Holesterol i dnevni unos jaja\nImate holesterol? Pažljivo sa unosom jaja!\nHolesterol je vrsta masnoće koja se proizvodi u jetri, ali se unosi i hranom. Neophodan je za sintezu hormona iz grupe kortikostereoida, među kojima su i polni hormoni (estrogeni, progesteron, testosteron). Pored toga neophodan je za proizvodnju žucnih soli, bez kojih nema dobrog varenja masnoća u crevima. Holesterol je takođe neophodan za izgradnju ćelijske membrane.\nStručno mišljenje o konzumaciji jaja i drugih namirnica, povezane sa visokim holesterolom su podeljene.\nJoš jedna tvrdnja je činjenica da holesterol često postoji u hrani zajedno sa zasićenim masnim i životinjskim proteinima. Takođe je nejasno da li različiti izvori holesterola, kao što su jaja, crveno meso, živina, riba, doprinose različitim nivoima holesterola.\nNaučnik Victor V. Zhong je sa svojim saradnicima objavio studiju, koja pokazuje da je konzumacija jaja povezana sa povećanim rizikom od kardiovaskularnih bolesti.\nZa ovu studiju, naučnici su koristili podatke učesnika iz Programa za udruživanje rizika tokom života, koji je uključivao 20 grupa pacijenata, izabranih za proučavanje dugoročnih efekata kardiovaskularnih poremećaja kod odraslih. Ovo istraživanje je obuhvatalo 29 615 odraslih i sprovedeno je u saradnji ostalim studijama: Aterosklerozni rizik u zajednici (ARIC), studija koronarnog arterijskog rizika kod mladih odraslih (CARDIA), Framinghamova studija srca (FHS), Framinghamova studija studije (FOS), Studija Jackson Heart (JHS) i Multi-etnička studija o aterosklerozi (MESA). Pacijenti su praćeni u trajanju od 17,5 godina.\nIstraživači su otkrili da je rizik od razvoja i umiranja od kardiovaskularnih bolesti, uključujući srčane bolesti, moždani udar i infarkt, povećan kod onih koji redovno konzumiraju holesterol ili jaja.\nZa dodatnih 300mg konzumiranog holesterola, rizik od kardiovaskularnih bolesti se povećao za 17%, dok je rizik od smrtnosti povećan za 18%.\nKada se radi o konzumaciji jaja, naučnici su otkrili da se za svaku dodatnu polovinu jaja, koju pojedemo tokom dana, rizik za kardiovaskularne bolesti povećao za 6%, a mortalitet za 8%.\nPrethodne studije su pokazale sumnjive rezultate zbog nedostatka podataka ili onih koji zbunjuju, što su faktori koji mogu da utiču na varijablu koja se testira. Na primer, mnogi ljudi koji konzumiraju jaja, mogu imati nezdrave životne navike, kao što su niska fizička aktivnost, pušenje, nezdrava ishrana itd. Takođe, hrana koja je bogata holesterolom može biti bogata životinjskim proteinima i zasićenim mastima. Ovi faktori su doveli do nepouzdanih rezultata studija. Međutim, ova studija se bavi ovim faktorima, uzimajući u obzir status pušenja, ishranu, upotrebu lekova i hormona, BMI, upotrebu alkohola i druge faktore u studiji. Period praćenja učesnika u ovoj studiji je 17.5 godina, što je čini dužom, a samim tim pouzdanijom od mnogih prethodnih studija. Veza između potrošnje holesterola i rizika za kardiovaskularne bolesti više nije bila očigledna nakon obračuna upotrebe jaja i prerade crvenog mesa, što je dodatno naglasilo vezu između njih.\nMeđutim, studija se oslanjala na jedno merenje merenja jajnih ćelija i holesterola, a podaci o ishrani su sami izveštavali. Ova pitanja mogu dovesti do grešaka u prikupljanju i analizi podataka, upozoravaju istraživači. Ovim istraživanjem je zaključeno da konzumacija holesterola i jaja u ishrani povećava rizik od kardiovaskularnih bolesti i mortaliteta. Ove rezultate treba uzeti u obzir prilikom izrade smernica za ishranu.\nholesterol infarkt jaja kardiovaskularne bolesti\n⇐ Keto dijeta i jelovnik\nZdrava hrana - saveti stručnjaka ⇒


Dinamičniji i sportskiji: GLC Coupé upoznaje se s Vama.\nVideo prikazuje eksterijer modela Mercedes-Benz GLC Coupé.\nOčekuju Vas inteligentne komforne funkcije, fascinantan koncept upravljanja i digitalni zasloni.\nLinija opreme EXCLUSIVE za interijer\nOdabrana linija opreme sadrži isključivo opremu za eksterijer modela GLC Coupé.\nMercedes-Benz GLC Coupé: dizajn\nGLC Coupé očarava potpuno dinamičnim dizajnom koji je odsad još sportskiji.


Studenti na vrhuncu zadatka tokom pandemije\n02. May 2020.\nAko ste mislili da studenti za ovih mesec dana samo prate onlajn predavanja i uče za kolokvijume, prevarili ste se. Studentske ruke ovih dana su radile punom parom i to zato što su želeli da pomognu drugima. Studenti Univerziteta u Beogradu su pokazali koliko su društveno odgovorni i solidarni. U nastavku pročitajte o čemu se radi.\nStudentski parlament Univerziteta u Beogradu\nStudenti Mašinskog fakulteta izradili su preko 10.000 vizira putem livenja plastike i podelili ih medicinskim radnicima u više od 52 zdravstvene ustanove. Viziri su donirani i zdravstvenim ustanovama KBC Severna Mitrovica i KBC Gračanica.\nStudenti Medicinskog fakulteta pružili su pomoć volontiranjem u KBC Zvezdara, KBC Zemun, Kliničkom centru Srbije, Institutu za javno zdravlje Srbije „dr Milan Jovanović Batut”, VMC Karaburma, Institutu Torlak, na Sajmu.\n„Ponosni smo na naše kolege. Pokazali su koliko su odgovorni, humani i koliko su spremni da pomognu drugima. Zaslužuju svaku pohvalu i da se za njihova dela čuje i vidi. Potvrđujemo iz situacije u situaciju da su studenti zaista tu za druge i da svoje znanje primenjuju u svakoj situaciji“, stoji u saopštenju Univerziteta u Beogradu.\nHiljade studenata svih fakulteta uključili su se u akcije volontiranja od prvog dana i pomogli onima koji nisu smeli da izađu iz svojih domova.\nPriredila Biljana Vasiljević Biljana je apsolvent novinarstva, sanjar i zaljubljenik u fotografiju, knjige i životinje.\nLazar Dubovac: Volim sve da radim!\nLazar Dubovac je srpski glumac koji je do sada igrao u preko 15 predstava i glumio u dve serije. Laz...\nAutor Ana Kotur\nKako izgleda dan autistične osobe?\nDa li možete da zamislite da želite da izgovorite nešto, a ne možete? Da li možete da se stavite u s...\nAutor Jovana Stevanović\nOtvaranje 27. Horske svečanosti\nOve godine biće održane 27. Horske svečanosti po redu, koje počinju sutra i traju do 8. jula. Manifestacija se otvara u vremenskom terminu od 20.30 ča...\nAutor Jovana Jović\nIrie Fm, sastavljen od desetoro talentovanih ljudi, predstavlja vokalno-instrumentalni sastav iz Beo...\nAutor Milica Milošević\nOvo su ekološki saveti za potrošače\nDramski studio srednje škole u Brusu\nAutor Dušan Čolovejić\nRazvoj uspešnog biznisa u 14 koraka\nRazrešiti formulu za uspešan biznis preko noći bi bilo divno. Međutim, u stvarnosti su za većinu uspeha zaslužni preduzetnici koji su sve pokušali i j...\nPrevela Zorana Gužvica\nTri koraka za pronalazak vašeg samopouzdanja\nSvakom od nas se ponekad desilo da nam nedostaje samopouzdanje. U ovom tekstu razmotrićemo tri osnov...\nMileva Ajnštajn: Između karijere i porodice\nMileva Marić Ajnštajn, naučnik, supruga, majka, jedna je od prvih žena koja se svojim znanjem i tale...\nŽivot i nasleđe Harijet Tabman\nYik Yak, kontroverzna anonimna društvena mreža\nDolaskom u Španiju ove godine, aplikacija Jik Jak nam daje do znanja da planira da se dalje širi Evropom. Da li će u tome i uspeti?\nPrevela Tamara Pavlović\nKo to meni lepe etikete i markira dozvoljene putanje kojima kao moram ići samo zato što sam žena? ...\nAutor Minja Marđonović


Vlada FBiH prodaje hotel i odmaralište u Gracu, vrijedne 8 milijuna KM - www.vecernji.ba\n14. studenoga 2017. u 19:17 0 komentara 1124 prikaza\nOdlukom Federalne vlade Agencija za privatizaciju FBiH objavila je javni poziv za prodaju dva hotela "Đuro Salaj" i "Valter Perić", koji su u vlasništvu Federacije BiH, a koji se nalaze u Gracu, na teritoriji Hrvatske.\nOba hotela u prodaju su stavljena zajedno s pripadajućim zemljištem, metodom neposredne pogodbe, a ukupna procijenjena vrijednost iznosi 8.067.531 KM, piše Radiosarajevo.ba.\nHotel "Đuro Salaj" je ustvari devastirani objekt, na četiri kata, s ukupnom površinom od 4.448 metara kvadratnih, dok je zemljište koje bi novi vlasnik također kupio površine 6.351 metara kvadratnih.\nObjekt posjeduje vodovodnu, kanalizacijsku, telefonsku i elektro infrastrukturu, a nalazi se uz samu plažu. Riječ je o vlasništvu Složene organizacije udruženog rada "Titovi rudnici uglja" iz Tuzle, a prodaje se u zatečenom stanju, po sustavu viđeno-kupljeno, a njegova vrijednost iznosi 7.038.054 KM.\nDrugi objekt koji je stavljenu prodaju je odmaralište "Valter Perić", koje se nalazi u pasivnom podbilansu gospodarskog društva JP Elektroprivreda BiH. Ukupna imovina ovog odmarališta iznosi 368 metara kvadratnih, a na parceli je izgrađen objekt korisne površine 505 metara kvadratnih, na dva kata.\nVrijednost ovog odmarališta procijenjena je na 1.029.477 KM.\nSvi ponuđači, skupa sa svojim ponudama, dužni su uplatiti depozit od 100.000 KM, kao i ispuniti ostale uvjete koji su propisani ovim javnim pozivom.\nPonude se dostavljaju neposredno ili preporučenom poštom do 14. prosinca, a sve uvjete možete pronaći na stranici Agencija za privatizaciju FBiH.\nKljučne riječi odmaralište hotel


Preko eBaya do rabljenog policijskog automobila / Rabljeni automobili / Savjeti / Vidiauto - Vidiauto\nVidiauto Savjeti Rabljeni automobili Preko eBaya do rabljenog policijskog automobila\nAutor: m.s. Objavljeno: 02.04.2013. 11:11\nAmerička policija svoja rabljena vozila koja ne može prodati stavlja na aukciju koja se nalazi na eBay portalu.\nPolicija Grovelanda je već napravila uspješan eksperiment s jedim vozilom te kaže da ovakvom prodajom može dobiti puno više novaca nego dosadašnjim načinom prodaje. Do sada, uobičajeno je bilo da se isluženi automobili parkiraju ispred zgrade policije s natpisom For Sale (prodaje se).\nPrvo vozilo za koje se moglo nadmetati bili su poznati Chevroletovi modeli Impala i Blazer te Lumina. Ako ste se potajno nadali dodatnoj opremi, ipak ćete biti razočarani jer će prije prodaje s automobila biti uklonjene sirene, rotirke, policijske naljepnice te ostala standardna policijska oprema.\nNadamo se sličnom potezu britanske policije jer oni u svojem voznom parku imaju Subaru Impreze, Mitsubishi Evo modele i tunirane Volvo automobile, a pozdravili bi i aukciju njemačke policije.\nChevrolet Impala policija rabljena vozila Subaru Impreza


Vaši putopisi – Madeira - tropska bašta Atlantika i mesto gde živi duga – Travel Magazine\nMadeira – tropska bašta Atlantika i mesto gde živi duga\nHome »Vaši putopisi» Madeira – tropska bašta Atlantika i mesto gde živi duga\nMadeira, ili Madera – kako lokalci u izgovoru skraćuju naziv svog ostrva, zelena je bašta Atlantika poznata kao „ostrvo večnog proleća“. Danas vas na još jedno uzbudljivo putovanje vodi National Geographic Srbija sa Ivanom Dukčević, autorkom sajta Umetnost putovanja.\nAvion koji je oko podneva poleteo iz sunčanog Lisabona, lebdeo je ka jugozapadu iznad plavetnila Atlantika skoro dva sata, pre nego što je odjednom i bez najave počeo naglo da se spušta. Pogledala sam kroz prozor i u daljini ugledala usamljeno, visoko, zeleno ostrvo sa oblakom koji je seo na planinske vrhove, ravne kao tepsija.\nPraćen jakim vetrom i rasprskavanjem kiše, avion se spustio izuzetno nisko, prošao neveliko ostrvo, i kada je već izgledalo da ćemo produžiti dalje ka pučini naglo skrenuo za 90 stepeni pravo ka visokim, stenovitim liticama. Samo stotinak metara od ostrva, usledio je nagli zaokret za još 90 stepeni i spuštanje na zvanično najtežu pistu za sletanje aviona, na svetu, podignutu na stubovima tik do obale okeana. Zbog konfiguracije stenovitog ostrva, drugačije nije bilo moguće.\nAlgarve – 5 najlepših gradova najpoznatije portugalske regije\nMadeira – rajsko ostrvo Evrope\nMadeira, ili Madera – kako lokalci u izgovoru skraćuju naziv svog ostrva, zelena je bašta Atlantika poznata kao „ostrvo večnog proleća“. Dužine 57 i širine samo 22 kilometra, priroda ostrva udaljenog 700 km zapadno od Maroka obiluje izvanrednim kontrastima.\nMnoštvo bujne vegetacije – zelenilo koje traje tokom čitave godine, ogromni šareni cvetovi na zagasito-crnim liticama ugašenog vulkana, i tropsko voće koje niče u lokalnim baštama, neki su od razloga zbog čega Madeiru nazivaju i rajskim ostrvom Evrope. U novembru 2019, na godišnjoj dodeli svetskih turističkih nagrada World Travel Awards, ostrvo je peti put za redom proglašeno – Svetskom ostrvskom destinacijom broj 1, i tako iza sebe ponovo ostavilo Bali, Maldive i Mauricijus.\nOsnovni krivci za prirodne kontraste Madeire su vulkansko poreklo, položaj u sred okeana i konfiguracija, gde osim veoma uzanog obalskog pojasa čitavo ostrvo čini strma, okomita, gotovo četvrtasta planina nalik neravno isečenom panju, koja se počev od obale veoma naglo penje na visinu od čak 1862 metara, koliko iznosi najviši vrh ostrva Pico do Ruivo.\nPrilikom uspona, i sama priroda naglo se menja. Počinje od tropskih bašti na obali, u toku 10 minuta vožnje prerasta u šumu eukaliptusa, a zatim se na samom vrhu pretvara u zelene pašnjake daleke Irske i borove šumarke, u izmaglici.\nTemperaturna razlika takođe je značajna. Od novembarskih 27 stepeni na obali, na vrhu ostrva dočekala nas je stopostotna vlaga, a termometar u lokalnoj kafani pokazivao je 9º. Zbog oblaka koje privlače vrhovi planine, na najvišim delovima ostrva skoro konstantno prska kiša. Ne pada, već prska – kao vetrom raznešena, zbog čega je na ostrvu moguće videti nekoliko dugi, odjednom.\nIako na Madeiri ne postoji reka, niti izvor pijaće vode, ovaj klimatski fenomen omogućava ostrvljanima da uvek imaju dovoljno sveže vode. Na najvišim delovima ostrva, stanovnici prave levade – veštačke, betonske kanale nalik prizemnim akvaduktima, koji iz potoka stvorenih kišnicom skupljaju vodu u najtananijim kapima rasprskanu po vazduhu. Na kraju svog puta, potoci i livade, obrušavaju se sa visokih litica u okean u vidu vodopada.\nMadeira – carstvo plantaža banana\nNa južnim obalama Madeire, duž litica gotovo otrgnutih od mora, u nepreglednim kaskadnim redovima, jedne iznad drugih protežu se plantaže banana. Lokalci se šale komentarišući da na Madeiri postoji više stabala banane nego samih stanovnika, što nije daleko od istine s obzirom da na ostrvu živi oko 250.000 ljudi.\nNa šarenoj pijaci Mercado dos Lavradores u glavnom gradu Funšalu moguće je kupiti majušnu, debeljuškastu jabuku-bananu koja ima ukus ove dve voćke, zajedno. Pijaca je najživlja subotom pre podne, kada se tezge šarene u najjarkijim bojama voća, povrća i tropskog cveća.\nOsim banana, u ostrvskim baštama uzgaja se: mango, papaja, avokado, četiri vrste marakuje (passion-fruit), čerimoja – „ljubavno voće“ sa obronaka Anda u Južnoj Americi, i surinamska trešnja – pljosnata, sa talasastim, reljefnim naborima.\nIpak, najveći utisak ostavila je „ananas-banana“, voće u obliku velike, izdužene zelene šišarke, čija beličasta unutrašnjost zaista ima ukus i teksturu ananasa i banane. Iznenađenje je usledilo kada smo saznali da voćka nije rezultat kalemljenja, već plod biljke filodendron – nama prilično poznate dekorativne, zeljaste biljke ogromnih reckavih listova, koju su naše mame i bake gajile u saksijama, kao ukras u stanovima. Ko bi pomislio da filodendron – uz tropske uslove i vlagu, daje voćni plod.


BH novinari i OSCE reagovali zbog brisanja fotografija ekipi RTV Slon | N1 BA\n22.04.2020. |10:37 >10:55 |\n"U vanrednoj situaciji, kada svakodnevno izvještavaju sa terena o svim aktuelnim događajima u vezi sa pandemijom Covida-19, pri tome rizikujući vlastite živote kako bi javnosti donijeli pravovremene i provjerene informacije, ovakvo ponašanje prema medijskim profesionalcima od strane pojedinaca koji bi trebali podjednako štititi sve građane, pa tako i novinare, nedopustivo je i potpuno neutemeljeno", navodi se.\n"Pozivamo na istragu oduzimanja mobitela/brisanja fotografija ekipi RTV Slon,Tuzla. Podsjećamo na smjernice OSCE-a o saradnji medija i policije: policija ne može oduzeti opremu bez sudskog naloga, a novinari imaju pravo fotografisati/snimati tokom zadatka, bez prethodnog odobrenja", navode iz OSCE-a u BiH.\nrtv slon osce Bh novinari\nN1 saznaje: Sastanak zbog izbornih krađa u BiH 07.10.2020.


Portal Sarajevo-RS.com - Osvještane spomen ploče sa imenima 536 boraca VRS\nOsvještane spomen ploče sa imenima 536 boraca VRS\nnedjelja, 27 Avgust 2017 19:39\nSpomen ploče sa imenima 536 poginulih boraca Vojske Republike Srpske osvještane su danas u prisustvu njihovih porodica i predstavnika lokalnih vlasti.\nPloče su postavljene kraj centralnog spomenika na Trgu Republike Srpske, a na njima su upisana imena poginulih pripadnika Vojske Republike Srpske i MUP-a Republike Srpske, koji su živjeli na Palama i stradali na ovdašnjim ratištima ili nekim drugim ratištima širom Srpske, ali i imena boraca koji su poginuli na drugim ratištima, a njihove porodice su doselile na Pale nakon završetka rata.\nPredsjednik Boračke organizacije opštine Pale Mihajlo Parađina rekao je novinarima da je ovaj trg velike svetilište na koje treba da se dolazi dostojanstveno.\n„Boračka organizacija uz razumijevanje opštine, Vlade Republike Srpske, odnosno resornog ministarstva i Kabineta predsjednika Srpske, prije tri godine je pristupila realizaciji projekta rekonstrukcije centralnog spomenika i izgradnje novih sadržaja, među kojima je i postavljanje ovih ploča“, rekao je Parađina.\nOn je istakao da je Boračka organizacija opštine Pale među prvim u Srpskoj završila program stambenog zbrinjavanja porodica poginulih boraca.\nParađina je konstatovao da pitanje zapošljavanja ove kategorije stanovništva ne ide bez problema, posebno zbog izražene „partokratije“.\n„Nijedna partijska knjižica ne može biti iznad poginulog borca, odnosno njegovog djeteta“, rekao je Parađina.\nOn je poručio da društvo i vlasti moraju pokazati više senzibiliteta prema ovim kategorijama stanovništva, prije svega onima koji su u stanju socijalne potrebe.\nNačelnik opštine Pale Boško Jugović rekao je da će opština i on kao načelnik dati maksimum kako bi se njegovalo sjećanje na poginule borce i kako bi se pomoglo njihovim porodicama.\n„Da nije bilo ovih ljudi, pitanje je da li bismo i mi danas bili ovdje“, rekao je Jugović i dodao da ovo mjesto treba da se čuva i njeguje, te da mu se prilazi sa poštovanjem.\nCentralni spomenik poginulim borcima na Palama podignut je prije 17 godina, a prostor na kojem se nalazi i mali park oko spomenika se zvanično zove Trg Republike Srpske.\nOsvještanju spomenika, osim načelnika opštine i predstavnika Boračke organizacije, prisustvovali su i potpredsjednica Narodne skupštine Republike Srpske, predsjednik SO Pale i predstavnici lokalne vlasti.\nPosljednja izmjena nedjelja, 27 Avgust 2017 20:08\nViše iz kategorije: « Aktivan požar na Trebeviću Proslavljena Velika Gospojina - Dan i krsna slava opštine Pale »


Poseta prvog sekretara Ambasade Ujedinjenih Arapskih Emirata privatnoj Gimnaziji „Kreativno pero" - Vesti\nPoseta prvog sekretara Ambasade Ujedinjenih Arapskih Emirata privatnoj Gimnaziji „Kreativno pero"\nAmbasada Ujedinjenih Arapskih Emirata podržala je tim Srbije koji će našu zemlju predstavljati na trećoj po redu Međunarodnoj olimpijadi u robotici. Ovogodišnja olimpijada će se održati od 24. do 27. oktobra 2019. godine u Dubaiju.\nSamo takmičenje organizuje First Global da bi se među mladima promovisala STEM karijera i ukazalo na neke od najvažnijih ekoloških problema. STEM je jedinstven način učenja, odnosno interdisciplinarno povezivanje 4 predmeta, nauke, tehnike, inženjerstva i matematike.\nTim povodom privatnu Gimnaziju Kreativno pero posetio je prvi sekretar Ambasade Ujedinjenih Arapskih emirata, gospodin Abdulrahman Alsamsi.\nPredstavnike ambasade ugostile su učenice internacionalne Gimnazije Kreativno pero, Srpske gimnazije Nikola Tesla iz Budimpešte i ETŠ Mija Stanimirović iz Niša, koje čine reprezentaciju Srbije, i predstavile svoj projekat. Radi se o robotu koji je u delovima dopremljen iz SAD-a, a na njegovom sklapanju su vredno radile u proteklom periodu, sa svojim mentorom, nastavnikom informatike Vukom Vujovićem.\nSpecifičnost tima Srbije je to što ga čini pet devojaka, Jelena Tomašević, Sara Jašović i Mina Matić, učenice privatne Gimnazije Kreativno pero, Jelena Zdravković, učenica ETŠ Mija Stanimirović iz Niša i Tara Malović, učenica Srpske gimnazije Nikola Tesla iz Budimpešte.\nOvo je druga godina kako Srbiju predstavlja ženski tim i to nije slučajnost. Veoma je bitno da se STEM karijera promoviše među devojkama jer u Srbiji ima samo 12% žena među programerima, a u svetu je taj procenat još manji. Na to ukazuje i činjenica da je na prošlogodišnjoj Olimpijadi u Meksiku, od 160 timova, bilo samo 9 ženskih, uključujući i srpski tim.\nNakon predstavljanja projekta tima iz Srbije, usledio je razgovor o dalekoj zemlji, u koju će takmičarke otputovati 23. oktobra.\nOlimpijada robotike okuplja više od 160 zemalja širom sveta. Ove godine, kroz rešavanje različitih zadataka takmičarskog tipa, zajedno moraju da reše jedan od velikih problema današnjice - uklanjanje mikro i makro zagađivača iz svetskih okeana..\nOdržan onlajn sastanak Alumni kluba Gimnazije „Kreativno pero"\nUspeh učenica i učenika Gimanzije „Kreativno pero" na olimpijadi u robotici FIRST Global Challenge 2020


Diktatura proletarijata – J. V. Staljin – Dijalektika\nDiktatura proletarijata – J. V. Staljin\nIz ove teme uzimam tri glavna pitanja: a) diktatura proletarijata kao oruđe proleterske revolucije; b) diktatura proletarijata kao vladavina proletarijata nad buržoazijom; v) sovjetska vlast kao državni oblik diktature proletarijata.\nDiktatura proletarijata kao oruđe proleterske revolucije. Pitanje proleterske diktature pre svega je pitanje osnovne sadržine proleterske revolucije. Proleterska revolucija, njeno kretanje, njena širina, njene tekovine, pretvaraju se u krv i meso tek preko diktature proletarijata. Diktatura proletarijata je oruđe proleterske revolucije, njen organ, njen najvažniji oslonac, stvoren radi toga da, prvo, uguši otpor svrgnutih eksploatatora i učvrsti svoje tekovine, drugo, da dovede proletersku revoluciju do kraja, da dovede revoluciju do potpune pobede socijalizma. Revolucija može pobediti buržoaziju, oboriti njenu vlast bez diktature proletarijata. Ali revolucija ne može ugušiti otpor buržoazije, ne može očuvati pobedu i krenuti dalje ka konačnoj pobedi socijalizma ako, na određenom stupnju svog razvitka, ne stvori specijalan organ u obliku diktature proletarijata, kao svoj glavni oslonac.\n„Osnovno pitanje revolucije jeste pitanje vlasti“ (Lenjin). Znači li to da se stvar ograničava na osvajanje vlasti, na njeno zauzimanje? Ne, ne znači. Osvajanje vlasti, to je samo početak posla. Buržoazija, oborena u jednoj zemlji, ostaje još dugo, iz mnogih uzroka, jača od proletarijata koji ju je oborio. Zato je čitav problem u tome da se vlast održi, da se učvrsti, da se učini nepobedivom. Šta je potrebno da se taj cilj postigne? Potrebno je da se izvrše bar tri glavna zadatka, koji pred diktaturom proletarijata iskrsavaju „sutradan“ posle pobede:\nda se slomi otpor spahija i kapitalista koje je revolucija oborila i ekproprisala, da se likvidiraju svi njihovi pokušaji da uspostave vlast kapitala;\nda se organizuje izgradnja u duhu okupljanja svih trudbenika oko proletarijata i da se taj rad povede u pravcu koji priprema likvidaciju, uništenje klasa;\nda se revolucija naoruža, da se organizuje vojska revolucije za borbu protiv spoljnjih neprijatelja, za borbu protiv imperijalizma.\nDiktatura proletarijata je potrebna zato da se ti zadaci ostvare, izvrše.\n„Prelaz od kapitalizma ka komunizmu, – kaže Lenjin, – to je čitava istorijska epoha. Dok se ona ne završi, kod eksploatatora neizbežno ostaje nada na restauraciju, a ta se nada pretvara u pokušaje restauracije. I posle prvog ozbiljnog poraza, oboreni eksploatatori, koji nisu očekivali svoje obaranje, koji nisu verovali u njega, nisu dopuštali misao o njemu, sa udesetostručenom energijom, s divljom strašću, sa sto puta većom mržnjom bacaju se u boj za povratak izgubljenog „raja“, za svoje porodice koje su živele tako slatko i koje sada „prosta fukara“ osuđuje na propast i bedu (ili na „prosti“ rad…). A iza eksploatatora- kapitalista vuče se široka masa sitne buržoazije, za koju desetine godina istorijskog iskustva svih zemalja dokazuju da okleva i da se koleba, da danas ide za proletarijatom, a sutra se plaši teškoća revolucije, da je obuzima panika posle prvog poraza ili poluporaza radnika, da gubi živce, batrga se, jadikuje i pretrčava iz jednog tabora u drugi“ (v. knj. XXIII, str. 355).\nA buržoazija ima svog razloga da čini pokušaje restauracije, jer ona i posle svog obaranja još dugo ostaje jača od proletarijata koji ju je oborio.\n„Ako su eksploatatori razbijeni samo u jednoj zemlji, – kaže Lenjin, – a to je, razume se, tipičan slučaj, jer je istovremena revolucija u nizu zemalja redak izuzetak, – oni ostaju ipak jači od eksploatisanih“ (na istom mestu, str. 354).\nU čemu je snaga oborene buržoazije?\nPrvo, „u snazi međunarodnog kapitala, u snazi i čvrstini međunarodnih veza buržoazije“ (v. knj. XXV, str. 173).\nDrugo, u tome što „eksploatatori još dugo vremena posle revolucije neizbežno zadržavaju čitav niz ogromnih faktičnih prednosti: kod njih ostaje novac (novac se ne može odmah uništiti), razna pokretna imovina, često vrlo znatna, ostaju veze, umešnost u organizaciji i upravljanju, poznavanje svih „tajni“ (običaja, metoda, sredstava, mogućnosti) upravljanja, ostaje viša obrazovanost, bliski odnosi s tehnički višim osobljem (koje živi i misli buržoaski), ostaje neizmerno veće iskustvo u vojnim stvarima (to je veoma važno) i tako dalje, i tako dalje“ (v. knj. XXIII, str. 354).\nTreće, „u moći navike, u moći sitne proizvodnje. Jer je, na žalost, ostalo na svetu još vrlo, vrlo mnogo sitne proizvodnje, a sitna proizvodnja rađa kapitalizam i buržoaziju stalno, svakog dana, svakog časa, spontano i masovno“… jer „uništiti klase ne znači samo proterati spahije i kapitaliste, – to smo mi srazmerno lako uradili, – to znači takođe uništiti sitne proizvođače robe, a njih ne možeš proterati, njih ne možeš ugušiti, s njima treba živeti u slozi, njih možeš (i moraš) preinačiti, prevastpitati samo putem vrlo dugotrajnog, laganog, opreznog organizatorskog rada“ (v. knj. XXV, str. 173 i 189).\nZato Lenjin kaže:\n„Diktatura proletarijata je najpožrtvovaniji i najnemilosrdniji rat nove klase protiv moćnijeg neprijatelja, protiv buržoazije, čiji je otpor udesetostručen njenim obaranjem s vlasti“. – „Diktatura proletarijata je uporna borba, krvava i bez krvi, nasilna i mirna, vojnička i ekonomska, pedagoška i administrativna, protiv snaga i tradicija starog društva“ (na istom mestu, str. 173 i 190).\nNe treba ni dokazivati da te zadatke nikako nije moguće izvršiti u kratkom roku, da sve to nije moguće sprovesti za nekoliko godina. Zato je potrebno da se na diktaturu proletarijata, na prelaz od kapitalizma ka komunizmu gleda ne kao kratkotrajni period u obliku jednog niza „najrevolucionarnijih“ akata i dekreta, nego kao na čitavu istorijsku epohu, punu građanskih ratova i spoljnih sukoba, istrajnog organizacionog rada i privredne izgradnje, ofanziva i uzmaka, pobeda i poraza. Ta istorijska epoha neophodna je ne samo radi toga da bi se stvorili ekonomski i kulturni preduslovi za potpunu pobedu socijalizma, nego i radi toga da bi se proletarijatu omogučilo, prvo – da vaspita i očeliči sebe kao snagu sposobnu da upravlja zenljom, drugo – da sitnoburžoske slojeve prevaspita i preinači u pravcu koji obezbjeđuje organizaciju socijalističke proizvodnje.\n„Vi morate, – govorio je Marks radnicima, – da proživite 15, 20, 50 godina građanskog rata i međunarodnihz bitaka, ne samo radi toga da biste izmenili postojeće odnose, nego i radi toga da biste se i sami izmenili i osposobili za političku vlast“ (v. K. Marks i F. Engels, Dela, knj. VIII, str. 506).\nNastavljajući i razvijajući dalje Marksovu misao, Lenjin piše:\n„Pod diktaturom proletarijata moraće se prevaspitavati milioni seljaka i sitnih sopstvenika, stotine hiljada nameštenika, činovnika, buržoaskih intelektualaca; biće potrebno sve njih potčinjavati proleterskoj državi i proleterskom rukovodstvu, pobeđivati u njima buržoaske navike i tradicije“, isto tako kao što če biti potrebno „… u dugotrajnoj borbi, na bazi diktature proletarijata… prevaspitati i same proletere, koji se od svojih vlastitih sitnoburžoaskih predrasuda ne mogu osloboditi na prečac, čudom, po zapovesti bogorodice ili po zapovesti parole, rezolucije, dekreta, nego samo u dugoj i teškoj masovnoj borbi protiv masovnih sibnoburžaoskih uticaja“ (v. knj. XXV, str. 248 i 247).\nDiktatura proletarijata kao vladavina proletarijata nad buržoazijom. Već iz ovog što je dosad rečeno vidi se da diktatura proletarijata nije prosta promena lica u vladi, promena „kabineta“ itd., pri kojoj stari ekonomski i politički poredak ostaje nedirnut. Menjševici i oportunisti svih zemalja, koji se boje diktature kao žive vatre i koji iz straha pojam diktature zamenjuju pojmom „osvajanje vlasti“, obično svode „osvajanje vlasti“ na promenu „kabineta“, na dolazak na vlast nove vlade sastavljene od ljudi kao što su Šajdeman i Noske, Magdonald i Henderson. Nije potrebno objašnjavati da ove i slične promene kabineta nemaju ničeg zajedničkog s diktaturom proletarijata, sa osvajanjem istinske vlasti od strane istinskog proletarijata. Ako stari buržoaski poredak ostaje nedirnut, vlast Magdonalda i Šajdemana i njihove nazovivlade ne mogu biti ništa drugo do slepo oruđe u rukama buržoazije, do prikrivanje rak-rana imperijalizma, do sredstvo u rukama buržoazije protiv revolucionarnog pokreta ugnjetenih i eksploatisanih masa. Te su vlade potrebne kapitalu kao zastor, onda kad mu je bez zastora nezgodno, neprobitačno i teško da ugnjetava i eksploatiše mase. Naravno, pojava takvih vlada znak je da „tamo kod njih“ (tj. kod kapitalista), „na Šipki*“, nije mirno, ali i pored toga, vlade te vrste neizbežno ostaju prefarbane vlade kapitala. Od Magdonaldove ili Šajdemanove vlade pa do osvajanja vlsti od strane proletarijata isto je toliko daleko od zemlje do neba.\n*„Na Šipki je mirno“ – ruski izraz koji potiče iz rusko-turskog rata 1877-1878. Za vreme borbi u klancu Šipka, u Bugarskoj, Rusi su imali velike gubitke, međutim generalštab carske vojske u svojim saopštenjima javljao je: „Na Šipki je mirno“. Prev.“\nDiktatura proletarijata nije promena vlade, već nova država, s novim organima vlasti u centru i provinciji, država proletarijata ponikla na razvalinama stare države, države buržoazije.\nDiktatura proletarijata ne nastaje na bazi buržoaskog poretka, nego u toku lomljenja toga poretka, posle obaranja buržoazije, u toku eksproprijacije spahija i kapitalista, u toku socijalizacije osnovnih oruđa i sredstava za proizvodnju, u toku nasilne revolucije proletarijata. Diktatura proletarijata je vlast revolucionarna, koja se oslanja na nasilje nad buržoazijom.\nDržava je mašina u rukama vladajuće klase za ugušivanje otpora njenih klasnih protivnika. U tom pogledu, diktature proletarijata se u suštini ni u čemu ne razlikuje od diktature svake druge klase, jer je proleterska država mašina za ugušivanje buržoazije. Ali tu ima jedna bitna razlika. Ona je u tome što su sve klasne države koje su dosad postojale bile diktatura eksploatorske manjine nad eksploatisanom većinom, dok je diktatura proletarijata – diktatura eksploatisane večine nad eksploatatorskom manjinom.\nKraće rečeno: diktatura proletarijata jeste zakonom neograničena i na nasilje oslonjena vladavina proletarijata nad buržoazijom, vladavina koja uživa simpatije i podršku radnih i eksploatisanih masa. („Država i revolucija“).\nIz ovoga slede dva glavna zaključka:\nPrvi zaključak. Diktatura proletarijata ne može biti „puna“ demokratija, demokratija za sve, i za bogate i za siromašne, – diktatura proletarijata „mora biti država na nov način demokratska, – za proletere i za neimućne uopšte, na nov način diktatorska, – protiv buržoazije…“ (v. knj. XXI, str. 393). Priče Kauckog o komp. i opštoj jednakosti, o „čistoj“ demokratiji, o „savršenoj“ demokratiji itd. jesu buržoasko prikrivanje nesumnjive činjenice da jednakost između eksploatisanih i eksploatatora nije moguća. Teorija „čiste“ demokratije jeste teorija najgornjeg sloja radničke klase, pripitomljenog i pothranjivanog od strane imperijalističkih pljačkaša. Ona je stvorena za to da prikrije rak-rane kapitalizma, da ulepša imperijalizam i da mu da moralne snage u borbi protiv eksploatisanih masa. Pod kapitalizmom nema niti može biti stvarnih „sloboda“ za eksploatisane već i zbog toga što su zgrade, štamparije, zalihe hartije itd., potrebne za uživanje „sloboda“, povlastica eksploatatora. Pod kapitalizmom nema niti može biti stvarnog učešća eksploatisanih masa u upravljanju državom već i zbog toga što i u najdemokratskijem poretku u uslovima kapitalizma vlade ne postavlja narod nego Rotšildi i Stinesi, Rokfeleri i Morgani. Demokratija pod kapitalizmom je demokratija kapitallistička, demokratija eksploatatorske manjine, koja se zasniva na ograničenju prava eksploatisane većine i koja je uperena protiv te većine. Samo pod proleterskom diktaturom moguće su stvarne „slobode“ za eksploatisane i stvarno učešće proletera i seljaka u upravljanju zemljom. Demokratija pod diktaturom proletarijata je demokratija proleterska, demokratija eksploatisane većine, koja se zasniva na ograničenju prava eksploatatorske manjine i koja je uperena protiv te manjine.\nDrugi zaključak. Diktatura proletarijata ne može ponići kao rezultat mirnog razvitka buržoaskog društva i buržoaske demokratije, – ona može poniči samo kao rezultat slamanja buržoaske državne mašine, buržoaske vojske, buržoaskog činovničkog aparata, buržoaske policije.\n„Radnička klasa ne može jednostavno preuzeti gotovu državnu mašinu i staviti je u pogon za svoje vlastite ciljeve“, – kažu Marks i Engels u predgovoru „Manifesta komunističke partije“. – Proleterska revolucija mora „…ne da preda birokratsko-vojnu mašinu iz jednih ruku u druge, kako je to bivalo dosad, nego da je slomi… – to je preduslov svake istinski narodne revolucije na kontinentu“, – kaže Marks u svom pismu Kugelmanu 1871. godine.\nMarksova rečenica koja to ograničava na kontinent dala je povoda oportunistima i menjševicima svih zemalja da dignu graju kako je Marks, prema tome, dopuštao mogućnost mirnog razvitka buržoaske demokratije u demokratiju proletersku, bar za neke zemlje koje se ne nalaze na evropskom kontinentu (Engleka, Amerika). Marks je zaista dopuštao takvu mogućnost i on je imao razloga da to čini 70-ih godina oprošlog veka u pogledu Engleske i Amerike, kada još nije bilo monopolističkog kapitalizma, kada nije bilo imperijalizma i kada te zemlje, usled naročitih uslova svoga razvitka, još nisu imale razvijenog militarizma i birokratizma. Tako su stajale stvari dok se nije pojavio razvijeni imperijalizam. Ali docnije, posle 30-40 godina, kad se stanje stvari u tim zemljama iz osnova izmenilo, kad se imperijalizam razvio i obuhvatio sve kapitalističke zemlje bez izuzetka, kad se militarizam i birokratizam pojavio u Engleskoj i Americi, kad je nestalo posebnih usllova mirnog razvitka Engleske i Amerike, – ograničenje u pogledu tih zemalja moralo je otpasti samo po sebi.\n„Sada, – kaže Lenjin, – 1917. godine, u eposi prvog velikog imperijalističkog rata, ovo Marksovo ograničenje otpada. I Engleska i Amerika, najkrupniji i poslednji – na čitavom svetu – predstavnici anglo-saksonske „slobode“, u smislu nepostojanja militarizma i močvaru birokratsko-vojnih ustanova, koje sebi sve potčinjavaju i sobom sve guše. Sada i u Engleskoj i u Americi „preduslov svake istinske narodne revolucije“ jeste lomljenje, razaranje „gotove“ (prigotovljene tamo 1914-1917 godine do stepena „evropskog“, opšte imperijalističkog savršenstva) „državne mašine““ (v. knj. XXI, str. 395).\nDrugim rečima, zakon o nasilnoj revoluciji proletarijata, zakon o slamanju buržoaske državne mašine kao preduslov takve revolucije, jeste neizbržan zakon revolucionarnog pokreta imperijalističkih zemalja sveta.\nNaravno, u dalekoj budućnosti, ako proletarijat pobedi u najvažnijim kapitalističkim zemljama i ako se današnje kapitalističko okruženje zameni socijalističkim, „mirni“ put razvitka potpuno će biti moguć za neke kapitalističke zemlje, čiji kapitalisti našu za shodno da zbog „nepovoljne“ mešunarodne situacije „dobrovoljno“ učine ozbiljne ustupke proletarijatu. Ali ova pretpostavka tiče se samo daleke i eventualne budućnosti. Za najbližu budućnost ova pretpostavka nema nikakvog, baš nikakvog osnova.\nZato je Lenjin u pravu kad kaže:\n„Proleterska revolucija nije moguća bez nasilnog razaranja buržoaske državne mašine i njene zamene novom“ (v. knj. XXIII, str. 342).\nSovjetska vlast kao državni oblik diktature proletarijata. Pobeda diktature proletarijata znači ugušenje buržoazije, slamanje buržoaske državne mašine, zamenu buržoaske demokratije proleterskom demokratijom. To je jasno. Ali koje su to organizacije pomoću kojih se može izvršiti taj ogroman posao? Teško da se može sumnjati u to da stari oblici organizacije proletarijata, koji su ponikli na bazi buržoaskog parlamentarizma, nisu dovoljni za taj posao. Koji su ti novi oblici organizacije i proletarijata koji su kadri da odigraju ulogu grobara buržoaske državne mašine, koji su kadri ne samo da slome tu mašinu i ne samo da zamene buržoasku demokratiju proleterskom demokratijom, nego i da postanu osnova proleterske državne vlasti?\nTaj novi oblik organizacije proletarijata jesu sovjeti. U čemu je snaga sovjeta u poređenju sa starim oblicima organizacije?\nU tome što su sovjeti najsveobuhvatnije masovne organizacije proletarijata, jer oni i samo oni obuhvataju sve radnike bez izuzetka.\nU tome što su sovjeti jedine masovne organizacije koje obuhvataju sve ugnjetene i eksploatisane, radnike i seljake, vojnike i mornare, i u kojima zbog toga može najlakše i najpotpunije biti ostvareno političko rukovođenje borbom masa od strane avangarde masa, od strane proletarijata.\nU tome što su sovjeti najmoćniji organi revolucionarne borbe masa, političkih akcija masa, ustanka masa, organi koji su kadri da slome svemoć finansijskog kapitala i njegovih političkih privesaka.\nU tome što su sovjeti neposredne organizacije samih masa, tj. najdemokratskije i, prema tome, najautoritativnije organizacije masa, koje im u najvećoj mjeri olakšavaju učestvovanje u uređivanju nove države i u upravljanju njome i koje u najvećoj mjeri razvijaju revolucionarnu energiju, inicijativu, stvaralačku sposobnost masa u borbi za rušenje starog sistema, u borbi za novi, proleterski sistem.\nSovjetska vlast je ujedinjenje i konstituisanje mesnih sovjeta u jednu opštu državnu organizaciju, u državnu organizaciju proletarijata kao avangarde ugnjetenih i eksploatisanih masa i kao vladajuće klase, – ujedinjenje u republiku sovjeta.\nSuština sovjetske vlasti sastoji se u tome što najmasovnije i najrevolucionarnije organizacije baš onih klasa koje su bile ugnjetavane od kapitalista i spahija, predstavljaju sada „stalnu i jedinu bazu čitave državne vlasti, čitavog državnog aparata“, što se „baš one mase koje su čak i u najdemokratskijim buržoaskim republikama“, iako po zakonu ravnopravne, „u stvari na hiljadu načina i smicalica odstranjivane od učešća u političkom životu i od uživanja demokratskih prava i sloboda, privlače sada stalnom i bezuslovnom, a uz to odlučujućem učešću u demokratskom upravljanju državom“ (v. Lenjin, knj. XXIV, str. 13).\nEto zašto je sovjetska vlast nov oblik državne organizacije, principijelno različit od starog, buržoaskog demokratskog i parlamentarnog oblika, nov tip države, koji nije prilagođen zadacima eksploatacije i ugnjetavanja radnih masa, nego zadacima njihovog potpunog oslobođenja od svakog ugnjetavanja i eksploatisanja, zadacima diktature proletarijata.\nLenjin je u pravu kada kaže da se pojavom sovjetske vlasti „završila epoha buržoasko-demokratskog parlamentarizma, a počelo novo poglavlje svetske istorije: epoha proleterske diktature“.\nU čemu su karakteristične crte sovjetske vlasti?\nU tome što je sovjetska vlast najmasovnija i najdemokratskija državna organizacija od svih državnih organizacija koje su moguće dok postoje klase, jer je ona buduće poprište saveza i saradnje radnika i eskploatisanih seljaka u borbi protiv eksploatatora i oslanjajući se u svom radu na taj savez i na tu saradnju – samim tim vlast većine stanovništva nad manjinom, država te većine, izraz njene diktature.\nU tome što je sovjetska vlast najinternacionalističkija od svih državnih organizacija klasnog društva, jer ona, uništavajući svako nacionalno ugnjetavanje i oslanjajući se na saradnju radnih masa raznih nacionalnosti, olakšava time ujedinjavanje tih masa u jedan državni savez.\nU tome što sovjetska vlast već po samoj svojoj strukturi olakšava rukovođenje ugnjetenim i eksploatisanim masama od strane avangarde tih masa, od strane proletarijata, kao najčvršćeg i najsvesnijeg jezgra sovjeta.\n„Iskustvo svih revolucija i svih pokreta ugnjetenih klasa, iskustvo svetskog socijalističkog pokreta uči nas, – kaže Lenjin, – da je samp proletarijat kadar da ujedini i vodi za sobom rascepkane i zaostale slojeve radnog i eksploatisanog stanovništva“ (v. knj. XXIV, str. 14). Struktura sovjetske vlasti olakšava sprovođenje u život pouka tog iskustva.\nU tome što sovjetska vlast, ujedinjujući zakonodavnu i izvršnu vlast u jedinstvenoj organizaciji države i zamenjujući teritorijalne izborne okruge produkcionim jedinicama, zavodima i fabrikama, – neposredno povezuje radnike i uopšte radne mase s aparatom državne uprave, uči ih da upravljaju zemljom.\nU tome što je samo sovjetska vlast kadra da izbavi vojsku od potčinjenosti buržoaskoj komandi i da je pretvori iz oruđa za ugnjetavanje naroda – što ona u buržoaskom poretku jeste – u oruđe za oslobođenje naroda od jarma buržoazije, svoje i tuđe.\nU tome što je „samo sovjetska organizacija države u stanju da odmah stvarno razbije i konačno razori stari, tj. buržoaski, činovnički i sudski aparat“ (na istom mestu).\nU tome što je samo sovjetski oblik države, koji privlači masovne organizacije trudbenika i eksploatisanih k stalnom i bezuslovnom učešću u upravljanju državom, kadar da pripremi ono izumiranje države koje je jedan od osnovnih elemenata budućeg komunističkog društva, društva bez države.\nRepublika sovjeta jeste, prema tome, onaj traženi i najzad nađeni politički oblik u čijem se okviru mora izvršiti ekonomsko oslobođenje proletarijata, potpuna pobeda socijalizma.\nPariska komuna bila je zametak tog oblika. Sovjetska vlast je njegov razvitak i završetak.\n„Republika sovjeta radničkih, vojničkih i seljačkih deputata nije samo oblik višeg tipa demokratskih ustanova… nego i jedini oblik, sposoban da obezbedi najbezbolniji prelaz u socijalizam“ (v. knj. XXII, str. 131).\nSljedeće Feministički zahtjevi – Hose Karlos Mariategi


Prodaja stanova Lipova - Moja Nekretnina\nProdaja stanova Lipova\nOglas broj 187\nLipova, Vrnjačka Banja, Raški okrug Detaljnije\nPorodična stambena zgrada/kuća 365 m2 ( Po1+Pr1+Sp1+Pk1), objekat upisan po zakonu o ozakonjenju objekata, svojina 1/1, ...\nProsečna cena kada je u pitanju Prodaja stanova Lipova\nNa teritoriji Lipova objavljeno je u porteklom mesecu 14 stanova na prodaju. Od toga malih stanova 1, srednjih 4, dok je velikih stanova objavljeno 9.\n- Stanovi srednje veličine su dvosobni i trosobni stanovi čije kvavdratura nije manja od 30 i ne prelazi 100. Prosečna cena takvih stanova na prodaju je iznosila 836 €/m2.\n- Kao veliki stanovi su okarakterisani oni, čija je povrišina veća od 100 kvadratnih metara i kao stanovi koji imaju četiri ili više soba. Prosečna cena takvih stanova na prodaju u proteklom mesecu je iznosila 432 €/m2.\nTop nekretnine Lipova\nIzdavanje stanova Lipova\nProdaja kuća Lipova


Provokacija u nevreme: U boji čije zastava je večeras Fontana na Slaviji - Ekonomske Vesti\nProvokacija u nevreme: U boji čije zastava je večeras Fontana na Slaviji\nJutros je stranka Dosta je bilo objavila uznemirujuće saopštenje u kome tvrdi da je vlast u Beogradu baš za danas 6. aprila odlučila da simboli grada Beograda svetle u bojama nemačke zastave.\n„Vlast je danas, ničim izazvana, odlučila da gradski simboli poput fontane na Slaviji, mosta na Adi, Savskog i Brankovog mosta, zgrade Narodne skupštine i palate ‘Albanija’, svetle u bojama zastave Savezne Republike Nemačke, kako bi izrazili podršku ovoj evropskoj državi u borbi protiv koronavirusa. Ova odluka vlasti je skandal bez presedana u modernoj srpskoj istoriji, uzimajući u obzir da je baš na današnji dan pre 79 godina, 6.aprila 1941. godine, upravo Nemačka otpočela višednevno bombardovanje Beograda, poznatije kao ‘Operacija odmazda’, tokom kojeg je život izgubilo izmedju 2.200 i 4.000 naših sugrađana i predaka”, navedeno je u saopštenju Dosta je bilo.\nKasnije je vlast u Beogradu objavila na gradskom sajtu sledeće saopštenje:\n„U znak sećanja na žrtve šestoaprilskog bombardovanja, kada je tokom nacističkog bombardovanja Beograda, 1941. godine poginulo više hiljada ljudi, Grad Beograd je doneo odluku da se gradski simboli osvete bojama srpske zastave.\nMost na Adi, Savski i Brankov most, Palata Albanija, Dom Narodne skupštine i fontana na Slaviji večeras su osvetljeni srpskom trobojkom u znak počasti žrtvama bombardovanja i svima koji su svoje živote dali za slobodu našeg grada“.\nO Bože i svi sveci! Šta je ovo bilo? Je li ovo bio pokušaj neke gadne provokacija i to baš u trenutku kad su u Srbiji na snazi opasno sumnjive mere zasnovane na na sumnjiv način uvedenom vanrednom stanju?\n← Boris Džonson prebačen na intenzivnu negu\nSZO: Ostavite zaštitne maske onima kojima više trebaju →


TEGELTIJA: IMENOVANJEM DEBEVECA VSTV BIH NIJE PREKRŠIO ZAKON NITI BILO KOGA OŠTETIO — Bosnjaci.Net\nTEGELTIJA: IMENOVANJEM DEBEVECA VSTV BIH NIJE PREKRŠIO ZAKON NITI BILO KOGA OŠTETIO\nObjavljeno: 15. December 2016. 14:12:20\n"Ništa nije narušeno i nezakonito izborom Ranka Debeveca iz reda ostalih za predsjednika Suda Bosne i Hercegovine", rekao je Milan Tegeltija, predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća (VSTV) BiH odgovarajući na novinarska pitanja da prokomentira negodovanje u javnosti koje je izazvala jučerašnja odluka VSTV-a BiH da se Debevec imenuje na čelnu poziciju Suda BiH, javlja Anadolu Agency (AA).\nNaime, imenovanje Ranka Debeveca iz reda ostalih za predsjednika Suda BiH SDA je ocijenila kao kršenje zakona jer nije ispoštovana procedura poštivanja nacionalnog balansa, s obzirok da su Bošnjaci ostali bez ijedne čelne pozicije u pravosudnim institucijama BiH, a brojna nezadovoljstva iznijeli su tim povodom i udruženja žrtava.\n"VSTV je radio u skladu sa Ustavom i svojim ovlaštenjima. Niko nije ugrožen i ničija prava nisu narušena. Izabran je najbolji kandidat za predsjednika i ja mu ovom prilikom čestitam na izboru. Mislim da tenzije u društvu oko ovog imenovanja treba smirivati kako bi novi predsjednik Suda BiH mogao stupiti na dužnost u jednoj mirnoj atmosferi. Mirno sagleda stanje i planira svoj daljnji rad“, poručio je Tegeltija.\nNavode koji su se mogli čuti u medijima da je novoizabrani predsjednik Suda BiH blizak Dodiku, je ocjenio klasičnim spinom u cilju prezentacije kandidata za izbor predsjednika Suda BiH.\nInače, dvodnevna konferencija "Pravosuđe - stanje i perspektive" u organizaciji VSTV-a BiH i Europske komisije za vladavinu prava, koja ima za cilj učvrstiti ulogu nezavisnosti pravosuđa u BiH, danas je započela u Mostaru.\nViši savjetnik i rukovoditelj Odjela za vladavinu prava EUSR Richard Wood je kazao kako je cilj ove konferencije vidi dokle se došlo sa reformama u sektoru pravde BiH.\n"Prošle godine na konferenciji koja je održana na Jahorini donesen je set zaključaka koji se uglavnom odnose na pitanje iz oblasti vladavine prava koja su obuhvaćena reformskom agendom, a prvenstveno se velika pažnja pridavala nezavisnosti pravosuđa, odgovornosti i profesionalizmu u pravosudnom sektoru. Tokom 2016. godine VSTV je uspješno impelemntirao određen broj preporuka koje su zaista imale direktan utjecan na pozitivnu procjenu Europske komisije na putu BiH ka EU putu“, kazao je Wood u nadi da će ova konferencija u Mostaru pomoći da se učvrsti uloga i nezavisnost pravosuđa u BiH.\nPredsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine Milan Tegeltija je naglasio kako su se mnoge stvari od 2013 godine do danas su se promjenile na bolje.\n"Naravno dobre stvari se brzo zaboravljeju a one loše se stavljaju u prvi plan, jer one najviše bole i najviše se vide. Mnoge stvari su ostale ne riješene, a mnoge se stvari moraju popraviti u smislu unaprijeđenja pravosuđa i mi oraganiziramo zajedno sa Europskom Komisijom ovu konferenciju, koja treba da napravi jedan presjek šta smo to uradili od prošle do ove godine i šta planiramo uraditi u budućem periodu“, kazao je Tegeltija.\nUpravo ova konferencija danas i sutra u koordinaciji Visokog sudskog tužilačkog savjeta i delegacije Europske komisije u BiH, ima cilj trasiranja jednog puta za sljedeću godinu kojim ćemo sigurno ići ka procesu pridruživanju EU.\n"Pozitivno je da smo u dobrom djelu popravili proceduru imenovanja kada se radi o procesu ulaska u pravosuđe, dakle testiranje, intervjui... Nismo dobro uradili proces ocjenjivanja, proces napredovanja u samoj službi jer za to napredovanje je potrebno da to ocjenjivanje pravosudnih funkcija bude značajno unaprijeđeno kako bi ocjene sudija i tužilaca odgovarala njihovom radu. Nedostaje nam kontrolni mehanizmi, njih nemamo u zakonu“, kazao je Tegeltija.\nProvode se kako je naglasio disciplinski postupci, ali kako ističe taj dio o donošenju disciplinskih postupaka je najmanje uređen. Stoga su po njegovim riječima korektivni mehanizmi nužni za ispravljanje grešaka.


Džoni Dep će biti 'Nevidljivi čovek' Prolog\nU želji da oživi klasične naslove poput Drakule, Vukodlaka, Frankenštaina, njegove neveste i Val Helsinga, produkcijska kuća Universal će osnovati svet strave i užasa, po uzoru na Marvelov svet superjunaka.\nPrvi naslov nove Universalove franšize u kojoj će oživeti likove iz horora biće Mumija u kojoj će glavnu ulogu tumačiti Tom Kruz, a studio je nedavno objavio da će Nevidljivog čoveka glumiti Džoni Dep, piše Independent.\nLik ludog naučnika koji je pronašao formulu za nevidljivost prvi se put na filmskom platnu pojavio 1933. godine u adaptaciji horor-novele iz 1897., a tumačio ga je Klod Reins.\nProducenti će biti Aleks Kurcman, koji je napisao Nemoguću misiju III i Kris Morgan, scenarista franšize Paklene ulice.


ITALIJANSKI TRENER NAOČIGLED SVIH ŠAKOM UDARIO SUDIJU NAKON ŠTO MU JE DAO CRVENI KARTON | Hayat.ba\nITALIJANSKI TRENER NAOČIGLED SVIH ŠAKOM UDARIO SUDIJU NAKON ŠTO MU JE DAO CRVENI KARTON\nNa utakmici Regionalne italijanske lige u kojoj su se sastali Oleggia Castella i Carpignana zabilježen je nesvakidašnji fizički napad na glavnog sudiju koji je rezultirao prekidom meča.\nDomaći su vodili 2:0 sredinom drugog dijela i glavni sudija Andrea Felis iz Torina pokazao je crveni karton treneru gostiju Giovanniju Alosiju, koji je je potom potpuno izgubio kontrolu i napravio je veliku glupost.\nPred očima prisutnih, trener Carpignane je burno reagovao, te je nakon kratke rasprave šakom u glavu udario arbitra iz Torina, pri tome mu uputivši niz psovki.\nSudija je momentalno prekinuo meč i utakmica je registrovana službenim rezultatom 3:0, a video se vrlo brzo proširio društvenim mrežama i jasno je da Alosija čeka drakonska kazna.


14.02.2012. / 8:40\nBANJALUKA, Strategija razvoja RS od 2012. do 2016. godine, obimni dokument koji je u fazi pripreme, propisaće mjere i pravce podsticanja ekonomskog rasta RS kao odgovora na izazove svjetske ekonomske krize, kazali su u Vladi RS.\nDuško Jakšić, ekonomski savjetnik premijera RS, kazao je da je u izradu tog dokumenta na 3.500 stranica, čiji je nosilac Ekonomski institut u Banjaluci, uključeno oko 100 autora, među kojima 60 doktora nauka.\nOn je izrazio očekivanje da će petogodišnju strategiju razvoja RS usvojiti Vlada RS do oktobra ove godine.\nU svjetlu pripreme tog dokumenta Kabinet predsjednika RS Milorada Dodika je 10. februara organizovao sastanak ekonomskih stručnjaka i zvaničnika RS na kojem je analizirana realizacija Ekonomske politike za 2012. i sagledavane mogućnosti usvajanja dugoročnih sistemskih rješenja.\n“Očigledno je da se globalna ekonomska kriza neće tako brzo završiti, a male zemlje poput RS moraju brzo pronaći način prilagođavanja tim procesima. Zbog toga treba tražiti rješenja za unapređenje konkurentnosti domaće privrede, a u svrhu ostvarivanja godišnjeg rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) od najmanje pet odsto”, istakao je Jakšić.\nUkazao je, takođe, na potrebu povećanja učešća investicija i prerađivačke industrije u BDP-u po uzoru na zemlje koje najbolje odolijevaju ekonomskoj krizi, poput Poljske, Slovačke i Njemačke, umjesto da se slijede propale doktrine forsiranja oblasti usluga, finansija i turizma.\nNovak Kondić, dekan Ekonomskog fakulteta u Banjaluci, kazao je da se u predstojećem periodu mora sagledati na koji način ići u dalja zaduženja RS, ako su ona neophodna. U tom kontekstu ocjenjuje nedopustivim dalje zaduživanje RS za potrebe tekuće budžetske potrošnje.\n“Ukoliko RS ima još prostora za zaduživanje, onda ono prije svega treba da bude usmjereno u infrastrukturu, koje će na neki način doprinijeti razvoju privrede i biti svima od koristi”, smatra Kondić.\nS njim se slaže i Goran Račić, predsjednik Skupštine Udruženja ekonomista RS – SWOT, koji ističe da zaduženje RS nije visoko, ali da isključivo mora biti usmjereno za potrebe jačanja privrednih aktivnosti, te u započete i planirane infrastrukturne projekte. Pored toga, Račić se zalaže i za izraženiji državni intervencionizam.\n“U RS kao maloj zemlji bila bi poželjna jača entitetska regulacija određenih ekonomskih momenata, iz razloga što je proteklih godina smanjen nivo ino-investicija i teško je očekivati da će ih biti u značajnijem obimu nakon što se završe započeti projekti. Stoga entitet mora da preuzme ključnu ulogu u efikasnom upravljanju i iskorištavanju postojećih resursa”, kazao je Račić, navodeći kao primjer potrebu unapređenja koncepta privredne podrške od strane Investiciono-razvojne banke RS.\nAleksa Milojević, osnivač i direktor Ekonomskog instituta u Bijeljini, se, pak, protivi bilo kakvom baziranju razvoja RS na inostranom zaduženju i privlačenju stranih investicija.\nOn smatra da se RS mora okrenuti isključivo akumulaciji vlastitih resursa i ulaganja, slijedeći, kako kaže, uspješne primjere ekonomskog razvoja Kine i Južne Koreje.\nMilojević vjeruje da za to ima prostora i sredstava, navodeći kao primjer potrebu samostalne realizacije izgradnje velikih hidroenergetskih sistema na Drini, umjesto da Vlada RS, kao što je sada slučaj, za te projekte traži inostrane strateške partnere. Nezavisne novine\nTagovi: aleksa milojevicbdpdusko jaksicgoran racicnovak kondicstrategija razvojatopvaznovlada rs\nKomić: Komercijalizovati znanje radi razvoja Srpske\nKomentari na članak: RS pravi strategiju razvoja do 2016.\n14.02.2012 u 10:13\neeeeeeee koliko je straregija napisao Duško P.pa što se vi Duško ne pobunište kad ste vidjeli šta se radi od industriske proizvodnje RS a kad je ono još po koji socijalistički direktor istupao i molio da se zaustavi urušavanje RS industrije i nasilno zaduživanje.jer znate kako kažu” kuću ne prodaje i ne ruši onaj koji ju je gradio”. sad vidim da je Aleksa bio u pravi i sa onom Bingo privatizaciom. zar Vi Aleksa mislite da se oni neće i dalje zaduživati a kad i sami znate šta bi značilo zaustaviti zaduživanje.i da li je narod sa ovakvom svješću uopšte spreman preuzeti sudbinu u svoje ruke.\n14.02.2012 u 11:05\nidite u penziju, matore ishlapjele isluzene olupine!\ndo 2016te ce, ukoliko se nesto drasticno radikalno ne desi, odavde emigrirati bar 10000 omladinaca. ostace propalice, socijalni slucajevi i penzioneri. sretan je onaj koji je umro 1991. godine.\n‘pticice vise ne cvrkucu jer ih nema, a nema ih zato sto su odjetjele. genijalno, terry, fantasticno!’\n14.02.2012 u 16:13\nAko ovo nije neka šala, onda sam pravo zabrinut.


Kuzmiću preti osam godina zatvora | Novosti.RS\nKuzmiću preti osam godina zatvora\nponedeljak, 22. 06. 2020. u 10:59\nOgnjen Kuzmić foto: EPA\nU Banjaluci podignuta optužnica protiv košarkaša Crvene zvezde zbog izazivanja saobraćajne nesreće u kojoj su, osim njega, teško povređene tri osobe\nOGNjEN Kuzmić, reprezentativac Srbije i košarkaš Crvene zvzde, optužen je da je pijan izazvao saobraćajnu nesreću u kojoj su, osim njega, teško povređene tri osobe. Zbog ovog krivičnog dela Kuzmiću preti osam godina zatvora, potvrđeno je "Novostima" u Okružnom javnom tužilaštvu Banjaluka.\n- Podignuta je optužnica protiv Kuzmića zbog sumnje da je počinio krivično delo ugrožavanje javnog saobraćaja, počinjeno na štetu B. I., M. M., i J. D., pojašnjavaju u Tužilaštvu.\nInače, pomenuta nesreća se dogodila 14. jula prošle godine u 5.00, na magistralnom putu Banjaluka - Prijedor u Ramićima. Kuzmić je u trenutku nesreće svoj terenac "porše kajen" vozio 65 kilometara na čas iznad ograničenja, odnosno 125 kilometara na čas na putu gde je dozvoljeno 60.\nTom prilikom je u krivini gde je bila i smanjena vidljivost prešao u suprotnu traku i udario u BMV. U stravičnom sudaru Kuzmić je zadobio teške povrede, kao i njegov suvozač Bogdan Ilić. Sa teškim povredama su prošli Marko Mijatović i poznati bokser iz Prijedora Dražan Janjanin koji su se nalazili u BMV. Istragom je utvrđeno da je Kuzmić vozio pod dejstvom alkohola u trenutku nesreće.


SENA (Cassia angustifolia) – Institut "Dr Josif Pančić"\nBlogPočetna » Blog » Uncategorized » SENA (Cassia angustifolia)\nSena je žbunasta biljka poreklom iz Severne Afrike i Arabijskog poluostrva, koja se gaji i u Somaliji i Indiji. Karakteristična je po krupnim žuti cvetovima i pljosnatim mahunama koje sadrže šest semenki. Stablo može dostići visinu do jednog metra, uspravno je i svetlo zeleno a grane sadrže po 4-5 pari perasto složenih jajastih listova.\nList sene sadrži antrahinonske heterozide (senozide A i B), polisaharide, flavonoide, monoterpene, seskviterpene, fenilpropane, etarsko ulje i palmitinsku kiselinu.\nPrema istorijskim podacima, sena kao lekovita biljka korišćena je još u starom Egiptu (Senna Alexandrina), zajedno sa alojom, za pripremu klizmi. U IX veku, arapski lekari su je preporučivali kao purgativ, za lečenje opstipacije, a tokom XVIII veka od sene je pripremana pasta koju su mornari na brodovima koristili za olakšanje pražnjenja creva. Danas, uz tradicionalnu upotrebu čaja od sene, postoje na tržištu i brojni preparati u obliku kapsula, sa standardizovanom količinom antrahinonskih heterozida. Evropska Medicinska Agencija preporučuje upotrebu sene u samo u slučaju povremenih opstipacija, dugotrajna upotreba se ne preporučuje, jer usled jake dehidratacije može dovesti do poremećaja balansa elektrolita. Preporučuje se da se čaj popije uveče pre spavanja, kako bi efekat nastupio ujutru po buđenju, jer je potrebno 6-12h za postizanje laksativnog dejstva.\nU monografiji Evropske Medicinske Agencije posvećenoj seni, upotreba se preporučuje u slučaju zatvora, tokom kraćeg vremenskog perioda, a kao ograničenja u upotrebi navedeni su trudnoća, dojenje, ileus, bolovi i grčevi u stomaku nepoznatog porekla, stanje dehidriranosti organizma. Upotreba se ne preporučuje ni kod dece mlađe od 12 godina. Antrahinonski derivati prisutni u listu i mahunama sene mogu delovati iritirajuće na crevnu sluzokožu, pa upotreba kod osetljivih osoba može biti praćena bolovima i grčevima, stoga je neophodno pridržavati se propisane doze.\nU našem proizvodnom programu je Čaj od lista sene, a sena ulazi u sastav i BILAX čaja i Čaja protiv zapaljenja debelog creva sa zatvorom.\nU narodnoj medicini list sene se tradicionalno koristi kao laksativ, u obliku kuglica pripremljenih sa suvim smokvama i šljivama.\nRecept za kuglice od seninog lista:\n50gr lista sene, 200gr suvih smokava, 200gr suvih šljiva samleti i od pripremljene mase napraviti kuglice veličine manjeg oraha. Kuglice koristiti po potrebi, Jedna kuglica dnevno dovoljna je u slučaju zatvora.\nSitnocvetna vrbovica (mala mlečika) je žbunasta biljka, maljave okrugle stabljike pri čijem dnu se razvija…\n28. decembra 2019. u 01:33\nSamo da deluje, bila bih vam veoma zahvalna. Takodje imam i veoma jake bolove, grcevi koji su iscrpljujuci i tesko podnosljivi…..\n27. decembra 2019. u 00:31\nKomentar…Ja vec godinama kako imam problem sa stomakom tj imam zatvor po nekoliko dana nekad i po dve nedelje nemam stolicu , i onda nastanu muke zive .Non stop sam naduta osecam nelagodu , vec posle treceg cetvrtog dana krenu jaki grcevi dole pri dnu stomaka koji me skroz paralisu , cesto moram da odsustvujem s posla jer stomak savija od bolova i grceva. Imam 28 godina i molim za savet\n27. decembra 2019. u 20:52\nPoštovana Marija, obzirom na tegobe koje navodite, stolicu bi svakako trebalo regulisati. Preporučili bismo Vam upotrebu Bilax čaja, 2-3 puta nedeljno, tokom mesec dana u kontinuitetu. Važno je da u ishrani koristite dosta namirnica bogatih vlaknima (hleb od celog zrna, voće i povrće) i da unosite dovoljno tečnosti (2 litra dnevno) kako bi vlakna bubrila i stimulisala crevnu peristaltiku. Za regulisanje stolice dalje možete koristiti Čaj kod lenjih creva, koji, po potrebi, možete piti svakodnevno.\n2. novembra 2019. u 11:09\nDa li se caj Bilax moze dugo konzumirati.Ja ga pijem na svaka 4-5 dana jer ne mogu drugacije da se ispraznim.Da li kolicina sene u njemu kao i njena kombinacija sa drugim biljkama dozvoljava dugogodisnju upotrebu?\n3. novembra 2019. u 21:57\nBILAX čaj se može koristiti dugo vremena na način na koji ga Vi koristite, 1-2 puta nedeljno.\nprevious post: UŽIVAJTE U REKREACIJI\nnext post: ZDRAVLJE I LEPOTA VAŠIH NOGU


Novinarstvo u Zajecaru\nTema: Novinarstvo u Zajecaru\n11.01.2009., 11:44 #1\nJuce je na pinkoviziji objavljena spektakularna informacija da Istocna Srbija za razliku od drugih ne oseca breme globalne recesije.\nArgument novinara dopisnika TV Pink je priliog iz Maxi-ja i Intereks-a gde se navodno FENOMENALNO prodavala hrana za vreme praznika.\nSta mislite o ovakvom izvestavanju novinara i novinarstvu u Zajecaru uopste?\nPozdrav za sve Zajecarce.\n11.01.2009., 17:52 #2\nRe: Novinarstvo u Zajecaru\nТај новинар нема појма о животу а поготову да аналитички оцени куповну моћ Зајечараца. Требало је да пажљивије погледа регистрације кола испред Паркинга MAXI-ja (нарочито) и INTREX-а и одмах би приметио да су регистрације кола ВО и ZA скоро изједначене. Житељи Бора и Неготина немају ове трговинске куће, па су куповину усмерили на Зајечар.То могу да ураде бар једном годишње. И најважније,MAXI је робу давао на почек од 100 дана што је важило и за Боране и Неготинце. Јес` да су га ,,опустошили`` али и једни и други су направили добар посао. А новинар може само злобно да ,,примећује`` али,како се види, појма нема о чему се ради.\n15.01.2009., 00:43 #3\nima Bor maksi...\n17.01.2009., 00:54 #4\nTema nije bila da li Bor ima Maxi vec neprofesionalno, neobjektivno, licemerno izvestavanje novinara koje vredja zdrav razum i inteligenciju. Da mi zapravo u Istocnoj Srbiji nismo ni svesni koliko para imamo. Pa mi cak mozemo da zadovoljimo ovde i osnovne potrebe za hranom za razliku od drugih "siromasnijih" delova Srbije.\nAl ebiga ovakve teme ionako nikoga ne zanimaju. Vazno je ne ceprkati mnogo i gutati bez ikakvih kriterijuma sve ono sto dolazi sa strane. Mozda je bolje zapoceti temu zasto sicevacki orlovi zive hiljadu godina?\n17.01.2009., 18:34 #5\nПризнајем,и ја сам за ,,длаку``промашио тему у одговору. Остајем при мом одговору али додаћу,да новинар треба да зна да је већина великих трговина у Београду. Овде у Источној Србији егзистирају 2-3 са репутацијом великих трговина, остало су ситне и киоск продавнице. Бувљак не рачунам. И није нимало чудно што се толико народа сјатило да се баш у тим трговинама снабдеју за празник. Поготову што је добар мамац - одложно плаћање. Не мисли новинар ваљда да су у Источној Србији људи распикуће или пак пребогати. Јесмо економски сиромашни али богати духом.\n04.02.2009., 19:02 #6\nStvarno genijalno&fenomenalno. I taj koji je pravio prilog, i urednik koji ga je pustio.\nŠta drugo očekivati od Pinka, ne razumem jedino zašto to ljudi gledaju...\nGužve u Zaječaru su ličile na gužve u bilo kom drugom gradu u Srbiji pred praznike.\nDa li se novinar pozabavio i traženjem uzroka koji su doveli do tog blagostanja u Zaječaru? Kome treba odati priznanje za to?\n06.02.2009., 12:26 #7\nKonacno je neko primetio poentu!!! Pristrasnost novinara ili sta vec? Koliko smo svetlosnih godina daleko od nezavisnog novinarstva sa ovakvim stanjem nacije.\nManja je tragedija sto takve vesti budu plasirane u etar tj u tako gledanom udarnom terminu pinkovog "nacionalnog dnevnika" od one sto to niko ne primecuje, ili cak prihvata zdravo za gotovo.\nDa li ste gledali izvestaj RTZ o investicionim kreditima za male privrednike u Za. Zamisli prikazuju primer uspesnog mladog privrednika koji razvija biznis sa plasticnom galanterijom a glavni kupac mu je tata.\nSamo slediti dobar primer poruka je buducim korisnicima investicija. Reziranje do savrsenstva dobro uradjeno kao snimanje SF filma umesto plasiranje realne informacije.\nTragedija ili perverzija ovo konstantno vredjanje zrdavog razuma, a da tako mali broj ljudi ne kapira prikrivanje sustine. Mozda se cak vise niko i ne trudi da shvata poentu i efekat takvog izvestavanja. Oblikovanje javnog mjenja na ovaj nacin ce imati dalekosezno lose posledice.\nNajstrasnije sto jos dugo necemo dotaci dno i probuditi se iz privida koji nam serviraju sa medija oni kojima odgovara da obmanjuju gradjane pricom o idili.\nKada cemo se vec jednom probuditi kao narod te bar za pocetak nauciti da prepoznajemo takve neporfesionalne novinare koji zive od reziranja i izmisljanja pompeznih vesti. Kada cemo prestati da tonemo?\nDa li kao narod uopste imamo kapacitete da razlikujemo istinu od lazi, informaciju od dezinformacije?\n07.02.2009., 02:16 #8\nDobro, dobro...Polako, bez tolikog nerviranja.\nProblem postoji i problem jeste veliki, ali ovo sa Pinkom je komično.\nTi prilozi se naručuju po ključu. Danas ćemo Timočku krajinu, sutra Šumadiju, prekosutra jug Srbije. Da se svi koji gledaju to đubre od televizije osete pomalo važnim u pauzi između serija za uništavanje mozga...Nije mala stvar videti svoj grad na televiziji rame uz rame sa takvim veličinama koje defiluju po Grand Paradi ili kod Sanje Marinković na kauču...a tu su onda i deterzenti, higijenski ulošci, pivo, kafa i slično.\nDalje se prilog radi takođe po matrici-malo dete može do neverovatne preciznosti da predvidi kojim tokom će da ide radnja, od krupnih kadrova, gro planova, sagovornika u anketi i tako dalje...A REZULTAT se redovno uklopi u slogan ove televizije: "Što gore-to bolje".\nLično mi više smeta kad u televiziju koju plaćaju građani i koja pretenduje da bude javni servis - dođe Mlađan Dinkić (koja god mu je funkcija sada) i ceo sat laže narod koji gleda.\nAutor Journalist u forumu Arhiva\nPoslednja poruka: 09.02.2012., 14:42\nMenadzment i novinarstvo\nAutor Genije u forumu Jezik\nPoslednja poruka: 07.01.2004., 21:57


067 - Da li su afirmativne mere dovoljne? – Podcast.rs\n067 – Da li su afirmativne mere dovoljne?\n08/09/2021\tReaguj! 30:19\nNaši zakoni poprilično su dobri kada je reč o zaštiti prava nacionalnih manjina. Međutim, nisu sve manjine podjednako podložne diskriminaciji. Romska nacionalna manjina je najviše diskriminisana populacija u Srbiji i zbog toga se Zakonom o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina posebno propisuje popravljanje njihovog položaja. U posebno teškom položaju su Romkinje, koje su neretko dvostruko diskriminisane – i kao Romkinje i kao žene. Romi su najčešće diskriminisani prilikom zapošljavanja, tokom školovanja ili u procesima ostvarivanja drugih prava pred organima vlasti.\n“Romi su segregirani u svakom smislu te reči i u smislu stanovanja, što je ono najvidljivija stvar, tako da kažemo – jer većina Roma u Srbiji živi u romskim naseljima koja su segregirana i u kojima, zaista, nema ni osnovnih uslova života najčešće, ali su oni segregirani i u ostalim sferama društva. Pre svega bih izdvojio pitanje zapošljavanja. Ogroman broj Roma danas ne radi, tržište rada je prosto diskriminatorno prema Romima, dakle, poslodavci vrlo teško i vrlo retko zapošljavaju Rome”, objašnjava Kasumović.


Vreme Uzivanja - Revansizam -->\n<< VREME 516 | 23. NOVEMBAR 2000.\nRevanšizam je moralna kategorija, želja za osvetom i naplatom, olakšanjem i pročišćenjem; zadovoljština, satisfakcija. Neko bi rekao da je to arhetip, a neko drugi bi dodao da se hrišćanska crkva već dve hiljade godina trudi da tu starozavetnu čežnju ("Oko za oko...") barem ukroti, ako već ne može da je ukine Hristovim vapajem u pustinji. Mudri ljudi vekovima upozoravaju da za osvetom ostaju gađenje i praznina (kao i za pobedom, uostalom). Uzaman: ta čežnja suviše je duboko ukorenjena u ljudskoj prirodi... Pravni racionalisti kazaće da revanšizam ima ulogu preventivnog faktora, odvraćanja od zlodela, jer će oštećena strana tražiti zadovoljenje, ovako ili onako. U redu, država je na sebe preuzela te poslove pošto je Božja osveta (na koju je položio pravo onomad) ostala nekako transcendentalna, tj. onostrana. Država je, međutim, kao i sve ljudsko, nesavršena, a pravo i pravda nikako da se poklope; tako je ostala jedna moralno-pravna siva zona, ostavljena pojedincu da se u njoj snalazi oko osvete i naplate – putem revanšizma...\nKada je 5. oktobra ta siva zona bila donekle proširena, desio se jedan simbolički veoma značajan incident u kome je lice Milanović Dragoljub (onaj sa RTS) zadobilo lakše telesne povrede u okolnostima remećenja javnog reda i mira većih razmera. Džon Simpson sa BBC-ja nazvao je u svom izveštaju taj incident "mrljom na licu srpske revolucije"; Slobodan Milošević, onaj što se zahvaljivao što nismo glasali za njega, jako se potresao zbog batina koje je Dragoljub Milanović tada popio i gorko se žalio predsedniku Koštunici zbog toga. Zanimljivo, Milanović je prvo ljudsko biće za koje čujemo da je izazvalo saosećanje Slobodana Miloševića; to nije uspelo mrtvima, ranjenima, udovicama, siročadi, izbeglicama i sirotinji...\nE, sad: incident je u javnosti bio propraćen sa – u najmanju ruku – zluradošću, ako ne i sa uživanjem. Komentari tog slučaja poznati su svima, pa ćemo ih preskočiti; recimo samo da su mnogima srca junačka zaigrala od radosti na taj prizor. Da li je to lepo ili nije, drugo je pitanje: važno je da je nekima bilo lepo dok su te TV snimke posmatrali. Čovek će se – kad ga prođe to uživanje – normalno upitati: pa dobro, ima valjda sud i zakon i za tog Milanovića, ako je nekome nešto kriv, a ne da ga onako dušmanski ugaze u Aberdarevoj ulici? Može se zamisliti krivična prijava protiv Milanovića i Komrakova (i protiv još nekih...), a zbog osnovane sumnje da su počinili svašta, pa i to zbog čega su popili batine; jedna takva krivična prijava, uostalom, postoji u nadležnom tužilaštvu.\nTakvima – osim onog spontanog, koji nije za štampu – treba dati samo još jedan odgovor: šta hoćete? Lakše je vama nego Slavku Ćuruviji, Ivanu Stamboliću i stotinama hiljada žrtava vaše zabave! Još ste dobro i prošli...


Šta predviđa Strategija obrazovanja i vaspitanja do 2030. godine - Zelena učionica\nŠta predviđa Strategija obrazovanja i vaspitanja do 2030. godine\n– Strateško opredeljenje Vlade Srbije i Ministarstva je da obezbedi kvalitetno i pod jednakim uslovima svima dostupno obrazovanje i vaspitanje – rekao je ministar prosvete Branko Ružić.\n– Ovo je spisak nemogućih želja. Sve je lepo napisano, ali nije navedeno odakle se i šta finansira. Nedostatak novca i preciznog plana bio je problem i prethodne strategije obrazovanja. Nemaš uporište u novcu, a i dalje pričaš istu priču – kaže Jasna Janković, predsednik Unije prosvetnih sindikata Srbije.\n– Previđa se veći obuhvat dece u obrazovanju, a u stvarnosti imamo veće osipanje, jer sada 25 odsto učenika koji završe osnovnu školu ne upisuju srednju. Ako hoćete to da popravite, morate da imate nastavnike i srednje stručne škole, a za to je potreban novac – ističe ona.\n– Moguće je da će u daljoj razradi neki predmeti biti spojeni u jedan izborni program, kao što je predmet ustav i prava građana pripojen sociologiji. Možda će istorija i geografija biti jedan izborni predmet. Ne vidim kako bi drugačije mogao da se inplementira još veći broj izbornih predmeta – kaže Markov.\n– Iako negovanje jezika i književnosti, kao osnovnih elemenata nacionalnog i kulturnog identiteta, zahteva intersektorski pristup, potrebno je podržati obrazovni sistem i ustanove u okviru njega da sprovode aktivnosti usmerene na važnost poznavanja srpskog jezika i književnosti – navodi se u ovom dokumentu.\nPOKLANJAMO novi roman u zagonetkama Uroša Petrovića


Vesti online / Sport / Košarka / Spektakularan pogodak Veličkovića sa 3/4 terena\nKošarkaši madridskog Reala ubedljivo su savladali Alikante sa 95:55, a meč je obeležio srpski košarkaš Novica Veličković spektakularnim potezom, pošto je pogodio koš sa linije slobodnog bacanja svoje polovine.\nReal je odvalio Alikante sa 40 poena razlike, ali ovaj meč španske ACB lige ostaće upamćen neverovatnom potezu Novice Veličkovića, kada je sa linije slobodnih bacanja sa polovine terena koja pripada Realu, pogodio koš protivnika.\nIpak, Veličkoviću nije priznat koš, pošto su sudije odlučile da je u momentu šuta vreme koje je označilo kraj poluvremena, već bilo isteklo.


CRVENO-BELI DEMANTUJU GRKE: Makeda ne dolazi u Zvezdu - SPORTSKI ŽURNAL\nPoslednjih dana brojni mediji su spekulisali da će italijanski golgeter, nekada velika nada Mančester Junajteda, stići na Marakanu, ali to se neće dogoditi jer, kako je Tanjugu rečeno, Zvezda ima četiri izvanredna špica Boaćija, Pavkova, Tomanea i Krstovića, a po potrebi tu poziciji su često igrali i Ben i Vukanović\nFOTO: Instagram/Federiko Makeda\n- U ovom trenutku nema potrebe da dovodimo sedmog špica. Svi ovi igrači primaju platu u Crvenoj zvezdi i moramo voditi računa da dodatno ne opterećujemo budžet za plate. Ne treba zaboraviti da imamo limit na četiri stranca, a mi ih već imamo šest (Sanogo, Kanga, Ben, Boaći, Tomane, Garsija). Nećemo praviti greške iz prošle godine kada smo iz želje da imamo što bolji tim dovodili nove igrače pre nego što odu oni koji su tu. Veliki broj igrača je omogućio veliki roster i lakše osvajanje šampionske titule, ali i mnogim igračima onemogućio da imaju dovoljnu minutažu i pokažu sav kvalitet - poručuju iz Zvezde.\nŽeljko Pavlović · 15 avgust, 2020 11:46\nBB king · 15 avgust, 2020 12:06\nZvezdas · 15 avgust, 2020 15:18\nMiki · 15 avgust, 2020 12:35\nHahahah · 15 avgust, 2020 13:35\nZvezdas · 15 avgust, 2020 15:19\nZoran CZZG · 15 avgust, 2020 17:38


MARIĆ OTKRIVA ZAŠTO SU UBILI ĐINĐIĆA | Afera IZDVOJENO\nIsporučili su Miloševića i ubili Đinđića jer su naivno verovali da će nas pomilovati i rehabilitovati kada širom otvorimo vrata svim našim neprijateljima …\n← U Srbiji temperatura preko +40: NARANDŽASTI METEO-ALARM RHMZ izdao upozorenje\nDIJANA I JOVIČIĆ REKETIRALI: milion evra završilo kod AKTUELNOG MINISTRA →\n18. јуна 2019. Afera online\t0\nALBANCI SLAVE, POTPUNA EUFORIJA. Kosovo pripojeno Albaniji!? Potpisano je, sklopljen ISTORIJSKI sporazum između Tirane i Prištine!\nPOBUNA u DS protiv Đilasovog i Boškovog programa!\n28. јула 2018. Afera online\t0


DNEVNI HOROSKOP: HOROSKOP ZA 29. MART 2020. - PRess Serbia | PR PRess team\nOvo je vaš dnevni horoskop za 29. mart 2020. godine.\nEmotivni susret sa jednom osobom predstavlja prolazni vrhunac. Nema razloga da se zanosite iluzijama.\nUkoliko Vas privlače tajanstvene situacije ili neke dvostruke igre, nemojte zanemariti potencijalni rizik.\nVažno je da osećate inspiraciju, nečije prisustvo ili postupci mogu da Vas podignu u »ružičaste oblake«.\nUživajte u nečijem društvu, opustite se.\nPartner ima različite primedbe na Vaše ponašanje, a opravdanje ne deluje dovoljno ubedljivo. Uslišite nečiju molbu.\nVaš poslovno-finansijski gubitak ilustruje trenutno stanje, ne treba da se opterećujete lošim mislima.\nUkoliko ne poznajete nečije namere, budite diskretni i suzdržani. Mudro prećutite neke detalje iz svog života.\nSve ima svoju dobru i lošu stranu, stoga na vreme odlučite čemu i kome dajete prednost u poslovnoj saradnji.\nIzbegavajte princip emotivnog kažnjavanja ili ljubavnog rivalstva koje Vas udaljava od zajedničkih planova.\nImate utisak da Vam nedostaju pouzdane informacije. Dovoljno ste razumni da zaštitite svoje interese ili da testirate eksperimentalna rešenja.\nPotrebno je da se rasteretite od napornih situacija.\nUporno tražite izlaz iz emotivne situacije koja počinje da Vas opterećuje. Sačekajte da se Vaši utisci i misli iskristališu.\nDelujete vrlo efikasno ili snalažljivo u različitim prilikama. Potrebno je da jasno definišete svoje stavove o vrednosnim kriterijumima.\nPrimenite neku od tehnika psihofizičke relaksacije, opustite se.\nPrilično ste uznemireni, ne uspevate da ostvarite svoje namere. Budite strpljivi u društvu voljene osobe.\nVaš problem može da se definiše kao preterana ambicioznost ili neskromnost pri proceni ličnih mogućnosti.\nTagoviastrologija dnevni horoskop horoskop šta kažu zvezde


Tehnika postaje sve pametnija, možemo li to reći i za ljude? - Moodiranje\nAlmanahTu i tamoTehnika postaje sve pametnija, možemo li to reći i za ljude?\nDelovalo je nemoguće, ali ona budućnost o kojoj smo samo slušali je već tu. Ne samo što su wifi i bluetooth tehnologije omogućile uspostavljanje dugo očekivanog internet of things, odnosno interneta stvari, već sve oko nas nekako postaje pametnije, samostalnije, usmerenije na naše uživanje…\nPitanje je možda samo-jel to činimo i mi? Internet stvari (engl. Internet of Things, skraćeno IоТ) jeste umrežavanje između fizičkih objekata, vozila (što se odnosi i na “povezane uređaje” i “pametne uređaje”), zgrada i drugih stvari sa ugrađenom elektronikom, softverom, senzorima i konektivnošću koji omogućavaju objektima da razmenjuju podatke sa proizvođačem, operaterom i/ili drugim povezanim uređajima.\nInternet stvari predstavlja “globalnu infrastrukturu informatičkog društva koja omogućava napredne usluge (fizičkim i virtualnim) umrežavanjem stvari, pritom se zasnivajući na postojećim i interoperabilnim informacionim i komunikacionim tehnologijama u razvoju”. U tu svrhu, termin “stvar” predstavlja “predmet fizičkog sveta (fizičkih stvari) informacija ili reč (virtualne stvari), koji je moguće identifikovati i koji može da bude integrisan u komunikacionim mrežama”.\nTermin Internet stvari\nTermin Internet stvari ( “The Internet of Things”) je predložio još 1999. godine Kevin Ešton. Pojam Internet stvari prvi put je doživeo svoju popularnost preko centra za Auto-ID Center na Univerzitetu MIT i bio je u vezi sa tržištem, iako je o konceptu razgovarano još od 1991. godine.\nIdentifikacije radio-frekvencija (RFID) i analiza publikacije bile su viđene kao preduslov za “Internet of Things” u ranim danima. Kada bi svi objekti i ljudi u svakodnevnom životu bili opremljeni identifikatorima, oni bi bili memorisani u kompjuteru. Pored korišćenja RFID-a, označavanje se može postići kroz takve tehnologije kao što su približna polja komunikacije, barkod, QR kod i digitalni vodeni žig.\nKako radi internet stvari?\nInternet stvari omogućava da objekti odnosno stvari budu adekvatno povezani, detektovani i zatim kontrolisani daljinski putem postojeće mrežne infrastrukture. Ovim se uspostavlja jedna direktnija integracija fizičkog sveta aparata i stvari oko nas i samih računarskih sistema. Šta je cilj toga? Cilj toga je povećanje efikasnosti, tačnosti i ekonomske koristi, uz maksimalno smanjenje ljudskog učešća.\nOvako se uspostavlja da kažemo jedan sajber-fizički sistem, što takođe obuhvata tehnologije poput pametnih mreža, virtualnih elektrana, pametnih kuća, inteligentnog transporta i pametnih gradova. Svaku stvar je moguće jedinstveno identifikovati kroz ugrađen kompjuterski sistem i svaka stvar je interoperabilna u okviru postojeće internet infrastrukture.\nTo obuhvata ne samo kontrolu svetla, muzike, zvuka, vlažnosti vazduha u prostoru, već je odavno najavljeno i baratanje frižiderom, online naručivanje hrane i namirnica, dakle jedna kompletna kontrola onih svakodnevnih obaveza. I ne samo to. Već je Amazon kreirao format prodavnica bez radnika u kojima su namirnice u formi kodova koje izaberete i čekaju vas na check-outu. S druge strane, domet interneta stvari ide i i van naših domova.\nUskoro ćete moći da imate automobil koji iz vožnje uklanja stres i ostavlja samo uživanje. Moći će sam da vas pokupi, vozi u gustom saobraćaju i da sâm parkira. Na jedan pritisak tastera, prepustiće vam kontrolu nad upravljačem. Čak će moći da komunicira sa drugim automobilima i pešacima. Nissan već danas testira naprednu tehnologiju za autonomnu vožnju, što znači da je ova revolucionarna tehnologija već nadohvat ruke. Seamless Autonomous Mobility (SAM), na primer, sistem je koji bi svakom vožnjom autonomne automobile trebalo da učini pametnijima. Sistem je zamišljen na način da ljudi pomognu autonomnim automobilima u neočekivanim situacijama, kao što su područja građevinskih radova, a zatim podele naučeno sa drugim automobilima koji su deo sistema. Na taj način ljudska i veštačka inteligencija stvaraju osećaj zajedništva na putu. To nam donosi recimo Nissan.\nOno što pored razvoja ove tehnologije ide uz to jeste svakako i ona druga strana, kada dođe do nekog problema u kojem nam treba recimo Nissan servis za ovako pametno vozilo, ili servis ma koje vrste za popravku ili modifikaciju bilo kog gradivnog elementa ovog novog “pametnog” ekosistema.\nStručnjaci procenjuju da će Internet stvari do 2020. godine sadržati između 26 i 30 milijardi objekata.\nPrema kompaniji Gartner, biće skoro 26 milijardi uređaja na “Internet of Things” do 2020. Za razliku od njih, ABI istraživanje pretpodstavlja da će ta brojka dostići više 30 milijardi uređaja koji će biti bežično povezani na “Internet of Things” do 2020.\nDa li smo spremni za ovo?\nPitanje svakako jeste da li smo mi i koliko spremni za ovo. Ako pogledamo spori tok implementacije promena, naspram brzog toka razvoja tehnologije i nauke, koliko smo mi kao ljudi zapravo u stanju da se adaptiramo? Veština adaptacije evoluciona je nominanta preživljavanja, danas više nego ikad. Školstvo ne prati dovoljno to, usvajanje veština je sve više prešlo u neformalni sektor, a pitanje ostaje – koji su izazovi tek pred nama kada sve ovo postane naša svakodnevnica, kao i koji su rizici u domenu privatnosti, bezbednosti i troškova.\nU svakom slučaju, budućnost deluje uzbudljivo, pa živi bili pa videli što se kaže.


MAJKA MU JE BOGOVSKI LEPA! GLUMICA IMA UOBRAŽENOG SINA KOJI NE VOLI JAVNOST – Prvi.info\nMAJKA MU JE BOGOVSKI LEPA! GLUMICA IMA UOBRAŽENOG SINA KOJI NE VOLI JAVNOST\nNaša čuvena glumica Danica Maksimović iz braka sa Todetom Lolićem ima sina Miloša Lolića, koji ne voli da se eksponira u medijima.Daničin sin završio je pozorišnu režiju na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu u klasi profesora Slavenka Saletovića i Ljubomira Draškovića, a po sopstvenom priznanju, do treće godine gimnazije, njegovi školski drugovi nisu znali da je sin slavne glumice.\nTrudim da me nema po novinama i televiziji, osim kad treba da govorim o svom radu. Osim toga što nemam šta da pridodam opštoj halabuci, sve vreme se pitam čemu zapravo mediji služe, danas i ovde, pa i planetarno, i svaki od mogućih odgovora me ili razljuti ili rastuži – rekao je ranije za “Blic” Lolić i dodao da smatra da je uobražen.\nNe samo što sam uobražen nego me i privlače isključivo uobraženi ljudi. Svako iz svog ludila, neko zato što je utripovao da izgleda dobro, neko zato što misli da je prepametan, neko zato što je umislio da ima ukusa, neko zato što vidi sebe kao nadarenog, i tako redom. Zanimaju me ljudi koji žive svoje izmišljene uobražene paralelne univerzume gde su oni događaj milenijuma. Ima i uobraženosti koja mi je odbojna, na primer uobražena lenjost, ili uobraženost koja diskvalifikuje druge, to ne podnosim, ili uobraženost izazvana novcem, kad je neko uobražen jer ima, eto, pare, to već nije privlačno – kazao je tad.\nOn je režirao brojne predstave u Beogradu, a za svoj rad nekoliko puta dobio je i prestižne nagrade. Njegova majka je pre par meseci otvoreno pričala koliko je ponosna na njegove uspehe.U Berlinu, Beču, Bazelu, Minhenu sam videla koliko je on već poznat i priznat. Ja sam zaista ponosna majka. Dočekala sam da budem majka Miloša Lolića, a to je velika stvar. To želim svakoj majci – rekla je tom prilikom.


Ko to "džabalebari" po kafićima? - Gojko Vlaović - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Gojko Vlaović » Ko to "džabalebari" po kafićima?\nKo to "džabalebari" po kafićima?\n* Optuživati mlade ljude da neće da rade potpuno je licemerno i zlobno\nOmladina u Srbiji često je izložena kritici da po ceo dan sedi u kafićima umesto da traži posao.\n13Piše: Gojko Vlaović 05. decembra 2017. 18.00\nO tome je svoje mišljenje izneo Aleksandar Vučić, predsednik Srbije, brojni liberalni ekonomisti pa čak i Svetska banka u svojim analizama ekonomskog stanja u našoj zemlji i regionu.\nKritika se svodi na to da mladi „čekaju da im neko nađe posao“, „da biraju posao“ i „da se kasno uključuju u radni proces“. Te kritike dolaze uglavnom iz tabora onih koji lobiraju za interese privatnih poslodavaca. Jer ako nam je omladina „lenja“, onda je sasvim ok uvesti dualno obrazovanje koje decu vraća u vreme eksploatacije opisane u romanima Čarlsa Dikensa i DŽeka Londona. Takođe, navodno „besposličarenje“ omladine otvara prostor za agitaciju za smanjenje „nameta“ poslodavcima, što u suštini predstavlja namicanje ekstraprofita istima pod izgovorom „dodatnog zapošljavanja i povećanja ličnih dohodaka“. Do toga pak, praksa pokazuje, gotovo nikada ne dolazi. Nemam nameru, bar u ovoj kolumni, da se bavim obaranjem jalove neoliberalne teorije da su porezi i beneficije zaposlenih (koje je radnička klasa izborila mukotrpnom borbom za svoja prava) krivi za nezaposlenost.\nOgraničiću se samo na odbranu časti i ponosa mladih nezaposlenih ljudi koji su neopravdano na udaru glasnogovornika interesa krupnog kapitala. Tvrdnja da većinu u kafićima, primera radi u Beogradu, gde cene pića nisu nimalo niske, čine mladi bez posla je apsolutno netačna. Činjenica je da među omladinom koja ceo dan provodi ispijajući kafu i sokove po gradskim lokalima ima dosta izdržavane dece. Ali to su mamini i tatini sinovi i kćeri, čiji roditelji imaju novca, pa njihovoj deci i nije potrebno da rade. Zašto bi se „patili“ i radili u trafici ili fabrici kada će kada dođe trenutak dobiti dobro plaćen posao u firmi svojih roditelja ili njihovih prijatelja. Takođe, u kafićima sede mladi, ali i stariji biznismeni koji iz tih lokala prave poslovne „dilove“ dok u njihovim firmama zaposleni vredno rade i ostvaruju profit svojim gazdama. To je dakle ta većina koja „bleji“ po kafićima. Manjinu sačinjavaju mladi radni ljudi koji vode svoj društveni život, ali većina njih dok pije piće sa prijateljima sumorno razmišlja kako će se prehraniti do sledeće plate.\nOmladina iz radničkih porodica koja je nezaposlena gotovo da i ne posećuje kafiće. Razlog je jednostavan, nema dovoljno novca za tako nešto. Stoga je optuživati neprivilegovane mlade ljude da neće da rade potpuno licemerno i zlobno. Naročito u zemlji sa jednom od najvećih stopa nezaposlenosti u Evropi. Ako negde u gradu možemo videti mladog čoveka bez posla da pokušava sebi da da „oduška“, to su onda prostori ispred dragstora gde je piće jeftino. Lumpenproletarijat među mladima svakako postoji, ima besposličara raznih vrsta, ali su oni ipak manjina. Većinu čine pristojni mladi ljudi koji do posla ne mogu da dođu jer ga jednostavno nema dovoljno. A neće ga ni biti dok god se bude tvrdoglavo sprovodila ekonomska politika zaduživanja i subvencija umesto reindustrijalizacije, koja jedina privredu naše zemlje može da izvede na „zelenu granu“.\n05. decembra 2017. u 22.27\nMalo si pobrkao loncice.Nije Vucic spominjao omladinu vec opozicione politicare.\nVerujem da bi u svojoj ostrascenosti najvise voleo da se vratimo u doba vladavine zute mafije kada je nezaposlenost po zvanicnoj statistici bilo preko 30 posto a nezvanicnoj tj realnoj preko 50 posto.\nSreca pa ima nas koji jos uvek nismo doziveli amneziju i veoma dobro se secamo kako je bilo pre a kako je sada.\nAleksandar Treći je izmislio pojam "radno neaktivno stanovništvo", pa je tako sveo nezaposlenost na samo 11%, iako je realno nezaposlenost oko 30%, a medju mladima i do 50% (u manjim mestima je to drastično vidljivo).\n06. decembra 2017. u 00.29\nPiju kafucino,umesto da se licenciraju za upravnike stambenih zajednica…Da cupkaju uz SNS standove,bolje bi im bilo…? A i masine za izdavanje rednih brojeva,u filijalama NSZ traze servisere,usijale se masine ( nabavljene preko tendera)…I kao sto himna veli :Boze pravde,pobegose svi odavde…!!!\n06. decembra 2017. u 02.26\n@ dejan: nije li te sramota koliko nam je dobro?Mene je recimo,sramota, tebe!!!!\n06. decembra 2017. u 02.53\nZgodno, bas zgodno… Trenutno se vrti vise varijanti "““ladovina-momcinja" : 1. -Izvinite , momci da li ste zainteresovani za posao?- A, ne. Nas ne interesuje posao, gospodine. Nas samo interesuju pare. 2.- Radis? – Nisam lud. Ja da im radim za 20000? no way. 3.–Ne radis? – Trazim bilo sta. Ali, ne da kopam ili tako sta..4.Ja, posao? Imam za pice i cigare. Starci sljakaju. Ja sam ok.5.Nezaposlen si? – Sedim evo, , kafa, sok…Cekam papire i cao, ciganini, oprastam se s vama!!!6.Jesi li ok?- U redu je, ima za benzina, za picu i pivo, matori ce sriktati vec kad budem zreo…7- Zasto ne radis? – Za koga da rintam , pokradose sve, za sebe i svoje kretene …8.- Sedis tu tako..? -Ja sedim i ocekujem poziv na dobrovoljnu omladinsku radnu akciju izgradnje autoputa "Beograd-Sarajevo- Zagreb- Ljubljana… zezem je , prijatelju.. a mozda me pre pozovu da im provozam tom rutom nove tenkice … ko zna..9.- U sta ti verujes, mladicu, kada nemas posla vec trecu godinu? – Verujem u ljubav, gledam u Acinu fotku i to sitno pevusim, mozda me zapazi i ustranci malkice, da i ja malo soli osolim…\n06. decembra 2017. u 06.47\nU našoj tzv. državi, inače, nefunkcionalnoj, osim da štiti vladajuću klasu i strane invenstitore, žive tri kategorije građana: 1. Penzioneri koji troše pare iz budžeta, koji bi rebalo da bude uložen u obrazovanje i otvaranje radnih mesta. 2. Robovi, gde spadaju i deca školskog uzrasta koja nose velike rance pune nepotrebnih knjiga, jer biti rob nije potrebno imati znanje, većina zaposlenih u privatnim firmama i svi bez stalnog zaposlenja, i mlade lepe devojke koje prodaju svoje telo lopovima. 3.Lopovi, gde spadaju političari, bogataši koji su dobili bogastvo družeći se sa vlastodržcimaa, bankari bezbrog stranih i domaćih banaka, i raznovidni trgovci, savetnici, menadžeri i ostali hokštapleri.\nDanašnje stanje globalizacije i demokratije istraživački je najbolje obradila Loreta Napoleoni u svojoj knjizi “Ološ ekonomija”.Između ostalog, Loreta je zaključila: ”Devedesete godine 20. veka obeležila je pandemija globalnog virusa: demokratije. Smrtonosni virus, nekakav freedom bug, crv slobode, razmnožio se posle pada Sovjetskog Saveza… Zajedno sa demokratijom širi se i ropstvo. U mnogim delovima planete (čak i u nekim zemljama zapadne Evrope),gotovo 27 miliona ljudi padaju u ropstvo. Početkom devedesetih godina, robinje seksa iz zemalja bivšeg istočnog bloka osvajaju zapadno tržište.One imaju nešto zajedničko:lepe su, jeftine, i očajne.Tržište seksa je tek vrh ledenog brega… Globalizacija više pogoduje iskorišćavanju robova nego industriji.U opticaju su ogromne sume, jer nije bilo više robova još od vremena trgovine preko Atlantika… Robovi su postali sastavni deo globalnog kapitalizma: na plantažama kakaoa u zapadnoj Africi, u voćnjacima Kalifornije, u ilegalnoj ribarskoj industriji koja cveta u fabrikama osnovanim pod lažnim nazivom, ili bez naziva.\nDemokratija i ropstvo ne samo da koegzistiraju, već ih spaja – kako ekonomisti kažu – snažan i direktan uzajaman odnos.\nDrugim rečima, ove dve pojave razvijaju se na sličan način, pri čemu razvoj jedne uslovljava razvoj druge. Devedesetih, kao uostalom i pedesetih godina, opet počinje process dekolonijalizacije. Međutim, dešava se da broj robova raste a njihova cena pada baš kada kolonijalne zemlje stiču nezavisnost. Danas jedan rob košta deset puta manje nego u doba antičkog Rima – i to nije slučajno – jer u ono doba koncept demokratije praktično nije ni postojao.Ali, stari Rimljani su cenili robove kao retko blago koje su skupo plaćali. Danas, naprotiv, robova ima na pretek, njihova vrednost je minimalna i posmatrani su kao “obavezan trošak u međunarodnom biznisu"…\nGotovo svaki proizvod namenjen potrošnji ima tamnu stranu – ropstvo i pirateriju, falsifikate i prevare, krađe i pranje novca. Ološ ekonomiji najviše prija globalno tržište.Ološ ekonomija prodire i korumpira, iznutra narušava tradicionalne ekonomije…“\nLoreta je knjigu objavila pre nego su Zapadne sotone urušule nekoliko država arapskog sveta, čime su izazvale masovna stradanja ljudi svih uzrasta, da bi preživeli bežeći od sigurne smrte krenuli u preseljenja apokaliptičkih razmera, nadajući se spasu kod onih država i naroda čija im je vojska i avijacija, po naredbi političkih Sotona, razorila životna staništa, a sada primaju u svoje države samo one ćije zdravlje mogu robosvki da iskoriste.\nKao što Umnica Loreta nije imala podatak da njih 8. i slovima, osam Sotona poseduju kapital koliko polovina čovenčanstva – 3,6. milijarde ljudi.\n06. decembra 2017. u 07.16\n…reče dušebrižni čovek i pozva omladinu da se učlani ako želi posao koji omogućava sedenje u kafićima. A ovi što neće članstvo i nerad imaju pasoš…\nStvarno je bolje nego u doba Miloševića – možeš mnogo lakše da odeš…\n06. decembra 2017. u 07.32\nPo prirodi , cak i bez svetaca i vatronosa, stvari se mic po mic same po sebi dovode u red, nezaposlenost se smanjuje, privatna inicijativa uzima (makar i jedva vidljivo) maha, to je neminovno. Zivot tera na to. Svakako, nije to zasluga ove i prethodnih bandi, vec nuzda tera ljude praznih djepova i stomaka da se svakako dovijaju i snalaze- to je kapitalizam ( vrlo, vrlo uslovan i u vrlo nasem obliku, ali sta je-tu je)..A i ove bestidne krvopije ne mogu ovako do veka, iz dva razloga, Evropa nasu mafiju na vlasti sve manje tolerise , a i masa postaje biti zapaljiva materija ..\nДејан у земљи чуда kaže:\n06. decembra 2017. u 08.42\ndejan 05. decembar 2017.\n06. decembra 2017. u 09.11\n— navodno "besposličarenje" omladine otvara prostor za agitaciju za smanjenje "nameta" poslodavcima, što u suštini predstavlja namicanje ekstraprofita istima– Gojko Vlaović, samoprozvani ekonomski stručnjak. Ja sam privatni poslodavac i ako je ovo adresirano na mene i meni slične ovo je potpuno promašena ocena. Ni žute banke ne bih uzeo za sebe jer znam koliko teško moji zaposleni izlaze na kraj u današnjim uslovima. Pisanje kolumne bi trebalo da je ozbiljan posao, ovo ne liči na to, više na neki ofrlje urađen srednješkolski esej.\n06. decembra 2017. u 09.33\nJednog dana kad sve prođe i neko novo vreme dođe ,neće li ti biti žao života što si glasao za gomilu idiota.\n06. decembra 2017. u 11.13\nOva teza o srpskoj besposlenoj omladini koja sedi ceo dan u kaficima nije iznikla niotkuda. Koreni su joj jos u eri vecitih studenata, ali je ovo, ipak, vise beogradska pojava. U unutrasnjosti nije bas tako. Uostalom, Beograd se time dugo i ponosio, lepim, mladim svetom koji seta gradom i "opusteno" zivi, to je bio nas turisticki adut. Ali kad bi to svima odgovaralo ne bismo imali toliko mladih koji zauvek napustaju zemlju da odu tamo gde se ne sedi po kaficima, naprotiv.\nNo, ako vam je perspektiva godisnja plata u vrednosti od 2 stambena kvadrata, je li, onda, neobicno sto ne trcite za radnim mestom? Treba se boriti, ali i imati za sta se boriti.\n06. decembra 2017. u 16.09\nPitam se šta li ima loše u tome biti upravnik zgrade? U svetu firme koje se bave tim poslom su ozbiljne i velike firme. Time bi se zaposlilo mnogo ljudi, bilo mladih ili starih a zgrade bi nam bar ličile na zgrade a ne na smetišta.


Zoran Gavrilović - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged Zoran Gavrilović\nOznaka: Zoran Gavrilović\nPropaganda a ne novinarstvo\n09/01/2022 237Ostavi komentar na Propaganda a ne novinarstvo\nDesetomesečni monitoring dnevnika televizija sa nacionalnim pokrivanjem ukazuje na postojanje reklamnog, odnosno propagandnog izveštavanja o radu premijerke i ministarstava, koji su bila „u senci dominatnog i isto tako reklamnog predstavljenog neformalnog predsednika Vlade Aleksandra Vučića, saopštio je danas BIRODI. U analizi monitoringa BIRODI navodi da je 12 ministarstava, uključujući resore finansije, rudarstva i energetike, unutrašnjih […]\n28/08/2021 28/08/2021 6101 komentar na Političari, društvene mreže i – može li se doneti zakon za botove\n29/04/2021 29/04/2021 367Ostavi komentar na Vučić u vestima 41 sat\nU centralnim informativnim emisijama na televizija sa nacionalnom frekvencijom i televiziji N1 od 1. decembra 2020. do 15. aprila ove godine u najprisutniji je bio predsednik Srbije Aleksandar Vučić sa 38,5 odsto vrtemena ili 41 sat, osam minuta i 20 sekundi, pokazujedanas predstavljeno istraživanje Biroa za društvena istraživanja (BIRODI). Posle njega su sva ministarstva i […]\n26/06/2020 26/06/2020 503Ostavi komentar na BIRODI: NA TELEVIZIJAMA NAJZASTUPLJENIJA VLADA SRBIJE, VUČIĆ NA PINKU\nTokom predizborne kampanje i potom vanrednog stanja, mediji su, od faze promovisanja aktera prešli u fazu pukog prenošenja informacija, i to je u skoro 95 odsto slučajeva, rezultat je istraživanja koje je proveo Biro za društvena istraživanja (BIRODI). Glavni istraživač BIRODI Zoran Gavrilović rekao je da je istraživanje izveštavanja pet televizija sa nacionalnom frekvencijom i […]\nOPOZICIJA NA NACIONALNIM TELEVIZIJAMA U 15 DANA – 20 SEKUNDI\n29/04/2020 29/04/2020 687Ostavi komentar na OPOZICIJA NA NACIONALNIM TELEVIZIJAMA U 15 DANA – 20 SEKUNDI\nPodaci koje je javnosti prezentovao Biro za društvena istraživanja (Birodi) o prisustvu u medijima od 16. marta do 31. marta 2020. pokazuju da je u tih 15 dana prisustvo opozicije u vestima i dnevnicima RTS-a, Pinka, Prve, Hepija, B92 bilo ukupno 20 sekundi. U istom periodu Aleksandar Vučić je imao 4.661 sekund na RTS-u, 6.606 […]\n11/09/2019 545Ostavi komentar na ZORAN GAVRILOVIĆ: ONO ŠTO NE MOŽETE DA VIDITE NA RTS-U\nPodaci koji govore zašto REM 2017. godine nije monitorisao izveštavanje medija tokom kampanje za predsedničke izbore, napisao je Zoran Gavrilović iz Biroa za društvena istraživanja. BIRODI, koji je sprovodio monitoring svih pet televizija koje koriste nacionalnu frekvenciju i N1, utvrdio da je Vučić, osim ukupnih 22.491 sekundi kao predsednički kandidat na svih šest TV stanica, […]\n29/08/2019 650Ostavi komentar na TAJNI IZVEŠTAJ REM-A: TELEVIZIJE PRED IZBORE U SLUŽBI VUČIĆA\nCINS objavljuje dugo skrivani izveštaj REM-a o medijskom izveštavanju tokom izborne kampanje 2016. godine. Televizije sa nacionalnom frekvencijom u potpunosti su bile u službi vladajuće Srpske napredne stranke, koja je na tim izborima odnela ubedljivu pobedu. Izveštaj se bavi i lokalnim medijima, a posebno su zanimljivi oni koji su nakon privatizacije promenili način izveštavanja u […]