Kako ukazati mladima da žurke na Keju nisu dobre za njihovo zdravlje | Južna Srbija Info\nPočetna | Društvo | Opasne žurke na keju\nKako ukazati mladima da žurke na Keju nisu dobre za njihovo zdravlje\nIako je Gradski štb za vanredne situacije ukazao na problem olupljnja mladih u večernjim satina na Nišavskom keju i pored stalnog apela nadležnih, mladi se i dalje sastaju na njihovom omiljenom mestu, kod Amfiteatra na Nišavi, uprkos opasnosti od zaraze virusom korona.\nNa popularnom Keju okupi i do 300 ljudi u toku večeri, bez distance.\n„Patrole niške Komunalne milicije u saradnji sa policijom, od skoro zajedno sa lekarima zaduženim za edukaciju najmlađih, savakodnevno obilaze ovu lokaciju, pokušvajući da im najiskrenije predoče koliko je opasno to što rade", kažu "komunalci" i dodaju da kažnjavanja još uvek nije bilo, ali da ništa nije isključeno.\nDa li će mladi poslušati apel, a Komunalna milicija početi sa kažnjavanjem ostaje da sačekamo, sa mogućim posledicama.\n# Niš lekari specijalisti PU Niš amfiteatar Nišavski kej žurka Komunalna milicija Koronavirus maldi\nŽurka na nišavskom keju\nSPC košarka Dom zdravlja Vladičin Han Leskovac Dragana Sotirovski Beograd Radnički FK studenti DS fudbal saobraćajna nezgoda poplava Koronavirus recept Goran Cvetanović Aleksinac Preševo Niš Darko Bulatović SNS Kuršumlija Klinički centar Niš Tržnica JP investicije Aleksandar Vučić ubistvo Skupština grada Niša policija Niška Banja Pirot Vranje Zoran Perišić saobraćaj Medijana gradska opština Južna Srbija Info Gradina Prokuplje Klinički centar Vlada Republike Srbije


Pesmu švajcarskog predstavnika, koji nastupa pod pseudonimom Gjon’s Tears, pratio je zanimljiv i tajnovit nastup, a zahtevna koreografija nije omela glasovne mogućnosti izvođača.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Uragan iz Srbije je oduvao Evropu – drugo polufinale Evrosonga ostaće dugo u pamćenju".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Uragan iz Srbije je oduvao Evropu – drugo polufinale Evrosonga ostaće dugo u pamćenju". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Jordan pokušava da spreči dalje propadanje zemljišta - Agro TV\nPočetna Agro svet Jordan pokušava da spreči dalje propadanje zemljišta\nJordan pokušava da spreči dalje propadanje zemljišta\nNapori da se obnovi sada oštećeno, a nekada plodno zemljište u jordanskoj pustinji rađaju nadu toj zemlji koja je među onima u svetu s najvećim nedostatkom vode.\nIako je najnoviji izveštaj Ujedinjenih nacija o proceni stanja zemljišta u svetu upozorio na rastuće razmere propadanja, organizacije u Jordanu veruju da će projekti koji ponovo uvode vegetaciju uz „pametne sisteme“ za prikupljanje vode ublažiti uticaj klimatskih promena i dezertifikacije.\nAgencija UN za dezertifikaciju kaže da je 40 odsto zemljišta u svetu degradirano zbog neodrživog načina korišćenja zemljišta i vode, loše poljoprivredne prakse, rudarstva, urbanizacije i izgradnje infrastrukture.\nMeđunarodni centar za poljoprivredna istraživanja u sušnim oblastima saopštio je da degradaciji zemljišta u Jordanu doprinosi i preterana eksploataciju vegetacije, prekomerna ispaša i klimatske promene.\nJedan od napora za sprečavanje dalje štete je uvođenje četiri domaće biljne vrste na 41 kvadratni kilometar pustinje u rezervatu Sabha, 90 kilometara istočno od jordanske prestonice Amana, na čemu radi „Inicijativa za sliv i razvoj“ (Watershed and Development Initiative WADI).\n– Radimo na vodi, radimo na zelenom pokrivaču i radimo na staništima od insekata do životinja i svih živih delova tog ekosistema – rekla je Dejala Taravneh, osnivačica WADI, i dodala:\n– Opstaje 85 odsto tih biljaka što se smatra veoma visokim procentom, a potrebno ih je zalivati samo jednom, čime se smanjuje i količina vode koja je potrebna za navodnjavanje.\nAli, uprkos uspehu te inicijative, obnova zemljišta u Jordanu i dalje je otežana iz niza razloga, među kojima su da nedostaje parcela dostupnih za obnovu i spremnosti lokalnih zajednica da napuste zemljište najmanje jednu ili dve kišne sezone bez ispaše, rekla je Mira Hadad iz Međunarodnog centra za poljoprivredna istraživanja u sušnim područjima (International Center for Agricultural Research in the Dry Areas – ICARDA).\nJordan je jedna od nekoliko zemalja koje se već bore sa posledicama degradacije u svetu gde više od 2,3 milijarde ljudi živi s nedostatkom vode, navodi se u izveštaju UN. Upozoreno je da se očekuju i dodatni poremećaji u snabdevanju hranom, prisilne migracije i veći pritisak na opstanak vrsta kako klimatske promene jačaju i nastavlja se loše upravljanje zemljištem. Do 2030. upozorava se da bi 700 miliona ljudi moglo biti raseljeno zbog suše.\n– Situacija je nezdrava i svakako nije prihvatljiva – rekao je za AP Ibrahim Tiav, izvršni sekretar agencije UN za dezertifikaciju, i dodao:\n– Što više degradirate zemljište, to više emitujete ugljenika i više doprinosite klimatskim promenama.\nIzveštaj UN poziva na finansijsku podršku za jačanje konzervacije i restauracije u zemljama u razvoju. U njemu se navodi da se širenje zaštićenih područja i žarišta očuvanja, bolje upravljanje vodama, pametna poljoprivreda i obnavljanje biodiverziteta mogu podstaći odgovarajućim finansiranjem.\nAko se ove vrste mera primene u širem obimu, scenario agencije UN predviđa smanjenje gubitka biodiverziteta i poboljšanje zdravlja zemljišta, sa prednostima koje se posebno osećaju u severnoj i podsaharskoj Africi, na Bliskom istoku i u Latinskoj Americi.\nAli, takođe se napominje da bi nerad na tome doveo do 2050. godine do degradacije zemljišta na 16 miliona kvadratnih kilometara što je skoro veličina celog južnoameričkog kontinenta.\nIzveštaj takođe preporučuje povećanje prava na zemljište za autohtone narode i lokalne zajednice, pozivajući poljoprivrednike da iz ustaljenih običaja i tradicionalnog znanja izvuku lekcije o obnavljanju zemljišta, prilagođavanju useva i stočarstvu.\nHose Gregorio Dijaz Mirabal, vođa Kongresa starosedelaca Organizacije Amazonskog basena navodi se u saopštenju rekao je da „pozdravljamo nove saveznike u ovoj borbi, uključujući ekonomske aktere koji su sve više zainteresovani da izbegnu klimatski rizik, ali moramo jasno da stavimo do znanja da nećemo biti korišćeni za eksploataciju“.\n– Partnerstvo sa domorodačkim narodima zahteva prihvatanje transformativnih promena – izjavio je on.\nTiav, izvršni sekretar agencije UN za dezertifikaciju, složio se da bi trebalo pojačati podršku projektima restauracije zemljišta.\n– Poruka iz izveštaja je da degradaciju zemljišta ne uzimate kao smrtni ishod. Može se to rešiti i to je najjeftinije rešenje za klimatsku krizu i gubitak biodiverziteta. Moguće je to učiniti do 2050. godine, što je samo jedna generacija od sada – tvrdi on.\nTiav je rekao da „za to nije potrebna visoka tehnologija, niti doktorat. Restauracija zemljišta je pristupačna i demokratska“.\nFoto: Pexels, Freepik, Unsplash


Američka vojna baza na Aljasci promijeniće svoj pristup obuci novih pilota za vojnu akciju - Najnovije Vijesti\nU planovima Pentagona za nadogradnju baza za obuku se već dugo nalazi na zadnjem mjestu, ali situacija bi se mogla promijeniti ukoliko vojska ne smanji troškove zbog ekonomskih efekata globalne pandemije koronavirusa.\nZajednički pacifički domet kompleks na Aljasci (JPARC), udaljena američka vazduhoplovna baza koja je od početka hladnog rata zadužena za obuku pilota početnika za stvarne borbene situacije, očekuje veliki remont koji zahtjeva od Pentagona iznos od 500 miliona dolara finansijskih sredstava, po riječima vojnih zvaničnika.\nOčekuje se da će JPARC dobiti visokoprofilne simulatore raketa zemlja-vazduh neophodne za obuku pilota u izbjegavanju modernih sistema protivvazdušne odbrane za 12 do 18 mjeseci, a vjerovatno i 11 jedinica ranije verzije mlaznog aviona F-35, zvane F -35 za vježbe. Dok se odluka o prebacivanju aviona F-35 još uvijek suočava sa Kongresom, ako prođe, instruktori, nazvani 18. agresorska eskadrila, moći će obučavati pilote F-22 i F-35 za susrete sa protivničkim vršnjacima, kao što su ruski avioni Su-57 pete generacije ili kineski J-20.\nNapori za modernizaciju nastaju iz razloga što Pentagon traži promjenu paradigme: od fokusiranja na kopnene snage, korišćene u dvije decenije borbe protiv terorizma, do fokusiranja na suprotstavljanje Rusiji i Kini, koje Bijela kuća pod Trumpovom administracijom smatra mogućim protivnicima.\nJPARC je, kao i mnoge druge baze, dobio malo pažnje od komande vazduhoplovnih snaga, koje su se uglavnom fokusirale na modernizaciju drugih favorita, poput vazduhoplovne baze Nellis, rekli su vojni zvaničnici. Ali tim bazama, za razliku od JPARC-a, nedostaje prostora za velike vježbe kao i za dalje širenje, tvrde oni. U isto vrijeme, bez finansiranja novih simulatora i mlaznjaka, JPARC ne može pravilno obučavati pilote za vrhunske američke avione, koristeći zastarjele F-16 da bi se predstavljali kao protivnici – što je daleko od modernog ruskog i kineskog mlaznog zrakoplova.\nMeđutim, nadogradnja vazdušne baze može biti odložena. Veliki ekonomski pad uzrokovan globalnom pandemijom koronavirusa mogao bi primorati Ministarstvo odbrane da smanji troškove i ponovo stavi JPARC na zadnje mjesto u smislu ulaganja u njegovu modernizaciju.\n“18. agresorska eskadrila” napadacka? 😆\nOvi su još u 80tima i TopGun filmu 😭 bolje da nabave F5 Tiger kao agresorski MiG29??? WTF mogu onda i JohnDeer preradit da im bude S400\nPiloti će morati po novom naučiti tuliti kao losovi i hodati kao polarni medvjedi.\n“veliki remont koji zahtjeva od Pentagona iznos od 500 miliona dolara finansijskih sredstava, po riječima vojnih zvaničnika.”\nNo problem, frende. Pričekaj da napilimo malo drva, i FED počinje s štampanjem.\n..500 mil usd !?…problem !? …ma dajte, pa to oni pentagonski guzoniji zlatnih ramena posmrkaju i pokaraju u mjesec dana…\nTakve su nadogradnje potrebne uvijek kad nešto zastari.


Ministarstvo finansija i ekonomije Republike Srbije podnelo je, na osnovu nalaza sektora finansijske kontrole, krivične prijave zbog zloupotrebe službenog položaja i nenamenskog korišćenja sredstava budžeta 1999. godine od strane Republičke direkcije za imovinu Republike Srbije, u iznosu od preko 17 miliona dinara.\nOvaj iznos utrošen je za rekonstrukciju rezidencijalne vile u Tolstojevoj 4, u Beogradu, vlasništvo SRJ, površine 435 kvadratnih metara, sa 33 ari zemljišta i tri terase od 125 kvadratnih metara, dodeljene na korišćenje generalu JNA Svetozaru Marjanoviću.\nKontrolom je utvrđeno da je Komisija za stambena pitanja Vlade Republike Srbije, kojom je predsedavao Branislav Ivković, dodelila 20. jula 1999. godine generalu Marjanoviću vilu, vlasništvo SRJ, iako na to nije imao pravo po republičkim propisima. Nakon toga, uz saglasnost tadašnjeg zamenika ministra finansija Republike Srbije Stojana Golića, preduzeću «Koling», čiji je jedan od rukovodilaca bio Borislav Milačić, tadašnji ministar finansija, bez tendera je poverena rekonstrukcija vile, uređenje terena, izrada i montaža opreme, kapije i ograde. Sve je plaćeno sredstvima budžeta u iznosu od 17 miliona dinara namenjenim za finansiranje lokalne samouprave.\nGeneral Marjanović je 07. decembra 1999. godine otkupio vilu za 291 hiljadu dinara.\nMinistarstvo finansija i ekonomije podnelo je krivične prijave protiv odgovornih lica ministarstava, Republičke direkcije za imovinu i generala Marjanovića.


Ministar Nedimović: Poseban program za ljude koji su pretrpeli štetu od poplava - Bolja Zemlja\nMinistar Nedimović: Poseban program za ljude koji su pretrpeli štetu od poplava\nZa sve građane koji su zbog obilnih padavina pretrpeli štetu biće pripremljen poseban program pomoći.\nZbog obilnih padavina i poplava u našoj zemlji u čak petnaest opština uvedena je vanredna situacija. Kako je najavio ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović biće napravljen poseban program pomoći za ljude koji su pretrpeli štetu zbog poplava.\nPrema njegovim rečima, blagovremenom reakcijom i saradnjom ljudi iz Ministarstva unutrašnjih poslova i vodoprivrednih preduzeća sprečena je teža materijalna situacija i posebno je važno da nema ljudskih žrtava.\nOn je rekao da postoji problem sa Tamišom, ali da se stanje smiruje, kao i da je Valjevo odbranjeno od poplava i da je rešen problem sa Kolubarom.\nPrethodni tekstPremijum hrana za krmače za sigurnu plodnost\nSledeći tekstBespovratna sredstva za bušenje bunara i navodnjavanje


Najveća naftna rafinerija u Libiji pred zatvaranjem zbog napada Haftarovih separatista – Energetika.ba\nNajveća naftna rafinerija u Libiji pred zatvaranjem zbog napada Haftarovih separatista\nNacionalna naftna kompanija Libije (NOC) saopćila je da bi moglo doći do obustave njenog rada zbog zračnih napada i sukoba u zapadnoj regiji Zawiyi, j\nNacionalna naftna kompanija Libije (NOC) saopćila je da bi moglo doći do obustave njenog rada zbog zračnih napada i sukoba u zapadnoj regiji Zawiyi, javlja Anadolu Agency (AA).\nU saopćenju se navodi da su najmanje tri avionske bombe u proteklih 48 sati pale u neposrednoj blizini rafinerije i skladišta u luci Zawiya.\nRafinerija u Zawiyi trenutno je najveća aktivna rafinerija u Libiji i nalazi se svega 49 kilometara zapadno od Tripolija.\nLibija je poprište duboke političke i sigurnosne krize još od 2011. godine kada je ubijen Muammar Gaddafi. Od tada traje borba za dominaciju između rivalskih tabora sa sjedištima u Tripoliju i Tobruku.\nLider separatističkih snaga na istoku Libije Khalifa Haftar u aprilu je pokrenuo napad za zauzimanje Tripolija, što su snage Vlade nacionalnog jedinstva Libije osujetile operacijom “Borkan al-Ghadab”. Haftar je 12. decembra saopćio da pokreće novi napad na Tripoli.\nPredsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan u četvrtak je izjavio da je međunarodno priznata Vlada nacionalnog jedinstva Libije zatražila pomoć i da će turski parlament o mogućoj vojnoj pomoći razmatrati početkom januara.


EU uvodi sankcije Rusima u martu, uoči briselskog samita čelnika – Fokus.ba\nNa sastanku ambasadora EU u srijedu iskazana je široka podrška sankcijama, dok su države kao što je Švedska, Njemačka, Francuska, Poljska i baltičke zemlje pozvale na zabranu putovanja i zamrzavanje sredstava, prenosi Reuters\nReuters je javio 11. februara da bi sankcije, u odgovoru na zatvaranje Putinovog glavnog domaćeg kritičara Alekseja Navalnog, mogle biti prve koje su uvedene na osnovu novog pravnog okvira EU usvojenog u decembru koji omogućuje bloku da poduzima mjere protiv prekršitelja ljudskih prava širom svijeta.\n– Očekujem da će dodatne sankcije biti uvedene prije samita EU u martu – izjavio je visoki diplomata EU, misleći na okupljanje 27 čelnika članica bloka 25 i 26. marta u Bruxellesu. Ministri vanjskih poslova EU sastaju se 22. marta.\nNa sastanku ambasadora EU u srijedu iskazana je široka podrška sankcijama, dok su države kao što je Švedska, Njemačka, Francuska, Poljska i baltičke zemlje pozvale na zabranu putovanja i zamrzavanje sredstava, prenosi Reuters.


Verica Nikolić June 13, 2021, 6:31 pm\nZorica Stajić June 12, 2021, 8:22 pm\nPrelepo a posebno u ovim šoljama\nVerica Nikolić June 11, 2021, 8:38 pm\nHvala Verici, Vesni i Jeleni.\njelena nikolic June 11, 2021, 1:42 pm\nVesna Pavlovic 271 June 11, 2021, 9:59 am\nPredivni su,mila.Šoljice su preslatke.Pozdrav.\nVerica Damjanovic June 11, 2021, 8:08 am


ONE MAN SHOW: Tompson ubacio 60 poena za 29 minuta! (VIDEO) - Telegraf.rs\n06/12/16 | 07:33 ≫ 07:36\nONE MAN SHOW: Tompson ubacio 60 poena za 29 minuta! (VIDEO)\nU senci neverovatnog napadačkog izdanja beka Golden Stejta ostao šesti uzastopni "tripl-dabl" Rasela Vestbruka, trijumf Klivlenda u Torontu, dominacija gostiju u 11 mečeva\nTrebalo je da izveštaj utakmica NBA lige, a bilo ih je 11, počnemo sižeom derbija u Torontu gde je šampion Klivlend nisku poraza prekinuo pobedom nad Reptorsima ili šestim uzastopnim "tripl-dablom" Rasela Vestbruka, ali prednost je ovoga puta, s punim pravom, dobio bek Golden Stejta Klej Tompson koji je obeležio noć za nama rekordom sezone sa 60 poena!\nI to ne bilo kakvih 60 poena - već 60 poena za 29 minuta! Statistički, to je izgledalo ovako: 13/19 za dva, 8/14 za tri, 10/11 za jedan poen!\nKoliko Zvezda zarađuje od prodaje dresova? Oni bi hteli 500 hiljada evra, ali realnost je sasvim drugačija!\nZvezda želi igrača koji je nedavno dao gol Partizanu! (VIDEO)\nRonaldov sin se slikao u dresu velikog tatinog rivala! (FOTO)\nVoriorsi su pregazili Indijanu 142:106 u večeri neverovatnog napadačkog nadahnuća momka kome ovakve stvari nisu strane s obzirom na to da je u pitanju košarkaš koji je pre dve godine sa 37 poena ubačenih za jednu četvrtinu postavio rekord NBA lige.\nTompson je sa prvim ubačenim poenima (trojka za 5:0) ušao u "beast mode" i tada je krenulo jedo od najboljih ofanzivnih izdanja koje je 200. uzastopni put rasporadata "Orakl Arena" imala priliku da vidi.\nVeć u prvoj deonici u koloni "poeni" imao je brojku 23, do poluvremena je već ubacio 40 od 80 svog tima!\nKao u transu je odigrao i treći period meča u kome je nanizao 20 poena i tu je stao, jer ga je Stiv Ker izveo iz igre (?!), kao i kompletnu postavu koju je želeo da poštedi daljeg napora, ako se uopšte može govoriti o naporu u duelu "mačke i miša".\nKoliko je ovo bio "one man show" meč svedoči podatak da nijedan igrač domaćeg tima nije postigao više od 20 poena. Toliko je ubacio samo Durent, dok su svi ostali više pomagali razigranom Tompsonu da nemilice "sipa"u koš Pejsersa.\nStef Kari je meč završio sa 13 poena, ali i ličnim rekordom sezone kada je reč o asistencijama - 11.\nVredi reći da je mlađi iz "spleš" tandema postao prvi igrač Voriorsa još od 1974. godine i Rika Berija koji je postigao 60 poena na jednoj utakmici.\nNaravno, Tomspon je ovim fantastičnim dostignućem postao igeač sa najviše postignutih poena u jednoj utakmici ove sezone.\nToronto - Klivlend 112:116\nHjuston - Boston 107:106\nNju Orleans - Memfis 108:110 posle produžetka\nLos Anđeles Lejkers - Juta 101:107\n6. decembar 2016 | 15:43\nGlupa kosarka do bola, nema odbrane, trce sa loptom 4, 5, 6 jednom sam video i 9 koraka i sudija NISTA... Nedostaje mi kosarka koju su Kingsi igrali pre 10-15 godina...\n6. decembar 2016 | 14:32\n6. decembar 2016 | 08:01\nA što ga ne pusti da igra i zadnju četvrtinu dao bi sigurno 70-80 koševa!!


Monako nudi milione za Patrisija - Fudbal, Transferi\nMonako nudi milione za Patrisija\nAleksandar Milosavljević 01.08.2013., 16:11\nDa dovođenje skupih veznih i ofanzivnih fudbalera nije dovoljno za pravljenje vrhunske ekipe shvatili su u Monaku nakon uvodnih poraza u pripremnom periodu pa su zbog toga odlučili da odvoje novac za kvalitetnog golmana.\nNa početku prelaznog roka sa Monakom su povezivani Viktor Valdez i Pepe Reina, ali kako su njih dvojica odbila mogućnost dolaska u Kneževinu, klub se okrenuo Portugalcu Ruiju Patrisiju golmanu Sportinga iz Lisabona.\nPrema saznanjima ruskih medija (vlasnik Monaka je Rus Dimitrij Ribolovljev) prva ponuda od 10 miliona je glatko odbijena od strane Sportinga, da bi potom potom Monako poboljšao predlog na 10,2 miliona z 85 odsto prava i dodatne bonuse za portuglaskog reprezentativca.\nMonakoRui Patrisiosporting lisabon\nPrethodna vest Novi „Brazilac“ u Barsi – Masturbinjo\nSledeća vest Junajted polupao kasicu za Fabregasa, Barsa i dalje odbija ponude\nNovi „Brazilac“ u Barsi – Masturbinjo\nJunajted polupao kasicu za Fabregasa, Barsa i dalje odbija ponude


celavii - BJBikers Forum\nčetvrtak u 06:00\nO članu celavii\ncelavii je počeo da prati blacksmith Maj 18\nblacksmith je počeo da prati celavii Maj 15\ncelavii je odgovorio članu demro.st za topic u Custom, Classic, Oldtimer, Chopper\nJesi narucivao sa "motea", dal moze za Srbiju?\ncelavii je odgovorio članu husar za topic u Akcije Motociklista\nNe verujem da ce biti to povoljnije vredno cimanja. Osiguranje ce odrati opet ili nesto mora da oderu kako bi zadrzali prihode. Pa ista ta nasa drzava je podigla i propisala MINIMALNU cenu osiguranja, ej minimalnu cenu necijih usluga.\ncelavii je odgovorio članu zika56 za topic u Motoristi Na Drumu\nZa mene je ovo odlicno, obzirom da zbog posla mogu da vozim tek 15 dana na svakih 3 meseca. Nekad ubodem za celu godinu da mogu ukupno 20 dana voznje da naberem. A registracija mi je 30k\nIzrada kofera of fiberglasa\ncelavii je odgovorio članu celavii za topic u Prtljag\nJel znas mozda koliko slojeva koliko-gramskog rowinga bi trebalo da ide i koje debljine se dobijaju?\nGledam ameri ne vakumiraju, vec samo laminiraju valjkom i fenom\ncelavii je objavio temu u Prtljag\nPozdrav, Od skoro sam se ponovio sa kruzerom C90T ali prethodni vlasnik nije imao originalne bisage, te sam odlucio da napravim hard case. Kalupe sam vec napravio, ali sam u nedoumici oko materijala. Da li raditi samo od staklenog rowinga sa epoxy smolom, ili neki hibrid mozda dodati sloj il dva kevlara ili karbon platna?! E sad ako se radi i sa karbonom mora epoxy smola, ako idem samo stakleno platno moze i poliesterska smola, mada citam ona je dosta losija. Ako je neko bolje upucen u materijale, tehnologiju, koliko slojeva bi to trebalo za cvrstinu, molim da napise. Kalupi su radjeni po dimenzijama ovih sa linka ispod za suzuki c90 Razlog zasto se odlucujem za izradu je jer nigde nisam nasao hard case a da nije za enduro ili da lici na nesto sem kutije za alat. https://www.vikingbags.com/suzuki-boulevard-c90-vl1500-viking-lamellar-slanted-leather-covered-motorcycle-hard-saddlebags\ncelavii je odgovorio članu štampar za topic u Putopisi\nNego...sta je bilo sa Malom i onom drugom sto je ostavila ceduljce? Nije ovo valjda kraj romana?\nK1200GT ili nesto slicno?\ncelavii je odgovorio članu celavii za topic u Generalno\nIzmedju ostalog i taj. Mada ih ima u svabiji u vrhunskom stanju za slicne pare. Na ovom mi se cini da je dekla masna, dal pishki ulje il nesto?!\ncelavii je objavio temu u Generalno\nMerkam jedan BMW K1200GT 2003god. Trebaju mi iskustva vezana za ovaj motor. Nisam bas mnogo nasao o njemu na nasim forumima pa me zanima ako ga je neko vozio (popravljao) da kaze koju. Cena mu je relativno mala, pa ne znam u cemu je fora. Trazim inace putnu zivotinju. U obzir dolazi i fejzer 'iljadarka, a gledao sam i bandita 1200. BMW mi onako od svih izgleda najspremniji za put. Masina je potrebna iskljucivo za duge ture u dvoje\nKako najbolje do Firence, jezera Garda,smeštaj, šta videti...\ncelavii je odgovorio članu Caponord za topic u Predlozi za izlete i putovanja\nPazite se samo u Milanu, meni i drugarima obili kola u centru u sred dana, na parkingu prosle nedelje. Dosla policija, kazu masovno se drpise u Milanu. Tamo ima svih sem Italijana\nSta se voza po Kini\ncelavii je odgovorio članu Draza84 za topic u Kineska Imperija\nCimaju ih itekako, ali se za 100-200 juana sve zavrsava. Prolazak kroz crveno je recimo 200 panduru to je 25e\nUpravo se vratio iz manjeg grada blizu Pekinga (broji samo 6-7 miliona dusa). Mogu reci da su kinezi ludi, na -10 voze one elektromotorcice i skutere bez kacige. Inace slike ispod su nastale kad sam jedva hodao kolko je sve bilo zaledjeno i klizavo. Ne znam za ostatak kine al u ovom gradu nemaju putarsku sluzbu i ne posipaju so po putevima. Kad previse zaledi samo zatvore auto put ka Pekingu i jedino okolnim seoskim putevima je moguce prolaziti. E da, ono sto mi se svidelo kod njih, panduri u gradu leti voze Quinqi 250 chopere. Dok na periferiji grada su neke ljute masine. Znaju kinezi da stede, koj ce im u sred grada 1600 kubika motori kad bilo koga stizu i sa 50 kubika.\nPromenio ulje, sad dimi\ncelavii je odgovorio članu celavii za topic u Suzuki\n0641115463. On ti je na banovom brdu kod gigatron-a\nRadi Shuba sve. Sto se tice cene ja mislim da je bio korektan. Ja sam otisao kod njega po preporuci nekih drugih majstora kojima se nije radio moj motor.\nPojačana kontrola biciklističke staze na Adi\ncelavii je odgovorio članu Popsy za topic u Motoristi Na Drumu\nMene danas kaznili, dva komunalca me zaustavila i ono neke price kako moraju al eto zao im je. Kao imaju unutrasnju kontrolu sad tu, plus neki majmun pre neki dan spuco motorom devojku na pesackoj stazi, onako muski. Rezultat, patroliraju i sve skidaju sa motora (osim onih klinaca sa skuterima od 50ccm koji bez kacige i bilo kakve opreme pice kolko god mogu) al zato sve ostale kaznjavaju. I na izlazu sa ade dve patrole non stop stoje i bukvalno sve zaustavljaju i na alko test.


Članovi UFDS-a posetili kompaniju P.S. Fashion | UFDS\nČlanovi UFDS-a posetili kompaniju P.S. Fashion\nU subotu, 11. maja članovi Udruženja finansijskih direktora Srbije posetili su kompaniju P.S.Fashion, gde im je pružena ekskluzivna prilika da saznaju više o njihovom poslovnom modelu ali i mogućnost da obiđu proizvodnju u kojoj nastaju nove kolekcije.\nDomaćini u P.S. Fashion-u su bili Ivan Radovanović, član UFDS-a i finansijski direktor kao i vlasnici kompanije Slađana i Predrag Pantović.\nIvan je članovima prezentovao kako P.S. Fashion organizuje poslovanje u skladu sa globalnim trendovima, počevši od inovacija u načinu kupovine, finansija i nabavke, ali i strategijama pri osmišljavanju novih kolekcija.\nČlanovi su u razgovoru sa vlasnicima kompanije saznali kako je mala kompanija iz Čačka prerasla u prepoznatljiv brend koji danas slavi više od 20 godina postojanja i zapošljava preko 600 radnika. Takođe, imali su prilike da se upoznaju sa najvećim izazovima koje modna industrija diktira svakodnevnom poslovanju i svim specifičnostima koje nosi biznis model ovakvog brenda, kao i nužnosti sinergije između kreativnog i upravljačkog sektora firme.\nZahvaljujemo se kompaniji P.S. Fashion na gostoprimstvu, kao i na mogućnosti da članovi bar na trenutak osete kako izgleda biti deo njihovog tima.


Rundek Cargo Trio u Banjaluci\nQueen estrada organizuje koncert Rundek Cargo Trio, u restoranu “Aquana” 20.04. u 20 časova.\n"Epl" i "Samsung" ponovo na sudu\nNajveći proizvođači pametnih mobilnih telefona "Samsung" i "Epl" ponovo će se naći pred sudom zbog navodnog kopiranja tehnologije, ovog puta u američkoj državi Kaliforniji.\nPreporuke za čišćenje računara i telefona\nBrojna istraživanja su pokazala da na računarima, tastaturi, mišu i mobilnim telefonima postoji gomila bakterija, pa čak i one koje se nalaze u toaletima. S obzirom da ove aparate ne možemo politi kiselinom kako bi ih očistili i uništili sve bakterije, evo nekoliko korisnih savjeta kako očistiti uređaje koje većina nas ne ispušta iz ruku.\n15 najskupljih stvari na svijetu\nPogađate, na listi se nalaze umjetnička djela i dijamanti. I da u pravu ste, ali neke od najskupljih stvari su i magnetni plutajući krevet, vile i jedan Ferari. O ovim stvarima sanjaju i mnogi svjetski multimiljarderi, jer postoji samo jedna od svoje vrste.


SKC - Studentski kulturni centar Beograd - 17. MEĐUNARODNI SALON STRIPA SKC BEOGRAD\nPETAK, 3. JUN U 19.00\nTatjana Jelić i Predrag Cerović: Finale touch\nFinale touch kao zamisao nastao je početkom dvehiljaditih, izlagan 2009. u Galeriji SKC-a i 2011.\nČETVRTAK, 30. JUN U 19.00 VELIKA SALA\nVLADIMIR B. PERIĆ: ETIDE\nPredstavljanje knjige; učestvuju: Đorđe Đurđević i autor\nČETVRTAK, 9. JUN U 19.00 BAŠTA SKC-a\nSVETKOVINA IGRE HEKATI\nInterdisciplinarni ritualni teatar\nČETVRTAK, 16. JUN U 19.00\nIzložba radova studenata odseka Primenjeno vajarstvo FPU u Beogradu / 1. i 2. deo\nStudenti modula Primenjeno vajarstvo tokom studija izučavaju obimnu i specifičnu likovnu materiju u tri oblasti: skulptura u prostoru i arhitekturi\nČETVRTAK, 16. jun u 19.00 Studenti modula Primenjeno vajarstvo tokom studija\nSREDA, 25. SEPTEMBAR U 13.00 KLUB\nKONFERENCIJA za štampu SALONA STRIPA 2019.\nSVEČANO OTVARANjE SALONA STRIPA 2019.\n19.00 svi galerijski prostori · OTVARANjE IZLOŽBI\n20.00 velika sala · SVEČANO OTVARANjE SALONA/DODELA NAGRADA\n19.00 - 21.00 velika sala · OTVORENO KOSPLEJ TAKMIČENjE\nNakon deset godina od gostovanja na Salonu stripa kao tadašnji laureat Priznanja za doprinos srpskom stripu, 2009. godine, Rajko Milošević Gera (poznat kao r.m.Gera), jedan od najvećih evropskih majstora stripa i ilustracije, ove godine ponovo je gost našeg festivala. Činjenica da je trenutno na našem tržištu u opticaju ili pripremi devet Gerinih albuma na srpskom jeziku, koja štampaju tri najveća domaća izdavača stripova, jedan je od povoda za njegovo gostovanje na Salonu (…)\nPosetiocima programa Salona stripa 2019. pruža se i nesvakidašnja prilika da se na izložbi, predavanju i projekciji filmova (u redakciji Veljka Krulčića kao autora projekta i predavanju Andrijane Ružić), susretnu i upoznaju sa Nedeljkom Dragićem (1936), jednim od najvećih živih autora iz zlatnog doba Zagrebačke škole crtanog filma, koji od 1991. godine, živi u Minhenu (…)\nRetrospektivna izložba jednog od najboljih i najcenjenijih srpskih ilustratora kakav je GETO, u redakciji Marije Ristić, istoričara umetnosti, kada je reč o ilustraciji prevashodno, jeste svojevrsna jedinstvenost na ovdašnjoj likovnoj sceni.\nFrancuski strip scenarista Olivije Dobremel (poznat kao DOBBS), sa kojim je zainteresovana za saradnju većina srpskih autora, nakon 2017. godine, po drugi put je gost Salona stripa. Ovoga puta, povod za njegovo gostovanje predstavlja objavljivanje njegovih dela na srpskom jeziku u redakciji novopokrenute domaće izdavačke kuće 300 ČUDA COMICS. Reč je o ambicioznom početku ovog izdavača i odličnom projektu Dobsove scenarističke adaptacije zbirke priča Herberta Džordža Velsa - Vremenska mašina, Rat svetova, Nevidljivi čovek i Ostrvo doktora Moroa.\nOvogodišnji laureat Salonovog priznanja za doprinos srpskom stripu jeste Ljubomir Kljakić (…), između ostalog, autor prve srpske profesionalne izložbe stripa pod nazivom Fantastika - strip - društvo, organizovane februara 1977. godine upravo u našoj ustanovi kulture - Studentskom kulturnom centru Beograd. Dokumentarnu izložbu i razgovor sa laureatom na programu Salona pripremio je istoričar umetnosti i vodeći srpski teoretičar stripa Slobodan Ivkov.\nZvanični program 17. međunarodnog salona stripa biće realizovan od\n26. do 29. septembra 2019. godine u svim prostorima SKC-a. Svi programi su besplatni i profilisani za posetioce svih uzrasta.\nMiki Pješčić, urednik Salona stripa\nGOSTI SALONA STRIPA:\nr.m.Gera (Srbija / Španija)\nRajko Milošević Gera, poznat i kao r.m.Guéra, srpski je strip autor i ilustrator. Rođen je 1959. godine u Beogradu, a od 1991. živi i radi u Barseloni.\nNjegov talenat je instantno prepoznat nakon što se 1982. godine pojavio na jugoslovenskoj strip sceni serijalom Elmer Džons, leoneovskim vesternom čiji je scenarista bio Dragan Savić. Njih dvojica su potom sarađivala na proslavljenim Teksaškim jahačima koji su im 1986. godine doneli nagradu za strip godine, a odmah zatim i Geri Zlatno pero Beograda.\nNa svetskoj sceni Gera je prevashodno poznat po svom radu na DC-jevom bestseler serijalu Skalpirani (Scalped) scenariste Džejsona Arona. Ova serijalizovana grafička novela od 60 poglavlja donela mu je dve američke nominacije za Ajznerovu nagradu, te nominaciju za najbolji noar serijal na francuskom festivalu u Angulemu 2014. Pre Skalpiranih, Gera je radio samostalno album Hauard Blejk (Howard Blake) piratskog žanra, kao i Zec sa Marsa (Le Lievre de Mars) u saradnji sa Patrikom Kotjasom na scenariju. Oba je objavio francuski izdavač Glena.\nPre i nakon proboja Skalpiranih, Gera je bio i ostao prepoznatljiv kao vrlo svestran i plodan stvaralac čiji su stripovi i ilustracije objavljivani kako u Evropi tako i Sjedinjenim Američkim Državama.\nTakođe je, kao storibord umetnik, radio na 22 animirana TV filma (između ostalih i za A-Film, BRB, Magma), a autor je i nekoliko filmskih postera za Magnolija Pikčers.\nPored velikog broja naslovnih strana, Gera je, zajedno sa Kventinom Tarantinom - na scenariju, sarađivao prvo na kratkoj epizodi iz Prokletnika (Inglourious Basterds) za Plejboj, kao i odmah zatim na kompletnoj grafičkoj noveli Đangova osveta (Django Unchained).\nGodišnje se pojavljuje u izdanjima najvećih US mejnstrim izdavača: Marvela (Tor), Dark Horsa (Grajndhaus), DC Komiksa (Betmen), kao i britanskog 2000AD (Sudija Dred).\nNajskorije objavljeni su Čovek sa zlatnim revolverom (L’uomo dalle pistole d’oro), album izdanje Teksa Vilera za Boneli, Dan D – Carstvo iz stepa (Jour J - Empire des Steppes) za Delkur, a do kraja 2019. godine trebalo bi da završi jedan album Konana Varvarina za Glena. Pored ostalih projekata, među kojima je možda za nas najatraktivnije završeno i obogaćeno izdanje Teksaških jahača za špansko i srpsko tržište, Gera ponovo radi sa Džejsonom Aronom na njihovom novom serijalu – Prokleti (The Goddamned) za američki Imidž Komiks. Dva do sada objavljena albuma su već svetski prihvaćena, kako od kritike tako i prodajno.\nKao srednjoškolac Geto (Boban Savić) je objavljivao stripove za Niški list mladih Grafit i Narodne novine, nalazeći inspiraciju u svakodnevnim dogodovštinama koje je izmeštao u mistični svet nadrealnih zbivanja. Kasnije, tokom studija na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu (odsek slikarstvo), počinje profesionalno da se bavi ilustracijom, objavljivanjem za Politikin zabavnik (od 1993). Već naredne godine ilustrovao je roman Ljiljane Praizović Knežević i Severni vetar. Osećajući prevlast narativa u likovnim delima, završava magistarske studije (2000) u klasi Rastka Ćirića odbranjenom temom O ilustraciji - koja je postala glavna literatura budućim studentima i istraživačima ove likovne discipline.\nStrip zauzima posebno mesto u Getovom stvaralaštvu. Na konkursu Niškog kulturnog centra (1997) kojem su se odazvali vrhunski umetnici, osvojio je prvu nagradu za tablu stripa Nasmejani pokojnici. Nastavio je da objavljuje stripove u časopisima Tron, Strip Manija, Bager... dok je radom na strip albumu L’ordre du chaos: Jérôme Bosch, francuskog izdavača Delkur, zauzeo istaknuto mesto među svetskim strip autorima. U znak podrške, godine 2018. izradio je motiv za logo Salona stripa SKC Beograd - stilizovanog viteza sa fasadne skulpture SKC-a, opremljenog umetničkim alatom: perom i četkicom.\nSrpskoj filmografiji dao je izuzetan doprinos stvarajući inovacije na polju žanra fantastike. Kao umetnički direktor filmova (naročito Čarlston za Ognjenku) i koncept-artist animiranih muzičkih spotova i kratkih filmova (poput E-Pigs), implementirao je znanja o vizuelnoj kulturi iz različitih oblasti postavljajući nove umetničke standarde koji korespondiraju svetskoj sceni savremenog filma.\nZnačajan domaći i međunarodni ugled stekao je prevashodno svojim majstorskim ilustracijama i analitičnim crtežom. Izložbena aktivnost bila je posledica pozitivne kritike i otpočela je odmah po završetku osnovnih studija u Domu kulture Studentski grad (1997), umnožavajući se vremenom. Učesnik je mnogobrojnih kolektivnih izložbi od kojih se izdvajaju Oktobarski salon, Zlatno pero Beograda, Majska izložba, 60 god. domaćeg stripa u Srbiji 1935 - 1995, Ilustratori Politikinog zabavnika.\nGeto je, vremenom, izgradio složen i nijansiran stvaralački opus. Širinom svog obrazovanja i umetničko-filozofskog pogleda na svet, likovnim jezikom predano je kreirao svojevrsni rečnik simbola, amblema, fantazije.\nKroz biografiju umetnika stiče se utisak da je njegov talenat uvek bio ispred zahteva vremena u kojem stvara, što je uslovilo da, kao mlad, stekne afirmaciju praćenu uvažavanjem kolega i stručne javnosti. Formirajući svoj autorski izraz i likovni svet koji ostaje nesaznajan za mnoge, Boban Savić s pravom nosi umetničko ime GETO, osećajući umetnost kao modus vivendi, a ne kao vid takmičenja. Među kolegama - stvaraocima toplo je zaživela misao da „umetnici nisu konkurenti, već saborci u zajedničkoj borbi za lepotu“ koju je, kao član mnogobrojnih stručnih žirija, isticao (Zlatno pero Beograda (2013), Balkanima (2015), Salon stripa SKC (2015-2018)...\nMarija Ristić, istoričar umetnosti\nRođen u Francuskoj 1972. godine, Olivije Dobremel (poznat kao DOBBS) studirao je sociologiju u vreme kada je počeo da piše scenarije za rolplej igre, video igrice i stripove.\nJoš 2009. godine, dok je radio kao predavač na kinematografiji, potpisao je svoje prve stripovske ugovore za biografije serijskih ubica i triler-priče. Potom je, od izdavačke kuće Solej, dobio priliku da piše fantastične i horor / avanturističke mini-serijale: Loki, Alan Kvotermejn, Alamo, Mister Hajd protiv Frankenštajna i Skotland Jard. Mnogi od ovih serijala prevedeni su na italijanski, španski, holandski, nemački i engleski jezik.\nZatim je napisao jednodelnu priču, smeštenu u svet poznate video-igre Dofus, za izdavačku kuću Ankama i sarađivao na strip adaptaciji zbirke novela SF autora Stefana Vula.\nNakon saradnje sa srpskim crtačem Darkom Perovićem na Alamu, pridružio se mnogim drugim autorima u zajedničkom srpsko-francuskom strip-projektu Linije fronta, čiji su izdavači System Comics i Francuski kulturni centar u Beogradu.\nPotom je, 2017. godine, započeo da radi za Glena na adaptaciji zbirke priča čuvenog pisca fantastike Herberta Džordža Velsa koja uključuje Vremensku mašinu, Rat svetova, Nevidljivog čoveka i Ostrvo doktora Moroa.\nOd početka 2019. godine napisao je jedan esej o zlikovcima u filmovima, kao i scenarije za nove stripove Fransoa I kralj Francuske, Nikolas le Floh i Čovek-zver (prema priči Emila Zole).\nNEDELjKO DRAGIĆ (Hrvatska)\nNedeljko Dragić rođen je 1936. godine u Paklenici kraj Novske. Godinu dana kasnije, njegova porodica se seli u Slavonski Brod. Odatle će Nedeljko, 1955. godine, otići na studije prava u Zagreb.\nU gimnazijskoj klupi nastala je njegova prva objavljena karikatura u Kerempuhu, ali i prvi strip Miša Sos u Holivudu koji je izašao u sarajevskom humorističkom listu Čičak 1954/55. Od tada, pa sve do danas, Dragić crta i osmišljava karikature, ilustracije, stripove, logotipe, plakate, komercijalnu grafiku, pozorišnu scenografiju, animirane filmove i scenarije.\nJedan je od najvećih živih autora iz zlatnog doba Zagrebačke škole crtanog filma i sineasta kome je samo „pola koraka” nedostajalo da se ovenča najvažnijim profesionalnim priznanjem na svetu - statuom Oskara.\nIstovremeno, reč je o genijalnom strip umetniku (Tupko, Brbljanje o geometriji), autoru Zagija - maskote Univerzijade u Zagrebu 1987. godine, autoru Leksikona za nepismene, jednom od autora likovnog oblikovanja motiva sarajevske Olimpijade 1984. godine, briljantnom karikaturisti i ilustratoru, sjajnom grafičkom dizajneru.\nOd svog prvog neposrednog kreativnog dodira sa crtanim filmom, u proleće 1956. godine, kada se kao fazer priključio ekipi Dušana Vukotića koja je radila Nestašnog robota, preko svog prvog autorskog filma (scenarista, crtač, reditelj) Elegija iz 1965. godine, pa zaključno sa 1989. godinom, kada će premijeru imati Slike iz sjećanja, ispod Dragićeve ruke i u njegovoj mašti nastaće jedan od najbriljantnijih, originalnih opusa umetnosti animacije druge polovine 20. veka.\nKrotitelj divljih konja, Možda Diogen, Idu dani, Tup-tup, Dnevnik, Dan kad sam prestao pušiti, njegovi su najpoznatiji filmovi. U kategoriji za najbolji kratkometražni animirani film, Tup-tup je bio 1972. godine nominovan za Oskara, a sledeće godine Dragić je postao član Američke filmske akademije.\nZa svoje autorske crtaće dobio je niz nagrada na najvažnijim festivalima animacije: Oberhauzen, London, Beograd, Zagreb, Čikago, San Francisko...\nU italijanskom gradu Luka 1995. godine dobija nagradu za životno delo - za doprinos animiranom filmu, stripu i karikaturi.\nU Hrvatskoj je 2002. godine dobio nagradu za životni doprinos filmskoj umetnosti Krešo Golik; na Motovunskom festivalu 2009. godine nagradu Pedeset godina; 2013. godine nagradu Andrija Maurović za životno delo na području hrvatskog stripa i najvažniju nacionalnu nagradu Vladimir Nazor. Iste godine dobija i Trepetalo iz Trogira - regionalnu nagradu za medije Ranko Munitić. Od 1991. godine Nedeljko Dragić živi u Minhenu.\nVeljko Krulčić, autor projketa\nPROGRAM FILMA I ANIMACIJE:\nANDRIJANA RUŽIĆ: FILM KAO OTIMANjE OD ZABORAVA - ANIMIRANI FILMOVI NEDELjKA DRAGIĆA, predavanje / projekcija filmova\nFilmovi za projekciju na Salonu 2019: Elegija (1965) 3:56; Možda Diogen (1967) 9:51; Idu dani (1969) 10:07; Tup-tup (1972) 9:42; Dnevnik (1974) 8:52; Put k susjedu (1982) 2:00; Slike iz sjećanja (1989) 11:54\nSPECIJALNE NAGRADE I PRIZNANjA SALONA STRIPA 2019:\nSPECIJALNO PRIZNANjE ZA DOPRINOS SRPSKOM STRIPU\n(Komisija za dodelu priznanja za doprinos srpskom stripu: Slobodan Ivkov, predsednik; Milosav Pješčić, član komisije; Aleksandar Uzelac, član komisije)\nDobitnik: LjUBOMIR KLjAKIĆ (1951), Beograd\nSlobodno može da se kaže da je Ljubomir - Ljuba Kljakić (1951), pored bavljenja društvenim, rukovodećim i političkim radom, koji se s dobrim razlozima smatraju važnijim poslovima od angažovanja „samo“ oko stripa, kao urednik u časopisima Student (od 1975) i Vidici (od 1977), te kao predsednik Saveta ili direktor Studentskog kulturnog centra (1977-1984), tokom približno jedne decenije (1975-1985) promenio srpsku stripsku paradigmu. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Kosovskoj Mitrovici, a od 1970. godine studirao je u Beogradu, gde je 1975. diplomirao na Fakultetu političkih nauka i do 1978. pohađao postdiplomske studije.\nOd 1975, kada je postao glavni urednik lista Student, u Srbiji, pogled na strip kao na sredstvo promišljanja i savremenicima inherentan, moderan jezik izražavanja više nije bio isti, kako među intelektualnom elitom, tako i među akterima na sceni specijalizovanoj za strip. Promenio se pristup kreiranju, plasiranju, konzumiranju i promišljanju ostvarenja ovog medija, do tada prihvatanog samo kao zabava, razbibriga, avantura i ilustracija (biografska, pedagoška, bajkolika, blago satirična...) ili samo kao vizuelni geg-humor. Do tada, „alternativni“, „andergraund“, društveno i intelektualno angažovani, te na svaki drugi način „nekomercijalni“ strip nije imao „svoj“ medij u kojem je mogao da u kontinuitetu bude legalno prikazan i štampan. Kljakić mu je otvorio novinski i izložbeni prostor.\nU „Studentu“ br. 29/1975. priredio je temat Novi strip. Tekstovi u njemu (Andergraund strip i šamari građanskom idealu čistoće, Novi strip - prevrat, kritika, nova vizuelizacija, avangarda, Razaranje nevinosti i ušećerenosti stripa...) nisu se bavili samo andergraundom (Kramb). Tu smo prvi put videli tek kreiranog Arzaka Mebijusa, stripove Drijea, Korbena, Kurcmana, Gotliba...\nZbunjena javnost nije ni znala kako da nazove slične domaće stripove, pa su, uz komentare, išli različiti prefiksi: „intelektualni“, „politički“, „nekomercijalni“, „filozofski“, „angažovani“...\nGodine 1977. bio je i autor prve srpske izložbe stripa Fantastika - strip - društvo (opširniji podaci na srpskom i engleskom na str. 53 i 54 kataloga 16. Salona stripa 2017), ali pravu buru na sceni izazvao je svojim uvodnim tekstom Treća generacija? u svesci-separatu Studenta br. 15/1978. kojim je probudio revolt i polemičku buru na „konvencionalnoj“ sceni, čiji akteri su stripare „novog talasa“ u drugim glasilima, pa i stripskim časopisima, pored pejorativnog izraza „moebiusovština“, uz omalovažavanja, podrugljivo nazivali i „trećegeneracijašima“.\nU pripremi je teorijska knjiga Treća generacija, ogledi o stripu, figuralnoj naraciji, popularnoj kulturi, traganju za slobodom, utopiji i srodnim temama (1973 - 1988).\nSREĆKO JOVANOVIĆ - NAGRADA IZDAVAČKE KUĆE „DEČJE NOVINE DOSITEJ“ I OPŠTINE GORNjI MILANOVAC:\nDobitnik: BRANA NIKOLIĆ (1936), Valjevo\nBrana Nikolić rođen je 1936. godine u Aranđelovcu kao jedanaesto dete majke Radojke i oca Jaćima. Osnovnu školu završio je u rodnom gradu, a posle ondašnjeg šestog razreda upisao se na Likovnu akademiju, kao izuzetno talentovan crtač i najmlađi student Beogradskog univerziteta.\nPrvo ozbiljnije ostvarenje Brane Nikolića bio je strip Fudbalko, objavljen 1963. godine u Dečjim novinama i valjevskom Poletu. Kasnije se saradnja sa gornjomilanovačkim gigantom iz godine u godinu produžavala i, naravno, nastajali su novi junaci i nove epizode. Prvo je dečja, đačka srca osvojio Mija Siledžija, pa je na površinu izbio Bendžo Kosta. Tu su i Mate Karate, Pastir Hotka, Džungla Đole, Tarziko i drugi. Preko 40 godina Brana je bio saradnik Dečjih novina. Bio je urednik Eks Almanaha, Eureke, kao i Karavana.\nProfesionalno je radio kao novinar i karikaturista u valjevskom listu Napred, sve do penzionisanja. U Valjevu je pokrenuo i uređivao i čuveni strip list Pingvin. Tinejdžerske dane provodio je u kutovima parka Bukovičke banje - Risovačko groblje, u atmosferi koja je kasnije poslužila da stvori čuvenog Miju Siledžiju i Risovaču kao scenu pogodnu za svakojake doživljaje. U tom okruženju pojavljuje se Mija Siledžija, mudar, hrabar i vešt dečkić koga bi autor maštovito i spretno, u stihovima, oblikovao i vodio u uzbudljive doživljaje. Nadimak Siledžija više je pristajao kao rima uz ime Mija.\nListajući odmalena Politikin zabavnik sa nenadmašnim Diznijevim stripovima, Brana je nesvesno uzimao liniju i odraze crtanih junaka pa se to, samo uzgred, ogledalo u njegovim ranim humorističkim stripovima. Uz jedno takvo prisustvo „diznijevštine“, Brana je crtao stripove, slikovnice, bojanke, pa su se iznedrili, ali u svojstvenoj formi, Mija Siledžija, Crni kečevi na Bukulji, Otmica centarfora i mnogi drugi.\nOsim stripom, bavio se i pisanjem vesterna i romana o nindžama, pod raznovrsnim pseudonimima. Za Forum iz Novog Sada odradio je preko dvadeset naslova o Doku Holideju, pod pseudonimom Frank Larami. Radio je i neke vesterne pod imenima Rej Kolons, Brandon Nik, Valsin Arb, kao i nekoliko nindža-romana pod pseudonimom Derek Finegan.\nOsamdesetih godina započeo je saradnju sa nemačkim izdavačem Džoom Vajnom, na projektu Plave oči superzvezda, u saradnji sa Slavišom Ćirovićem. Uradili su oko osam epizoda uz veliki broj skica. Brana i danas crta stripove, slikovnice, radi ilustracije i karikature i tvrdi da je strip najlepše čovekovo detinjstvo.\nSTRUČNA KOMISIJA U SASTAVU: Slobodan IVKOV, presednik; Vasa PAVKOVIĆ i Pavle ZELIĆ, DODELILI SU SALONOVA PRIZNANjA NAJBOLjIM DOMAĆIM IZDAVAČIMA ZA 2018/19. GODINU, I TO:\nPRIZNANjE ZA NAJBOLjEG IZDAVAČA DOMAĆEG STRIPA 2018/2019:\nDobitnik: SYSTEM COMICS, Beograd\nPRIZNANjE ZA NAJBOLjEG IZDAVAČA INOSTRANIH STRIP IZDANjA U SRBIJI 2018/2019:\nDobitnik: ČAROBNA KNjIGA, Beograd\nOBELEŽAVANjA JUBILEJA SRPSKOG STRIPA:\n140 godina od osnivanja časopisa Šaljivi astronom\n115 godina od rođenja Branislava - Branka Vidića\n110 godina od rođenja Đorđa Lobačeva\n80 godina od osnivanja časopisa Mikijevo carstvo\n80 godina od pokretanja stripa Zigomar\n80 godina časopisa Politikin zabavnik i 3500. broj\n80 godina od pokretanja časopisa Vreme strip\n55 godina od pokretanja edicije svezaka Lale\n50 godina stripskog časopisa Stripoteka\n45 godina časopisa za teoriju stripa Pegaz\n40 godina od prve teorijske knjige o stripu jednog srpskog autora\n10 godina od nastanka prvog srpskog dugometražnog animiranog filma\nKONKURS 17. MEĐUNARODNOG SALONA STRIPA:\nŽiri u sastavu: Anica Tucakov, istoričar umetnosti; Maja Veselinović, strip autor i ilustrator; Dragana Stojiljković, strip scenarista; Ana Grigorjev, slikar i ilustrator, i Jasmina Pucarević, grafički dizajner i šef programske službe SKC-a, dodeliće 26. septembra 2019. godine, na svečanoj ceremoniji otvaranja Salona, sledeće nagrade: Grand Prix, Nagradu za najbolje ostvarenje u domenu klasičnog strip jezika, Nagradu za najbolje ostvarenje u domenu alternativnog strip jezika, Nagradu za najbolji scenario, Nagradu za najbolji crtež, Specijalnu nagradu žirija za inovaciju u strip umetnosti, kao i Nagrade žirija u kategoriji takmičara do 15 godina: Mladi lav, Specijalnu nagradu žirija za najbolju ideju, Specijalnu nagradu žirija za zreo i maštovit izraz i Specijalnu nagrada žirija za najmlađeg autora.\n15.00 – 22.00 KLUB / BERZA STRIPA\n19.00 / OTVARANjE IZLOŽBI SALONA 2019.\nSrećna galerija / KONKURS 2019 - izložba nagrađenih radova\nMala sala / KONKURS 2019 - izložba najuspelijih radova\nGalerija / GETO (Srbija), retrospektivna izložba gosta Salona. Autor postavke: Marija Ristić\nVelika sala / r.m.Gera (Srbija / Španija), izložba gosta Salona\nNovi prostor / Nedeljko DRAGIĆ (Hrvatska), retrospektivna izložba gosta Salona. Autor postavke: Veljko Krulčić\nGalerija Cirkus / Ljubomir KLjAKIĆ - dobitnik Priznanja za doprinos srpskom stripu, dokumentarna izložba. Autor postavke: Slobodan Ivkov\n19.30 / KOSPLEJ SALONA 2019.\n20.00 velika sala / CEREMONIJA SVEČANOG OTVARANjA SALONA I DODELA NAGRADA\n11.00 – 22.00 KLUB / BERZA STRIPA\n16.00 velika sala / PRIČA O NAŠEM BLEKU ILI PRIČA O BLEK INTEGRALIMA I & II, Niški kulturni centar & Udruženje ljubitelja stripa „Branko Plavšić“, Niš, 2019, promocija izdanja. Govore: Zoran Nikolić, urednik izdanja i predsednik Udruženja, Srđan Savić, direktor NKC-a, i Milan Ilić, grafički urednik izdanja\n17.00 velika sala / Zoran ĐUKANOVIĆ: Vraćanje u život stripskih klasika digitalnom restauracijom – Princ Valijant, Lens… predavanje\n18.00 velika sala / MODESTY STRIPOVI - Prezentacija novih izdanja, Živojin Tamburić sa gostima\n19.00 velika sala / Nedeljko DRAGIĆ (Hrvatska), predstavljanje gosta Salona. Moderator programa: Veljko KRULČIĆ\n20.00 velika sala / DOBBS (Francuska), predstavljanje gosta Salona /Promocija izdavačke kuće 300 ČUDA COMICS, Beograd / potpisivanje albuma\n16.00 velika sala / Jovan GVERO: NS STRIP VIKEND, promocija festivala\n16.30 velika sala / STRIPOLIS br. 11, promocija strip magazina, Kulturni centar Zrenjanin, Srbija\n17.00 velika sala / Željko PAHEK: LEGIJA NEPROMOČIVIH ILI ČETVRTI SVETSKI RAT UŽIVO, Niški kulturni centar & Udruženje ljubitelja stripa „Branko Plavšić“, Niš, 2019, promocija izdanja. Govore: Željko Pahek, autor, Zoran Nikolić, urednik izdanja i predsednik Udruženja, Srđan Savić, direktor NKC-a, i Milan Ilić, grafički urednik izdanja\n18.00 velika sala / SPECIJALNO PRIZNANjE SALONA STRIPA 2019. ZA DOPRINOS SRPSKOM STRIPU: Ljubomir KLjAKIĆ, razgovor sa laureatom. Moderator programa: Slobodan IVKOV\n19.00 velika sala / PREDSTAVLjANjE GOSTA SALONA: GETO - RAZGOVOR SA UMETNIKOM. Govore: Zoran Stanojević, Rastko Ćirić. Moderator programa: Marija RISTIĆ\n20.00 velika sala / Andrijana RUŽIĆ: FILM KAO OTIMANjE OD ZABORAVA - ANIMIRANI FILMOVI NEDELjKA DRAGIĆA, predavanje / projekcija filmova (Elegija, 1965, 3:56; Možda Diogen, 1967, 9:51; Idu dani, 1969, 10:07; Tup-tup,1972, 9:42; Dnevnik, 1974, 8:52; Put k susjedu, 1982, 2:00; Slike iz sjećanja, 1989, 11:54)\n16.00 velika sala / Zoran ĐUKANOVIĆ: MOJA AVANTURA SA AMERIČKIM IZDAVAČEM CLASSIC COMICS PRESS (Cisco Kid, Lance, Rusty Riley), predavanje\n17.00 velika sala / PRIZNANjE SALONA ZA NAJBOLjEG IZDAVAČA INOSTRANIH STRIP IZDANjA U SRBIJI 2018/2019: ČAROBNA KNjIGA, Beograd, promocija izdavača\n18.00 velika sala / r.m.Gera (Srbija / Španija): VEČE SA GEROM - promocija gosta salona / razgovor sa umetnikom / potpisivanje albuma\n20.00 velika sala / PRIZNANjE SALONA ZA NAJBOLjEG IZDAVAČA DOMAĆEG STRIPA 2018/2019: SYSTEM COMICS, Beograd, promocija izdavača\n(Međunarodni salon stripa zadržava pravo izmene i dopune programa)\n(Radno vreme galerija tokom trajanja zvaničnog programa Salona je 10.00 - 20.00)


PREGLED UPRAVLJANJA HEMIKALIJAMA U REPUBLICI SRBIJI (MART 2020-DECEMBAR 2020) - ALHem\nHome » Blog » PREGLED UPRAVLJANJA HEMIKALIJAMA U REPUBLICI SRBIJI (MART 2020-DECEMBAR 2020)\nZakonodavni okvir stvoren usvajanjem Zakona o hemikalijama i Zakona o biocidnim proizvodima i odgovarajućih podzakonskih propisa uspostavio je sistem upravljanja hemikalijama po principima EU. U pogledu ažuriranja propisa, tokom izveštajnog perioda ažuriran je samo Pravilnik o Spisku klasifikovanih supstanci. Novi Zakon o biocidnim proizvodima ni nakon dve godine nije usvojen, dok su Lista supstanci kandidata za Listu supstanci koje izazivaju zabrinutost, Lista supstanci koje izazivaju zabrinutost, Lista ograničenja/ zabrane proizvodnje, stavljanja u promet i korišćenja određenih opasnih supstanci, smeša ili proizvoda ostali neažurirani.\nAkcioni planovi Nacionalnog implementacionog plana za Stokholmsku konvenciju su ostali neusvojeni – a od ove godine i zastareli − s obzirom na to da su projektovani do 2020. godine. Dosad nije doneta odluka o ratifikaciji Minamata konvencije. Neophodno je nastaviti s razvojem zakonodavnog okvira, kako kroz harmonizaciju propisa uzimajući u obzir nove uredbe EU, kao i izmene i dopune postojećih, tako i jačanjem kapaciteta neophodnih za sprovođenje propisa. Propisani upravni postupci se sprovode, ali imajući u vidu obim i sadržaj dokumentacije koja se zahteva ovim postupcima, kao i poverljivost pojedinih podataka, neophodno je nastaviti sa unapređenjem sistema, i to posebno elektronske dostave podataka, kao i podizanjem administrativnih i stručnih kapaciteta Odeljenja za hemikalije, kao i inspekcijskih organa na poslovima kontrole hemikalija i biocidnih proizvoda. Neophodno je unaprediti efikasnost sprovođenja upravnih postupaka upisa u Registar hemikalija i upisa u Privremenu listu za dostavljanje tehničkog dosijea za biocidne proizvode, u smislu jačanja elektronske zaštite i pristupa podataka i samog unapređenja rada na elektronskim portalima. Pored toga, potrebno je doneti Rešenja o upisu u Registar hemikalija po ubrzanom postupku za zahteve iz ranijih godina i uskladiti zahteve za ispitivanje efikasnosti biocidnog proizvoda s laboratorijskim kapacitetima u Srbiji.\nU Evropskoj uniji je stupila na snagu zabrana korišćenja određenih ftalata u potrošačkim proizvodima, dok zbog kašnjenja u ažuriranju propisa, Srbija još uvek nije usvojila ovu zabranu. Imajući u vidu da je proces donošenja zabrane dugotrajan i da postoji vremenska razlika od trenutka donošenja zabrane do njene obavezujuće primene, postoji rizik da će se proizvodi za opštu upotrebu koji sadrže zabranjene ftalate sa EU tržišta tokom naredne tri godine preliti na srpsko tržište (gde su i dalje dozvoljeni usled nepostojanja ove zabrane).\nPotrebno je uspostaviti mehanizam za sprovođenje člana 82. Zakona o hemikalijama kojim se nalaže Ministarstvu zaštite životne sredine da izradi i sprovede projekte za praćenje stavljanja u promet i korišćenja hemikalija, praćenje njihovih metabolita i putanje hemikalija u životnoj sredini i živim organizmima kako bi se pratio rizik koje hemikalije predstavljaju po zdravlje ljudi i životnu sredinu, odnosno obezbedila kontrola načina korišćenja supstanci koje izazivaju zabrinutost i sprovođenja ograničenja i zabrana proizvodnje, stavljanja u promet i korišćenja hemikalija. Ovo je veoma značajna mera koja bi omogućila sagledavanje stvarnog napretka smanjivanja rizika od najopasnijih hemikalija.\nZbog izmena sadržaja na internet stranici Ministarstva zaštite životne sredine nisu objavljene mnoge informacije koje obuhvataju oblast upravljanja hemikalija zbog čega je došlo do dodatnog smanjenja transparentnosti sprovođenja propisa. U tom smislu, neophodno je: nastaviti s radom na Informativnom pultu za hemikalije i biocidne proizvode i upotpuniti informacije koje sadrži, a koje su navedene u poglavlju „Sprovođenje propisa“; učiniti javno dostupnim broj izdatih rešenja o upisu u Registar hemikalija po godinama, kao i podatke o stavljanju hemikalija na tržište po klasama opasnosti kao statistički podatak, i informacije o sprovođenju svih konvencija koje su u vezi sa upravljanjem hemikalijama. U vezi s tim, bilo bi korisno da Ministarstvo objavi i podatke o upisu supstanci koje izazivaju zabrinutost, i da li su mere za smanjenje rizika koje privredni subjekti primenjuju dovoljne za kontrolu rizika od ovih hemikalija. U pogledu administrativnih kapaciteta za obavljanje stručnih poslova u ovoj oblasti nije došlo do značajnih promena u odnosu na kapacitete u prethodnom periodu, iako je to neophodno kako bi se dostigao neophodan nivo razvijenosti za sprovođenje propisa, kao i za razvoj daljeg sistema upravljanja hemikalijama.\nPotrebno je pojačati inspekcijski nadzor nad hemikalijama i biocidnim proizvodima, naročito hemikalija u predmetima opšte upotrebe u smislu jačanja kapaciteta samih inspekcija i povećanje broja inspekcijskih nadzora, kao i unosa nebezbednih predmeta u NEPRO bazu kako bi se osiguralo adekvatno informisanje građana o predmetima povučenim s tržišta usled hemijskog rizika. Iako se na osnovu povećanja zainteresovanosti potrošača za održive načine kupovine i sve češćeg promovisanja održivih rešenja u svakodnevnom životu može očekivati da će sve više njih koristiti pravo na informaciju o sadržaju opasnih supstanci u proizvodima koje je definisano članom 27. Zakona o hemikalijama, neophodno je da Ministarstvo zaštite životne sredine vrši nadzor nad zaštitom prava potrošača iz ovog člana.\nNeophodno je obezbediti finansijska sredstva za jačanje administrativnih i stručnih kapaciteta Odeljenja za hemikalije u Ministarstvu, kao i inspekcijskih organa koje sprovode nadzor nad Zakonom o hemikalijama i Zakonom o biocidnim proizvodima, kako bi se zakonski propisi u vezi sa upravljanjem hemikalijama kontinuirano ažurirali i upravni postupci sprovodili bez probijanja vremenskih rokova, a imajući u vidu njihovu obimnost i kompleksnost.


Četiri poze u kojima ćete doživeti jači orgazam\nAko niste znali, mnogi jastuk koriste da bi im seksualni život bio bolji.\nIstovremeni dvostruki orgazmi se smatraju najvećim seksualnim užitkom, ali, po mišljenju stručnjaka, moguće je da ih doživite zajedno. Koliko god vam to izgledalo nemoguće i kompleksno,...\nSeks se ne završava orgazmom, potrebno je više za potpuno zadovoljstvo\nRedovno upražnjavate seks sa partnerom, ali se posle završnice uvek osećate kao da je prestala čar i da intimizacije više nema.\nKo češće glumi orgazam, udate, ili žene u vezama?\nIstraživanja pokazuju da čak 68 odsto žena, s vremena na vreme, glumi orgazam. To najčešće rade da se osoba sa kojom su u krevetu ne bi osećala loše.\nEvo šta muškarci misle o odglumljenom orgazmu\nVerovatno da nema žene koja bar jednom u životu nije odglumila orgazam. Bezbroj istraživanja je o tome rađeno, a najčršći razlog zbog koga se lepše polovine odlučuju na glumu jeste da bi...


Superliga: Mečevi "večitih rivala" odloženi, derbi kola igraju Spartak i Radnički\n17.08.2018 | Sport\nTakmičenje u fudbalskoj Superligi nastavlja se ovog vikenda. Utakmice petog kola koje igraju „večiti rivali“ Crvena zvezda sa Napretkom, odnosno Partizan sa Radom odložene su, a najzanimljivije bi moglo biti u Kuli, gde subotički Spartak kao domaćin igra sa Radničkim iz Niša.\nU ekipi iz Niša su oprezni pred gostovanje Spartaku, koji je kvalitet pokazao u evropskim utakmicama. Iako Radnički ima niz slabih rezultata u duelima sa Subotičanima poslednjih godina, šef stručnog štaba tima sa Čaira veruje da je vreme da se ta negativna tradicija sruši i da njegovi fudbaleri pokažu da nisu slučajno bili treći tim u prethodnoj sezoni Superlige.\nAtmosfera u ekipi je dobra, a osim Babića, svi ostali igrači trebalo bi da budu na raspologanju treneru za predstojeće gostovanje. Iako iza sebe imaju naporan raspored, u Radničkom poručuju da umor ne sme biti opravdanje.\nUtakmica Spartaka i Radničkog igra se u nedelju od 17 časova.\nVoždovac - Dinamo\nVojvodina - OFK Bačka


6 koraka za izradu vlastitog baštenskog nameštaja od paleta | JYSK\nTAGOVI: baštenski nameštaj od paleta, jastuci za palete\nLounge set od paleta idealan je i za opuštanje i za društvene događaje. Prirodan i neuglađen izgled baštenskog nameštaja od paleta pristaje većini bašta i terasa - a izrađuje se brzo i jednostavno. Pratite ove korake kako biste sami napravili garnituru i stolice od paleta.\nStreet food atmosfera na vašoj terasi sa nameštajem od paleta\nPrvo isplanirajte kako želite da izgleda vaš prostor na otvorenom. Paletnu garnituru možete u potpunosti prilagoditi svojim potrebama. EUR palete imaju standardne dimenzije 1200 mm x 800 mm, zato izvucite svoj metar i počnite sa planiranjem: Možete napraviti kauč sa dve palete u produžetku, ugaonu sofu od paleta ili jednostavno ležaljku. Upotrebite uspravnu paletu kao naslon kako ne biste morali da se naslanjate na zid.\n2. Učinite vaš baštenski nameštaj od paleta još udobnijim\nRazmislite koliko udobnu garnituru želite. Ako želite da bude lako sesti i ustati iz garniture, sedište garniture bi trebale biti dve palete jedna na drugoj.\n3. Nabavite palete koje su vam potrebne\nNakon što imate plan, možete otići po palete koje su vam potrebne. Pazite da palete nisu tretirane otrovnim hemikalijama i da nisu bile u kontaktu sa npr. farbom tokom prethodne upotrebe.\n4. Pronađite odgovarajuće jastuke za palete\nUzmite jastuke za sedenje i za leđa. Ne samo da bi trebali odgovarati veličini nameštaja od paleta koji gradite, već bi trebali biti dovoljno veliki da ne osetite praznine između dasaka u sedištu. I dovoljno debeli da ne osetite daske na leđima. Tkanina treba biti jaka, ali mekana.\nSavet: Jastuke za palete možete koristiti i direktno na podu ili uz zid.\n5. Pripremite se za hladnije dane\nPalete mogu biti na otvorenom tokom cele godine, pogotovo ako ih tretirate zaštitom za drvo, ali ne zaboravite da unesete jastuke unutra ako pada kiša i kada dođu jesen i zima. Možda će vam trebati novi sanduk za jastuke.\n6. Kreirajte pravu atmosferu\nNekoliko jastuka i ćebadi čine garnituru od paleta još udobnijom, a ako postavite u svoju baštu ili na balkon i neke saksije i fenjere, imate prijatan i udoban dnevni boravak na otvorenom.


phil collins – Suština pasijansa™\nO čemu ti to pevaš, čoveče božji?\nOsamdesete nisu volele klasične rokere. Sve je izgledalo kao da je neko negde rekao “e, sad mora ovako” i sve je u velikim i odlučnim koracima otišlo u božju mater. Snalazio se kako je ko umeo, neko je plivao, neko se udavio. Najbolje su prolazili oni koji su počeli u tom referentnom okviru, pa su se odmah ugnezdili u pravila koja je nametnuo MTV. Oni koji su pretekli iz nekih drugih vremena su se slomili ili preživeli. Naknadnim uvidom uočavamo da je većina klasičnih rokera doživela svoje kreativno dno baš tih godina.\nČak ni to nije najgore. Najgore je to što se i danas, preko tri decenije kasnije, javljaju ljudi koji pokušavaju da me ubede da je to muzika poput ove imala nekog smisla:\nA, jebote. O čemu se radi u ovoj zavrzlami?… Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor GrbaPosted on 5.6.2019. 6.6.2019. Categories FonotekaTags billboard, kraj civilizacije, muzika za popodne, no jacket required, osamdesete, phil collins, sunovrat, sussudio\nPuzači po tepihu prošlih vremena\nKada je reč o nekim velikim i starim pričama rock muzike, reciklaža je unosan biznis. To se pogotovo odnosi na privremeno okupljanje nekih bivših velikih bendova. Ukoliko se radi pametno, može da bude veoma unosno. Primera radi, svetska turneja grupe Police koja je trajala od maja 2007. do avgusta 2008, tokom koje je odsviran 151 koncert (jedan i u Beogradu), u času zaključenja je bila treća najunosnija ikad održana turneja, sa ukupnim prihodom od 362 miliona dolara, a čistim profitom od oko polovine tog iznosa.\nMeđutim, za razliku od grupe Police, za koju se zna da članovi ne mogu da podnesu jedan drugog još od vremena kad su objavili poslednji album za onoga vakta osamdesetih, ali osećaj za biznis veoma lako prekriva animozitete među džentlmenski nastrojenim ljudima, negde taj efekat izgleda nije moguće postići.\nTu onda uleću delegirani učesnici stare priče, čisto da održe večiti plamen da tinja dok se ne desi nešto ozbiljnije. Ako se uopšte desi.… Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor GrbaPosted on 30.9.2018. 30.9.2018. Categories FonotekaTags carpet crawlers, genesis, mike rutherford, muzika za popodne, okupljanje, peter gabriel, phil collins, reunion, steve hackett, tony banks1 Comment on Puzači po tepihu prošlih vremena\nVreme je za ispiranje ušiju\nNe znam kako je vama. Meni je malo teško u Danu mrmota, ne toliko zbog posla koliko zbog curenja vremena a da se ništa ne dešava. Dakako, da bi se stvari dešavale, potrebno je preduzeti nešto – nemam iluzija da je moguće ikako drugačije – ali to me sad dovodi u situaciju poznatu kao “kvaka 22”: crkavam ovde kako bih mogao nešto da preduzmem, a potrebno je nešto da preduzmem kako ne bih crkavao. Benasto, ali tako je to.\nJedno od ambulantnih rešenja, srećom uspešno, jeste ispiranje ušiju. Ono figurativno, dabome, muzikom u sinapse. Baš da vam ne govorim koliko me to drži na gomili, jer ne biste mi verovali. Ali, možda mi uspe sa ilustracijom.\nE, tako se to radi.… Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor GrbaPosted on 12.6.2018. 12.6.2018. Categories FonotekaTags a trick of a tail, amerika, genesis, geniji, los endos, mike rutherford, muzika za popodne, peter gabriuel, phil collins, steve hackett, tony banks


ZA SAMO NEDELJU DANA 20.000. GLEDALACA POGLEDALO FILM „VIKEND SA ĆALETOM“-MCF - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Aktuelno » ZA SAMO NEDELJU DANA 20.000. GLEDALACA POGLEDALO FILM „VIKEND SA ĆALETOM“-MCF\nZA SAMO NEDELJU DANA 20.000. GLEDALACA POGLEDALO FILM „VIKEND SA ĆALETOM“-MCF\nZA SAMO NEDELJU DANA 20.000. GLEDALACA POGLEDALO FILM „VIKEND SA ĆALETOM“\nUz sve preporučene mere predostrožnosti bioskopska publika gleda dobre domaće filmove okrećući se velikom platnu i sigurnom ambijentu. Domaći film reditelja i scenariste Miroslava Momčilovića „Vikend sa ćaletom“ već u prvoj nedelji prikazivanja primamio veliki broj ljubitelja sedme umetnosti\nNOVI INSERT IZ FILMA (VIDEO)\nBioskopski domaći hit „Vikend sa ćaletom“ reditelja i scenariste Miroslava Momčilovića ostvario je u prvoj nedelji prikazivanja sjajnu gledanost od 20.000 posetilaca. Tužna komedija sa Nenadom Jezdićem, Banetom Vidakovićem i mladim glumcem Vasom Vranešom u glavnim ulogama našla se na repertoaru domaćih bioskopa protekle nedelje, 29. oktobra kada je premijerno prikazan u prestoničkim bioskopima, a potom i u Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu, Kraljevu, Podgorici i u ostalim gradovima širom Srbije, Crne Gore, Republike Srpske odžavajući time nadu da i u teškim okolnostima, uz sve preporučene mere predostrožnosti, kulturna delatnost i filmska industrija i dalje opstaju i ne klonu.\nmcf Miroslav Momčilović Nenad Jezdić Vikend sa ćaletom 2020-11-09\nPrethodni: UZ POSEBNE EPIDEMIOLOŠKE MERE, NASTAVAK SEZONE DOGAĐAJA U KOMBANK DVORANI. MARKO LUIS, BOŽO VREĆO, QUEEN REAL TRIBUTE NA LISTI PREDSTOJEĆIH KONCERATA\nSledeći: Pobednici 16. Filmskog festivala Slobodna zona


Dan online - Ekonomija: Ako ne dobiju 16 plata, tražiće raskid ugovora - 2021-03-20\nEkonomija BIVŠI RADNICI VEKTRA BOKE UPOZORILI UPRAVU PREDUZEĆA\nSa jednog od protesta radnika „Vektra Boke” - Foto: Dan Ako ne dobiju 16 plata, tražiće raskid ugovora Radnici su poslednju platu primili za oktobar 2019. godine\nZbog neisplaćenih potraživanja, radnici „Vektra Boke” u Herceg Novom uputili su oštro upozorenje upravi preduzeća da će, ukoliko im do srijede ne isplate 16 plata, zatražiti raskid ugovora i procesuiranje krivaca. Njihov pravni zastupnik Jovan Pejović potvrdio je da će tražiti od Vlade i Specijalnog tužilaštva raskid privatizacionog ugovora. Radnici „Vektra Boke” su, kako tvrde, poslednju platu primili za oktobar 2019. godine.\nPored 16 neisplaćenih zarada, uprkos brojnim obećanjima, ni sadašnjim ni bivšim radnicima menadžment nije isplatio ni drugu ratu po planu reorganizacije. Kako je 7. februar bio krajnji rok, oštećeni radnici upućuju upozorenje.\n– Cilj radnika je da se naplati potraživanje. Mi sada dajemo rok do srijede da nam se isplati 16 plata i jedna rata po planu reorganizacije. Ako se to ne desi, mi moramo da preduzmemo pravne korake, a to je procesuiranje svih ljudi koji su nas doveli do ovoga, raskid ugovora kao i raskid nekih kupoprodajnih ugovora – kazao je radnik Vojo Miljanić.\nSvi sudski postupci koje su radnici imali do stečaja su završeni, ali uprkos brojnim obećanjima nisu ispoštovani rokovi za isplatu zaostalih potraživanja.\n– Druga vrsta potraživanja koja nisu prihvaćena u stečaju potvrđena su presudama ovog suda i Višeg suda u Podgorici. Blokirali smo račun, ali je problem isti. Da je Dragan Brković vratio novac, naplatili bismo i priznata i nepriznata potraživanja. Ne tražimo podršku protiv redovnih sudova jer oni sude po zakonu i priznali su potraživanja radnika po zakonu. Problem je kriminal kada neko ima pravo upravljanja jer ima većinski paket akcija, a on prodaje imovinu i prisvaja – kazao je advokat Pejović.\nUmjesto evropskih integracija koje se svakodnevno pominju, Maja Pajević, bivša radnica, smatra da je prvo neophodno da institucije integrišu pravo i pravdu i omoguće radnicima da budu jednaki pred zakonom.\n– Prije svega, tražićemo od Vlade da raskine ugovor sa Brkovićem, da se Brković procesuira onako kako zakon nalaže. Tražićemo da radnička prava konačno dođu na red i da se on pozove na odgovornost i da čujemo njegov komentar zašto ne izvršava sve obaveze koje je davno i obećao i trebao da ispuni prošle godine kada je otuđio pet miliona. Tada je čvrsto obećao da će prva rata biti uplaćena radnicima 7. februara, što se još nije desilo – kazala je Pajević.


Drugi smrtni slučaj od virusa korona u Brčkom\nHome COVID -19 Drugi smrtni slučaj od virusa korona u Brčkom\nGradonačelnik Brčko distrikta BiH i komadant Kriznog štaba za zaštitu i spasavanje Siniša Milić na danas održanoj konferenciji za medije rekao je da je, nažalost, jutros u Brčkom zabilježen drugi smrtni slučaj zbog infekcije virusom korona.\n„Riječ je o muškarcu rođenom 1952. godine koji je zaražen dok je bio na liječenju u Klinici za srce u Tuzli, kao i lice koje je prethodno preminulo,“ rekao je gradonačelnik i dodao“juče smo imali još jedno lice koje je zaraženo virusom korona i riječ je o, takođe, pacijentu s Klinike za srce Tuzla. Sada imamo 18 lica koja su zaražena ovom infekcijom.“\nTrenutno se u brčanskoj bolnici nalazi sedam lica koja su smještena na odjeljenju gdje su pacijenti inficirani virusom korona.\n„Od toga srednje životne dobi su tri lica, dok su četiri starije osobe životne dobi. S lakšom kliničkom slikom je njih šest, dok je jedno lice s težom kiničkom slikom. Na prostoru Distrikta nalazi se 1.333 lica pod zdravstvenim nadzorom, a pedeset lica je izašlo iz zdravstvenog nadzora. Imamo i dva pacijenta koja su izliječena i to su prvi slučajevi izlječenja od zaraze virusom korona. Ipak, oni se i dalje nalaze pod određenim mjerama, kako to preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija“, rekao je gradonačelnik Milić.\nPrethodni postU srijedu počinju radovi na rekonstrukciji puta L1\nSledeći postOd sutra ponovo rade zelena i pijaca na Klancu i Arizoni


Odjeljak bimetalnog radijatora: glavne prednosti, izbor - Udžbenici vodovoda\nMnoge vrste baterija se sastoje od pojedinih elemenata, koje se nazivaju dijelovima, a jedna od najkvalitetnijih opcija je bimetalni radijatori. Ova grupa proizvoda ima niz neospornih prednosti zbog kojih zauzima vodeću poziciju na tržištu, posebno ako su kvalitet i pouzdanost važni za kupce.\nU ovom članku ćemo pogledati u čemu se sastoji odsek, koje su njegove karakteristične osobine i koje kriterijume treba uzeti u obzir prilikom izbora.\nZa početak ćemo utvrditi koje prednosti koristi ova grupa proizvoda, ima ih je dosta, pa ćemo dodirivati samo najvažnije i najznačajnije:\nEfikasnost Zapremina bimetalnog dela radijatora je mala, tako da se rashladna tečnost zagreva veoma brzo i potrebno je mnogo manje energije za zagrevanje prostora. Takođe, ako imate termostat, možete vrlo precizno podesiti temperaturu u sobi, odstupanje će biti maksimalno 1-2 stepena\nSnaga Unutrašnji sistem se sastoji od čeličnih cijevi, koji su vrlo pouzdani i izdržljivi. Oni sprečavaju koroziju aluminijuma, što značajno produžava vek radijatora.\nZa najteže uslove rada, preporučujemo vam da izaberete opcije sa jezgrom od nehrđajućeg čelika, takvi sektori mogu izdržati najnepovoljnije uslove bez ugrožavanja integriteta materijala\nEfikasnost Često se postavlja pitanje koliko kilovata u jednom delu bimetalnog radijatora, zapravo, ovaj indikator zavisi od brenda proizvoda i njegove veličine, ali jedno je sigurno: snaga će zadovoljiti najviše standarde, u prosjeku se ovaj indikator kreće od 160 do 220 vati. što je mnogo veće od većine drugih analoga\nSvestranost Ako ste u početku napravili pogrešne procese i stavili premalo ivice, onda možete lako shvatiti kako dodati dijelove na bimetalni radijator, ne trebaju vam posebna oprema i vještine, sve je vrlo jednostavno i brzo\nObratite pažnju! Još jedna nesumnjiv prednost je visok kvalitet bojenja, svaki deo je pokriven kvalitetnom kompozicijom, rad se radi u dve faze kako bi se osigurala najbolja pouzdanost.\nKarakteristike izbora konkretne opcije i poravnanja\nIako su bimetalni proizvodi vrlo efikasni i ekonomični, uz neispravne proračune, sistem neće funkcionisati po potrebi, pa prvo morate definirati sve kriterijume koje ćemo razmotriti u nastavku.\nPrvo, trebalo bi da odlučite gde će se grijani elementi nalaziti. Najupečatljiviji način je da ih postavite ispod prozora kako biste stvorili toplotnu zavjesu ispred otvora prozora, ponekad se baterije mogu postaviti na druga mesta, sve opet zavisi od karakteristika prostora i dimenzija.\nOd najvažnijih parametara, primećujemo sljedeće:\nVeličina bimetalnog radijatora u visini, Morate da preduzmete merenja da biste saznali koliko je prostora na raspolaganju. Nadalje, 10 cm od poda se oduzima od dobijene vrijednosti, 10 cm od prozora je 10 cm, a ne zaboravite da se stražnji zid ne sme nalaziti u blizini zida, mora biti razmak od 50 mm. Konačna cifra će vam reći koja opcija treba koristiti u vašem slučaju.\nObratite pažnju! Ne zaboravite da se odjeljevi klasifikuju prema središnjem rastojanju, koji može biti od 20 do 180 cm, dok će stvarna veličina biti veća 7-8 cm, u zavisnosti od proizvođača proizvoda.\nŠirina bimetalnog dela radijatora je uvek standardna i iznosi 80 mm., Na osnovu toga, određujete koliko će konstrukcija horizontalno da se izvrši horizontalno. Većinu vremena ima dovoljno prostora, ali ponekad je praznina preozka, u tom slučaju najbolja opcija bi bila postavljanje dve male baterije pored jedno drugo ili zasebno.\nDimenzije bimetalnog radijatora ne uključuju samo širinu i visinu, već i dubinu (ili debljinu), Standardna je i 85 mm, što uzimajući u obzir ugaonost iz zida, konstrukcija će proširiti 135 mm (u ekstremnom slučaju, može se postaviti malo bliže, ali razmak od manje od 30 mm je nepoželjan).\nTakođe, u ovoj fazi treba uzeti u obzir mogućnost priključivanja dizajna. Iako proizvodi nisu teški, na primer, težina bimetalnog radijatora na 10 sekcija sa visinom od 580 mm je malo više od 15 kg, ali će i dalje biti prisutno određeno opterećenje na zidu, pa ako se površina šuti sa suvim zidom, onda preporučujemo da napravite ojačanje na nivou zagrada.\nSada ćemo razumeti kako izračunati broj sekcija bimetalnih radijatora za određenu sobu.\nOva vrsta posla može se raditi s vlastitim rukama, a to će vam pomoći jednostavna uputstva:\nZa početak, potrebno je izračunati zapreminu prostora, sve je vrlo jednostavno ovdje: meri se dužine, širine i visine, nakon čega se rezultirajuće figure množe zajedno. Rezultat će biti zapremina prostora u kubnim metrima.\nPrema normama SNiP-a za jedan kubni metar vazduha u prostoriji treba da bude 41 W toplotne energije, ako je zgrada pravilno izolovana, plastični prozori su instalirani, a po 34 kubnih metara dovoljno je 34 W. Razmislite o primjeru: soba 3x4 visine od 2,5 metra ima zapreminu od 30 m3, na primjer, naša kuća nije dobro izolirana, što znači da se množi 30 do 41 i dobijemo 1230 vati.\nNa osnovu ovoga, moguće je izračunati broj bimetalnih delova radijatora, ali bolje je uvesti korekcijske faktore za veću tačnost. Na primjer, dijagram koji slijedi pokazuje kako se toplota gubi u privatnim kućama, što se tiče urbanog razvoja, onda je neophodno dodati 10% za svaki prozor od 5 do 10% ako se radiator nalazi u niši i 25% ako je prostor ugao.\nSada, kako bismo izračunali broj bimetalnih delova radijatora, u prethodnom primeru smo saznali da je potrebno 1230 W toplotne energije, na primer, postoje dva spoljna zidna vrata i jedan prozor u prostoriji, to jest, potrebno je dodati još 35% rezultata, dobiti 1660 W. Uzmite na primer deo sa snagom od 190 W, ali kao što znate, sistem ne radi stalno na maksimalnoj temperaturi, tako da je bolje dodati još 10-15% rezervata, na kraju se ispostavilo da nam je potreban bimetalni radijator za 10 sekcija.\nMožete koristiti još jednostavniju opciju kako ne biste se bavili kalkulacijama - pronađite online kalkulator, unesite sve podatke u njega i dobijete gotove rezultate. Sve je vrlo jednostavno i brzo, najvažnije je da pravilno unesete sve potrebne vrednosti.\nČesto se postavlja pitanje, koji je maksimalan broj sekcija u bimetalnom radijatoru koji se može postaviti? Kod građenja kodova, nema indikacije ovoga, postoji samo preporuka da se struktura sastavi u fabrici. Od proizvedenih opcija, najveće su od 14-18 sekcija, ovaj broj se može smatrati razumnim maksimumom, ako vam je potrebno više, lakše je da se razbijete sistem za dva bloka.\nBimetalni proizvodi su dobri, jer sami definišete broj delova, kao i njihovu konfiguraciju. Video u ovom članku će vam reći više o grupi proizvoda u pitanju i pomoći vam da razumete neke od nijansi još bolje.\nСледующаяToplotno opterećenje za grejanje i druge parametre


Downov sindrom - osjećaji roditelja\nSavjeti i novosti o zdravlju Trudnoća i bebe Downov sindrom - osjećaji roditelja Web Sajt\nAmerički naučnici ustanovili su da se negativna osjećanja koja roditelji prvobitno iskuse kada im ljekari saopšte da im dijete boluje od Downovog sindroma, u većini slučajeva preobraze u osjećanja radosti i snage.\nAutori studije objavili su preliminarne rezultate internetske ankete roditelja djece sa Downovim sindromom. Anketa, koja je započeta u oktobru 2009. godine, prikupila je 500 odgovora.\nPrisutne su mnoge sličnost po pitanju toga kako se roditelji osjećaju kada saznaju da im dijete boluje od DS-a, izjavili su naučnici sa univerziteta Kansas State University i Texas Tech University.\n“Većina ih je rekla da je to saznanje za njih bilo poražavajuće, te da su prolazili kroz periode depresije, tuge, žaljenja i šoka, te da su se osjećali prestrašenim, ljutitim, razočaranim i bespomoćnim,” izjavila je Briana Nelson Goff, zamjenik dekana za akademske poslove fakulteta College of Human Ecology i profesorica porodičnih studija u Kansas State.\nMeđutim, mnogi roditelji istakli su da su ta početna osjećanja kasnije ustupila mjesto pozitivnim emocijama.\n“Nekoliko roditelja reklo je da je vrijeme koje su proveli u zbližavanju sa svojim djetetom bilo od ključnog značaja za njihovu snagu. Trebalo je da prođe neko vrijeme da shvate sa čim se suočavaju, što im je pomoglo da se prilagode,” stoji u izjavi Goffove.\nIako roditelji nisu bili izravno upitani o komunikaciji sa zdravstvenim radnicima, oko 20% roditelja izjavilo je da su imali negativna iskustva koja su uključivala to što su neki ljekari razmatrali opciju abortusa kao jedinu moguću opciju, ili su se roditelji jednostavno osjetili pod pritiskom da donesu odluku da abortiraju dijete, objasnili su učesnici ankete.\n“Ovo predstavlja najveće iznenađenje kada su u pitanju rezultati. Očekivala bih takav odgovor od roditelja prije 20 godina, ali ne i od roditelja koji su dobili dijete u zadnjih pet godina,” rekla je Goff.


U lavirintu grčke birokratije | EurActiv Srbija\nU lavirintu grčke birokratije\nU jednoj atinskoj knjižari nekoliko stolova je slobodno za sve koji žele da uživaju u kafi listajući knjige. Jedini uslov je da donesu sopstveno piće jer zbog nekog od brojnih propisa grčkog birokratskog lavirinta, koji obeshrabruje investitore, nije moguće prodavati kafu i knjige na istom mestu. To je tek jedan od problema na koji se žale preduzetnici u Grčkoj. Grčku, kao i Srbiju, muče brojni propisi, korupcija i dugi sudski postupci.\n"To je grčka birokratija", uzdiše Areti Geogilis, koji je nedavno otvorio "Zonu lobodnog mišljenja" (Free thinking zone) u samom centru Atine. "Rekli su mi da moram da biram između dve dozvole, za knjige ili pića. Kada sam im rekao da takav koncept postoji u inostranstvu, u službama atinske opstine rekli su mi da će razmisliti. I dalje čekam”, naveo je on.\nMožda će mu u tome pomoći zakon o napređenju poslovnog ambijenta, koji je usvojen prošle sedmice u parlamentu. Taj tekst ima 329 članova, koji bi trebalo da pojednostave brojne poslovne procedure.\nStručnjaci smaraju da je taj problem potrebno hitno rešiti – u priči o slabostima grčke privrede prepreke za osnivanje i razvoj preduzeća su sveprisutne.\nU najnovijem izveštaju evropske radne grupe koja pomaže grčkim vlastima da sprovedu reforme, tome je posvećeno celo poglavlje. Posebno je istaknuta potreba da se zemlja reši “nasleđa višedecenijske prekomerne regulacije".\nU iščekivanju da se nešto promeni, Georgilis klijentima služi kafu iz lokala preko puta.\nIskustvo jednog drugog preduzetnika možda bi mu moglo pomoći. Erik Artigo (Eric Artigaud), Francuz grčkog porekla, u Atinu se doselio pre više od 15 godina, a 2003. godine je otvorio lokal u kojem su objedinjene prodavnica luksuzne hrane i restoran. Problem je kako je naveo, što nije imao pravo da prodaje proizvode i služi hranu.\nSaradnik mu je predložio da dvojici službenika zaduženima za taj dosije odnese "korpicu sa šampanjcem, finom robom i 1.500 evra" jer bi to moglo da ih navede da robu izloženu u prodavnici posmatraju kao "dekoraciju".\nZahvaljujući tom potezu dobio je dozvolu sa pomalo uvijenim formulacijama, ali i nagradu za najbolju prehrambenu prodavnicu. Ovo iskustvo, naravno, nije ublažilo njegov stav prema lavirintu poslovnih propisa u Grčkoj. "Sve je u isto vreme veoma složeno, veoma neodređeno i prepuno rupa zahvaljujući koijma se sistem može zaobići. Da bi nešto uradio moraaš da imaš kao posrednike računovođu, arhitektu i advokata", naveo je Artigo.\nBaš ta tri stručnjaka angažovao je Janis Patiniotis (Yannis) da bi pokrenuo bar na ostrvu Anafi, na Kikladama. "Teško je dobiti tačnu informaciju u administraciji. Dobijaš kontradiktorne elemente u zavisnosti od toga u koju službu odeš. Tim pre što se sada zakon stalno menja", naveo je ovaj mladić od 28 godina.\nPatiniotis je, da bi dobio obaveštenja i dokumenta, išao na ostrvo Siros, gde se nalazi trgovinska komora, Naksos da bi išao do suda, dok su ga poreske obaveze odvele na Santorini.\nPrema podacima koji su nedavno objavljeni u dnevniku Ta Nea, samo 30% redovnih korisnika interneta koristi svetsku mrežu da bi rešili administrativna pitanja, dok je taj procenat na nivou EU 46%.\nPočetkom marta predsednik privredne komore Soluna Panagiotis Papadopulos pozvao je na uzbunu zbog "radnih sati koji se provode u administraciji" na rešavanju osnovnih procedura.\nGrađevinski inžinjer Kostas Sotiriu iz Atina kaže da polovinu radnig vremena provodi rešavajući administrativne procedure. Pre nekoliko dana doživeo je prijatno iznenađenje – dobio je novac za posao koji je 2003. godine obacio za grad Mitilenu na ostrvu Lezbos. Sudski postupak koji je pokrenuo za isplatu trajao je pet godina.\nErik Artigo, koji je radnju zatvorio 2008. godine, i dalje čeka ishod procesa koji je pokrenula jedna klijentkinja nezadovoljna pakovanjem senfa.\nPrema izveštaju konsultantske kuće MekKinzi (McKinsey) o grčkoj privredi, Državni savet Grčke, najviši upravni sud, svake godine dobija na razmatranje 8-9.000 slučajeva zbog toga što su propisi "dvosmisleni, zastareli ili kontradiktorni". Godišnje razmotri oko 3.000, što znači da treba čekati između dve i šest godina.


Wigemark: BiH nije potreban novi Dejton — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nWigemark: BiH nije potreban novi Dejton\n“Svi znaju da BiH u skorije vrijeme neće postati članica NATO-a, kao ni EU. Na vama je odluka. Nesrećna okolnost je da se odgađa formiranje vlasti zbog ovog pitanja koje je `prenaduvano`”, ocijenio je Vigemark.


EU i Rusija proširuju saradnju | RUBRIKE | DW | 11.05.2005\nEU i Rusija proširuju saradnju\nNeka pitanja ipak ostaju sporna\nPrema svetu spolja pokazuje se zadovoljstvo. Novim sporazumom o partnerstvu sklopljenim na samitu Evropske unije i Rusije postignut je novi okvirni dogovor na skoro svim poljima, ali neke teme su i dalje ostale nerazjašnjene. Tako, recimo, nije izdato odobrenje da se gradjani Rusije oslobode viza za putovanje u zemlje Evropske unije, zato što Rusija nije spremna da ponovo da primi ljude, koji su preko nje, iz trećih zemalja, ilegalno ušli u Evropsku uniju. Predsednik Rusije Vladimir Putin, medjutim, izmedju te dve stvari ne vidi nikakvu vezu.\n"Rusija mora da reši niz pitanja pre nego što dodje do potpunog ukidanja viza. Ali mi smatramo nepotrebnim da se pojednostavljenje viznog režima stalno povezuje sa pitanjem prihvatanja ilegalaca koji su ušli u Evropsku uniju. Te dve stvari su nespojive", smatra ruski predsednik.\nVladimir Putin se, dan posle pompezne proslave šezdesetogodišnjice pobede u Drugom svetskom ratu, uzdržavao da nastavi sa oštrim tonovima u pravcu baltičkih zemalja, koje od Kremlja zahtevaju izvinjenje zbog, kako kažu, sovjetske okupacije po završetku rata 1945. godine. Na pitanje jedne estonske novinarke s tim u vezi, Putin je na konferenciji za medije samo ukazao na to da je Vrhovni Sovjet 1989. godine proglasio nevažećim pakt koji su Ribentrop i Molotov sklopili 1939. godine. Više od toga on nije želeo ništa da kaže. A u vezi sa graničnim sporovima Letonije i Estonije s jedne strane i Rusije s druge, Putin je rekao:\n"Što se tiče Estonije i Letonije, nadamo se da se one neće držati budalastih zahteva teritorijalnog karaktera. Jer u 21. veku je besmisleno da jedna zemlja postavlja takve zahteve, a istovremeno želi da sklapa ugovore. To nije ni u duhu izgradnje zajedničke evropske kuće. Mi imamo strpljenja da čekamo dok naše kolege, koje su došle do takvih fantazija, sazreju ", rekao je Putin.\nPredsednik Saveta Evropske unije Žan Klod Junker naglasio je neophodnost pravne sigurnosti za investicije u Rusiji, što bi zatim moglo da dovede do bržeg pristupa Rusije Svetskoj trgovinskoj organizaciji. On je kao važan cilj istakao i zajedničku borbu protiv terorizma i organizovanog kriminala.\nPredsednik Komisije Evropske unije Hoze Manuel Baroso je ukazao na brojne uspehe na planu privredne saradnje izmedju Evropske unije i Rusije.\n«U miru mi gledamo napred. Zaključenjem pregovora o četiri oblasti, mreža naše saradnje se dalje širi. Evropska unija je trgovinski partner Rusije broj jedan. 50 odsto ukupnog ruskog izvoza ide u zemlja Evropske unije. A Rusija je naš četvrti po veličini trgovinski partner. To sve ukazuje na porast zajedničkih interesa. Ali najveći zadatak je da se taj porast interesa pretvori u konkretne vrednosti», naglasio je Baroso.\nAutor Horst Klojzer (Moskva)\nTrajni link https://p.dw.com/p/B8Un\nEU i Japan ukidaju međusobne carine 17.07.2018\nPosle pregovora koji su trajali pet godina, EU i Japan potpisali su svoj zajednički Sporazum o slobodnoj trgovini. On bi trebalo da stupi na snagu 2019. i tada će biti uklonjeno 99 odsto carina između dve strane.\nVrućina i gnev 17.07.2018\nVeć danima ljudi na jugu Iraka protestuju tražeći da im se omogući normalan život. Infrastruktura i snabdevanje su na veoma lošem nivou, a to ima i političke implikacije jer se smatra da je Iran tu umešao svoje prste.\nSećanje u mračnom sokaku 17.07.2018\nProglašavanje pobune Crvenih beretki „protestom“ nastavak je prevrednovanja bliže istorije u kojoj je Peti oktobar vandalizam, Milošević tragični heroj, a „žuti“ baš za sve krivi, piše za DW sociolog Dario Hajrić.


Nebojša Tomić, FK Radnik, izjava za MONDO | MTELBA\nDirektor bijeljinskog Radnika Nebojša Tomić nije želio previše da komentariše eventualni nastup u evropskim takmičenjima dok Drugostepena komisija Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine ne donese konačnu odluku.\n23.05.2019. | 10:19 0\nPred kraj sezone u Premijer ligi BiH, sve je jasno što se tiče trofeja koje je superiorno osvojilo Sarajevo, ali postoji još nepoznanica kad je u pitanju ispadanje iz prvenstva, kao i ko će od klubova zaigrati u evropskim takmičenjima.\nIako su GOŠK i Krupa po tabeli već preselili u niži rang, a Zrinjski, Široki Brijeg i Željezničar osigurali kvalifikacije za Ligu Evrope, Prvostepena komisija za licenciranje je svojim odlukama sve dovela u pitanje.\nŽeljo bez UEFA licence, slijede žalbe!\nNaime, Sloboda, Čelik i Krupa nisu dobili licencu za takmičenje u Premijer ligi BiH, a Željo pravo da nastupi u Evropi. U Krupi su ranije za MONDO istakli da će taj problem biti riješen jer je u pitanju samo zamjena vještačke trave, dok su sa "Grbavice" poslali žalbu i očekuju da će biti uvažena.\nŽIŽOVIĆ MI JE REKAO DA OSTAJE\nŠef struke Semberaca Mladen Žižović se u posljednje vrijeme u medijima doveo u vezu sa klupom Zrinjskog, pod uslovom da aktuelni trener "plemića" Blaž Slišković ode u Kinu.\n"Pričao sam sa našim šefom, rekao mi je dok je god predsjednik bijeljinskog kluba Mladen Krstajić, on neće napustiti tim", podvukao je direktor Radnika.\nZbog svega toga Nebojša Tomić, direktor Radnika, koji bi ukoliko Željo "izvisi" za licencu stekao pravo nastupa u međunarodnim takmičenjima, nije želio previše da komentariše cijelu situaciju.\n"Ne bih da ispadne da vršim pritisak na Drugostepenu komisiju FS BiH jer nisu donijeli konačnu odluku, pa ne mogu da komentarišem. Ali, ako neko nije ispunio svoje zakonom propisane obaveze, mi smo spremni da zauzmemo njihove pozicije, pod uslovom da to dokažemo na terenu i budemo bolji od Mladosti, koja će takođe imati priliku", izjavio je Tomić za naš portal.\nRadnik je propustio da na travnatom terenu ovjeri plasman u međunarodna takmičenja u posljednje tri utakmice protiv Zrinjskog (1:1), Želje (0:1) i Širokog Brijega (2:1).\n"Stvarno su u tim utakmicama presudile nijanse. Sportska sreća je bila na strani rivala a i poneke diskutabilne odluke sudija, pa nismo uspjeli da osvojimo sva tri boda u Mostaru ili barem bod protiv plavih na Gradskom stadionu u Bijeljini".


Jeremić: 'Srpski svet' je kovanica koju je izveo Vulin, neprimenljiva je na našu situaciju | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 25.05.2022 11:45 > 25.05 11:50\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je da je "'srpski svet' konfabulacija" ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina, "izvedena iz ruske kovanice neprimenjive na našu situaciju", a da država Srbija mora da vodi računa i pruža podršku Srbima koji žive van matice tako da ne dovodi u pitanje stabilnost regiona.\n"Poštovanje suvereniteta i teritorijalne celovitosti svih država regiona i sveta je bila i trebalo bi da bude u budućnosti politika Srbije, i biće kada Narodna stranka bude na vlasti", rekao je Jeremić u intervjuu Federalnoj televiziji iz Sarajeva, saopštila je danas ta stranka.\n"I to je moguće. Kada sam bio ministar spoljnih poslova, takodje je prioritet bila saradnja i podrška svima koji se osećaju Srbima, a žive van Srbije, i to je radjeno tako da nije dovodjena u pitanje stabilnost regiona", rekao je Jeremić.\nUpitan da li u BiH može doći do problema, Jeremić je rekao da je istorija pokazala da može i da bi bilo neodgovorno reći "ne, ne može ništa da se desi".\n"Bilo bi od ogromne važnosti da, ako želimo da živimo na ovim prostorima i da naša deca ostanu da žive na ovim prostorima, neke greške iz prošlosti ne ponovimo. Da ne dozvolimo, niko ko od nas, da bude na bilo koji način zloupotrebljen za bilo koji cilj koji nije zajednički cilj svih nas koji ovde živimo", kazao je Jeremić.


Podsticanje i omogućavanje većeg učešća građana u procesima donošenja odluka, ne samo da unaprijeđuje transparentnost u radu lokalne uprave i djeluje preventivno na koruptivna ponašanja, nego takođe, dajući priliku građanima da sami ocjenjuju kvalitetu usluge i jačanjem neposredne komunikacije između njih i izabranih predstavnika vlasti, takođe utječe na povećanje efikasnosti rada lokalne uprave. Iako je promocija učešća građana i stvaranje prilika za građansku inicijativu u kontinuitetu u samoj srži bitisanja nevladinih organizacija, u narednim danima, u okviru obilježavanja „Sedmice građanskog učešća” biće im posvećena posebna pažnja.\nCCI će, kao članica Mreže nevladinih organizacije Centralne i Istočne Evrope (CEE CN) koja promoviše ideju građanskog učešća u lokalnoj upravi i njen značaj u 20 zemalja, organizovati promotivne štandove u Sarajevu, Tuzli, Mostaru, Bijeljini i Banja Luci, na kojima će načelnici i vijećnici razgovarati sa građanima.\nŠtandovi će biti postavljeni u periodu od 19. do 23. 9. 2011.g. u terminu od 11 do 14 sati i to prema slijedećem rasporedu:\n· 19. 9. – Bijeljina – Trg Kralja Petra I Karađorđevića;\n· 20. 9. – Tuzla – Korzo;\n· 21.9. – Sarajevo – Plato ispred Katedrale;\n· 22.9. – Mostar – Španski trg;\n· 23.9. – Banja Luka – plato ispred robne kuće „Boska”.\nNa štandove smo pozvali načelnike i gradonačelnike navedenih općina i gradova, kao i šefove klubova vijećnika općinskih vijeća /skupština opština, pa će građani imati priliku postaviti pitanja i dati svoje sugestije i prijedloge kad su u pitanju lokalne teme. CCI će sva pitanja, kao i odgovore na ista objaviti na svojoj web stranici www.cci.ba i proslijediti ih nadležnim službama, odnosno građanima koji su pitanja i postavili.\nMreža CEE CN blisko sarađuje sa Vijećem Evrope, koji svake godine organizuje Evropsku sedmice lokalne demokratije u 20 evropskih zemalja u cilju podsticanja znanja o lokalnoj demokratiji I promovisanju ideje demokratskog učešća na lokalnom nivou. Podići svijest građana Evrope o tome kako lokalne vlasti funkcionišu, informisati ih o mogućnostima za učešće u procesima donošenja odluka na lokalnom nivou i kao rezultat, privući njihovu pažnju na činjenicu koliko je presudna njihova uloga u lokalnim poslovima za održavanje vitalnosti lokalne demokratije, zajednički su prioriteti Vijeća Evrope i CEE CN mreže. Obzirom da CCI, kao jedan od osnivača CEE CN u kontinuitetu zagovara unaprijeđenje lokalne demokratije, smatramo da je neposredna i direktna komunikacija izabranih predstavnika sa građanima od neprocjenjive važnosti za bolje funkcionisanje grada i općine, ali i poboljšanje kvaliteta života građana u njemu.\nZa sve informacije molimo da kontaktirate Majdu Behrem Stojanov,\nglasnogovornicu CCI-a: 036 580 553, 580 554; 061 175 767


Sok od kupusa (raso) i njegova korisna svojstva | Bonapeti.rs\nЗелевата чорба и нейните ползиКапустный рассол и его пользаBenefits of Sauerkraut Juice\nbonapeti.rs»Članci»Šta je zbog čega korisno»Sok od kupusa (raso) i njegova korisna svojstva\nZima je, hladno je i svuda se oseća miris kiselog kupusa. Mnogima od nas je omiljeno jelo tokom zimskih meseci jelo sa kiselim kupusom. Dobro je da se kupus jede posut alevom paprikom i preliven uljem ili da se zapeče u rerni sa mesom. A o sarmama nema smisla ni govoriti.\nZa zimu, skoro svako domaćinstvo priprema kiseli kupus i jede ga sa zadovoljstvom. U kiselom kupusu ima prirodnih probiotika. On je veoma koristan. Svi znamo da se u današnje vreme probiotici koriste skoro od svih, koji žele dobro zdravlje i zdravu ishranu.\nU tom toku misli, treba da kažemo koju reč i o soku od kiselog kupusa, jer je i on deo kiselog kupusa i najbolji antioksidans. Koristi se i za detoksikaciju. Neki ga piju prosto i jednostavno u čaši. Druga varijanta za konzumiranje soka od kiselog kupusa je da se sipa u posudu i da mu se doda sitno seckani praziluk, pospe se alevom paprikom i da tako jede. Ova supa, koja je popularna u nogim krajevima, je odlično sredstvo protiv maurluka.\nU poslednje vreme sok od kiselog kupusa se konzumira kod bolesti. Čak i osobe koje boluju od raka tvrde, da konzumacija soka od kiselog kupusa osim što je jak antioksidant pomađe mnogo i kod lečenja oboljenja.\nSok od kiselog kupusa je koristi kao lek tokom zime za lečenje prehlade, a čak ga i specijalisti za ishranu i lekari preporučuju u kombinaciji sa kiselim kupusom kao prevenciju od gripa.\nKada se pogleda konzumacija soka od kiselog kupusa i kiselog kupusa sa stanovišta unosa kalorija - one su minimalne, a u isto vreme kupus će vas zasititi. Postoje i dijete, koje koriste sok od kiselog kupusa, kako bi pomogle da dođete do idealne figure.\nNakon svega navedenog, zaključujemo da su kiseli kupus i sok od kiselog kupusa korisni i blagotvorni za naše zdravlje i figuru.\nNa našim prostorima, kiseli kupus i sok od kiselog kupusa su poznati vekovima. Prave se i konzumiraju odavno. Interesantno je, da kiseli kupus počinje da bude sve više korišćen i poštovan u celom svetu. U mnogim zemljama se konzumira, pa čak i u zemljama gde mu je cena dosta visoka.\nNa osnovu svega, toplo vam preporučujemo da sipate jednu čašu soka od kiselog kupusa za vaše i naše zdravlje!\nČaj od fizalisa - zašto da ga pijemo?\nKorisna svojstva citrusa\nLignani - korisna svojstva\nKorisna supa od kopriva5\nSok od paradajza24


BIC Salzburger Sparkasse Bank Aktiengesellschaft Filiale Salzburg Lehen (Austrija) (SWIFT kod).\nBIC Salzburger Sparkasse Bank Aktiengesellschaft Filiale Salzburg Lehen\nNaziv banke: Salzburger Sparkasse Bank Aktiengesellschaft Filiale Salzburg Lehen\nUlica: Schumacherstraße 14\nFaks: +43 (0)50100 941012\nBIC Salzburger Sparkasse Bank Aktiengesellschaft Filiale Salzburg Lehen (Austrija) (SWIFT kod)\nBIC za Salzburger Sparkasse Bank Aktiengesellschaft Filiale Salzburg Lehen u gradu Salzburg je SBGSAT2SXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 999990900 i šifre banke 20404, rezultat će biti IBAN sličan ovome: AT99 2040 4999 9909 00. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Salzburger Sparkasse Bank Aktiengesellschaft Filiale Salzburg Lehen, to je 20404. Iz tog razloga BIC, u našem primeru SBGSAT2SXXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Salzburger Sparkasse Bank Aktiengesellschaft Filiale Salzburg Lehen u gradu Salzburg. Shodno tome, Salzburg se nalazi u zemlji Austrija. Salzburger Sparkasse Bank Aktiengesellschaft Filiale Salzburg Lehen se može kontaktirati na 050100/20404.