Kronik: Femern-tunnel igangsat på oppustede prognoser og usikker økonomi | Ingeniøren\nAf Hans Schjær-Jacobsen 2. jun 2020 kl. 13:04 45\nEfter EU-domstolens underkendelse af den danske finansieringsmodel har EU-Kommissionen forhandlet og besluttet en ny model med danskerne. Detaljerne i forløbet er totalt mørklagte. Transportministeriet har anerkendt, at den faste Femern-forbindelse er en økonomisk aktivitet, der er i kommerciel konkurrence med den allerede eksisterende færgedrift.\nDen hidtil påtænkte statsstøtte i form af lån med generøs og ubegrænset statsgaranti er derfor ulovlig og kan ikke realiseres. Nu må statsgarantien maksimalt være på 69,3 mia. kr. og maksimalt gælde i 16 år. Hertil kommer, at der skal betales en garantiprovision på 2 pct. til den danske stat i stedet for 0,15 pct.\nBaseret på EU-Kommissionens afgørelse har forligspartierne bag den faste Femern-forbindelse besluttet at lade selve tunnelbyggeriet på dansk territorium gå i gang pr. 1. januar 2021. Dette til trods for den verserende retssag ved Forbundsforvaltningsdomstolen i Leipzig og en mulig appel af EU-Kommissionens afgørelse til EU-domstolen.\nTransportministeriet har i den forbindelse offentliggjort en ny tilbagebetalingstid for projektet: »Det skønnes foreløbigt, at det samlede Femern Bælt-projektet vil kunne være gældfrit i løbet af ca. 30 år […]«.\nDet er et skøn, det er foreløbigt og det er cirka. Hvorfor nu det? Skulle man ikke være mere afklaret, inden en så stor og risikofyldt beslutning tages? Forudsætningerne er uigennemskuelige, men det fremgår, at færgedriften ophører, og taksten på Storebæltsbroen er blevet reduceret med 25 pct. Endvidere forudsættes optimistiske lånevilkår efter statsgarantiens bortfald.\nNye tal viser, at personbiltrafikken med Rødby-Puttgarden færgen igen er faldet. Det er sket hvert eneste år siden 2008, på trods af at prognosen forudså en markant årlig stigning. Trafikken i 2019 er således reduceret med 4,3 pct. i forhold til 2018, svarende til, at der mangler 460.000 biler i 2019 sammenlignet med prognosen. Hermed ligger den officielle trafikprognose for 2019 33,3 pct. over den faktiske færgetrafik.\nDet er tidligere blevet påpeget, at der kan mangle over 1 mio. biler efter tunnelåbning i 2028. Lastbiltrafikken er tilsvarende faldet med 4,0 pct., men ligger stadig over trafikprognosen. Det er imidlertid ikke nok til at opveje den manglende personbiltrafik. De samlede indtægter fra vejtrafikken når tunnelen åbner, bliver derfor reduceret dramatisk. Og så er indtægtstabet forårsaget af fortsat færgedrift ikke engang indregnet.\nEU skriver herom: »Kommissionen mener, at en fornuftig (reasonable) investor i sin finansielle analyse ville forudsætte fortsat færgedrift […]«. I de officielle finansielle beregninger behandles fortsat færgedrift som usandsynlig. Den indgår ikke i hovedscenariet, men optræder kun som en spekulativ følsomhedsanalyse.\nTransportministeriet og Femern A/S forsøger at spinne sig ud af problemerne. En aktindsigt afslører, at da Femern A/S f.eks. skulle forberede en teknisk gennemgang af trafikprognosen for Transportudvalget, blev virksomheden instrueret af Transportministeriet, der bl.a. skrev: »Endvidere må I gerne have en slide eller to, der insinuerer, at nedgangen i personbiltrafikken måske kan skyldes Scandlines´ prispolitik. Vi må ikke beskylde dem for noget, men vi må godt insinuere, at det kan være en forklaring på nedgangen i personbiltrafikken, som vi ikke ser andre steder i den overordnede infrastruktur i Danmark. […]«.\nDet kedelige faktum er, at færgens realiserede gennemsnitstakst er lavere for både person- og lastbiler end den anvendte takst i prognoserne. Tilsvarende er den realiserede trafikindtægt for færgedriften år for år lavere end den af Femern A/S prognosticerede indtægt og det endda i stigende omfang. Det har Transportministeriet og Femern A/S naturligvis vidst længe. Alligevel fremturer de med at spinne om en »robust økonomi« for projektet.\nTransportministeriet påstår, at EU´s afgørelse indebærer, at de 2 pct. garantiprovision til den danske stat kan betales direkte til A/S Femern Landanlæg (moderselskab for Femern A/S) og dermed afvikle den med de danske landanlæg forbundne gæld. I afgørelsen findes der imidlertid ikke belæg for denne påstand. Tværtimod fremgår det eksplicit, at Femern A/S er forpligtet til at betale garantiprovisionen til staten, hvilket jo også er naturligt, eftersom staten står som garant.\nA/S Femern Landanlæg er ikke staten og indgår ikke som garant for noget som helst. Hvis garantiprovisionen går til staten, kan den ikke uden videre overføres til A/S Femern Landanlæg. Direkte adspurgt om lovligheden af den påtænkte finansieringsmodel svarer Transportministeriet: »Der er i dag ikke hjemmel til at opkræve en garantiprovision fra Femern A/S, der er højere end 0,15 pct. for lån med statsgaranti eller statslån. Denne hjemmel skal tilvejebringes«. Transportministeriet skylder en redegørelse for de lovmæssige aspekter af de nævnte forhold.\nTransportpolitikerne, Transportministeriet og Femern A/S må have nerver af stål. Der er givet grønt lys til, at hovedentreprenøren kan påbegynde tunnelbyggeriet på dansk territorium, selvom der verserer retssager, finansieringsvilkårene er forringet, og indtægtsgrundlaget er overvurderet. Det eneste positive for økonomien er, at renten p.t. er lavere end forudsat i anlægsloven.\nHvis det var erkendt i tide, at den anvendte finansieringsmodel var umulig, og indtægtsprognoserne var kunstigt oppustede, var anlægsloven aldrig blevet fremsat endsige vedtaget. En opdateret økonomisk analyse baseret på realistiske forudsætninger vil vise, at det danske samfund står tilbage med et økonomisk højrisikoprojekt – en kolos på lerfødder.\nLæs også: KRONIK: Femern-forbindelsen godkendt på usikkert trafikgrundlag\n#1 Bertel Johansen 2. juni 2020 - 15:56\nIngen kender fremtiden, men geografien er nagelfast.\nNej: Ingen kender fremtiden for brugen af for Lillebæltsbroen, Storebæltsbroen, De Nordjyske Motorveje, og ej heller for Fehmarnsundforbindelsen. Men vi kender geografien og og vi véd, at god og altid tilgængelig infrastruktur fremmer velfærdssamfundet og den økonomiske udvikling og dermed den geografiske lighed i landet. Så naturligvis skal vi have en fast forbindelse imellem Rødby og Fehmarn. Det er politik når det er bedst, og eneste fejl i det projekt er, at det private færgeselskab der er ejet at kapitalfonde i skattely så længe har fået lov til at flå trafikanterne til skade for samfundet med deres faktiske monopol. Civilingeniør, lic.techn. HDHans Schjær-Jacobsen har da fat i en ende i sine betragtningr over spådomskunsten for fremtidens trafik. Men hele hans udgangspunkt for kritikken er forkert, da dette projekt et et samfundspolitisk besluttet projekt til gavn for os alle. Kronikken ligner lidt alle de fortænkte argumenter færgeselskabet har plaget diverse regeringen med af indsigelser. Færgeselskaberne påstår at de vil sejle videre ved siden af den faste forbindelse. Det sagde de også på Storebælt. Og skulle det ske, så fint nok: Konkurrence er altid godt, men billister som flest vil nu nok holde sig på motorvejen og glide lige igennem tunnellen uden stop og på en fjerdedel af tiden.\n#2 Jesper Hansen 2. juni 2020 - 15:58\nDen virkelige skandale er, at man har tilladt et særdeles grådigt monopol at etablere sig på ruterne Rødby-Puttgarden og Gedser-Rostok.\nPå Gedser-Rostok betaler trafikanter dobbelt pris for en rute der er ca halvt så lang, med en overfartstid der 50% mere end f.eks molslinien.\nRødby-Puttgarden er lige så slem.\nSå ethvert initiativ der kan få brudt dette samfundsskadelige monopol er velkommen, næsten uanset hvordan det kommer til verden.\nIdeelt havde været at man aldrig havde solgt havne-anlæggene, eller i det mindste havde betinget sig, at andre operatører kunne have lov at etablere sig.\n#3 Bjarke Mønnike 2. juni 2020 - 17:18\nJeg med mange flere har......\n......stille og roligt ændret vore rute sydover ved at anvende Storebæltsbroen fordi spildtiden med at nå færgen og komme med den færge der pludseligt ikke er i drift er ubærlig. De 179 ekstra kilometre der er til Tyskland over Fyn kan gennemkøres uden stress. Scandlines billetpris bil +campingvogn på økonomi 940kr. På Storebælt 375 kr. 179 km give ekstra 2.5-3 timers kørsel, 16,3 liter benzin, til 12 kr/l=195 kr +375 kr = 570 kr. så 940 kr - 570 =370 kr besparelse. Hvis jeg har kørekort når tunnellen er færdig vil det være givet at det så igen er den vej der vælges....ingen tvivl om det.\n#4 Bertel Johansen 2. juni 2020 - 18:05\nOg over Storebælt er samme tidforbrug\njust præcist: Fra Nordsjælland over Fyn og til f.eks. Hanborg er det samme transporttid i en personbil som med færgen via Rødby. Og så har man ikke skullet justere turen efter en færgeafgang, vejen ligger der, og man kan lægge pauserne når man vil, istedte for at bruge al tiden på en færge. Og så har man ydermere sparet flere hundrede kroner ! Men det er nu en fejl i infrastrukturen at den faste forbindelse over Fehmarn-Bælt stadig mangler, så godt at den endelig kommer. Tænk hvor meget samfundet kan spare på vejudbygninger over Fyn når transporten sydpå fra det meste af Sjælland igen går den direkte vej ! Gad vide hvad civilingeniør, lic.techn. HD Hans Schjær-Jacobsen egentligt har forestillet sig da han skrev denne kronik, og gad vide hvad INGENIØREN´s formål med at bringe den egentligt er ?\n#5 Maciej Szeliga 2. juni 2020 - 20:53\nPrognoser er ligegyldige!\nHver gang man erstatter en dårligere forbindelse med en bedre vil mængden af trafik vokse, det har vi set både på Storebæltsbroen og Øresundsbroen eneste ret åbenlyse sted det har fejlet er Kronprinsesse Marys bro - ikke spor overraskende når alternativet er gratis. Beskyttelse af "meningsløse" færgeruter er tåbelig - ja, de var vigtige men når de kan erstattes af en fast forbindelse så er det bedre for flertallet - bevares rederierne og deres ansatte bliver selvf. ramt. Vi burde måske have droppet Storebæltsbroen og bibeholdt færgerne ? Hvis vi lige leger og siger ja, så vil vi nok ikke have fået Øresundsbroen for der ville ikke være nogen gennemgående trafik sydpå - lastbiler til/fra Sverige ville tage Trelleborg - Trawemünde, Ystad - Świnoujście ellet Nyneshamn - Gdańsk og der er fortsat masser der tager de ruter - der er 3 (!) rederier der sejler på Ystad - Świnoujście forbindelsen (jeg sejlede over der sidste sommer derfor ved jeg det). Deres kunder vil seriøst overveje Fehmern bælt tunnelen.\n#6 Ole Rasmussen 2. juni 2020 - 21:19\nRe: Ingen kender fremtiden, men geografien er nagelfast.\ndette projekt et et samfundspolitisk besluttet projekt til gavn for os alle\nForklare gerne hvordan det er en fordel for dem der bor i jylland?\nHavde det vaeret alle kommunerne øst for Storebaelt, der havde det økonomisk ansvar for Femern tunnelen, så havde det vaeret fint. - Men reelt vil ingen fra jylland have gavn af det projekt.\nEn HH forbindelse, en Kattegatforbindelse en 3 limfjord, en Øresundsmetro, synes jeg alle giver mere mening for Danmarks udvikling.\nNB: Mon den seneste fokus på en evt tunnel under Guldborgsund - skal ses som spinn fra Femern - således fokus kommer vaek fra økonomi og trafiktal ved tunnelen?\n#7 Ole Rasmussen 2. juni 2020 - 21:24\nFin kronik - godt med kritisk\nFin kronik - godt med kritisk fokus på store projekter. Og mere åbenhed om projekt oplysninger, som hvis det var banedanmark eller vd der byggede. Ministeren bør stå til ansvar, som han gør når staten bygger.\n#8 Ole Rasmussen 2. juni 2020 - 21:28\n"Dette til trods for den\n"Dette til trods for den verserende retssag ved Forbundsforvaltningsdomstolen i Leipzig og en mulig appel af EU-Kommissionens afgørelse til EU-domstolen."\nMan må håbe ministeren har bestilt en redegørelse fra ...." kammeradvokaten ", om hvad Danmark kan gøre - hvis Leipzig siger NEJ.\n#9 Bertel Johansen 2. juni 2020 - 22:46\nFordel for os alle . .\nDen faste forbindelse over Fehmarnsund vil aflaste motorvejen over Fyn og ned igennem Sønderjylland. Så jo, det er er fordel for os alle. I langt højere grad end De Nordjyske Motorveje og endnu en forbindelse over Limfjorden.\nOg en ny Limfjordsforbindelse bliver vel med brugernetaling, ligesom den nye ekstra bro over Roskilde Fjord ?\nNå næppe: Dertil sidder der alt for mange jydske politikere i Folketinget på billige mandater.\n#10 Jesper Ørsted 2. juni 2020 - 23:03\nKøb færgeselskabet ud, byg fehmernforbindelsen og skrot færgerne! Hvis vi skal have højhastighedstog i Europa til at erstatte fly, så skal vi have Fehmernbælt. Det her er ikke et spørgsmål om økonomi, men om hvad vi vil i fremtiden.\n#11 Torsten Pedersen 3. juni 2020 - 01:47\nLige som i sin tid Storstrømsbroen.\nDet var ikke et problem da Storstrømsbroen blev bygget. Forklar gerne hvad der er sket i mellemtiden.\nForklar gerne hvordan den tredje limfjordforbindelse er en fordel for dem der ikke bor i Jylland?\nMon dit indlæg skal ses som spin fra Aalborg - således at fokus kommer væk fra økonomi og trafiktal ved den tredje limfjordsforbindelse?\n#12 Jan C Damgaard 3. juni 2020 - 08:00\nRe: Fordel for os alle . .\nDen faste forbindelse over Fehmarnsund vil aflaste motorvejen over Fyn og ned igennem Sønderjylland.\nGodt nok er den forbindelse en forudsætning for Fehmarnbælt-forbindelsen, men alene aflaster den ikke meget.\n#13 Jan C Damgaard 3. juni 2020 - 08:15\nRe: "Dette til trods for den\nTyskland spørger heller ikke Danmark, når kansleren tager ensidige beslutninger. Eller er Tyskland reelt handlingslammet? Blot ikke når det gælder EU-lån, grænsepolitik mm. Venter kansleren på Leipzig? Eller EU?\nMåske burde vi bare lukke færgelejet og grænserne, så kommer der aldrig nogen trafik på hverken skinner eller asfalt alt imens vi venter på Leipzig og Strassbourg.\n#14 Ole Rasmussen 3. juni 2020 - 09:51\nHvis trafikken i stigende grad/totalt bryder sammen i den nuvaerende tunnel, så vil Sjaellaendere ikke kunne komme til deres huse i Skagen/ferie i Nordjylland, og norske og svenske rejsende vil ikke kunne køre ned i EU. Det er samfundsmaessigt for sårbart, reelt kun at have en forbindelse til en stor landsdele.\nGode forbindelser mellem landsdele styrker Danmark - som Storebaelt er et eksempel på og som super hurtige tog via Kattegat, vil vise.\nEn stor del af Femerns problemer er, at projektet ikke løbende er blevet teknisk og indholds opdateret. Som det er blevet debatteret i en anden debat, vil biltog (jernbane/maglev), kunne have givet en bedre helhed til ca halv pris.\n#15 Ole Rasmussen 3. juni 2020 - 09:54\nMon dit indlæg skal ses som spin fra Aalborg -\nSynes det ikke - jeg er stor tilhaenger af både HH og Øresundsmetro - som jeg også skriver.\n#16 Ole Rasmussen 3. juni 2020 - 09:56\nimens vi venter på Leipzig og Strassbourg.\nMener du ikke vores retsprocesser i EU er gode?\n#17 Bent Johansen 3. juni 2020 - 10:09\n"Nye tal viser, at personbiltrafikken med Rødby-Puttgarden færgen igen er faldet. Det er sket hvert eneste år siden 2008"\n2008 er et velvalgt år til at fordreje sandheden, lige ved finanskrisen. Hvorfor ikke 1864, 1914 eller 1940?\nÅrsdøgnstrafikken er på motorvejen øst for Rødby steget fra 4.892 i 1997 (første år med statestik) til 7.585 i 2019. Kilde: vej08.vd.dk/stroemkort/nytui/kort/Stroemkort.html?id=201\nI 2008 var den i øvrigt 7.543. Altså en lille stigning.\nJeg bruger tal fra Vejdirektoratet. Scandlines offentliggør nemlig kun tal når de er negative, igen for at fordreje debatten.\nDa der kun bor 1.619 indbyggere i Rødby havn, er det ikke forklaringen.\n#18 Bent Johansen 3. juni 2020 - 10:14\nDet er jo ren rutine i Tyskland at Venstrefløjen altid hiver store infrastrukturprojekter for forbundsdomstolen. I dette tilfælde NABU støttet af bilfærgerederiet Scandlines. Hvilken skøn alliance - en naturfredningsforening og et bilfærgerederi. Det giver mening.\n#19 Bent Johansen 3. juni 2020 - 10:23\n"Forudsætningerne er uigennemskuelige, men det fremgår, at færgedriften ophører"\nStorebæltsoverfarten Halsskov-Knudshoved med Scandlines ophørte i 1998 da broen åbnede. Strækningen var 18 kilometer ligesom Rødby-Puttgarden. Det til trods for mange konkurrenter også forsvandt: Juelsminde-Kalundborg, Hundested-Grenå, Korsør-Lohals, Vognmandsruten.\nPå Rødby-Puttgarden har Scandlines kun den kommende tunnel som konkurrent. Hvorfor i alverden skulle Scandlines fortsætte færgedriften fra Rødby hvor trafikken er 3 gange mindre end på Storebælt, når de ikke fortsatte på Storebælt?\nVognmandsruten truede også til det sidste med at fortsætte driften efter broen åbnede. Det var naturligvis tomme trusler, ligesom for Scandlines på Rødby i dag.\n#20 Bent Johansen 3. juni 2020 - 10:29\n"Transportministeriet påstår, at EU´s afgørelse indebærer, at de 2 pct. garantiprovision til den danske stat kan betales direkte til A/S Femern Landanlæg (moderselskab for Femern A/S) og dermed afvikle den med de danske landanlæg forbundne gæld. I afgørelsen findes der imidlertid ikke belæg for denne påstand."\nLandanlæggene fra Ringsted til Nykøbing Falster udgør 9 milliarder kroner, og har ikke meget med Femerntunnelen at gøre, selvom de betaler for den. Anlægget kan alternativt bare overføres til staten, og Femerntunnelen bliver 9 milliarder kroner billigere. Det er blot kassetænkning, da overskuddet fra Femerntunnelen tilfalder staten, og overskuddet bliver større med færre udgifter.\nHvorfor skal Femerntunnelen betale for en ny fin jernbane til pendlerne fra Nykøbing Falster til København ligesom Storebæltsforbindelsen betalte Holstebromotorvejen og motorvejsudvidelsen på Vestfyn?\n#21 Bent Johansen 3. juni 2020 - 10:33\nSå skal processen gå om. Det betyder ikke der ikke kommer en tunnel.\n#22 Bent Johansen 3. juni 2020 - 11:12\n"Transportministeriet har i den forbindelse offentliggjort en ny tilbagebetalingstid for projektet: »Det skønnes foreløbigt, at det samlede Femern Bælt-projektet vil kunne være gældfrit i løbet af ca. 30 år "\nJa, og den bygges til at holde i 120 år. Det giver 90 år med ekstra indtægter. Siger det bare :-)\n#23 Bent Johansen 3. juni 2020 - 11:16\n"Transportministeriet påstår, at EU´s afgørelse indebærer, at de 2 pct. garantiprovision til den danske stat kan betales direkte til A/S Femern Landanlæg"\nLigegyldig kassetænkning, da den danske stat jo ejer tunnelen 100%. De 2% giver en ekstra indtægt for staten, men en mindre indtægt fra Femerntunnelen til staten. Det er to skridt frem og to skridt tilbage og fuldstændigt ligegyldigt for samfundsøkonomien.\n#24 Bent Johansen 3. juni 2020 - 11:22\n"Den hidtil påtænkte\n"Den hidtil påtænkte statsstøtte i form af lån med generøs og ubegrænset statsgaranti er derfor ulovlig og kan ikke realiseres. Nu må statsgarantien maksimalt være på 69,3 mia. kr. og maksimalt gælde i 16 år. Hertil kommer, at der skal betales en garantiprovision på 2 pct. til den danske stat i stedet for 0,15 pct."\n69,3 milliarder kroner er hele eller næsten hele budgettet.\nTyske og danske entreprenører med pensionsselskaber i ryggen til finansieringen tilbød helt tilbage i 1994 at bygge forbindelsen, så mon ikke der kan findes investorer 16 år efter åbningen, altså i år 2046.\nNår forbindelsen har været i drift i 16 år, er der jo ikke længere meget spænding tilbage om budgettet og trafiktallene.\n#25 Torsten Pedersen 3. juni 2020 - 15:46\nDet havde jeg slet ikke tænkt på. Tilsvarende vil jyder på besøg hos familje i hovedstaden med en Femer Bælt tunnel kunne smutte hurtigere til Burg på Femern for at købe toldfrit. Det er samfundsmæssigt en fordel. Og norske og svenske rejsende vil kunne undgå den sammenbrudte trafik i Limfjordstunnelen når de kører ned i EU.\nAltså mellem landsdele som fx. den nordjyske ø og Jylland?\nDet var da værd at overveje. Altså biltog over Egholm mellem Aalborg og Nørresundby? Projektet er jo ikke blevet opdateret med nye debatter. Det ville løse en stor del af dets problemer, teknisk og indholdsmæssigt.\n#26 Torsten Pedersen 3. juni 2020 - 15:53\nHverken HH eller Øresundsmetro vil lede trafikken fra Skandinavien uden om Fyn og Jylland, men det vil Femer Bælt tunnelen. Så hvorfor ikke gå direkte til problemet og diskutere hvordan de landsdele kan kompenseres?\n#27 Bent Johansen 3. juni 2020 - 16:33\nEn stor del af Femerns problemer er, at projektet ikke løbende er blevet teknisk og indholds opdateret.\nOle jeg ved ikke om du læser trafikanalyser. Hvis du gjorde, ville du opleve de er ufatteligt forudsigelige. Se her: vej08.vd.dk/komse/nytui/trafikudvikling/trafikudvikling\nTryk på et hvilket som helst sted på landkortet, tryk på regneark, og se de bitte små udsving fra et år til det næste. Læg også mærke til den indlysende trend med jævn stigende trafik så langt øjet rækker tilbage i statestikkerne. Læg yderligere mærke til trafiktallene fra 2007 og 2011 er næsten ens ligegyldigt hvor du kigger i landet. Store kriser, som fx. Finanskrisen, har altså en meget lille effekt, som hurtigt forsvinder igen.\nOle der er meget lidt spænding om trafiktal. Af adskellige artikler her på Ingeniøren får man indtryk af der kan forekomme udsving i 20-30%-klassen. Kun en idiot vil kunne lægge SÅ forkerte prognoser når man tænker på de baseres på så trivielle og forudsigelige tal.\nAt forudsige trafik i Danmark er som at forudsige mængden af regnvand på et helt år, salget af liter letmælk på et helt år eller antallet af skilsmisser. Det bliver sgu nok nogenlunde det samme som sidste år, forrige år, 1984 og 1953. For trafik dog med en lille årlig stigning.\n#28 Bertel Johansen 3. juni 2020 - 20:46\nTorsten Pedersen; Besynderlig kommentar\nDe skriver: Så hvorfor ikke gå direkte til problemet og diskutere hvordan de landsdele kan kompenseres ?\nHvorfor i alverden skal Fyn og Jylland kompenseres for at de får bedre plads på deres motorveje ?\nDe eneste der kan sætte en smule til er vel et pitstop eller to på en vejen ! Resten er vel gevinst !\n#29 Torsten Pedersen 3. juni 2020 - 21:58\nRe: Torsten Pedersen; Besynderlig kommentar\nJeg tænkte politisk; Danmark er nu med med den mindskende etniske sammenhængskraft opdelt i to lige store dele med ulige geopolitiske interesser (jf. at det nu ikke længere er muligt at bygge fællesbetalte større faste forbindelser, de skal nødvendigvis betales lokalt af brugerne), det må man forholde sig til.\nJeg har ikke hævdet at kompensation til Vestdanmark for forlægning af transportrute er en ret. Derfor kan de jo godt sætte sig på tværs, jf. Rasmussens kampagne i denne tråd.\nSom kompensation for Øresundsforbindelsen kunne Vestdanmark i sin tid med lidt ambition i stedet for de to Vendsysselmotorveje have krævet en Kattegatforbindelse. Den får de så nu, formodentlig gratis, eller?\n#30 Ole Rasmussen 4. juni 2020 - 00:43\nProjektet er jo ikke blevet opdateret med nye debatte\nPersonligt synes jeg der skal vaere 2 tunneller til Egholm og ingen bro - linjen er ok nok - men 2 tunneller og en lav linjeføring over Egholm vil vaere bedre. Så de må gerne opdatere der også.\n#31 Lars F. Jensen 4. juni 2020 - 13:53\nRe: Jeg med mange flere har......\nScandlines billetpris bil +campingvogn\nNu er Femerns A/S økonomi beregninger helt baseret på de eksisterende færgetakster reguleret med prisudviklingen.\nDer vil således ikke være nogen privatøkonomisk besparelse ved den faste Femernforbindelse udover benzinen over Fyn og Jylland.\nSamfundsøkonomisk vil der mangle betaling for en retur over Storebælt, hver gang en billist mere vælger Femern.\nMen man behøver naturligvis ikke være der 15-20 min før afgang + lidt før for en sikkerheds skyld. Det behøver man så normalt heller ikke i dag, hvis man kører på fuldpris billetter.\nAlene tanken om, at en helt privat tur med campingvogn indgår i vurderingen af forbindelsen får alt til at vende sig i mig. Vi taler om et projekt til omkring 100 mia eller mere før alt er betalt - og så en campingvogn, I guder.\n#32 Bent Johansen 4. juni 2020 - 14:14\nNej, nej, nej, nej, nej, nej...........DRIFTSØKONOMISK for Storebæltsforbindelsen vil der mangle en retur betaling.\nSparet tid er i sig selv en samfundsgevinst, derfor den høje samfundsøkonomiske effekt af Femernforbindelsen.\nDesuden er beregningerne ufatteligt omfattende og kan ikke forenkles ved at kigge på Storebæltsforbindelsen. Både samfundsøkonomisk for Danmark og driftsøkonomisk for Øresundsforbindelsen vil Femernforbindelsen være en kæmpe gevinst, for eksempel fordi flere svenskere vil vælge at køre over Danmark til Tyskland i stedet for færgerne fra Sverige direkte til Polen og Tyskland.\n#33 Bent Johansen 4. juni 2020 - 15:13\nPersonligt synes jeg der skal vaere 2 tunneller til Egholm og ingen bro - linjen er ok nok - men 2 tunneller og en lav linjeføring over Egholm vil vaere bedre.\nMan kan også gøre projektet så dyrt det garanteret ikke bliver til noget.\nTunneler er populære, da man "ikke kan se dem". Men man kan ikke bare erstatte en bro med en tunnel. En tunnel er en brandfælde, som kræver særlige sikkerhedsforanstaltninger, og det koster.\nJeg kender ikke tallene for en (dobbelt) Egholm-tunnel, det er der vist ingen som gør. Men for Femernforbindelsen blev det oprindeligt udregnet for ca. 10 år siden, at der skal bruges 3 gange mere beton og dobbelt så meget stål på en tunnel som på en bro, og det skal så forarbejdes. Derfor blev prisen udregnet til 9 milliarder kroner mere for en tunnel end en bro. Men politisk kunne man bedre leve med en tunnel, derfor regnede man på det igen, og så blev tunnelen meget billigere. Faktisk cirka 9 milliarder kroner billigere, og så var en tunnel pludselig ligeså billig som en bro. Hvor heldigt! Da tilbuddene fra entreprenørerne så kom, viste det sig tunnelen var, surprice-surprice, 9 milliarder kroner dyrere end beregnet i anden omgang.\n#34 Ole Rasmussen 4. juni 2020 - 17:53\n"Jeg kender ikke tallene for en (dobbelt) Egholm-tunnel, det er der vist ingen som gør"\nInden VVM fasen, vil det vaere godt at se, om 2 korte tunneller kunne blive en attraktiv helhed. Kommer der en Cykelsti med i tunnellerne, vil det give ekstra grønne fordele. (Ved ikke om broen er så lav at sejlskibe/ motorbåde ikke kan sejle under.).\nNå - der ses nok på det.\nSer iøvrigt at regeringen er efter Vestager... Tja..\n"Et hovedsynspunkt i den forbindelse vil være, at Femern A/S udfører en myndighedsopgave, og at Femern A/S ikke er underlagt en sædvanlig markedsøkonomisk logik om kommerciel udnyttelse af infrastrukturen, således som kommissionen synes at forudsætte i sin afgørelse."\nEn myndighed er underlagt regler om aktindsigt og forvaltningsloven og "" retvisende information og oplysningspligt"" ++... Det er ikke lige det der kendetegner "sund og baelt" ?\n#35 Bent Johansen 5. juni 2020 - 18:57\nInfrastruktur med positiv samfundsøkonomi blev indtil 1998 betalt af det offentlige. At positiv samfundsøkonomi ikke er nok for samfundet, er en nyere opfindelse. At den skal leve op til markedsøkonomiske forhold ville være yderligere et skridt væk fra synspunktet at projekter som er til gavn for samfundet, principielle er de som skal udføres.\nUndrer mig lidt over den offentlige prioritering her. Femern skal leve op til det du kalder markedsøkonomisk logik, mens sporvognen i Ring 3 i København bygges på trods af elendig samfundsøkonomi og katastrofal driftsøkonomi.\n#36 Jan C Damgaard 6. juni 2020 - 12:28\nEgentligt et paradoks, at Nordstrem 2 glider igennem i Tyskland, mens der er modstand mod en langt kortere Fehmarn-bælt forbindelse. Mangler at se konsekvens både fra TYskland og EU. Det er som om regler bøjes til det yderste eller regelret ignoreres. Er det det vi kan forvente i et post-brexit EU?\n#37 Ebbe Tranberg 6. juni 2020 - 12:40\nsporvognen i Ring 3 i København bygges på trods af elendig samfundsøkonomi og katastrofal driftsøkonomi.\nAlle sporvognsprojekters primære formål er at være i vejen for trafikken på gummihjul, fra det første spadestik tages.\nSet med de øjne er det allerede en bragende succes i Århus, Odense og København.\n#38 Ole Rasmussen 6. juni 2020 - 14:49\nHar ing.dk skrevet om dette\nHar ing.dk skrevet om dette projekt.\nCitat Tyskland bygger lillesøster til Femern-tunnelen\n#39 Ole Rasmussen 16. juni 2020 - 17:03\nInteressant link om Femern\nCitat " Anlægsprisen er 343 millioner kroner per kilometer jernbane i Tyskland. Særligt peger revisoren på, at tiltag til støjreduktion er "langt højere end det lovmæssige niveau", og de udgør halvdelen af banens pris.\nSammenlignet med vores tidligere rapport om højhastighedstog er denne pris høj - meget høj. Det er derfor, at vi siger, at det kunne være godt, hvis EU-Kommissionen så på dette igen, siger chefauditør Luc T'Joen.\nTil sammenligning er prisen for de danske baneanlæg 82 millioner kroner per kilometer. "\nMon en ny forsinkelse er påvej?\n#40 Karsten Henneberg 16. juni 2020 - 20:42\nRe: Interessant link om Femern\nCitat " Anlægsprisen er 343 millioner kroner per kilometer jernbane i Tyskland.\nOle - kan vi ikke bare være ligeglade?\n#41 Ole Rasmussen 17. juni 2020 - 19:45\nRedaktionen og jeg synes det er interessant\n#42 Karsten Henneberg 17. juni 2020 - 20:07\nOR - du fik lige en thump down for at linke til noget bag en paywall\n#43 Gert Madsen 18. juni 2020 - 10:43\nfor eksempel fordi flere svenskere vil vælge at køre over Danmark til Tyskland i stedet for færgerne fra Sverige direkte til Polen og Tyskland.\nSkal Danmark så tilskrives det øgede CO2-udslip, som følge af dette ?\nSpecielt med gods virker det som en dårlig ide at flytte det fra vandtransport til landtransport.\n#44 Svend Ferdinandsen 20. juni 2020 - 16:18\noppustede prognoser og usikker økonomi\nDer er et andet udtryk for det: Slesk tale og billig portvin.\n#45 Lars F. Jensen 25. september 2020 - 02:18\nTænketanken Kraka har - på\nTænketanken Kraka har - på opdrag af Scnedlines - lavet ny analyse af Femern.\n"New analysis of the economic consequences of the Fehmarn Belt fixed link"


Råstofindvinding - Hedensted Kommune\nAnmeldelse af støjende eller støvende midlertidige aktiviteter Badevand\nGenanvendelse af jord- og affaldsprodukter\nJord - jordforurening\nKlager over støj, støv, røg og lugt\nOlie- og kemikalietanke\nOlietanke - villatanke\nForside > Teknik & Miljø > Miljø > Råstofindvinding\nIndvinding af råstoffer i større mængder kræver tilladelse fra kommunen. Der skal tages hensyn til mange forhold, f.eks. regionplan, lokalplan, natur, landbrug, grundvand, byudvikling m.m. Der skelnes mellem erhvervsmæssig indvinding og ikke-erhvervsmæssig indvinding. Læs mere om:\nDet var tidligere amtets opgave at reservere råstofområder til formålet i Regionplanen. Fra 2007 overtog Regionen opgaven. Det administrative arbejde ligger i kommunen, som skal give tilladelser og føre tilsyn med råstofgravene efter de bestemmelser, der fremgår af Råstofloven. De tilsvarende opgaver vedrørende indvinding på havbunden, foretages af By- og Landskabsstyrelsen. Modstridende interesser\nDet samfundsmæssige behov for råstoffer giver ofte anledning til konflikter med andre interesser. Landbruget har behov for dyrkningsjorden, og råstofgravning kan ofte være i strid med natur og landskabelige interesser. Naboer til råstofgrave er ofte bekymrede for øget trafik og støj- og støvproblemer. Kommunalbestyrelsen søger i sin planlægning og administration at forene de modstridende interesser, bl.a. ved at stille krav til efterbehandlingen af råstofgravene, når indvindingen er slut.\nHedensted Kommune har siden 1. januar 2007 været myndighed efter råstofloven, hvor opgaverne vedrørende råstofindvinding varetages af Teknik & Miljø.\nHvis der skal indvindes råstoffer til videresalg, skal der udfyldes et ansøgningsskema til erhvervsmæssig indvinding\nVed erhvervsmæssig indvinding kan der være brug for at foretage en prøvegravning på over 200 m³, hvilket kræver en anmeldelse til kommunen. Hvis der skal indvindes mere end 200 m³ til private formål, skal det anmeldes til kommunen på et særligt skema.\nTilladelse til indvinding af mindre end 200 m³ i ikke-erhvervsmæssig øjemed er ikke nødvendig – medmindre indvindingen sker i en beskyttet naturtype eller skov. Anden lovgivning\nHvis en ansøgning forudsætter tilladelse efter anden lovgivning, f.eks. skovloven, vejloven, naturbeskyttelsesloven, vandforsyningsloven eller miljøbeskyttelsesloven, så gælder ansøgningen også i forhold til disse love. Kommunen sørger i de tilfælde, hvor kommunen ikke er myndighed for, at ansøgningen forelægges den kompetente myndighed.\nVVM-redegørelseEn Vurdering af Virkninger på Miljøet (VVM) er en redegørelse der skal laves for nye grave og ændringer af gamle grave hvis:\nIndvindingsperioden er mere end 10 år udenfor regionale graveområder for sand, grus og sten. Gravearealet er mere end 25 hektar Indvindingen vurderes at være til skade for miljøet VVM-redegørelsen skal laves af ansøgeren, og der er hjælp at hente her.\nDet er Hedensted Kommune, der tager stilling til, om der skal laves en VVM-redegørelse for en ansøgt indvinding. Det sker ved en såkaldt VVM-screening af hver enkelt ansøgning. Afklaringen skal ske med baggrund i den ansøgte indvindings karakteristika, mulige miljøpåvirkninger samt omgivelsernes sårbarhed. Man kan finde bekendtgørelsen om VVM her.\nDer er generelt forbud mod at aflevere jord i grusgrave. Dog kan råstofindvinderen søge dispensation. Det er regionen, der tager stilling til, om der kan opnås dispensation. Aktuelle afgørelser\nI øjeblikket ingen aktuelle afgørelser\nI øjeblikket ingen aktuelle ansøgninger.\nLæs mere om råstofindvinding på Naturstyrelsens hjemmeside.\nOprettet den 06.03.2008\nSidst redigeret den 20.11.2012 af Teknik & Miljø


Fjerde afsnit (Seksualisme) - Kapitel 4 (Det seksuelle dobbeltkredsløb) - lektion 77 - martinusforum.dk\nKønsprægets grundlag og udformning\nTilbage har vi nu blot at sætte os ind i, hvorledes kønspræget eller den såkaldte enpolede tilstand opstår, idet vi jo allerede ved, at skuepladsen for denne dramatiske forvandling af det levende væsen -koblingsfasens fuldbyrdelse -er dyreriget. For dramatisk må denne forvandling i sandhed siges at være, både med hensyn til sine konsekvenser og set i relation til det faktum, at den normale tilstand for det levende væsen er den ligevægtigt dobbeltpolede, eftersom denne er gældende inden for de fem af spiraikredsløbets i alt seks tilværelsesplaner (der tages delvis forbehold m.h.t. sidste halvdel af planteriget, idet der i flere tilfælde allerede her kan spores eksempler på fuldbyrdet kønspræg -f.eks. asketræet (fraxinus excelsior); det almindelige er dog, at kønspræget udvikles i dyreriget).\nIdet der henvises til oversigtsskemaer og fordelingsdiagrammer (skema I og skema II), kan det indledningsvis nævnes, at de levende væseners forvandling til enpolede og dermed kønsprægede individer er en proces, der længe er under forberedelse, akkurat som det er tilfældet med dén organiske struktur, der i praksis muliggør dyrets seksualisme (stk.79). For mens kønspræget ganske vist normalt først fuldbyrdes i dyreriget (F), lægges grunden hertil allerede så tidligt som i salighedsriget (D). Ja, faktisk undfanges det første “frø” endog i den guddommelige verden (C), nemlig sammen med tyngdelegemets overkobling på den anden pol -her den feminine. Som vi ved, er det tyngdelegemet, der skal bære det kommende ny organismeprincip (her klodens princip), og det er derfor ikke uden betydning, at dette legeme på et så tidligt tidspunkt kobles over på den pol, der primært -ja, så at sige solo -skal bære individets seksualisme gennem hele salighedsriget (D), planteriget (E) og dyreriget (F), hvilket sidste jo betegner indviklingens kulmination og egentlige mål, fordi det levende væsen, nået hertil, endegyldigt har erobret det ny organismeprincip.\nMen det er som sagt først i salighedsriget (D), at grunden til det kommende enpolede kønspræg for alvor lægges. Som man af oversigtsskemaet skema I kan se, er den feminine pol her alene om at bære det levende væsens seksualisme, idet den maskuline pol blot disponerer over instinktlegemet, der kun indirekte har betydning for såvel seksuallivet som for bevidsthedslivet i det hele taget.\nAllerede dette medfører en første svækkelse af den maskuline pol, idet den som superoverordnet talentkerne betragtet (stk.19) er påvirkelig af det omfang, i hvilket dens funktioner er nødvendige i seksualismens tjeneste. Og dette omfang er -som man vil kunne se -yderst beskedent i salighedsriget (D), idet kun det endnu forholdsvis spæde instinktlegeme (1) knytter sig til denne pol.\nImidlertid varer det meget lang tid, før denne situation afføder mærkbare virkninger for en så grundlæggende og indarbejdet kosmisk realitet som en overbevidsthedspol, og væsenet bevarer derfor uforstyrret sin dobbeltpolede status gennem ikke alene hele salighedsriget (D), men også hele -eller i det mindste størstedelen af planteriget (E). Det er således normalt først i dyreriget (F), der for alvor begynder at vise sig konsekvenser.\nBetragter vi situationen i planteriget (E), er denne i praksis uændret (målt med D). Intelligenslegemet (4) er ganske vist kommet til på den maskuline pol, men da det er latent, har det ingen praktisk betydning for det intellektuelle liv og dermed heller ingen betydning som “næringsfaktor” for denne pol. Derimod er tyngdelegemet (2) og følelseslegemet (3) i deres tilknytning til den feminine pol nået frem til henholdsvis andet og første vækststadium og indtager dermed en så forholdsvis stærk position, at det har kunnet give sig udslag i dannelsen af en -om end elementær -så ikke desto mindre fuldt udviklet fysisk organisme, hvorigennem en spæd fysisk sansning med elementær tilknytning til væsenets seksualliv kan finde sted. Plantevæsenet udtrykker med andre ord en forholdsvis fremskreden erobring af det ny organismeprincip, der naturligvis ikke mindst i seksuel henseende må blive overvejende præget af den pol, der foruden at bære det tilgrundliggende tyngdelegeme, yderligere bærer\n• for det første væsenets primære seksualisme på basis af intuitions-(5) og hukommelseslegemet (6) -dvs. den intellektuelle seksualisme på dagsbevidsthedsplanet\n• og for det andet anlæggene for den kommende emotionelle seksualisme repræsenteret ved tyngde-(2) og følelseslegemet (3) -især det sidste.\nDa den bærende pol for hele denne udrustning i dette tilfælde er den feminine pol, må det ny organismeprincip kort sagt forventes at blive overvejende præget af denne pol; og grunden til individets kommende kønspræg er dermed ikke alene lagt, men også udviklet så langt, at praktiske virkninger inden længe må begynde at kunne spores.\nDette er da også, hvad der sker. På et eller andet stadium i sidste halvdel af planteriget eller første halvdel af dyreriget begynder virkninger af denne fordeling af\n1) de åndelige legemer;\n2) den seksuelle aktivitet\n3) de to sansestrukturer\nat blive synlig i den fysiske organisme, nemlig i form af begyndende kønspræg. Og som en stærk understøttende faktor herfor kommer også dette, at individet, som vi her følger, allerede i lang tid rent dagsbevidst har identificeret sig med det feminine princip.\nDenne tendens begyndte allerede at vise sig i salighedsriget, nemlig under væsenets tilbageskuen til dyreriget i forrige spiralafsnit, hvor det i forbindelse med sin interesse for dette tilværelsesplans seksuelle aktiviteter under indflydelse af kontrastprincippet og i virkeligheden også næstekærlighedskravet mere og mere udpræget i sine visioner viser tilbøjelighed til at identificere sig med det dengang gældende modsatte køn -altså med dé væsener, der dengang var de seksuelle partnere, dvs. hunkønsvæsenerne. Og på denne måde sker der et sammenfald mellem individets indadvendte dagsbevidsthedsaktivitet og dets indre organiske forvandling, der betinger, at den feminine pol på bekostning af den maskuline både “næres” rigeligt og i tiltagende grad præger det ny organismeprincip, efterhånden som erobringen af dette finder sted; dvs. der fremkommer hunkønspræg.\nImidlertid kan man ikke tale om noget bestemt sted i kredsløbet, hvor de synlige virkninger af denne komplicerede proces nøjagtigt begynder at vise sig, idet dette er individuelt fra væsensart til væsensart. Man må derimod operere med en sandsynlighedszone spændende fra kulminationen af planteriget til kulminationen af dyreriget. Dette skal forstås således, at kønspræg vil kunne begynde at optræde fra ca. midt i planteriget (men ikke tidligere) og frem til kulminationen af dyreriget (altså grænsen for det jordiske menneskerige), hvor det praktisk taget altid vil være fuldt udviklet. Hvornår det sker for de enkelte væsensarter og de enkelte individer afhænger af mange forskellige faktorer, som der fra Martinus’ side ikke fuldt ud er gjort rede for. Men en ikke uvæsentlig faktor er situationen omkring den kommende intellektuelle eller modsatte pol, hvilket her vil sige: den maskuline pol. Jo mere berørt denne i længden er af sin beskedne legemsbesætning og sine begrænsede funktioner i bevidsthedslivet som helhed, des hurtigere begynder den at undergå forvandling -først i det skjulte, men efterhånden også helt åbenlyst.\nDenne forvandling består i, at nævnte pol bliver genstand for en vis stagnation og ligefrem degeneration, der som yderste resultat har væsenets fremtræden som klart enpolet og entydigt kønspræget individ; det vil altså sige en tilstand, hvor den ene pol (her den maskuline) er sunket ned til et minimum af aktivitet, mens den anden uforstyrret bevarer sine aktiviteter. Og da det for det væsen, vi her i denne beskrivelse har fulgt, som sagt er den maskuline pol, der stagnerer, og dermed den feminine pol, der får den dominerende indflydelse, vil dette væsen som allerede antydet ved forvandlingens fuldbyrdelse komme til at fremtræde som hunkønsvæsen, hvad enten denne fuldbyrdelse allerede finder sted i planteriget, eller den hvilket som sagt er det mest almindelige først sker i dyreriget (skema I og II, A). Men det er klart, at havde væsenet i nærværende fremstilling som udgangspunkt i forrige spiralafsnits rigtige menneskerige haft den modsatte polarisering, ville det naturligvis nu komme til at fremtræde som hankønsvæsen (skema II B). For som det vil kunne ses, garanterer dén grundlov, der behersker det seksuelle dobbeltkredsløbs mekanisme, at de levende væsener i den enpolede fase -. altså kredsløbets koblingsfase -skifter mellem at fremtræde med maskulint og feminint kønspræg. Det vil sige som hankønsvæsen i den ene koblingsfase, og hunkønsvæsen i den næste koblingsfase. Og netop herved er det, at det seksuelle dobbeltkredsløb fremkommer, nemlig som udtryk for en komplet gennemspilning af samtlige det seksuelle temas principielle muligheder. En sådan gennemspilning forudsætter nemlig ét kredsløb på grundlag af hankønsværdighed plus ét kredsløb på basis af hunkønsværdighed.\nDa væsenerne imidlertid skifter organismeprincip fra spiralafsnit til spiralafsnit og dermed fra koblingsfase til koblingsfase, bliver det seksuelle dobbeltkredsløb trods alt ikke nogen helt fuldkommen gennemspilning af det seksuelle temas muligheder; dette må nemlig forudsætte, at væsenerne får lejlighed til at gennemleve to kredsløb i samme organismeprincip, men med omvendt polarisering fra kredsløb til kredsløb -altså på basis af hankønspræg i det ene kredsløb og hunkønspræg i det andet kredsløb. Imidlertid betinger netop det, at væsenerne fra spiralafsnit til spiralafsnit skifter organismeprincip, og derfor ikke får lejlighed til at opleve både hankønstilstanden og hunkønstilstanden i det samme organismeprincip, at det seksuelle dobbeltkredsløb kommer til at indgå som en detalje i et endnu større kredsløb, nemlig den seksuelle spiralcyklus bestående af syv seksuelle dobbeltkredsløb eller i alt fjorten enkeltkredsløb. Thi netop indenfor en sådan stor-cyklus får det levende væsen lejlighed til at opleve alle syv organismeprincipper på basis af begge de to mulige kønspræg: det maskuline og det feminine. Dette er nemlig en simpel følge af det forhold, at der i tilværelsen forekommer syv organismeprincipper -altså et ulige antal. Netop fordi der er tale om et ulige antal, vil væsenet for hver gang, det optræder i samme organismeprincip, have skiftet polaritet. Overført på mennesket vil dette i praksis sige, at de mennesker, der nu er mænd, næste gang menneskeprincippet nås -dvs. syv spiralafsnit længere fremme -vil fremtræde som kvinder, mens de mennesker, der nu fremtræder som kvinder, syv spiraler fremme vil fremtræde som mænd. På denne måde er der sørget for en fuldstændig hårfin balance og retfærdighed i tilværelsen, der må gøre al tale om favorisering af det ene eller det andet køn komplet illusorisk. Ingen som helst favoriseres på noget som helst område, målt med kosmisk tidsregning og alen. Alle levende væsener har nøjagtigt de samme privilegier og muligheder, og dette er måske en af de smukkeste pointer ved det seksuelle dobbeltkredsløbs mekanisme.


Cyberværnepligten bliver et nåleøje til Forsvaret: Kun 30 pladser om året | Indland | DR\nCyberværnepligten bliver et nåleøje til Forsvaret: Kun 30 pladser om året\nPå Ryes Kaserne i Fredericia er de ved at være klar til at byde de kommende cybersoldater velkommen.\nAf Peter Boier og Research: Mathilde Valsgaard\nTil Forsvarets Dag, det der før hed session, på Ryes Kaserne i Fredericia har flere af de unge onsdag i denne uge fået et ekstra tilbud.\nSom de første kan de få lov at tage forskud på den test, der skal til for at komme i spil til at blive Danmarks første cyber-værnepligtige.\nFra i dag er der nemlig en ekstra mulighed for at aftjene en værnepligt. En værnepligt hvor IT-sikkerhed og computerbrug går hånd i hånd med at ligge i skyttegravshuller. Men før de første officielt kan tage testen fredag den 6. december, vil Forsvaret lige være sikre på, at testen fungerer.\nDe fleste af de 10-20 unge drenge, der opholder sig i venteværelset og venter på at skulle testes, undersøges og trække et nummer har takket nej tak og håber mest på bare at slippe for militærtjeneste.\nMen Emil Dzajic er en af to unge fyre, der har takket ja til at teste testen, før det for alvor går i luften. De er dermed de første civile, der får muligheden for at komme i spil til cyberværnepligten, og den falder - for Emil - på et tørt sted. Den normale værnepligt er nemlig ikke lige ham.\n4 måneder i Hæren, Søværnet eller Flyvevåbnet\n18 uger i Fredericia. Denne del af uddannelsen består af IT grunduddannelse, IT sikkerhed og cyberuddannelse.\n2 uger i Hæren, Søværnet eller Flyvevåbnet\n2 uger i Fredericia\n- Disciplin og fysisk træning er altid godt, men det kan man også få andre steder. Men cyberværnepligt synes jeg lyder interessant. Jeg er interesseret i efterretning og sikkerhedspolitik, så derfor synes jeg, at cyberværn og cyberkrig er meget spændende. Så det har vakt min interesse, siger 18-årige Emil Dzajic, der er i gang med sidste år på sin IB på Kolding Gymnasium, der er en international ungdomsuddannelse.\nDet er tidligere forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V), der satte arbejdet med den nye værnepligt i gang. Og siden august har Forsvaret så knoklet for at strikke et uddannelsesforløb sammen i de efterfølgende måneder.\nLæs, hvorfor nuværende forsvarsminister Trine Bramsen synes, cyberværnepligten er en god idé her:\nLæs også:Fra skyttegraven til hackerhulen: Nu kan du blive dansk cybersoldat\nSøges: Idealistiske unge\nI spidsen for det arbejde står major Torben Nygaard på Ryes Kaserne. Han er ansvarlig for den nye uddannelse og glæder sig til at byde 15 unge værnepligtige velkommen til juni.\n- Først og fremmest vil vi gerne have mennesker, der har lyst til at fordybe sig i computere og it. Men måske også nogle, der er mere idealistiske og gerne vil gøre en forskel i forhold til at gøre Danmark og Forsvaret mere sikkert. Jeg tror og håber, det bliver et bredt udsnit af unge mennesker, der kunne have en interesse i det her.\nJesper Grau Jacobsen (forrest) og Peter Mosehøjt (bagerst) vil begge gerne i værnepligt. Førstnævnte er uddannet brandmand og vil derfor gerne i Beredskabsstyrelsen, mens Peter Mosehøjt lige vil gøre sin tømreruddannelse færdig først. Han synes bestemt, at cyberværnepligt lyder spændende. (Foto: Peter Boier © (C) DR Nyheder)\nDe cyberværnepligtige skal dog gennem fire måneders normal værnepligt først, så fysikken bliver også testet.\n- Det er en myte, at folk, der godt kan lidt computere, er sådan nogle, der ikke dyrker motion og så videre. Det er ikke det, vi oplever. Man kan sagtens være glad for computer og stadig dyrke masser af motion. Det er også derfor, vi har lagt den almindelige basisudannelse ind før cyberforløbet, fortæller han.\nHan har sammen med sine folk arbejdet på at skabe en ny uddannelse siden august, og undervisningslokalerne er ved at være klar. I en bygning over for Forsvarets Dag-lokalerne arbejder elektrikere på at færdiggøre de sidste el-installationer i lokalet, som majoren beskriver som 'state of the art' med store fladskærme på væggene og computere til de værnepligtige.\nMere end at tænde en computer\nMajoren og de tilknyttede kolleger og befalingsmænd har set frem til at prøve testen af, så de er helt klar til 6. december, hvor de første ansøgere får mulighed for at tage testen og se, om de er egnet til cyberværnepligt. Man kan allerede nu ansøge via Forsvarets hjemmeside.\nAdgangskrav til cyberværnepligt\nFor at kunne få en af de 30 pladser som cyberværnepligtig er der en række krav, man skal opfylde:\nHave bestået folkeskolens afgangsprøve med 'gode karakterer' i dansk, engelsk og matematik.\nVære vurderet 'egnet' eller 'begrænset egnet' på Forsvarets dag.\nDerudover bliver man på dagen testet i:\nKendskab til installation af klient-operativsystem (Et operativsystem er et styresystem - som Windows 10, fx)\nEn generel netværksforståelse.\n- Testen består af multiple choice-spørgsmål, der tester dem i, hvad de ved om, hvordan en computer er bygget op, hvordan et netværk er bygget op og sådan noget. Det, vi har sagt, er, at man skal have en grundlæggende basal it-viden. Vi har et kursus på 14 dage, som vores soldater tager. Og det er det kursus, vi måler dem op imod for at se, hvor de ligger.\n- Så man skal vide lidt mere end bare, hvordan man tænder en computer, siger han.\nPlanen er, at de værnepligtige kommer ud på den anden side med kvalifikationer, de kan bruge bredt - både i Forsvaret og i det private. Men de håber, at mange af dem vil fortsætte i Forsvaret og bruge de kvalifikationer, de får.\n- Vi har rigtig meget brug for folk med de her kompetencer, og det smarte er, at mange af de ting, de får på cyberuddannelsen, kan de bygge direkte videre på. Vi har for eksempel her ved regimentet en lang række it-supportere, forklarer han.\nCybertest med papir og kuglepen\nNede af en gang har lægen kontor overfor sessionslederen, hvor man trækker nummer. De fleste af de andre unge mænd satser på at slippe for at skulle ind - og en enkelt frygtede, at lægen skulle mærke hans testikler. Det skulle han heldigvis ikke, griner han.\nEmil Dzajic er 18 år og fra Kolding. Han har ikke helt bestemt sig for, om han tager et sabbatår efter ungdomsuddannelsen, eller om han skal direkte i gang med at læse statskundskab, jura, økonomi 'eller sådan noget'. (Foto: Peter Boier © (C) DR Nyheder)\nTo unge gutter sidder og venter på, at det er deres tur.\nDe har begge overvejet værnepligt - bare ikke lige nu, da de er i gang med deres uddannelser.\nEmil Dzajic kommer ud fra sessionslederens kontor og har trukket et 'måske-nummer', da han stadig er under uddannelse.\n- Personligt ville jeg ikke tage en almindelig værnepligt på fire måneder, men jeg synes, det giver god mening, at man skal gennem basisforløbet for at nå til cyberværnepligten. Hvis du ønsker en fremtid i militæret, giver det god mening, at man har de her basis-færdigheder. Og om jeg har lyst til den basisuddannelse, er jeg ikke afklaret om endnu, siger Emil Dzajic, kort før han som den første civile i Danmark skal tage testen.\nOg selvom det er en test til cyberværnepligt, er selve testen med kuglepen og papir. Forsvaret vil nemlig gerne lige samle erfaringer, før de digitaliserer den. Efter testen skal Emil Dzajic og Oskar Kjær, den anden der sagde ja til testen, til en personlighedsundersøgelse, hvor Forsvaret skal sikre sig, at det er de rette, der får en af de 30 årlige pladser.\nOg efter at have taget den første test for cyberværnepligt er Emil Dzajic stadig interesseret - men lige så lidt afklaret.\n- Jeg må indrømme, at det var ret spændende, og det med at bruge logikken kunne godt passe til mig. Nu må vi se, hvordan det gik, og så tager jeg den derfra, om jeg skal søge eller ej, siger han.


Clax Deosoft Sensitive 56A1 10L - Skyllemiddel uden farve og parfume med lugtneutraliserende effekt | Diversey Danmark\nClax Deosoft Sensitive 56A1 10L - Skyllemiddel uden farve og parfume med lugtneutraliserende effekt\nClax Deosoft Sensitive er et tekstilskyllemiddel specielt fremstillet til anvendelse på erhvervs- og plejehjemsvaskerier samt mønt- og boligvaskerier. Produktet er velegnet til brug på de fleste tekstiltyper og kan doseres bade manuelt og automatisk. Tekstilskyllemiddel baseret på\nClax Deosoft Sensitive er et tekstilskyllemiddel specielt fremstillet til anvendelse på erhvervs- og plejehjemsvaskerier samt mønt- og boligvaskerier. Produktet er velegnet til brug på de fleste tekstiltyper og kan doseres bade manuelt og automatisk.\nTekstilskyllemiddel baseret på bionedbrydelige kationer, kvaternære ammonium salte. Disse positivt ladede kationer bliver i vaskeluden adsorberet til tekstilets negativt ladede overflade, når kationerne er vedhæftet på tekstilet har de en smørende effekt. Under tørreprocessen betyder dette mindre risiko for sammenfiltning og opbygning af statisk elektricitet (specielt på syntetiske fibre). Desuden fremmer denne smøring stryge- og rulleprocessen. Produktet fremstilles uden duft og farve, hvilket giver mindre miljøpåvirkning. Produktet indeholder også lugtneutraliserende teknologi (ONT), som reagerer med ildelugtende molekyler og inaktiverer dem. Kan anvendes på de fleste tekstiltyper, men er specielt effektive på lette eller vævede tekstiler som håndklæder. Produktet efterlader et blødt, silkeagtigt greb på vævede tekstiler.\nIndeholder ikke farve og parfume\nMærke Clax Dispenseringssystem Manuel dosering SKU configuration 10 L Emballage af salgsenheden Canister / Tight Head Pail Længde salgsenhed 232 Bredde salgsenhed 194 Højde salgsenhed 314 Dimensioner måleenhed mm Nettovægt 10 Bruttovægt 10.5 Måleenhed for vægt kg Emballage af forbrugerenheden Canisters / Tight Head Pails Længde forbrugerenhed 232 Bredde forbrugerenhed 194 Højde forbrugerenhed 314 Dimensioner måleenhed mm\nEAN-kode salgsenhed 7615400155903 # SKU'er / lag Europalle 20 # SKU'er / Europalle 60\nK00124-PIS-Clax-Deosoft-Sensitive-da-DK.pdf Produkt Datablad


TI-Nspire CAS Navigator som redskab for synlig læring – Københavns Universitet\nComputerbaseret matematikunderv. > Afsluttede projekter > Skoleprojekter > Navigator synlig læring > TI-Nspire CAS Navigato...\n1gA & 2gB\nTI-Nspire CAS Navigator som redskab for synlig læring\nVi har valgt at fokusere vores CMU-projekt om emnet “Synlig læring”. Synlig læring skal både forstås som læring, hvor elevernes læring bliver synlig for læreren og hvor undervisningen bliver synlig for eleverne. Her spiller evaluering en rolle som læringsredskab i undervisningen, og vi har arbejdet med TI-Nspire Navigator som en måde at evaluere udbyttet af undervisningen med fokus på elevernes læring og samtidig brugt Navigator som et redskab til elevernes selvevaluering.\nI forløbet arbejdede vi med en række specifikke faglige emner og mål og havde et overordnet fokus på Navigator som et didaktisk redskab. I forløbet forventede vi at\neleverne blev mere bevidste om egen forståelse af begreber og metoder,\ndet blev tydeligere for eleverne hvad de skulle lære, herunder også evaluering og selvevaluering,\nNavigators porteføljeværktøj gav læreren et overblik over elevernes progression og dermed mulighed for at give en præcis feedback ift. opfyldelse af læringsmålene,\nlæreren gennem overvågningsdelen i højere grad kunne følge elevernes arbejdsproces, herunder spotte elever, der var gået i stå samt stærke elever, der havde brug for nye udfordringer,\novervågningsdelen kunne øge elevernes arbejdsdisciplin i modulerne,\nlæreren blev mere eksplicit omkring modulets læringsmål og fokus.\nVi har primært brugt tre features i TI-Nspire Navigator og vil her beskrive, i hvilke situationer de er blevet brugt:\n“Gør til vært”-værktøjet giver eleven mulighed for at vise sin skærm på klassens projektor. Værktøjet havde sin styrke, når eleven skulle forklare matematik, der blev lavet i TI-Nspire. Typisk skete det i forbindelse med et eksperiment med skydere eller gennemgang af en eksemplarisk elevopgave. De andre elever blev mere lydhøre, og kunne spejle egen praksis i kammeratens.\n“Hurtigsvar”-værktøjet kunne bruges af læreren til at sende opgaver ud til alle elever på én gang og indsamle svarene kort efter. Alle de anonymiserede svar kan herefter ses på projektoren. Det er et godt værktøj, hvis man vil tage pulsen på klassen og undersøge, hvorvidt de har forstået et begreb eller en metode. De mange svar giver mulighed for at diskutere præcision i begrebsforståelse og notation i klassen og selvom eleverne ikke får deres egen evaluering, så får de den indirekte gennem diskussionen og feedbacken i klassen. [Hent HURTIGSVAR.tns]\n“Test-dig-selv” og “test”-værktøjet minder i høj grad om hinanden og bygges op som et spørgeskema. I test-dig-selv får læreren ikke adgang til elevernes svar, men de kan selv tjekke om det er korrekt. I test samler læreren elevernes besvarelser ind og kan herefter evaluere dem. I test-værktøjet gav Navigator ikke et bedre resultat end hvis man havde lavet en almindelig prøve. Dette hænger sammen med, at portfoliodelen i TI-Nspire Navigator er kluntet at arbejde i. Derimod virkede test-dig-selv godt som start eller afslutning på et fagligt forløb. [Hent TEST DIG SELV Eksponentialfunktioner.tns]\n“Portfolio”-værktøjet har vi næsten ikke benyttet os af, da det tidligt stod klart, at det er alt for omstændeligt og administrativt bøvlet at anvende det.\nProjektet har i høj grad indfriet vores forventninger i forhold til målene. Grundlæggende har vi observeret at elevaktiviteten og disciplinen er blevet øget, fordi eleverne rent faktisk gerne vil nå at svare på f.eks. hurtigsvar-opgaver. Men det er et problem, at det tager lang tid at logge på, og at enkelte elever aldrig når til at logge på pga. deres computer(indstillinger).\nEleverne nævner selv i vores afsluttende evaluering af de bliver klar over, hvad der forventes af dem og at det er positivt, at man kan forklare en opgave samtidig med at den vises på skærmen. Vi havde en forventning om, at den systematiske indsamling af elevernes præstationer kunne hjælpe os med at følge deres udvikling og målrette feedbacken. Dette er ikke blevet indfriet, da portfoliodelen er lidt tung.


Referat af bestyrelsesmøde 6. oktober 2015\nTilstede: Bente Zingenberg (går kl. 14.15), Nicki L. Jensen, Brian Engsig, Tina Truelsen, Jette Olsen, Lone Koch, Martin K. A. Rasmussen, Kristina Vasseux, Karen Ribergaard, Thomas Enghausen, Iben Andersen, Bimala G. Møller, Palle Andersson, Ulla Børgesen, Kasper Madsen, Martina Wellm, Stinna Reuter Hall (kom kl. 14), Tina Malene Hansen (kom kl.14)\nAfbud: Kirsten Løth, Magdi El-Toukhy, Annette Mortensen, Connie Nielsen, Annette Beck, Lars Ammonsen\nReferatet fra bestyrelsesmødet d. 16.9.2015 samt referat af årsmødet samme dag, blev omdelt på mødet. Referat godkendt.\nDagsorden for dagens møde godkendt.\nDe medlemmer af bestyrelsen som endnu ikke har underskrevet regnskabet, skal huske at gøre det i dag.\nPå årsmødet var der forslag fra salen om økonomisk støtte til Syrien via en anerkendt nødhjælpsorganisation\nBestyrelsen drøftede forskellige muligheder og beløbets størrelse. Der var forskellige forslag til hvilken nødhjælpeorganisation bestyrelsen skulle støtte: Iben foreslog Mellemfolkeligt Samvirke, bl.a. med henvisning til deres demokratifremmende arbejde. Nicki foreslog Røde Kors, da de arbejder i nærområdet og vi dermed er garanteret at donationen kommer de mennesker til gode som virkelig i nød.\nBestyrelsen enes om at det vigtigste pt. for flygtningen pga. krigen i Syrien er mad og tag over hovedet, så der var størst tilslutning til at donere via Røde Kors, men der var også ening om at undersøge om der er andre nødhjælpsorganisationer som vi kan støtte; Red Barnet, Dansk Flygtningehjælp, Læger uden grænser eller Folkekirkens nødhjælp\nFORSLAG: Bestyrelsen donerer kr. 50.000. Thomas og Iben finder én eller flere organisationer, der arbejder ud fra flg.: mad, rent vand og tag over hovedet – VEDTAGET\nUlla foreslår at vi opfordrer Hovedbestyrelsen til også at donerer. Thomas kontakter de øvrige bestyrelser og opfordrer til at de også donerer et beløb til Syrien.\nThomas gennemgik kasserapporten, som blev delt ud til mødet.\nBestyrelsen evaluerede årsmødet:\nLokalet (Salen i biblioteket på Rentemestervej) var fint, der var god plads og alt it-udstyr i orden.\nForplejning (Mad fra Cafe glad) var ikke særlig god. Bestyrelsen er enig om at vi fremadrettet skal være med til at sammensætte menuen.\nFremlæggelse af regnskab var mangelfuld, derfor sendes der et brev ud til de medlemmer der var tilstede, sammen med regnskabet fra generalforsamling 2014 frem til årsmøde 2015.\nIben opfordrer til en generel evaluering af årsmøde, dens afholdelse og funktion/nødvendighed – vi må erkende at det ikke de seneste år har været muligt at tiltrække medlemmer. Dette år deltog 13 medlemmer udover bestyrelse, valgte og ansatte i LFS.\nThomas er enig – vi skal kigge på om der evt. skal ske en vedtægtsændring i forhold til årsmødet.\nMartin problematiserer at det er svært at få medlemmerne til at komme hvad enten det er til generalforsamling eller årsmøde.\nUlla siger at nogen tilkendegiver at den geografiske placering kan være en udfordring (fra Amager til Rentemestervej).\nKaren mener ikke vi kan tage hensyn til geografi. Tidligere var det medlemmerne tilfredse med at få indflydelse, sammenhold og et måltid. Nu virker det som om ”de skal have noget ekstra” (underholdning etc.).\nBimala udtrykker bekymring for demokratiet, hvis vi ”afskaffer” årsmødet\nPalle opfordrer til at bestyrelsen finder ud af, hvad der rør sig bland medlemmerne og hvad der kan få dem til at vælge årsmøde og generalforsamling til.\nDer har været afprøvet forskellige modeller; årsmøde en fredag m. efterfølgende fest, Brunch med efterfølgende årsmøde, forskellige oplægsholdere osv.\nPunkt på et kommende bestyrelsesmøde:\nHvordan kan bestyrelsen sikre større tilslutning og opbakning til årsmødet?\nSkal der vedtægtsændringer til?\n4) Status på private institutioner uden overenskomst\nTiny Tots: Der har været to ”kaffemøder” mellem FOA/LFS og ledelsen i Tiny Tots, som ikke har ført til afklaring.\nFOA/LFS har udsendt konfliktvarsel mod Tiny Tots som træder i kraft d. 1. november 2015.\nDer er aftalt nyt møde mellem FOA/LFS og ledelsen i Tiny Tots torsdag d. 8. oktober 2015.\nD. 7.10.15 er der morgen- og eftermiddagsaktioner ved de 4 enheder, med fokus på forældrene (forældrebreve, æbler, teboller og små juice).\nØrestad Montesorri: 9 børn 4 ansatte – storordning i stil med Tiny Tots.\nBehandlingsskolerne: FOA/LFS har kigget på regnskaber; 15 selskaber i ét selskab.\nSvanen og Giraffen: udvider med en afdeling, Arken, i Tårnby. Sagen køres sammen med Bupl.\nDer er arrangeret møde mellem Bupl, SL, KLF og LFS, med fokus på institutioner/skoler uden overenskomst.\nThomas har været i Middelfart og holde oplæg for FOA afdelinger fra hele landet om private daginstitutioner.\n5) Justering af klynger og forslag til nye bevillingsmodeller på fritidsområdet\nHenrik Krogh kom kl. 14.00 og gennemgik de nye bevillingsmodeller på fritidsområdet, som er i høring og konsekvensen af disse modeller.\nPå www.blivhoert.kk.dk kan man læse de to forslag om hhv. klynger og bevillingsmodel.\nBrian siger at hvis besparelsen er 9,3 % så svarer det til 3 medarbejdere i hans enhed.\nKristina er i tvivl om hvorvidt de lokale MED får diskuteret de nye udfordringer, fordi ingen ved hvordan klyngerne kommer til at se ud fra 2016.\nReferat fra HB mødet d. 21. september 2015\n• Referatet er udsendt til HB medlemmerne.\nDagsorden til HB mødet 19. oktober 2015:\nTiny Tots – konflikt pr. 1. november 2015\nDiskussion om spørgeskema om det pædagogiske personales forhold og børnene i de københavnske daginstitutioner\nHB-medlemmer sikrer selv at suppleanter deltager, hvis man ikke kan deltage.\nThomas referer til diskussionen om vores medlemmers deltagelse i en spørgeskemaundersøgelse og den manglende orientering af HB.\nBestyrelsen havde en drøftelse af HB-mødernes generelle mangel på indhold/diskussioner, men at møderne mere har karakter af orientering.\nAlmen bestyrelsen opfordrer til at arbejdsgruppen vedr. fremtidigt arbejde skal føre arbejdet tilbage til hovedbestyrelsen.\n7) Status på fremtidigt arbejde\nPunktet i fremtidigt arbejde vedr. arbejdsmiljø skal være et fokusområde det næste år. Faglig sekretær Olaf Christensen er inviteret til et kommende bestyrelsesmøde for at være med til at kvalificere diskussionen om arbejdsmiljøet.\nJan Hoby deltager på et kommende møde omkring pædagogisk tilsyn.\n8) Nyt fra medlemmer, områder, faggrupper etc.\nFrederiksberg budget 16 er vedtaget og sendt til bestyrelsens medlemmer.\nBupl kører en kampagne på Frederiksberg omkring SFO’erne. Der er bl.a. åbnet op for at SFO’er kan holde lukket 3 uger i sommerferien.\nJette fortæller der blev afholdt årsmøde i d. 17.9.2015, med et meget lille fremmøde i forhold til hvad de er vant til. En af årsagerne kan være at der i TMF afholdes mange team og områdemøder.\nDer har været teammøde hvor områdecheferne deltog, fordi der bl.a. skulle tales om omstilling. Legepladserne havde selv foreslået flere penge til området, så man kunne øge åbningstiden på de bemandede legepladser.\nDen udvidede åbningstid blev vedtaget, men skal finansieres lokalt. Til gengæld skæres legepladserne ikke i budgettet.\nÅrsnorms-forhandlingerne mellem TMF og LFS er endnu ikke afsluttet.\nDer er fundet penge til at opretholde driften af By Oasen på Nørrebro.\nFreds- og solidaritetsudvalget:\nMartina fortæller at udvalget har søgt EU-midler og fået kr. 100.000 til en oplysningskampagne i forbindelse med folkeafstemningen i forhold til retsforbeholdene (i samarbejde med bl.a. rør og blik, BJMF).\nD. 9.10.2015: Suppekøkken i forbindelse med Kulturnatten.\nForslag fra medlemmer til medlemsmøder:\nBørn og angst; hvordan kan vi arbejde med børn der har den udfordring?\nADHD; LFS kørte for nogle år siden nogle temadage med Jenny Bohr om børn med diagnosen ADHD, hun havde nogle fine bud på hvordan vi kan arbejde med det\nKend din kerneopgave; evt. Anders Seneca\nArbejdet med flygtningebørn\nConnie Nissen – Børnemotorik (Bente anbefaler)\nPlan for næste års almen bestyrelsesmøder er sendt ud.\nJulefrokost for bestyrelsen bliver til en nytårskur i januar som Thomas og Iben planlægger.\nDer var ikke noget til referat.\nSidens adresse: https://www.lfs.dk/10789 Loadtid: 0.042 sek.


Guide: Billetter til Danmark-Sverige (EM-playoff) | VisitFootball.dk\nGuide: Billetter til Danmark-Sverige (EM-playoff)\nDanmark-Sverige spiller EM-playoff over to kampe, hvor det skal afgøres hvilket af de to lande, som skal med til EM 2016 i Frankrig. Her får du en komplet guide til hvordan du får billetter til de to landskampe.\nDanmark og Sverige har traditionel set altid udkæmpet dramatiske kampe på fodboldbanen. Playoff-kampene om deltagelse i næste års EM i Frankrig, bliver sandsynligvis ingen undtagelse. Efterspørgslen på billetter til de to kampe var allerede enorm kort efter lodtrækningen og der bliver derfor rift om de eftertragtede billetter. Du købe billetter til begge kampe gennem DBU’s offcielle rejsepartner.\nDe to EM playoff-kampe spilles således:\nTelia Parken, København.\nBilletter til Sverige-Danmark i Stockholm\nFørste kamp spilles på udebane i Stockholm på det nye Friends Arena, et stadion med plads til i alt 53.000 tilskuere. En kamp hvor Danmark får brug for alt den opbakning, der er muligt, hvis vi skal videre fra kampen med et godt resultat.\nAllerede nu kan du via DBU’s officielle rejsepartner LA Travel, købe billetter til kampen. Ud over billet til det danske fanafsnit på stadion, inkluderer pakken et måltid på restaurant i Stockholm med tilhørende drink, samt en gæstetaler.\nBilletter til Danmark-Sverige i København\nAnden og afgørende kamp er på hjemmebane i Telia Parken. Kampen bliver afgørende for hvem der deltager i EM 2016 i Frankrig og der er lagt op til en uhyggeligt spændende kamp tirsdag aften i Parken. Du kan til kampen købe billetter både via DBU’s officielle billetsalg, men også via deres officielle rejsepartner.\nDBU har fastlagt følgende forløb for billetsalget:\nTirsdag den 20. oktober kl. 9.00\nForsalg for sæsonkortholdere, fans med fastplads-/hattrick-billetter og for medlemmer af fanklubben.\nOnsdag den 21.oktober fra kl. 9.00\nForsalg for fans, som tidligere har set Danmarks kampe i EM-kvalifikationen.\nTorsdag den 22. oktober kl. 9.00\nOfficielt billetsalg starter på billetsalg.dbu.dk\nOp til kampen har DBU allerede oplevet så stor efterspørgsel på indmeldelse i Landsholdets fanklub, at man har valgt midlertidigt at lukke for indmeldelse.\nBilletkategori 1+: kr. 650,-\nBilletkategori 1: kr. 550,-\nBilletkategori 2: kr. 450,-\nBilletkategori 3: kr. 350,-\nBilletkategori 4*: kr. 250,-\n* Begrænset udsyn


Spanien risikerer en bøde på over 140 millioner kroner for at have fiflet med nogle af de tal, der i 2012 blev brugt til at udregne landets budgetunderskud året forinden.\nDet er ifølge EU-Kommissionen den selvstyrende region Valencia, der skal have indsendt forkerte tal til Spaniens nationale statistik, der dermed kortvarigt fik indberettet et nationalt budgetunderskud til EU, som viste sig at være 0,2 procentpoint for lavt.\nEU-kommissær Marianne Thyssen, der blandt andet har ansvar for EU's statistiske kontor, Eurostat, lægger på et pressemøde i Bruxelles ikke skjul på, at den hårde straf er en konsekvens af, at Grækenland løj om sin økonomi, inden landet kom med i euroen.\n- En fornuftig finanspolitik er en helt afgørende forudsætning for økonomisk vækst og stabilitet. Det har vi de seneste år lært på den hårde måde.\n- Dagens beslutning sender et klart signal: Kommissionen er klar til at bruge sine nye værktøjer til at sikre, at vi kan stole på det statistiske talgrundlag for vores økonomiske beslutninger - uanset om det er på lokalt, regionalt eller nationalt plan, siger Thyssen.\nDen spanske regering henvendte sig i maj 2012 selv til Eurostat med oplysningen om, at landets budgetunderskud retteligt skulle være 0,2 procentpoint højere end det tal, man få uger forinden havde indberettet.\nEfter at Eurostat selv havde undersøgt, hvor de fejlagtige tal kom fra, har EU-Kommissionen nu afsluttet sin egen undersøgelse.\nKonklusionen er, at der var "alvorlige uregelmæssigheder" i indberetningerne fra Valencia, som over en længere periode blandt andet havde angivet for lave sundhedsudgifter og ikke havde fulgt de rigtige regnskabsprincipper.\nDet er nu op til EU's medlemslande i rådet at afgøre, om de vil følge kommissionens anbefaling om en bødestraf til Spanien.


Kvinder har da også seksuelle fantasier - har de ikke? - Signe V. Bentzen\nKvinder har da også seksuelle fantasier – har de ikke?\nDig, ham og en lækker pige. Gerne en kvinde du har udvalgt. En, som tænder dig. Han ser det for sig. Han sidder tilbagelænet på en stol og betragter jer, der er i fuld gang på sengen. I kysser dybt og vådt, mens hendes hænder kærtegner dine bryster og dit skød.\nDu ånder tungt ind i hendes grådige, åbne mund. Pigen glider ned over din krop, vender sig om, placerer et ben på hver side af dit hoved. Hun kigger op på din kæreste. Han nikker til hende: Ja, du må godt. Pigen smiler lækker-kælent, mens hun spreder dine ben, så dit dunkende køn blottes. Langsomt lader hun tungen glide ned gennem ide hævede, åbne kønslæber, der allerede glinser af dine safter (… )\nHan stiller sig bag hendes røv, der stritter og bevæger sig, mens hun slikker dig. Han kan høre dig sukke af vellyst, mens du slikker hende. I et kort øjeblik får I øjenkontakt, før hans lem skygger for udsigten. Han har fat om hendes hofter, og langsomt lader han sit lem køre ind i hendes bløde, våde vulva, mens du slikker hans pung …\nJo, de fleste mænd har masser af fantasier, som de kan trække op af skuffen og beskrive for dig, hvis du beder dem om det. Fælles for fantasierne er – hvor forskellige deres indhold end måtte være – at de er meget visuelle.\nMænd ser fantasierne eller ‘scenerne’ udspille sig for deres indre blik. I denne indre biograf kører hele scenografier og tableauer af kroppe og legemsdele, i eksplicitte stillinger og i ting, der skal udføres. Mænd forestiller sig, hvordan noget vil føles omkring deres pik, mod deres hud, i deres mund. Mænds fantasier lever som regel flot op til de fire h’er: hvem – hvad – hvordan – hvorefter.\nSvært at dele fantasier\nJeg hører ofte mænd klage over, at deres kvindelige partner(e) sjældent eller aldrig deler ud af deres seksuelle fantasier. Men det er der nu flere årsager til.\nEn af de bagvedliggende grunde er, at mange kvinder rent faktisk aldrig har talt om den slags med nogen. De føler sig ikke trygge ved det – ja, de fleste har ganske simpelt ikke et ‘sprog’, de kan bruge. I modsætning til mænd, der siden de var knægte har haft det sjovt med at provokere hinanden og lege med det seksuelle sprog, f.eks. ‘hun fik så meget pik, at hun ikke ku’ stå’ eller ‘min pik var så hård, at nogen kunne komme til skade.’\nDerimod er mange kvinders ‘det dernede’ temmeligt pauvert og hverken præcist eller frækt nok, når man(d) har brug for at kunne se “den” for sig. Navne som fisse, kusse, mis og muslingen får ofte kvinder til at vige tilbage, fordi det føles underligt, misvisende, forkert eller direkte ydmygende at bruge dem. Og så har de bare ladet “den” ligge der – navnløs og helst lidt glemt.\nEn del kvinder forklarer mig, at de føler sig latterlige, utilpasse og ubehageligt udstillede, når de oplever, at manden forventer, at de leverer en eller anden fræk sex-scene, som matcher de fantasier, mændene selv har delt med dem. Nogle kvinder føler sig reducerede til objekter, sådan nogle porno-bimbo-dukker. Det føles ikke sexet. Det føles forkert. Mange kvinder forestiller sig også, at deres mandlige elskere vil kigge på dem på en mindre respektfuld og mindre kærlig måde efterfølgende. Ofte siger kvinderne, at de slet ikke har den slags fantasier.\nBedre på skrift\nDet er til dels sandt. Mange kvinders fantasier er langt mindre pornografiske og visuelt i fokus end mændenes. Men de er mindst lige så lyst-fremkaldende og potente som mænds fantasier. Kvindernes fantasier er faktisk langt mere ‘virtual reality’ fordi de har en dimension, som mændenes (oftest) lader ude.\nFor kvinder benytter sig både af kroppens hukommelse og evne til at fremkalde sig følelser, som f.eks. en bragende forelskelse og kropslige sansninger som dufte og ånde mod huden. Så i langt højere grad tager disse fantasier udgangspunkt i at være ‘i sine følelsers vold’ og være bristefærdig af liderlighed, fordi fantasi-manden (eller kvinden!) er ved at gå ud af sig selv af besiddertrang og berusende begær efter hende. Alle tanker og følelser i fantasi-partneren er rettet mod hende og kun hende.\nKvinder springer altså ind og ud af sine fantasiers karakterer. Hun ved, hvad alle føler. Hun mærker hvad alle mærker. Selvfølgelig dannes der visuelle billeder og handlinger, man kan beskrive, men det visuelle er, imodsætning til i mænds fantasier, ikke det primære. For hende handler en god fantasi om det, hun føler, og det, hun forestiller sig, at hendes partner(e) føler for hende i situationen.\nDet er derfor ‘næsten-sex-scenerne’ i filmen ‘The Notebook’ fungerer så godt for de fleste kvinder. De lever sig ind og med i passionen, der brænder så voldsomt i hovedpersonerne Noah og Allie. Hver en følelse, hver eneste begærlige fornemmelse og følelse i deres kroppe kommer til udtryk i støn, kys, blikke og kommenteret af karaktererne selv undervejs, så vores kroppe forstår og genkender de sansninger og fornemmelser, som passioner giver os i kroppen, så passionen i filmen griber fat i os.\nMen det altså er sværere at dissekere og sætte ord på denne type fantasier end de mere pornografiske iscenesættelser. Som den vågne læser vil se, gør beskrivelserne af den indre verden sig faktisk bedre på skrift end i billeder. Derfor foretrækker mange kvinder da også bøgerne ’50 Shades of Grey’ frem for pornofilm.\nPå skrift er der nemlig tid til, at kvindens krop og følelser kan ‘hægte sig på’, og omvendt oplever mange kvinder, at især lydsiden – pornomodellernes højlydte klagen og den konstante tirade af ‘frække ord’ – virker vældigt forstyrrende, fordi det urealistiske lydspor gør det vanskeligt for kvinderne at sætte sig pornomodellens sted.\nSå hvad gør vi så? Måske kvinder skulle prøve at skrive deres fantasier ned. Give sig god tid til at smage lidt på ordene og lære sig at have et sprog. Hvilket ord føles mest mundret at kalde dit køn? Det er din og du har ret til at kalde den lige hvad du vil. Hvordan er det nu, din fantasi-partner(e) gør og siger? Hvad er det, du føler undervejs? Hvad føler han/hun/de for dig? Hvad får du lyst til, at der skal ske? Hvad har du lyst til at opleve? Hvilke følelser har du lyst til, at han (eller hun) får til at ske i din krop og med\nEKSTRA bylineportrætter til brug i Magasinet EKSTRA\nMåske ville det være en ok byttehandel; at mændene taler om deres fantasier, mens kvinderne skriver deres ned, så han (eller hun) kan læse dem? Måske det kunne være en lille ting, som man kunne lave for og med hinanden på ferien? Tænk, hvis alle fik noget ud af det! Lidt mere begær, lidt mere passion, lidt mere lir, lidt mere lyst. Man har jo lov til at fantasere lidt, ikke sandt?\n← Retreat 1.- 4. september “Skoven kalder”\nEr du også verdensmester i mindf*ck? →


Fodboldsnak: indvandringsproblematikken i Danmark | side 19\n1 2 3 ...\t18 19 20 ...\t116 117 118 Vis alle sider\n1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19\t20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118\n28. juli 17:12\nDet er måske formålstjenligt, at sondre mellem den politisk organiserede venstrefløj, og sympatisører deraf.\nIkke i relation til dine og Pinks "indspark" i de her debatter.\n28. juli 17:16\n28. juli 18:56\nSå læs repos´ indlæg om din debatstil igen. Du er jo ligeglad med den sondring. Og i øvrigt er det noget ævl fra din side. Om du spørger det brede flertal af venstrefløjsvælgerne, eller politikerne på samme, vil ingen af dem sige, at det var målet med den slags ulykker.\nDet er i øvrigt påfaldende, hvordan du altid trækker ´det forstår jeg ikke´ når der bliver gået til din debatstil.\nModsat Pink, er jeg sikker på, at du ikke hører til blandt de knap så kvikke.\nDet gør det så meget desto grimmere, at du aktivt vælger at slå plat på dødsulykker, for at kunne smide dine (for disse tråde) sædvanlige indlæg. Pink evner ikke mere end det. Men det gør du. Du vælger bare at lade være.\n28. juli 19:11\n“Anne Sophie Hermansen har tidligere berettet om det helvede, Nørrebro udgør.”.\nSikke et sandhedsvidne at hive op af hatten! Kvinden syntes også at de københavnske havnebade er et helvede og at Torvehallerne bliver til helvede hvis de forbyder foir gras. Var Nørrebro også et helvede da HA og Bullshit kæmpede i 80`erne, elller er det kun når brune teenagere rasere? Og hvordan er det du vil ha` at os på venstrefløjen tager afstand? Skal vi klappe Rasmus Paludan i røven og marchere igennem København iført skrårem og kalot eller?\n28. juli 19:24\nØh, det er mig der slår plat på en ulykke???\nJeg troede at det dér med budbringeren og den udøvende, var på plads.\nSlår ekstra bladet og Facebook også plat på ulykken.\nOg hvorfor mener du det bør forties?\nMen det er da et ubehageligt emne, og så kan man jo altid relativiserere, eller finde et inferiørt beslægtet tema.\nNår jeg adresserer en interesse for sondring, er jeg selvsagt ikke ligeglad.\nOg hvis konklusionen er formet før læsningen af indlægget, er det nok lidt op ad bakke.\n28. juli 19:34\nDels var det 1/3 eksempler.\nDels tror jeg, bare et forsigtigt skøn, at en holdningsdanner som Hermansen, spiller på mere end én streng.\nBlandt andet, da vi sidst havde daglige træfninger mellem klanerne i området.\n28. juli 19:36\nIroni er et dødt begreb\n28. juli 20:17\nBingo. Næste punkt i drejebogen, at slynge en påstand ud, der enten ikke er korrekt (at nogen har sagt, ulykken skal forties), eller som er selvindlysende korrekt, men intet har med sagen at gøre. Samt ved den mindste smule kritik at skyde med spredehagl i andre retninger i en art bizart offerkort/martyrium.\nDu er endda godt i gang med de der korte sætninger med linjeskift konstant. Også en klassiker.\nDet kører i samme spor som altid. Måske får du en til at bide på så du kan fortsætte. Så længe moderatorerne synes, det er den rundkreds det skal have lov at køre i, må det jo fortsætte.\n28. juli 20:27\nMan kunne jo ignorere det, så ville det nok være knap så interessant.\n28. juli 20:46\nDet skulle da lige være Omar Hussein i ´15.\n(Jeg tillader mig, at glæde mig forsigtigt over at det ikke er fysisk papir)


’The Shape of Water’ bør vinde en Oscar for Bedste Film i år. Informations filmredaktør har kigget dybt i krystalkuglen | Information\nElisas insisteren på at møde alle levender væsener med åbent sind bliver mindre sentimental at se på, fordi det også bare handler om begær – hvilket er lidt besværligt at udleve, idet havmanden ikke kan trække vejret over vand.\nPilen peger på Allison Janneys brillante præstation som skøjteløberen Tonya Hardings i sandhed frygtindgydende mor i det kulørte og underholdende skøjtedrama I, Tonya. Moren er et sarkastisk monster, men Janney formår alligevel at give hende en snert af menneskelighed – en lille snert.\nJanney har allerede vundet flere af de store, toneangivende priser, og hendes eneste egentlige konkurrent i et felt, der også omfatter Octavia Spencer (The Shape of Water), Mary J. Blige (Mudbound) og Lesley Manville (Phantom Thread), synes at være Laurie Metcalfe som en anden og noget mindre monstrøs moderfigur i Greta Gerwigs dybt charmerende Lady Bird.\nLady Byrd er så at sige en kærlighedshistorie om en mor og hendes datter, og Metcalfe gør en både troværdig og rørende figur som moren, der ikke helt ved, hvordan hun skal gebærde sig over for sin humørsyge, identitetsforvirrede teenagedatter, spillet af Saoirse Ronan.\nHvem vinder: Allison Janney for ’I, Tonya’\nHvem bør vinde: Laurie Metcalfe for ’Lady Bird’\nIgen er der tilsyneladende ingen tvivl: Sam Rockwell vinder for sin veloplagte præstation som racistisk og ikke videre begavet politimand i Martin McDonaghs sorthumoristiske drama Three Billboards Outside Ebbing, Missouri. Rockwell, der i mange år har været en af amerikansk films fineste karakterskuespillere, har, ligesom Allison Janney, vundet en række af sæsonens øvrige filmpriser. Og det ser ud til, at han har et solidt forspring i forhold til Willem Dafoe, der ellers har været kritikernes favorit for sin fine rolle i Sean Bakers humørfyldte, socialrealistiske drama The Florida Project.\nI det kapløb spiller det også ind, at McDonaghs film har nået et meget større publikum end Bakers. De 7.000 medlemmer af Oscarakademiet har det med at stemme på de film, de har set og kan huske.\nDe øvrige nominerede i kategorien, Christopher Plummer (All the Money in the World), Woody Harrelson (også i Three Billboards Outside Ebbing, Missouri) og Richard Jenkins (The Shape of Water), må formentlig også i Oscarsammenhæng stille sig til tåls med biroller, selv om de alle gør det virkelig godt, især Plummer, der med meget kort varsel og under vanskelige vilkår erstattede en skandaleramt Kevin Spacey i Ridley Scotts kidnapningsdrama.\nHvem vinder: Sam Rockwell for ’Three Billboards Outside Ebbing, Missouri’\nHvem bør vinde: Sam Rockwell (men jeg bliver ikke sur, hvis Christopher Plummer vinder)\nFrances McDormand, der er nomineret for Three Billboards Outside Ebbing, Missouri, har fejet samtlige konkurrenter af banen ved sæsonens tidligere prisuddelinger, og alt tyder på, at hun gør det samme ved Oscaruddelingen. Hun er formidabel og frygtløs i rollen som sorgramt, vred mor, der går i krig mod politiet, som endnu ikke har opklaret det brutale mord på hendes datter. Vinder hun, er det hendes anden Oscar – den første vandt hun for 19 år siden for Coen-brødrenes Fargo.\nOg det er ikke, fordi de øvrige nominerede i kategorien, Sally Hawkins (The Shape of Water), Meryl Streep (The Post, i øvrigt hendes 21. Oscar-nominering), Saoirse Ronan (Lady Bird) og Margot Robbie (I, Tonya) gør det dårligt. Tværtimod. Det er et meget stærkt felt, og meget apropos spiller de stort set alle sammen kvinder, der må kæmpe for deres ret og plads i et mandsdomineret samfund.\nHvem vinder: Frances McDormand\nHvem bør vinde: Frances McDormand (men igen græder jeg ikke, hvis vidunderlige Sally Hawkins skulle løbe med statuetten)\nDer er saft og kraft i Gary Oldmans spil som Winston Churchill, nyslået premierminister, i Joe Wrights Darkest Hour, og det er netop den slags opsigtsvækkende præstationer – hvor en skuespiller forsvinder ind i en historisk figur – som Oscar-akademiet elsker. Oldman har tydeligvis også moret sig med at inkarnere den storrygende, højrøstede, buldrende og bragende politiker, der virker så frygtindgydende på sine omgivelser.\nDe øvrige, meget fortjente nominerede er: Daniel Day-Lewis for Paul Thomas Andersons stilfulde Phantom Thread, eftersigende skuespillerens sidste film. Denzel Washington for Dan Gilroys idealistiske Roman J. Israel, Esq., Timothée Chalamet for Lucca Guadagninos romantiske Call Me by Your Name og Daniel Kaluuya for Jordan Peeles overraskende Get Out. De er alle sammen mindre flamboyante end Oldman, hvilket nok også har en betydning i forhold til deres (manglende) Oscar-chancer. Desuden har den britiske skuespiller allerede vundet flere, store priser for sin rolle som Churchill, ikke mindst en Golden Globe og en BAFTA.\nHvem vinder: Gary Oldman\nHvem bør vinde: Gary Oldman\nBedste Instruktion og Bedste Film:\nGuillermo del Toro har med The Shape of Water lavet en af sine bedste og smukkeste film, et renhjertet, humanistisk eventyr om en verden, USA i 1962, der er fuld af racisme, sexisme og homofobi, og som til forveksling minder om i dag – og om de individer, der forsøger at forandre tingenes sørgelige tilstand ved at gøre gode gerninger. Det er i dén grad en film til tiden, og den er tilmed så stilsikkert og elegant iscenesat – og fotograferet af danske Dan Laustsen – at den tillige bør indbringe del Toro en Oscar for instruktion. I alt er den nomineret til hele 13 Oscars.\nDet er i den forbindelse bemærkelsesværdigt, at stort set alle ni film, der er nomineret som Bedste Film, på en eller anden måde forholder sig til de store problemer, som verden og ikke mindst USA kæmper med lige nu: intolerance, fremmedfrygt, chauvinisme af forskellig slags og overgreb på ytringsfriheden. Det gælder Steven Spielbergs The Post, Martin McDonaghs Three Billboards Outside Ebbing, Missouri, Jordan Peeles Get Out, Christopher Nolans Dunkirk og Joe Wrights Darkest Hour.\nOgså Paul Thomas Andersons Phantom Thread, Greta Gerwigs Lady Bird og Lucca Guadagninos Call Me by Your Name, der ikke direkte er politiske, handler om mennesker og kærlighed og forsøget på at navigere i et samfund, hvor man ikke nødvendigvis føler sig hjemme. Spændende outsidere i både film- og instruktørfeltet er Gerwig og McDonagh, fordi de begge fortæller om stærke kvinder – og Gerwig er kun den femte kvinde til at blive instruktørnomineret. Men det er The Shape of Water og Guillermo del Toro, der er storfavorit, både fordi det er en film, de fleste elsker, og fordi den og han allerede har vundet flere store priser.\nHvem vinder: Guillermo del Toro og ’The Shape of Water’\nHvem bør vinde: Guillermo del Toro og ’The Shape of Water’\nSer man på det med danske briller, er der fire muligheder for en Oscar i år. Filmfotografen Dan Laustsen kan vinde for sine skønne billeder til The Shape of Water, selv om det formentlig er Roger Deakins, der er favorit til at vinde i dén kategori for Blade Runner 2049. I dokumentarfilmkategorien knytter der sig forhåbninger til både De sidste mænd i Aleppo, der er en dansk produktion, og Strong Island, der blandt andet er blevet til for danske penge.\nDer er også danske penge og danske skuespillere i Ruben Östlunds satiriske The Square, der er nomineret som Bedste Udenlandske Film. Og filmen er bestemt en af favoritterne, ikke mindst fordi den er god, vil publikum noget og har en Guldpalme med i bagagen. Den mest sandsynlige vinder synes dog i den forbindelse at være den chilenske transfortælling, En fantastisk kvinde. Det er den film, som de fleste kritikere og Oscareksperter taler om lige nu, og vinderen i Bedste Udenlandske Film-kategorien er som oftest den film, som får mest opmærksomhed.\nAkademimedlemmerne ser ikke alle de nominerede, udenlandske film – hvis de overhovedet ser nogen – og det kan godt blive et problem for The Square, der ikke er lige så nem (eller kort) at gå til som En fantastisk kvinde. Endelig er En fantastisk kvinde endnu en betimelig film med sin historie om en transkvinde, der må slås for accept.\nOscaruddelingen foregår på søndag den 4. marts – natten til mandag, dansk tid – og sendes direkte på TV 2.\nSe alle de nominerede på oscars.org\n03. marts, 2018 - 11:29\nJeg indrømmer blankt, at den kører fuld morfar, når jeg i "Darkest Hour" ser Lily James i rollen som Churchill's sekretær - og sikke dog en formidabel Clemmie Churchill har fået i filmen med Kristin Scott Thomas.\nLige siden "Tilfældige hjerter" har jeg været ret optaget af Kristin Scott Thomas -\nog det uden al morfar-halløjet.\n03. marts, 2018 - 21:52\nFair nok. Det er også en god film. Oldman er fremragende.


Montage af glasløsninger siden 1928 - Building Supply DK\nEntrepriser og anlæg (131)\nBygherre / hovedentreprenør (50)\nKonstruktion og udvikling (86)\nMontage og sammenføjning (79)\nPlast, gummi, komposit og glas (59)\nMontage af glasløsninger siden 1928\nVi har 7 afdelinger fordelt i Jylland, samt en enkelt på Sjælland, hvor der betjenes alle kundetyper, engros såvel som privat.Når du vælger Svane Glas, får du erfarne og professionelle håndværkere inden for glarmesterfaget, der arbejder med glas til dagligt og derved har et stort kendskab til glasløsninger, når de skal løse din næste glasopgave. Derudover har vi et tæt samarbejde med vore underleverandører af glasprodukter.Vi har et dygtigt salgsteam, der betjener en stor del virksomheder fra de større projektleverancer til en enkelt termorude. Vi står til rådighed, hvis du ønsker at blive kunde hos en erfaren glasleverandør.Se mere på www.svaneglas.dk eller kontakt os her: svane@svaneglas.dk\nTelefon: +45 30184884\nDin lokale glarmester siden 1928\nVi har 7 afdelinger fordelt i Jylland, samt en enkelt på Sjælland, hvor der betjenes alle kundetyper, engros såvel som privat. Når du vælger Svane Gla ... Glasleverandør siden 1928\nVi har 7 afdelinger fordelt i Jylland, samt en enkelt på Sjælland, hvor der betjenes alle kundetyper, engros såvel som privat. Når du vælger Svane Gla ... RoboTool A/S - Intelligente robotanlæg. Vi ka ... Vi har leveret et robotanlæg til ordrehåndtering og palletering hos Kamstrup i Skanderborg. Virksomheden producerer måleløsninger til hele verden. Her ... DanRobotics A/S Service - ro til at udvikle din forretning\nHos DanRobotics A/S sælger og markedsfører vi ikke kun nogle af markedets mest effektive robotbaserede automationsløsninger. Vi hjælper naturligvis og ... Vinduesproducenter kan spare tusindvis af kro ... RC Glas og Ramme har udviklet et computerprogram, der dokumenterer, at vinduesproducenter kan spare mange penge ved at outsource reklamationer. Vindue ... Få tilsendt et nyt demotastatur\nMetalwo tilpasser folietastaturer i forhold til kundens ønske uanset om denne skal bruges til betjening af alarmer, hårde hvidevarer, hospitalsapparat ... Building Supply - en del af Nordiske MedierNytorv 7, 4. th.9000 AalborgCVR: 31784352


Her er alle vinderne fra Danish Rainbow Awards 2020 - TV 2\nHer er alle vinderne fra Danish Rainbow Awards 2020\n1. okt. 2020, 10:53\nRené Diff og Lene Nystrøm overrakte to priser ved 'Danish Rainbow Awards'. I anledningen af den farverige fest havde René Diff iklædt sig draqkostume. Foto: Per Arnesen / TV 2\nDer var glitter, glimmer, stiletter og kjoler i alle regnbuens farver, da Rainbow Awards slog dørene op til Cirkusbygningen i København onsdag aften.\nIbi Støving og Abdel Aziz Mahmoud førte an som værter til årets nok mest farverige fest, hvor LGBT+-miljøet blev hyldet med priser.\nMed afstand, masker og håndsprit blev æresprisen og 11 priser givet til de personer eller virksomheder, der det seneste år har gjort en forskel i LGBT+-miljøet.\nPriserne blev overrakt af blandt andre kronprinsesse Mary, ligestillingsminister Mogens Jensen, Linse Kessler og René Dif klædt som draq.\nOg blandt vinderne var alt fra virksomheder til sportsstjerner.\nKronprinsesse Mary overrakte æresprisen ved 'Danish Rainbow Awards'. Foto: Per Arnesen / TV 2\nKronprinsesse Mary, der skal være protektor for Copenhagen Pride næste år, overrakte æresprisen.\nModtageren var 95-årige Doris Pollas, som er det sidste nulevende medlem af den kreds, der i 1948 stiftede det, der i dag er kendt som LGBT Danmark.\nForeningen begyndte dengang at afholde forskellige arrangementer og udgav også ’Vennen´. I foreningen fandt Doris Pollas et fællesskab, hun ikke tidligere havde haft. Doris Pollas havde ikke mulighed for at være til stede i Cirkusbygningen, men sendte en videohilsen til salen.\nI sin tale fremhævede kronprinsesse Mary blandt andet sidste års 30-års jubilæum for det første registrerede ægteskab mellem samme køn.\nOg det var Danmark faktisk det første land i verden til at tillade.\n- I årene efter er det blevet virkelighed for over en milliard mennesker i verden, sagde kronprinsessen.\nIbi Støving og Abdel Aziz Mahmoud styrede slagets gang ved 'Danish Rainbow Awards'. Foto: Per Arnesen / TV 2\nI slutningen af showet blev en af showets absolut vigtigste priser uddelt. Nemlig prisen for årets LGBT+ person.\nOg det var ikke bare én person, der løb med prisen. Det var to personer. Nemlig Silas Holst og Jakob Fauerby, som i 2019 vandt ’Vild med dans’ som det første par, der bestod af to af samme køn.\n- Tak til TV 2, produktionen og ikke mindst redaktør Thomas Strøbech for, at de endelig syntes, det var en god ide at smide to mennesker af samme køn på et dansegulv, sagde Silas Holst, inden Jakob Fauerby sendte en særlig tak til Sofie Linde for at starte anden bølge af Metoo her i Danmark.\nMen hertil havde han en for ham vigtig tilføjelse:\n- Vi skal stoppe chikane, men husk kvinder: de mest udsatte kvinder er transkvinder.\nDet er ikke første gang, han slår et slag for transpersoners rettigheder. Det gjorde han også, da han sammen med Silas Holst ved ’ZULU Awards’ vandt prisen for årets par tidligere i år.\nTil showet optrådte blandt andre Jada og Xander - derudover var der en særlig surpriseoptræden. Hele showet bliver vist på TV 2 ZULU fredag 2. oktober klokken 21.45 eller på TV 2 PLAY.\nDu kan se den fulde liste over alle aftenens vinderen herunder.\nMusikprisen gik til Anne Linnet\nAnne Linnets søn Xander modtog prisen på vegne af sin mor, da hun har fået foretaget en knæoperation og derfor skulle hvile benet. Foto: Per Arnesen / TV 2\nErhvervsprisen gik til Normværk\nPrismodtageren fra Normværk. Foto: Per Arnesen / Per Arnesen\nSportsprisen gik til den professionelle fodboldspiller Pernille Harder\nSportsprisen gik til Pernille Harder, som desværre ikke havde mulighed for at være til stede. Derfor sendte hun en videohilsen til salen. Foto: Martin Sylvest / Ritzau Scanpix\nEventprisen gik til Human Rights Programmet - Copenhagen Winter Pride\nVinderne af eventprisen. Foto: Per Arnesen / TV 2\nÅrets dragperformer gik til Chantal al Arab\nChantal al Arab modtog prisen for årets dragperformer. Ligestillingsminister Mogens Jensen overrakte prisen. Foto: Per Arnesen / TV 2\nKulturprisen gik til udstillingen Kristian Zahrtmann. Queer, kunst og lidenskab\nI forbindelse med udstillingen om Kristian Zahrtmann udviklede en række museer sammen med LGBT+ Danmark undervisningsmateriale til folkeskolen om kunst, køn, seksualitet og identitet i et historisk og nutidigt perspektiv. Foto: Per Arnesen / TV 2\nÅrets Hetero også kendt som Straight Ally gik til den professionelle fodboldspiller Viktor Fischer\nDen professionelle fodboldspiller sagde fra over for homofobiske tilråb på fodboldbanen og startede en mindre revolution. Foto: fck.dk\nForeningsprisen gik til LGBT+Huset i Aarhus\nPrismodtagerne fra LGBT+Huset i Aarhus, hvor man som det første sted samler kultur, socialt arbejde og sundhed under et tag. Foto: Per Arnesen / TV 2\nMedieprisen gik til DR-serien '10 år senere'\nAnders Grau og Martin Høgsted spillede hovedrollerne i serien om et homoseksuelt par i '10 år senere'. Foto: Per Arnesen / TV 2\nAktivistprisen gik til Hanne Gyberg Frandsen\nHanne Gyberg Frandsen vandt aktivistprisen for hendes arbejde med at rådgive og understøtte migranter med LGBT+ baggrund, så de bliver bedre rustet til et værdigt liv i Danmark. Foto: Per Arnesen / TV 2\nÅrets LGBT+person gik til Silas Holst og Jakob Fauerby\nSilas Holst og Jakob Fauerby takkede blandt andet TV 2 for at lade dem danse sammen i 'Vild med dans'. Foto: Per Arnesen / TV 2