Ola Ekholm, & Tine Curtis Statens Institut for Folkesundhed, december 25\n3 DANSKERNES ALKOHOLVANER\n3 DANSKERNES ALKOHOLVANER Dette afsnit belyser danskernes alkoholvaner, herunder kønsforskelle og sociale forskelle i alkoholforbrug, gravides alkoholforbrug samt danskernes begrundelser for at drikke\nDANSKERNES SUNDHED DEN NATIONALE SUNDHEDSPROFIL 2017\nDANSKERNES SUNDHED DEN NATIONALE SUNDHEDSPROFIL 2017 Danskernes Sundhed Den Nationale Sundhedsprofil 2017 Sundhedsstyrelsen 2018. Udgivelsen kan frit refereres med tydelig kildeangivelse. Udgiver: Sundhedsstyrelsen\nHvordan har du det? Mini-sundhedsprofil for Faxe Kommune. sundhedsprofil for Faxe Kommune\nHvordan har du det? Mini-sundhedsprofil for Faxe sundhedsprofil for Faxe Indhold Indledning................................................ 3 Beskrivelse af Faxe................................ 4 Fakta\nSundhedsprofil for Haderslev. Ulrik Hesse Anne Illemann Christensen Grethe Søndergaard Trine Honnens de Lichtenberg\nSundhedsprofil for Haderslev 2008 Ulrik Hesse Anne Illemann Christensen Grethe Søndergaard Trine Honnens de Lichtenberg Ulrik Hesse, Anne Illemann Christensen, Grethe Søndergaard og Trine Honnens de Lichtenberg.\nSundhedsprofil for region og kommuner 2010 Lancering 20 januar 2011\nSundhedsprofil for region og kommuner 2010 Lancering 20 januar 2011 Lene Hammer-Helmich, Lone Prip Buhelt, Anne Helms Andreasen, Kirstine Magtengaard Robinson, Charlotte Glümer Oversigt Baggrund Demografi\nSundhedsprofil Det gode liv på Langeland\nSundhedsprofil Det gode liv på Langeland februar 2010 I efteråret 2008 opfordrede Langeland Kommune sine borgere til at deltage i sundhedsundersøgelsen Det gode liv på Langeland. I undersøgelsen blev langelændere\nSundhed i Odsherred 2006\nOdsherred Kommune Sundhed i Odsherred 2006 Ulrik Hesse Jacob Hornnes Sofie Biering-Sørensen Anne Illemann Christensen Sundhed i Odsherred 2006 Ulrik Hesse, Jacob Hornnes, Sofie Biering-Sørensen, Anne Illemann\nBefolkning. Befolkningsudvikling i procent. Herunder præsenteres to diagrammer og en tabel, der viser befolkningens relative størrelse frem til 2024:\nBefolkning Udviklingen i både antallet af borgere og borgerens aldersfordeling den demografiske udvikling har stor betydning for hvordan kommunen skal udvikle og drive de kommunale servicetilbud, samt\nSammenfatning. Del 1. Beskrivelse af KRAM-undersøgelsen\nSammenfatning 7 Del 1. Beskrivelse af KRAM-undersøgelsen KRAM-undersøgelsen er en af de hidtil største samlede undersøgelser af danskernes sundhed. Undersøgelsen kaldes KRAM, fordi den handler om Kost,\nSundhedsstyrelsen Befolkningens motivation og barrierer for fysisk aktivitet. Januar 2003 Resumé\nSundhedsstyrelsen Befolkningens motivation og barrierer for fysisk aktivitet Januar 2003 Resumé Resumé PLS RAMBØLL Management præsenterer i dette resume resultaterne af en undersøgelse af befolkningens\nPSYKISK VELBEFINDENDE OG LIVSKVALITET... 2. Søvn... 2. Selvvurderet helbred...6. Stress... 10. Højt stressniveau... 10\nIndhold PSYKISK VELBEFINDENDE OG LIVSKVALITET... 2 Søvn... 2 Selvvurderet helbred...6 Stress... 10 Højt stressniveau... 10 Generet af psykiske symptomer... 14 Meget generet af psykiske symptomer... 14\nHvordan har du det? Mini-sundhedsprofil for Ringsted Kommune. sundhedsprofil for ringsted Kommune\nHvordan har du det? Mini-sundhedsprofil for Ringsted sundhedsprofil for ringsted Indhold Sådan står det til i Ringsted........................ 3 Fakta om Ringsted............................... 4 Fakta\nSundhed i Allerød 2006. Ulrik Hesse Anne Illemann Christensen Jacob Hornnes\nSundhed i Allerød 26 Ulrik Hesse Anne Illemann Christensen Jacob Hornnes Sundhed i Allerød 26 Forord Hermed foreligger resultaterne fra Allerød Kommunes sundhedsprofil, Sundhed i Allerød 26. I sundhedsprofilen\nSundhedsprofilens resultater Knud Juel Comwell, Kolding 10. februar 2011 Syddansk Universitet SIF: Anne Illemann Christensen Michael Davidsen Ola Ekholm Stig Eiberg Hansen Maria Holst Knud Juel RSD: Ann\nResultater af 12 nærmiljø-sundhedsprofiler Hovedrapport FOREBYGGELSESINDSATSER I NÆRMILJØET\nResultater af 12 nærmiljø-sundhedsprofiler Hovedrapport FOREBYGGELSESINDSATSER I NÆRMILJØET Maj 2011 For SUNDHEDSSTYRELSEN, ENHED FOR BORGERRETTET FOREBYGGELSE Indholdsfortegnelse 1. Indledning... 1 1.1\nDenne folder viser uddrag fra Region Sjællands Sundhedsprofil 2013 og sammenholder på tal fra 2013 med tal fra 2010 det år, hvor den første\nSUNDHEDSPROFIL 2013 Denne folder viser uddrag fra Region Sjællands Sundhedsprofil 2013 og sammenholder på tal fra 2013 med tal fra 2010 det år, hvor den første Sundhedsprofil i Region Sjælland blev lavet.\nSådan står det til med sundheden i Brønderslev Kommune\naf - evt. forfatter mm. Sådan står det til med sundheden i Brønderslev Kommune Evt. yderligere info mm. Evt. yderligere info mm. Evt. yderligere info mm. Evt. yderligere info mm. Sådan står det til i Brønderslev\n3.1 Region Hovedstaden\n3.1 Region Hovedstaden I dette afsnit beskrives en række sociodemografiske faktorer for borgere med diabetes, KOL, hjertekarsygdom eller mindst 2 af disse kroniske sygdomme i Region Hovedstaden. På tværs\nHvordan har du det? Mini-sundhedsprofil for Vordingborg Kommune. sundhedsprofil for Vordingborg Kommune\nHvordan har du det? Mini-sundhedsprofil for Vordingborg sundhedsprofil for Vordingborg Indhold Sådan ser sundhedstilstanden ud i Vordingborg...... 3 Fakta om Vordingborg............................ 4 Fakta\nUdvalgte indikatorer for sundhed og sundhedsrelateret livskvalitet i 1987, 1994, 2000 og 2005. Justeret procent og antal i befolkningen i 2005.\nSammenfatning Sundheds- og sygelighedsundersøgelserne (SUSYundersøgelserne) har til formål at beskrive status og udvikling i den danske befolknings sundheds- og sygelighedstilstand og de faktorer, der\nNærmiljø-sundhedsprofil for Sydlangeland\nNærmiljø-sundhedsprofil for Sydlangeland FOREBYGGELSESINDSATSER I NÆRMILJØET Revideret version, november 2011 FOR LANGELAND KOMMUNE OG SUNDHEDSSTYRELSEN Indholdsfortegnelse 1. Indledning... 2 1.1 Datagrundlaget...2\nSundhedsvaner og trivsel blandt 7.-9. klasser på Jels Skole\nSundhedsvaner og trivsel blandt 7.-10. klasser på Rødding Skole\nVejen Kommune Sundhedsvaner og trivsel blandt 7-10 klasser på Rødding Skole December 2006 2 Indholdsfortegnelse 1 Indledning 4 2 Læsevejledning 5 3 Helbred og trivsel 7 31 Selvvurderet helbred 7 32 Almen\nHvordan har du det? Mini-sundhedsprofil for Stevns Kommune. sundhedsprofil for Stevns Kommune\nHvordan har du det? Mini-sundhedsprofil for Stevns sundhedsprofil for Stevns Indhold Hvordan har du det?....................................... 3 Lidt om Stevns.................................. 4 Fakta


Rothewald bremsevæske-tester Inklusive batteri - køb | Louis Motorrad - Beklædning og teknik\nStartside / Teknik & fritid / Pleje og vedligeholdelse / Værktøjer / Måleapparater og tilbehør / Rothewald bremsevæske-tester\nRothewald bremsevæske-tester Inklusive batteri\nFor alle standardbremsevæsker på glykolbasis. Sænk føleren ned i bremsevæsken og tryk på den øverste knap. Så viser dioderne, om bremsevæsken stadig er ok eller ej.\nLED-lamper i fem farver viser tilstanden:\nGrøn LED = batteri er ok, og der er ikke vand i bremsevæsken\nGrøn/gul LED = under 1 % vandindhold i bremsevæsken\nGrøn/gul/gul LED = ca. 2 % vandindhold i bremsevæsken\nGrøn/gul/gul/rød LED = ca. 3 % vandindhold i bremsevæsken - Bremsevæsken bør udskiftes!\nGrøn/gul/gul/rød/rød LED = mindst 4 % vandindhold i bremsevæsken - Bremsevæske skal udskiftes straks! Der er fare!\nLille, let med clips og beskyttelseskappe for sikker fastgørelse i vestelommen\nAutomatisk frakoblingsfunktion efter 10 sekunder\nBatteridrift (inkl. 1 batteri 1,5 V - type AAA)\nBREMSEVÆSKE-TESTER - ROTHEWALD Art. No.: 10002683 Leveringsmulighed:\nMåleapparater og tilbehør fra Rothewald


CND Shellac | BeautyLooks\nNu kan du sige farvel til skår i lakken, udtværinger og tørretid og sige goddag til CND Shellac™ Nail Color!\nHolder perfekt i 14 dage med en utrolig glans, og fjernes nemt på 10 minutter.\nCND Shellac™ Nail Color er et professionelt produkt, der lægges på neglen som neglelak - først underlak, så farve og siden overlak - og hærdes i et UV-lys,hvilket betyder nul tørretid. Farverne er hypo-allergeniske og "3-Free" - ingen formaldehyd, toluene\neller dibuthyl phthalater.\nCND Shellac™ Nail Color findes i 47 forskellige farver, fra skønne "Fransk Manicure"-agtige rosa og hvide, vil flot signalrød og fyldige mørke farver.\nFormlen er tynd og fleksibel som neglelak, men videregiver en stærk neglebeskyttelse med en spændstig, spejlblank finish, der forhindrer skår, ridser og udtværinger i lakken - også selvom neglene udsættes for de mest barske aktiviteter.  CND Shellac™ Nail Color lige så nem at fjerne, som den er fantastisk at bruge! Ingen iblødsætning eller filing er nødvendig. Neglene svøbes i individuelle CND Shellac Remover Wraps - integrerede bomuldsrondeller, der forhindrer fingre og hud i at blive udsat for acetone, som kun kommer i berøring med neglen.  Ti minutter mod to ugers perfekt farve er alt, det tager. Sig farvel til manicure-frustrationer og goddag til ren manicure-tilfredsstillelse.


At falde – til og fra i Kalundborg - Dansehallerne\n30. november - 4. december 2020\nFor elever i 6. – 10. klasse\nHvad afgør, hvor vi hører til, og hvornår vi føler os hjemme? Er det det samme, som får os til at stikke ud? Er det dialekten, accenten, udseendet, eller er det alle de små referencer til fortiden, det indforståede, duften, humoren? ’At falde – til og fra’ tager livtag med spørgsmål om identitet og tilhørsforhold. Med koreografi af Tali Rázga og tekst af den prisbelønnede dramatiker Tomas Lagermand Lundme udtrykker forestillingen sig gennem dans og ord. Alle bevægelserne i forestillingen er udviklet af danserne. Forestillingen veksler mellem et tekstligt og et bevægelsesmæssigt udgangspunkt.\nPDF med forestillingsbeskrivelse og praktisk information til den interaktive danseforestilling.\nFie Dam Mygind (DK) er uddannet moderne danser fra Salzburg Experimental Academy of Dance i 2010. Hun arbejder som danser og performer i ind- og udland og er desuden en del af den tværkunstneriske gruppe MomAndDad.\nMicaela Kühn (DK/CL) er uddannet moderne danser fra skoler i Chile og Tyskland. I 2016 afsluttede hun desuden uddannelse som danseformidler fra Den Danske Scenekunstskole i København. Hun arbejder som udøvende danser og underviser i en række forskellige danseproduktioner rundt om i Europa.\nSøren Linding Urup (DK) har baggrund i gymnastik og sportsdans og har siden kastet sig over moderne dans. Han har arbejdet som danser i mange forskellige forestillinger i Danmark, Tyskland og Spanien og har desuden mange års erfaring som underviser i bevægelse, gymnastik og moderne dans.\nTali Rázga (DK) er koreograf og kunstnerisk leder af Gazart og har siden 2005 skabt kritikerroste forestillinger for børn, unge og deres familier. Hun er uddannet danser fra Fontys Dansacademie i Holland i 2001 og færdiggjorde i 2003 den dansepædagogiske uddannelse fra Skolen for Moderne Dans i Danmark og Musikhögskolan i Malmö.


Lån penge til din skiferie - laanpenge247.dk\nLån penge til din skiferie\n26. februar 2019 Slået fra Af stefan\nMangler du penge til din skiferie?\nLån 45 000 kr. billigt til en lav rente\nLån 45 000 kr. uden sikkerhed\nSkal du på skiferie, men mangler du penge? Kan du låne hurtigt og nemt. Du udfylder bare en simpel og kort ansøgning og straks efter, ja faktisk næsten lige efter, højt inden for minutter som ikke engang kan tælles på menneskets to hænde. Så, derfor vil der komme et meget hurtigt svar til dig på enten SMS eller e-mail, om hvorvidt det lån du netop har ansøgt, er blevet godkendt til din fordel.\nHvis du står og har brug for et stort skilt med teksten ”Lån 45.000” sådan at du ved hvordan du får et lån og låner 45.000 kr. ja, så skal du bare hoppe med på bølgen og låne pengene, præcis som det bliver oplyst på siden og hvis det reelt betyder, at du kan få realiseret den der drøm eller om du har et stort bryllup at sponsorere, så er formået det samme!\nLån 45 000 kr. hurtigt og helt uden at stille sikkerhed. Det er nemmere at ansøge om lån af 45 000 kr. end du umiddelbart lige går og tror. Det tager kun omkring 1 minuts tid…\nDu får svar på din ansøgning om lån på 45.000 kr. inden for meget kort tid. Underskriv din ansøgning med dit nem-id og spar tiden på at vente på at få lånedokumenterne tilsendt med posten, for så at underskrive aftalen og derefter sende aftalen tilbage til afsenderen. Med posten.\nMed nem-id er det sådan, at du slet ikke behøver at skulle sende dokumenterne frem og tilbage med postvæsnet ligesom i de gamle dage. Nej, i dag er det hele blevet så praktisk og nemt, at du blot skal bruge dit nem-id for at kunne ansøge om et lån. Du skal blot underskrive din ansøgning med koderne fra dit nem-id kort, som så helt automatisk bliver sendt til evaluering og derfor kan du forvente et meget hurtigt svar.\nI en situation hvor du skal træffe et hurtigt valg omkring hvilket lån du bør tage og hvor, så kan det godt føles som at man ikke kan se skoven for træer. Derfor er det vigtigt, at du holder holdet koldt og tager det rigtige lån. Brug altid en låneberegner, sådan at du ved at du får lånt de penge, som passer bedst sammen med situationen eller begivenheden, som du netop står og mangler penge til.\nForrige indlægForrige Sådan finder du rundt i lånejunglen


Papilloma - Osteoma 2022\nHjem »Mole-muller» Konveks føfleje i et barn\nNår føflekker først vises hos børn\nMole hos børn kan forekomme i forskellige aldre, selvom der er mange af dem på kroppen.\nMen det sker, når et barn har en stor muldvarp med en hvid plet rundt, hvilket kan føre til alvorlige konsekvenser..\nPå trods af det faktum, at videnskaben længe har fundet en forklaring på dette fænomen, forbliver nevi for mange mennesker et slags mystisk mærke, i forbindelse med hvilken mange tegn og overbevisninger er opfundet.\nDette gælder især for babyer, når et barn har muldvarp..\nMen den medicinske undersøgelse, der er foretaget, gør det muligt med sikkerhed at forklare, hvorfor og når føflekker vises hos børn, og hvad du er nødt til at være opmærksom på..\nMens det stadig er i livmoderen, har fosteret allerede neoplasmer.\nHver hundrede baby bliver født med nevi på alle slags dele af kroppen, mens stedet kan være usynlig, og med alderen, når pigmentceller med melanin koncentreres i det, får farve. Begge er normale.\nEn medfødt nevus er meget sjældent for et barn..\nOp til 25 år hos en person dannes op til 80% af den påståede nevi, men tidspunktet for deres udseende er ikke begrænset - fra det øjeblik, hvor babyen blev født, indtil meget gammel alder.\nDe nøjagtige årsager til den alder, hvor pletter bliver synlige på huden, er ikke fundet.\nDet antages, at de optræder som et resultat af genetisk disponering og visse eksterne faktorer.\nDe første begynder at vises fra seks måneder til to år.\nDe fleste af dem dannes i ungdomsårene - fra 12 til 16 år.\nNormalt er neoplasmer hos børn sikre (undtagen i visse patologiske tilfælde) og er oftere flade eller let konvekse pigmenterede formationer op til 1 cm i diameter.\nEt almindeligt fødselsmærke hos et lille barn er lysebrunt i farven og påvirker ikke babyens helbred.\nGodartede neoplasmer kan være af følgende størrelser:\nSidstnævnte er normalt placeret på bagdel eller lår.\nI modsætning til små mol, bør deres mellemstore og store størrelse forårsage årvågenhed og kræve konstant overvågning..\nDe bliver meget oftere genfødt, og op til 50% af sådanne processer fører til kræft, uanset hvilken alder de forekommer, kræver de konsultation med en hudlæge og onkolog.\nFoto: pigmenteret medfødt nevus\nAlle neoplasmer, der indeholder melanin, kaldes pigmenteret.\nNogle hudceller gennemgår forstyrrelser i produktionen af melanin i dem, hvorfor de får en karakteristisk brun eller sort farvetone..\nDe fleste nevi forekommer hos børn, når der vises tegn på pubertet.\nPigmenterede pletter på kroppen er opdelt efter deres placering i hudlaget:\nborderline (med en ophobning af melanin i overhuden) - de hyppigste første mol ved babyer;\nintradermal (når melanocytter koncentreres i dermis);\nblandet (i hudens ydre og indre lag).\nSmå børn udvikler normalt sikre grænsefoder i form af brune eller gullige pletter med den rigtige form.\nSådanne pletter kan ændre sig, når de bliver ældre..\nMed hensyn til konvekse neoplasmer som hos voksne, skal du, når du lægger mærke til, hvordan sådanne pletter optræder hos et barn, øjeblikkeligt konsultere en læge.\nDette er patologiske ændringer, de skal konstant overholdes..\nNormalt skader ikke almindelige pletalder pletter, uanset hvor gamle de ser ud, men du skal under alle omstændigheder overvåge neoplasmer.\nSåkaldte røde nevi er meget almindelige hos spædbørn..\nMeget ofte er sådanne vaskulære neoplasmer på hovedet..\nDe opstår som et resultat af fødsel, når babyens følsomme hud passerer gennem modstandens fremspringende bækkenben..\nDenne vaskulære røde muldvarp forsvinder som regel ved et års alder, men i tilfælde af vaskulær spænding kan den midlertidigt minde sig selv igen.\nForældre har et spørgsmål om en sådan neoplasma er farlig.\nNej, det kræver normalt ikke indgreb og forårsager ikke angst for babyen.\nHvad skal man gøre - distriktsbørnelægen fortæller dig og vil om nødvendigt anbefale, hvem man skal kontakte for at få råd.\nVaskulære mol inkluderer hæmangiomer:\n"Jordbær" - blød, konveks, rød med en jordbærfarvet farve. Dets udseende er typisk om 1-2 måneder, men det kan også være ved fødslen. Der er ikke mange af dem på kroppen, normalt er det en vaskulær klynge. Det er ubehageligt, at det vises i ansigtet, og når barnet vokser, kan det vokse og falme til en grålig nuance. Er det muligt at fjerne en muldvarp, bedømmer kun lægen, da denne behandling kan have farlige konsekvenser;\n"Cavernous" - en ophobning af modne store vaskulære elementer, dybt trængende ind i huden med utydelige grænser. En sådan plet er grålig eller blålig, men der er normalt ingen fare eller ulemper ved det. Den kan vokse med det første, men fjernelse er ikke påkrævet, da den forsvinder ved overgangsalderen.\nHvis det opstod i løbet af livet, forsvinder det ikke af sig selv, og hvad man skal gøre - du skal finde ud af det fra lægen.\nEn slags flade mol - vin, som regel stor.\nDette er en del af huden med udvidede røde blodkar med en lilla eller lyserød farvetone, der normalt dækker barnets hoved og ansigt.\nSom regel vokser pletter, når børn vokser, og deres farve ændres ikke..\nDenne neoplasma er ikke farlig, men læger anbefaler, at den fjernes så hurtigt som muligt, da det giver en kosmetisk defekt..\nBehandlingen udføres normalt med en laser.\nKarakteristiske træk er uregelmæssige konturer og lys farve, der ligner vitiligo. Provokeret af underudvikling af blodkar.\nPlaceret i ansigtet og ryggen, behandlet med operation.\nEr føflekker hos børn farlige?\nHemangiomas kræver behandling meget sjældent, da de oftest forsvinder uden indgriben, det samme kan siges om "stork bites" - rødgule postpartum pletter, der forsvinder i to år.\nGraden af fare for alderspletter afhænger mere af størrelsen.\nSidstnævnte genfødes i 40% af tilfældene til melanom..\nDerfor, i nærvær af sådanne mol, er et presserende behov for at kontakte en onkodermatolog og finde ud af, om behandling er påkrævet.\nPris for laserfjernelse af en muldvarp i ansigtet i Moskva-klinikker.\nHvad skal man gøre, hvis der vises sorte prikker på muldvarpen? Find ud af det her.\nForældre skal konstant overvåge barnets nevi..\nRød hæmangioma forsvinder normalt alene, men der er undtagelser, som derfor kræver observation.\nSørg for, at barnet ikke ved en fejltagelse eller bevidst opsamler muldvarp eller skader det med tøj.\nHvis blødningen pludselig åbner fra det, skal du behandle såret med et antiseptisk middel som chlorhexidin, stoppe blodet og få en aftale hos en hudlæge eller onkolog.\nDet er kategorisk umuligt at lime med en klæbende gips - suppuration kan begynde, og dette er meget farligt.\nMole kan øges i størrelse både i tilfælde af patologiske transformationer og under den normale udvikling af kroppen.\nEfterhånden som huden fornyes og vokser, kan en godartet dannelse også vokse lidt, men hvis væksten er intens, er det nødvendigt med en presserende lægehøring.\nStørrelsen på en godartet nevus hos børn er normalt ikke mere end 1 cm, med sjældne undtagelser.\nHvis den er større, begynder at stige, eller der vises en hvid glorie omkring det, skal du straks kontakte en læge.\nBåde farve og størrelse på neoplasmer kan varieres, mens de kan være både godartede og farlige..\nOg antallet af nevi er ikke så skræmmende som deres størrelse. Mange af dem på barnets krop er endnu ikke patologiske..\nMen hvis føflekken er en, stor (fra 1,5 cm i diameter) og sort, skal dette varsle.\nStore nevi, der stikker ud over hovedhuddækslet, er også farlige..\nDe kræver nøje opmærksomhed for ikke at gå glip af symptomerne på en mulig degeneration i melanom..\nMelanomdiagnose, hvad betyder det?\nSvaret på dette spørgsmål er et presserende behov for moren til et barn med hudkræft.\nEn muldvarp består af melanocytceller, som med en godartet status er i en bestemt mængde, nevusen ændrer sig ikke eksternt og skaber ikke bekymring. Under påvirkning af en række faktorer begynder disse celler at mute - vokse og formere sig uden at stoppe.\nSådan begynder en af de mest lumske kræftformer - hudkræft melanom.\nPå dette trin ændres neoplasmaen normalt - både i farve og størrelse, og der kan også dannes en hvid plet omkring den.\nHvis operationen udføres til tiden, og alle patologiske melanomceller fjernes, inden den danner metastaser, er der en stor chance for overlevelse og intet tilbagefald.\nHvis føflekken er steget, og der ikke træffes foranstaltninger, metastaserer melanom til vitale organer, og døden er næsten uundgåelig..\nMed tilsyneladende uvæsentlige symptomer som let misfarvning, gradvis, subtil vækst eller mild kløe, udvikler sygdommen sig ekstremt hurtigt.\nSådan genkendes du en ondartet føfleje på egen hånd?\nHvad skal man gøre, hvis føflekken bliver rød og gør ondt? Find ud af det her.\nHvilken læge beskæftiger sig med muldvarp på kroppen? Læs her.\nDerfor er det vigtigt ikke kun med jævne mellemrum at undersøge pletter hos børn af forældre, men også at konsultere en læge med den mindste mistanke om ændringer.\nMistænkelige neoplasmer kræver en grundig undersøgelse af en specialist og udnævnelse af passende behandling eller fjernelse.\nLigesom voksne undersøges børn for nevus degeneration..\nHvis det er begyndt, kan der kun være en behandling - akut kirurgisk excision med fjernelse af den maksimale mængde patologisk væv.\nNår en potentielt farlig nevus ikke viser mistænkelige tegn, og dermatoskopi ikke viste kræft, kan lægen ordinere laserfjernelse til visse indikationer.\nFor eksempel, hvis et barn har ridset en potentielt farlig vækst.\nNeoplasmer fjernes på nøjagtig samme måde - både for voksne og børn..\nI tilfælde af bekræftelse af onkologisk cellemutation udføres operationen ved kirurgisk excision.\nI alle andre tilfælde er laserfjernelse, kryoterapi og radiobølgestråling mulig, men enhver virkning på en muldvarp på barnets krop er en ekstrem foranstaltning og bør kun ordineres af en onkodermatolog..\nIfølge lægenes vidnesbyrd udføres fjernelse af en muldvarp i en speciel klinik efter en række tests og en omfattende undersøgelse for at udelukke melanom.\nIngen kosmetolog har ret til på nogen måde at krænke nevus integritet, ligesom metoder til fjernelse af hjemmet er dødbringende!\nBørn tolererer normalt en veludført operation for let at fjerne en nevus, men postoperativ rehabilitering og behandling er meget vigtig.\nBabyen har brug for et sparsomt regime, udnævnelse af et antal immunstimulerende medikamenter samt overholdelse af foranstaltninger til at forhindre tilbagefald.\nDet sår, der er tilbage efter fjernelse, er passet som efter enhver anden operation - bandage, undersøgelse af en kirurg og antiseptisk behandling kan være påkrævet.\nFind ud af, hvad du skal gøre, hvis en muldvarp bliver betændt\nBetydningen af en muldvarp over læben til højre hos kvinder. Læs videre.\nHvad sker der, hvis du river en muldvarp på din hals af? Læs her.\nDen vigtigste forebyggende foranstaltning er observation af muldvarp, forebyggelse af deres ændringer og rettidig adgang til en læge.\nStore elementer skal være under konstant kontrol.\nHvis der vises en hvid plak på nevus, øges den hurtigt, skifter farve, bløder, bliver dækket af en tør skorpe eller festeret, skal du hurtigt gå til en hudlæge.\nDen vigtigste faktor i omdannelsen af nevi til melanom ud over genetisk disponering er UV-stråling, hvorfor du er nødt til at beskytte børn mod direkte soleksponering - dæk din hud med lette tøj om sommeren, bær en hat og solbad ikke på stranden. Brug solcreme, når du er ude i solen.\nDet er meget vigtigt at bemærke med det samme, hvis et barn revet en muldvarp og går til lægen, da enhver krænkelse af integritet (ikke nødvendigvis) kan føre til alvorlige konsekvenser.\nDu kan ikke forsegle såret med et gips og fylde det med strålende grønt og jod - kun behandling med et antiseptisk middel som brintperoxid eller chlorhexidin og en steril bandage!\nSom en forebyggende foranstaltning mod degeneration kan lægen også anbefale fjernelse, men sådanne tilfælde er ret sjældne..\nVideo: “Fødselsmærker hos børn. Sommer, sol, strand "\nEr føflekker på hovedet farlige?\nEn muldvarp på hovedet, især i hovedbunden, kræver nøje opmærksomhed og særlig omhu.\nFaren for hendes skade er for stor, og virkningen af kosmetik har ikke altid en gunstig effekt på hendes tilstand..\nNormalt forårsager mol (eller nevi, som de kaldes i medicin), meget lidt bekymring for deres ejere.\nMen nogle gange kan deres placering på kroppen kaldes ikke helt succesrig..\nDette inkluderer blandt andet mol i hovedet, især i hovedbunden..\nHovedet er mere end andre dele af kroppen udsat for sollys og forskellige kosmetik, som ikke altid har en gavnlig virkning på nevi.\nBørstning af dit hår og iført hatte kan skade mol. Nogle gange kan de endda blive beskadiget af brillerne..\nHvor farlig er en muldvarp på hovedet, bør den fjernes - lad os se nærmere på.\nEfter deres struktur er mol:\nikke-vaskulær - dannet som et resultat af ophobning af pigmentceller (melanocytter), jo mere der er, jo mørkere har nevus, op til sort;\nvaskulær - undertiden deltager kar i dannelsen af en mol, der vokser, danner knuder, sådan en muldvarp er rød på grund af dens struktur.\nAfhængigt af det hudlag, som molerne dannes i (epidermis eller ved grænsen til epidermis og dermis), kan de være:\nflad - de ligner pletter og stikker ikke ud over hudens overflade;\nkonveks - de stiger over hudens overflade, kan se ud som en halvkugle, nogle gange ligner de vorter.\nNevi er også kendetegnet ved størrelse:\nmedium - op til 10 cm;\nkæmpe - kan besætte meget store områder af huden.\nEn muldvarp kan være medfødt (allerede bemærket hos et barn ved fødslen) eller vises i løbet af livet.\nUdseendet af nye nevi forekommer oftest i ungdomsårene og graviditeten, hvilket forklares med den intense produktion af hormoner.\nKonvekse mol eller store nevi såvel som dem, der dannes på steder, hvor der er stor risiko for kvæstelse, kræver særlig opmærksomhed.\nSådan passer du ordentligt på muldvarp på dit hoved\nNormalt kræver ikke små flade føflekker, der vises på hovedet, særlig opmærksomhed..\nMen hvis der vises en konveks mole i håret, er det farligt at skade det..\nUnder alle omstændigheder har du brug for en konsultation med en hudlæge, der vil give sine henstillinger, eventuelt rådgive om fjernelse.\nPleje af sådan nevi bør være mere forsigtig.\nBrug ikke skrubber og skræl på stedet for dannelse af fødselsmærke.\nHvis føflekken er placeret under håret, skal du være forsigtig, når du kæmmer, prøv at omgå dette område uden at berøre hovedbunden med kammen på dette sted.\nSørg for, at hovedbeklædningen eller brillerne ikke lægger pres på nevus.\nOverhold størrelsen, farven og formen på muldvarp og konsulter en læge for eventuelle ændringer.\nForsøg ikke at fjerne muldvarp selv, det er meget farligt..\nEt konveks fødselsmærke i hovedområdet eller en stor muldvarp under håret er oftest genstand for fjernelse, især hvis det skaber en synlig kosmetisk defekt.\nNogle nevi har en øget risiko for genfødsel, så tag ikke nogen uafhængig handling, før du konsulterer en hudlæge.\nOg hvis han tilrådes at fjerne nevus, skal du kontakte en medicinsk institution.\nFaren for skade på muldvarp ligger i deres mulige degeneration til melanom..\nDerfor er det undertiden bedre at fjerne nevus, især i hår, hvor det er vanskeligere at spore ændringer end at udsætte dig selv for en sådan risiko..\nRisikoen for en ondartet dannelse findes på stedet for en muldvarp, men den er højere, hvis molen er stor eller er udsat for skade.\nFoto: nevus udsat for genfødsel\nmolen er steget i størrelse, erhvervet en asymmetrisk form;\nmolens overflade har ændret sig, skrælende hud, buler, revner optrådte på den;\nføflekken ændrede farve, blev rød eller formørket, huden omkring nevus blev hvid;\nføflekken gør ondt eller klør.\nEnhver dynamik i tilstanden af en muldvarp bør være en grund til bekymring..\nI tilfælde af skade på nevus skal du også konsultere en læge..\nAlle burde vide, hvad de skal gøre, hvis en muldvarp, der ikke har vist sig før, er meget smertefuld.\nSelvmedicinering i dette tilfælde kan gøre mere skade, og dette tegn i sig selv er ret alarmerende..\nEn godartet føflekken gør ikke ondt og minder sig ikke om sig selv med andre fornemmelser.\nKun en specialist kan bestemme status for en muldvarp og ordinere dens behandling.\nHvad betyder en muldvarp på en tå??\nHvordan skal man passe såret efter fjernelse af muldvarp? Læs her.\nOftest skal mol på hovedet, især i den behårede del af det, fjernes.\nhøj risiko for skade på nevus;\nhyppig eksponering for kosmetik (sæbe, shampoo, hudplejeprodukter osv.);\nutilstrækkelig beskyttelse mod ultraviolet stråling (mol på hovedet modtager den i meget højere doser end nevi på andre dele af kroppen);\nstore eller bugnende føflekker skaber en æstetisk defekt.\nDine egne følelser betyder selvfølgelig noget. Måske er muldvarp ikke generer dig overhovedet, du er vant til dens tilstedeværelse og observerer tilstrækkelig forsigtighed i forhold til dette område på hovedet.\nMen under alle omstændigheder vil en specialkonsultation ikke være overflødig. Han vil vurdere den potentielle fare for denne nevus og fortælle dig, hvad der er bedst i dit tilfælde: regelmæssig observation eller fjernelse.\nDet er bedre at fjerne en muldvarp under håret på et barn, især hvis det stikker ud over hudens overflade.\nBørn er endnu ikke så ansvarlige, at de tager den nødvendige pleje, så det er bedre at beskytte dem mod mulige ubehagelige konsekvenser. Kun på anbefaling af en hudlæge, selvfølgelig.\nI øjeblikket bruger medicin 5 forskellige metoder til at fjerne mol..\nAlle af dem er effektive, men hver har sine egne nuancer:\nkirurgisk metode. Molen føjes ud sammen med de tilstødende væv. Ulempen ved denne metode er et ar på excisionsstedet. Men materialet kan sendes til histologisk undersøgelse. Dette er den bedste måde for en muldvarp, der har vist ændringer i dens tilstand, for eksempel voksende;\nlaser. Det er meget udbredt på nuværende tidspunkt på grund af dets lave traume, smertefrihed, sikkerhed. Laserstrålen har en bakteriedræbende virkning og stopper blødningen, så der opstår ikke komplikationer. Der er heller ingen synlige ar;\ncryodestruction. Ødelæggelse af nevusvæv med ultra-lav temperatur flydende nitrogen. Der kan forblive subtile ar. Men der vil ikke være noget materiale til histologisk analyse;\nelektrokoaguleret. Eksponering for højfrekvent strøm, forbrænding af en muldvarp. Et ar kan forblive, og det vil tage nogen tid (flere dage) at genoprette hudområdet, hvor interventionen blev udført;\nradiobølgemetode. Skærer en muldvarp ud med højfrekvente radiobølger. Metoden ligner kirurgisk excision, men mere sparsom i forhold til væv.\nNormalt vil en hudlæge rådgive om, hvilken metode der er bedst til din sag. Men valget er dit.\nHvis der er mistanke om malignitet i formationen, er det bedre at bruge en sådan metode til fjernelse af en muldvarp, der muliggør histologisk analyse af væv.\nHvis føflekken er godartet, er det naturligvis bedre at vælge den mindst smertefulde metode, hvorefter fjernelsesstedet hurtigt heles og ikke mindes om muldvarpen med ar eller ar.\nVisner mol ved alderen? Læs her.\nHvad betyder en muldvarp på ringfingeren på din højre hånd? Læs videre.\nLaserfjernelsesmetoden har sådanne fordele i forhold til de andre:\nunder virkningen af en laserstråle fjernes kun nevusceller, de omgivende væv beskadiges ikke;\nder vil ikke være ar og ar efter proceduren;\nlaserstrålen forsegler karene, så operationen foregår uden blod;\nhvis en muldvarp fjernes i håret, er det ikke nødvendigt at barbere et stort område;\npå denne måde fjernes alle typer mol.\nDet er sandt, at alle disse fordele ved metoden kun garanteres, hvis du henvender dig til en kvalificeret specialist i en medicinsk institution..\nVideo: "Fjernelse af mol: min oplevelse"\nMedicin benægter enhver form for logik mellem placeringen af føflekken og en persons karakter eller skæbne. Ikke desto mindre er der blandt folket karakteristika ved muldvarp, afhængigt af deres dannelse i en bestemt del af kroppen..\nSå betydningen af mol på hovedet bestemmes af det specifikke område for deres placering..\nHvad betyder en nevus i hår??\nBetydningen af en muldvarp på hovedet under håret er gunstig.\nDette er et tegn på forskere, fremragende forskere. Og jo mindre synlig den er, jo bedre er det for ejeren..\nI et barns hår kan en muldvarp være et tegn på begavethed, ekstraordinære tænkeevner. Men hvis hun er usynlig for øjet, skal forældrene være på vagt: Deres barn vil være meget hemmeligholdt og kan have hemmeligheder fra deres forældre selv i en ung alder..\nTemplets område er meget sårbar, og en muldvarp beliggende her vil forråde en sårbar og følsom person.\nDet er ikke altid muligt at gætte på dette, fordi jo tættere nevus er på håret, jo mere omhyggeligt skjuler personen sin sårbare natur..\nEn muldvarp i det rigtige tempel giver en speciel person med udviklet intuition. Han fanger meget subtilt stemningen hos samtalepartneren og dykker ned i de sande grunde til sine handlinger. Dette giver ham mulighed for hurtigt at vurdere enhver situation og træffe de rigtige beslutninger..\nDet antages, at en muldvarp i templet skal være skjult for nysgerrige øjne, men mange af deres ejere gør det intuitivt og dækker med hår.\nEn muldvarp på bagsiden af hovedet er utilgængelig for dens ejer, det siger meget.\nFor eksempel at en person med et sådant mærke aldrig vil flagre sit personlige liv. Det er meget vanskeligt at føre en samtale med sådanne mennesker, det ender som regel med at anklage dem for arrogance..\nEn person med en muldvarp på bagsiden af sit hoved er meget aktiv i en samtale med dig, men du vil aldrig gætte på det, fordi dette er en intern samtale. Han tænker meget aktivt og kunne faktisk fortælle dig meget, men... han anser det ikke for nødvendigt at gøre dette.\nJo lavere molen er placeret på bagsiden af hovedet, jo mere usædvanlig er ejeren. Sådanne menneskers uforsvarlighed forhindrer dem ofte i at skabe en stærk familie. De er nødt til at lytte til beskyldninger om mulig forræderi eller andre usædvanlige handlinger, som dog ikke finder deres bekræftelse.\nKronen er et specielt energipunkt, og mærket på den vises af en grund.\nOfte er sådanne mennesker udstyret med klarsyn. Desværre bruger ikke alle deres potentiale uden at arbejde på dens udvikling..\nMange mennesker vil gerne have, at deres muldvarp ligger på toppen af hovedet, og dens betydning er allerede meget attraktiv. Et sådant mærke lover rigdom og succes. Og jo mørkere nevus, jo mere betydningsfulde vil disse fordele være.\nHvad skal man gøre, hvis en bums sprang op ved siden af muldvarpen?\nHvordan slipper man af med hængende mol under armen? Find ud af det her.\nEn muldvarp øverst på panden betegner en modig og viljesterk person..\nUanset hvilket felt han vælger, vil han helt sikkert opnå succes med det. Hans karisma dæmper dem omkring ham, der følger ham. Sådanne mennesker gør gode befalere og politikere..\nMen jo lavere molen er placeret i panden, jo mindre stærk er personens karakter op til svaghed.\nUanset hvor en muldvarp findes på hovedet, kræver den særlig omhu og observation af en specialist.\nDer venter for mange risici på denne nevus. Dette specielle mærke understreger ikke kun din personlighed, men kan også forårsage ulemper og endda medføre alvorlige problemer. Derfor bør det blive genstand for din tæt opmærksomhed..\nTyper af mol på den menneskelige krop\nOvervej typer af mol og deres betydning for at forstå de mulige risici ved formationer på din krop eller deres betydning i din egen skæbne.\nMærker på den menneskelige krop kan ikke kun variere i størrelse og farve, men også i arten af deres forekomst, struktur og fare for deres bærers helbred..\nI moderne medicin overvejes derfor forskellige typer mol, der klassificeres efter mange parametre..\nMangfoldighed af nevi\nNeoplasmer i huden kan forekomme af forskellige årsager: patologisk udvikling af hudceller, selv før fødslen af et barn, føtal hypoxi, eksponering for ultraviolet stråling, arvelig faktor, hudens individuelle egenskaber osv..\nDerfor er det muligt at bestemme variationen af nevi på baggrund af arten af deres oprindelse..\nOvervej forskellige typer mol og fotos, der beskriver funktionerne i neoplasmaet.\nVises som et resultat af patologisk transformation af blodkar.\nFarven, størrelsen og udbuelsen af sådanne nevi afhænger af hvilket kar der deformeres:\nhvis en kapillærbeholder begynder at vokse, men en flad rød plet vil blive mærkbar på hudens overflade;\nnår patologiske forandringer begynder at forekomme med vener og arterier, vil den vaskulære neoplasma være konveks, tydelig synlig og have en rød eller rødblå farve.\nVaskulære mol kan have forskellige manifestationer, derfor er der to typer af dem: hæmangioma og vaskulær misdannelse.\nEn sådan dannelse på huden kaldes også et jordbærplads på grund af sin dybe røde farve..\nDe vises på huden hos babyer i den første måned af livet: først lyse plaques er synlige, derefter bliver de gradvist røde og får form af hud hævelse.\nOver tid får dens kanter klare grænser, og selve nevusen bliver lys rød.\nI denne form kan en nevus lokaliseres på huden, indtil barnet er syv år gammelt..\nErhvervede hæmangiomer forsvinder ikke på egen hånd, men forbliver muligvis for livet.\nDe har 4 sorter baseret på arten af deres udseende:\nDe mest almindelige lokaliseringssteder for sådanne neoplasmer er nakken og ansigtet..\nHemangiomas kan ikke fjernes, hvis de ikke forårsager æstetisk ubehag, fordi sådanne nevi aldrig degenererer i hudkræft.\nDet er en anden type vaskulære mol, har en medfødt oprindelse og vises som et resultat af deformation af blodkar.\nPortvinspletter kan forekomme hos børn på bagagerummet, arme og ansigt. Fra fødslen har neoplasmen en lyserosa farve, men snart får de en lys eller hindbærrød farve. Når et barn græder, eller når han har en høj temperatur på grund af vasodilatation, bliver farven på nevusen mere intens. Port nevi forbliver for livet;\nen storkenbid manifesterer sig på en nyfødt krop som et resultat af stort pres på fosterets kranium med morens bækkenben i de sidste uger før fødsel. Pletterne har en rødlig eller dyb orange farve, uregelmæssig form og utydelige grænser. Storkenbid kræver ikke behandling, den forsvinder alene, indtil barnets liv..\nPigmenterede mol vises som et resultat af et overskud af farvepigment i hudceller - melanin.\nMængden af dette stof bestemmer direkte farven på neoplasmaet: fra lys beige og grå til brun og næsten sort.\nNevi kan have hår og forskellige overflader - glat eller ru, som vorter.\nDe har 3 typer:\nDette er den mest almindelige formation, der er lokaliseret på huden som et resultat af en øget ophobning af melanin i vævene..\nAfhængig af dens mængde kan nevusen være fra lysebrun til brun..\nUndertiden ser disse pletter ud som fregner, men har en mørkere farve..\nLentiginer på huden kan forekomme i alderdom som et resultat af naturlig hud aldring.\nFoto: Mongolsk plet\nEn sådan formation har tilsyneladende en ansamling af flere blålig eller brunlige pletter med uregelmæssig form, den kan dannes af en kontinuerlig stor plet.\nLokaliseringssite - lumbosacral zone.\nMongoliske pletter kræver ikke behandling og forsvinder på egen hånd indtil ungdomsårene.\nSådanne nevi er flade og farven på kaffe med mælk..\nNår der er mere end to kaffepladser, henvises patienten til undersøgelse til en neurolog, da dette kan være en manifestation af neurofibromatose - en sygdom, der er kendetegnet ved udseendet af en tumor fra cellerne i nerveenderne.\nHvis pigmenterede ikke-vaskulære neoplasmer er resultatet af en øget ophobning af melanin i hudceller, vises hvide mol som et resultat af en reduceret produktion af melanocytter.\nEn sådan vækst på huden kan lokaliseres på en hvilken som helst del af kroppen, have en anden form og overfladestruktur..\nFor det meste udgør hvide neoplasmer ikke en trussel for deres bærers helbred og er et træk ved hudens struktur eller transformation.\nMen nogle gange kaldes sådanne føflekker symptomer på en funktionsfejl i nogle kropssystemer, så de skal regelmæssigt vises til specialister..\nTyper af mol på kroppen\nMol er godartede neoplasmer, der skyldes ændringer i hudceller på grund af en række faktorer.\nDe kan have forskellige spiringsdybder, form, farve, størrelse.\nNevi forekommer både på overfladen af huden og på slimhinderne.\nDe kan fødes på forskellige dybder i hudlaget, så mol kan opdeles i:\nepidermal, hvis celler stammede fra det øverste lag af huden. De er enten flade eller lidt hævet over huden. Farve - fra beige til sort. Lokaliseringssteder - lyske, såler og palmer;\nintradermal, der opstår dybt i huden. De er altid konvekse, deres overflade kan enten være absolut glat eller ru. De har samme farve som huden, men oftere er de mørkebrune, undertiden sorte. Hår kan vokse fra disse nevi, hvilket er et godt tegn. Når alt kommer til alt ødelægger kræftceller hårsækkene, så der er ingen hår på melanomer;\nborderline - sådanne mol blev dannet af melanocytter, som dvæler mellem hud og hudhud. De er flade, kan både have uregelmæssig form og lokaliseres i form af cirkler eller ovaler. Under hormonelle bølger eller under påvirkning af solen kan det stige og blive mere fremtrædende. Overfladen er altid glat og uden hår (endda vellus).\nFoto: konveks mol\nEfter eksterne karakteristika kan alle nevi grupperes som følger:\nflade (melanocytiske) vækster, der ikke stiger over huden og har en glat, tør overflade. De klassificeres som den mest almindelige type mol, der desuden ikke udgør nogen fare for mennesker;\nkonvekse (nye celle) mol har altid en konveks form, mørk farve, ru eller glat overflade. Både hårde hår og vellushår kan vokse på dem;\nvorty (organoid) hudlæsioner kan være mørkeblå til sort. I struktur ligner de vorter - konveks nevi på benet. Du skal være særlig opmærksom på dem, da de ruvende mol er lette at rive af..\nEfter størrelse kan neoplasmer være:\nstor: diameter er mere end 100 mm;\nkæmpe: nevi, der dækker store områder af hudens ansigt, underbenet eller andre dele af kroppen.\nMol i kæmpe størrelser kræver regelmæssig undersøgelse, da de i mere end halvdelen af alle tilfælde degenererer til hudkræft.\nSådan fjernes store mol på bagsiden?\nHvad betyder en muldvarp på hagen til venstre? Find ud af det her.\nMedfødt nevi vises på hudens overflade umiddelbart efter fødslen af et barn eller i de første uger af livet, kan arves.\nDe kan både være meget små (op til 2 mm) og store størrelser.\nHvis medfødte nevi op til 20 mm i størrelse praktisk talt ikke udgør en trussel mod menneskers sundhed, skal store formationer regelmæssigt vises til en onkodermatolog, såvel som uafhængigt at spore deres dynamik.\nErhvervede føflekker vises på huden som et resultat af udsættelse for solstråling, under puberteten eller hos gravide kvinder, som et resultat af hudskader osv..\nDe udgør en stor fare for deres bærer og kræver konstant overvågning af en specialist og uafhængig undersøgelse..\nDu skal være særlig forsigtig med konvekse formationer..\nGrundlæggende er neoplasmer på huden godartede, dvs. de er ikke farlige for menneskers sundhed.\nDe kan ændre deres størrelse og farve lidt over tid, flade kan stikke lidt ud, men sådanne transformationer er langvarige, det vil sige, de forekom ikke hurtigt.\nMen nogle gange kan der forekomme nye ondartede formationer eller gamle nevi, der har gennemgået en ekstern stimulans (sol, traume osv.).\nDerfor, hvis du har mistanke om en ondartet nevus, skal du straks fjerne den.\nHvad betyder en muldvarp på venstre hals hos kvinder? Find ud af det her.\nKan føflekker fjernes fra et barn? Læs her.\nNogle hudlæsioner har en høj risiko for at blive degenereret til melanom.\nDerfor blev sådanne mol kombineret i en separat gruppe - melanom-udsatte nevi..\nblå nevus - dannelse af blå eller blå farve, kan stikke ud over hudens overflade. Hår på sådan en muldvarp vokser aldrig. Størrelsen overstiger ikke 5 mm. Lokaliseringssteder - balder, ansigt og lemmer;\nDubreuil's melanose er et præ-melanomstadium i huddannelse. Det er en enkelt uregelmæssig pigmentplads med lysebrun farve. Med tiden bliver farven mørkere, størrelsen stiger gradvist. På det indledende trin overstiger diameteren ikke 3 cm;\nOtas nevus er en stor blålig pigmenteringsplads, der kan vises på en persons ansigt. Formationen har normalt lette hudlag og en heterogen struktur;\nSettons nevus er repræsenteret af en rød eller brun knude hævet over huden, størrelsen på en sådan formation er op til 5 mm, oval i form. Et karakteristisk tegn på en sådan nevus betragtes som en depigmenteret ring, der omgiver formationen fra alle sider og har en større diameter end molen selv;\npigmenteret grænseformation - en flad nevus i en mørk farve med en glat overflade, hvorpå håret aldrig vokser. Størrelsen på sådanne mol er højst 1 cm.\nen kæmpe, pigmenteret neoplasma - en stor nevus, hvis overflade er heterogen: revnet, ujævn eller vorter. En sådan muldvarp øges med væksten af personen selv;\npapillomatøs mol er en formation med uregelmæssige konturer og en heterogen overflade. Størrelse - op til 2 cm. I farve kan de matche huden, og de kan være mørkebrune eller grå. Det lokaliseres oftere i hovedbunden, mens hår også vokser fra det;\ngrusom neoplasma er en type af den forrige type nevus, men med en forskel i overfladestruktur: den er mere pigmenteret og ujævn. Selve nevusen har mange dybe revner.\nBilleder af melanomutsatte nevi\nFor at identificere melanom i de tidlige stadier har dermatologi udviklet en simpel test til dette kaldet ACORD.\nLad os dechiffrere essensen:\nA - asymmetri af to lige store halvdele, som er placeret på begge sider af den visuelt trukkede akse;\nK - kanten af molen har tænder eller uregelmæssigheder;\nO - formationens farve er ujævn, ispedd en anden farve;\nP - størrelsen på nevus øges konstant;\nD - uddannelsesdynamik: vækst, misfarvning, revner, skorpe, blødning.\nHvis mindst et punkt fra ovennævnte test kan anvendes på enhver muldvarp i din krop, er dette en lejlighed til et presserende besøg hos en onkodermatolog.\nFoto: tegn på genfødelse\nIfølge astrologer har hver muldvarp sin egen betydning på en bestemt måde, der påvirker skibets skæbne..\nOvervej derfor, hvad nevi betyder for den menneskelige krop og ansigt:\nen nevus i ansigtet betyder dets skønhed og attraktivitet. Kan indikere succes i kreativitet eller forretning. Uddannelse på panden vil indikere en persons hårde arbejde og held og lykke, der ledsager ham hele sit liv. En nevus på kinden er et tegn på velvillighed og sikkerhed i livet;\nen neoplasma i nakken er et godt tegn, men kun hvis den er placeret foran;\nen muldvarp på hans venstre hånd fortæller om en person, at han er meget hårdtarbejdende. Nevus til højre er et tegn på en succesrig karriere;\nuddannelse på brystet taler om dens ejers selvtillid. For en kvinde betyder et sådant tegn, at hun bliver en god mor;\nen nevus på bagsiden er et tegn på ærlighed og loyalitet på maven - rigdom;\nen muldvarp på benene er et tegn på et stort antal vanskeligheder på livets vej.\nHvad betyder en sort prik på huden som en muldvarp?\nHvorfor er røde føflekker på kroppen et signal om farlige sygdomme? Find ud af det her.\nUndertiden danner mol på kroppen særlige mærker, der har en unik betydning:\ni form af en trekant - et tegn på det bærende livs lykkelige liv. Hvis nevierne er samlet i form af en trekant på armen, vil en sådan person være meget rig. Hvis tre føflekker er placeret ved siden af hinanden i ansigtet, er det et tegn på succes med kreativitet..\nstjerneformet arrangement taler om et usædvanligt talent.\ni form af et hjerte - et tegn på stor kærlighed i dens ejer.\nnevi-lignende konstellationer er et skæbnesvangert tegn og betyder, at en tilfældig begivenhed kan ændre forløbet i et velkendt liv.\nnår føflekker findes i form af stjernebilledet Ursa Major, er en persons liv konstant fyldt med interessante begivenheder.\nNår du har lært, hvad dette eller det mærke på din krop betyder, kan du åbne nye facetter i dig selv..\nUanset hvor skæbnesvangre betydningen en muldvarp kan have for dig, hvis du har mistanke om dens ondartethed, skal du helt sikkert slippe af med det.\nIngen er immun mod kræft. Vi skrev for nylig, at hverken en sund livsstil eller ordentlig ernæring eller medicinsk undersøgelse vil hjælpe med at reducere risiciene.


Normalt blodsukker - Se skala for lavt, normalt og højt blodsukker\nSundhed Skrevet af DAGENS | 05.09.18 | 22:10\n05.09.18 / 22:07\nDer bliver ofte talt om blodsukker i forbindelse med kost, diabetes og ikke mindst slankekure, men hvad vil det egentligt sige at have normalt blodsukker, og hvordan kan man vide, om man har det?\nBlodsukker bliver også kaldt for blodglukose. Det beskriver mængden af sukker i blodet, og normalt blodsukker ligger mellem 4-8 millimol pr. liter (mmol/l) i løbet af en dag.\nAt blodsukkeret svinger i løbet af dagen, skyldes at vi har fastet hele natten, så derfor er det automatisk lavest om morgen, og alt efter, hvad vi spiser i løbet af dagen, kan blodsukkeret stige helt op til 8 mmol/l i forbindelse med, at vi spiser.\nOm aften inden sengetid ligger det typisk mellem 6-8 mmol/l, hvis du har normalt blodsukker.\nDet er en god idé at forsøge at undgå store udsving i blodsukkeret -også selvom du har et normalt blodsukker.\nSymptomer på, at dit blodsukker ikke er normalt\nLavt blodsukker eller hypoglykæmi, som det kaldes i fagsprog, kan give et eller flere af følgende symptomer:\nAfmatning eller afkræftelse\nKoldsved eller sved\nI værste tilfælde kan man gå i koma.\nBlodsukkeret kan også være for højt. Når det sker, kan kroppen reagere med:\nDette kaldes for hyperglykæmi.\nSådan måler man normalt blodsukker\nBlodsukkeret er let at måle. Det sker med et blodsukkerapperat. Det eneste det kræver, er et lille prik med en nål i fingeren, og en enkelt dråbe blod, der presses ud på en lille strimmel der sættes i det elektroniske apparat.\nResultatet kan man se næsten øjeblikkeligt.\nHvad betyder det, hvis jeg ikke har normalt blodsukker?\nEt unormalt blodsukker kan være tegn på forskellige sygdomme, men oftest er det en af de 3 typer sukkersyge.\nEt for højt blodsukker vil ofte være udtryk for type 2 diabetes eller type 1 ½.\nEt højt eller lavt blodsukker kan være udtryk for type 1 diabetes.\nDet er meget vigtigt at skelne mellem de tre, for selvom der ofte indgår behandling med insulin i dem alle, så er type 2 mindre udsat for risikoen for lavt blodsukker end de to andre, og type 2 kan også ofte kureres.\nType 1 ½ bliver ofte forvekslet med type 2 i starten, men minder i virkeligheden mere om type 1.\nDisse to er de mest alvorlige typer, og de er på nuværende tidspunkt medicinkrævende for livet som udgangspunkt. Risikoen for at få for lavt blodsukker er også større her, og det kan være fatalt, så man skal være særlig påpasselig med at sikre at det ligger højt nok omkring sengetid eksempelvis, da det vil falde i løbet af natten.\nEt lavt blodsukker kan også skyldes sygdomme som nedsat binyrebark-funktion, nedsat hypofysefunktion samt nedsat leverfunktion eller at mavesækken er bortopereret.\nEt unormalt blodsukker er udtryk for, at der er noget galt med produktionen af insulin – det hormon – der nedsætter blodsukkeret. Hormonet produceres i bugspytkirtlen, der også er inden over vores forbrænding.\nDet er normalt, at blodsukkeret stiger i kort tid efter et måltid. Ved normalt blodsukker kan det stige op til 7-10 mmol/l, og så træder bugspytkirtlen til og udskiller insulin, der så får blodsukkeret til at falde igen efter 1-2 timer.\nEn for høj insulinmængde i blodet kan forårsage lavt blodsukker.\nNår børn får diabetes, er der altid tale om type 1, hvor bugspytkirtlens insulinsekretion er stoppet med at fungere, medmindre barnet er overvægtigt. I sådanne tilfælde kan der være tale om type 2.\nDette har eksempelvis været en stigende tendens i USA, hvor vægten i de sidste mange år er steget betragteligt hos både børn og unge.\nHvad skal jeg gøre, hvis jeg ikke har normalt blodsukker?\nOplever du nogle af tegnene på unormalt blodsukker gennem længere tid, skal du gå til lægen, da det er vigtigt at du kommer i behandling med det samme.\nUbehandlet diabetes kan eksempelvis på sigt lede til komplikationer som nervebetændelse, nyresygdom og øjensygdom, og der kan forekomme problemer med sårheling.\nHar du type 1 diabetes, og er blodsukkeret på over 20 mmol/l), skal man måle ketonerne i enten urin eller blod, for er de forhøjede, er man ved at udvikle en syreforgiftning (ketoacidose), og det kræver omgående behandling.\nEt lavt blodsukker kan som regel klares ved at spise eller drikke noget med sukker i, men sker det eksempelvis, mens personen sover, når de måske ikke at vågne, inden tilstanden bliver alvorlig.


FACADEOPBYGNING - Basecampskovbrynet\nDet slangeformede byggeri på Skovbrynet i Lyngby tager form og får et smukt, visuelt udtryk via facadepladerne, som opsættes i tre forskellige farver. Udtrykket i facaden og de store ruder, der giver boligerne et naturligt lysindfald, harmonerer med byggeriet i sin helhed og i det omkringliggende landskab.\nI alt monteres der 4.000 ruder i byggeriet og facadepladerne fra Rockpanel Woods består af stenfibre som ligner træ og opsættes i farverne Carbon Oak, Ceramic Oak og Rhinestone Oak.\nDen 800 meter lange amøbe begynder at hæve sig fra jorden i takt med, at entreprenørerne hejser facadeelementerne på plads. Facadeelementerne rejses først fra den højeste del af bygningen, hvorefter entreprenøren bevæger sig ud mod de 2 spidser mod terræn.\nFacadepladerne i de 3 farver Carbon Oak, Ceramic Oak og Rhinestone Oak giver et visuelt udtryk til byggeriet, som harmonerer smukt med naturen og omgivelserne.\nNaturligt lys i boligerne\n4.000 nye termoruder monteres i byggeriet og lukker lyset og naturen ind i boligerne på en naturlig måde.\nRuderne estableres fra gulv til loft i boligerne.


ATLANTIK V2 BEVISER AT VÆRE VINDER • Reef Aquarium LED-belysning • Orphek\nDu er her: Hjem / Nyheder / ATLANTIK V2 VISER SIG at være en vinder\nATLANTIK V2 VISER SIG at være en vinder\nATLANTIK V2 VISER SIG at være en vinder blandt erfarne akvarister\nAtlantik V2 er det mest unikke LED-system Orphek som nogensinde produceret. Det virker ikke så lyst som V1 til det menneskelige øje, men det er mere intens i bølgelængder, der er nødvendige for god koralvækst.\nVores nye UV / Hvide lysdioder er mest interessante, fordi de producerer lys i bølgelængdeområdet mellem 360-430nm.\nhvid UV 360-420nm-17000k\nhvid UV 360-420nm 6500K\norphek hvid førte 430-410nm 6500K\norphek hvid førte 430-410nm 18000K\nVi har ændret LED-layoutet i V2 for yderligere at forbedre farven på koraller. Koraller, der vises brun under standardbelysning, vil tage et farverigt udseende, der afslører grønne pigmenter, der er til stede i koralen. Vi havde flere erfarne akvarister udføre eksperimenter med alle typer koraller, og konsensus var, at alle koraller ser godt ud under Atlantik V2 belysningen. Dræbte kigger vil nu vise sig smukke. Vækstraten blev også anset for at være fremragende. Vores nye LED-konfiguration er som følger:\nChannel 1 - UV / Hvide lysdioder\nChannel 2 - Blå blanding bestående af bredt spektrum UV, 410, og 430nm LED'er\nChannel 3 - Hvide lysdioder\nChannel 4 - Røde lysdioder, som kan give en meget glædeligt nattetid udseende, når det kombineres med Channel 2.\nHvad der gør V2 skiller sig ud er, hvordan korallerne afspejler lyset tilbage til seeren. En forståelse af dette kan findes her. https://orphek.com/led/wp-content/uploads/2013/11/Orphek-Atlantik-V2-channel-1-white-uv.jpg\nVores nye blå LED'er er også unikke, fordi den blå ikke er så intens som vores ældre 450nm, fordi vi kombinerer disse LED'er med vores 410, 430 og 470nm LED'er til at producere farver med dybde. FireForest og Red Lobo ser fantastisk ud under V2. Hvorfor, fordi den blå rækkevidde (490-510nm) afspejler lyset tilbage og synes mere rødt, hvor 450nm kun viser et lavere niveau af det røde pigment. Vores nye Azurelight koral inspektionslys giver også lignende resultater.\nOrphek Ny Wide blå LED cyan med ekstra (490-510nm)\nChannel 3 er den lyseste fremkomne kanal, og intensitetsniveauer kan let styres med denne kanal. Channel 4 vises også meget bedre med det nye LED-layout. Ved at kombinere blå og røde kanaler med kanal 3 kan vi designe en stærk lyserød farve. Vores nye arrangement giver bedre kontrol og udseende af koraller for at give et mere pastell udseende snarere end et lyst mål udseende som i disco belysning. Meget mere information om vores design findes her.