Regija - Radio-televizija Unsko-sanskog kantona\nSve vijesti koje uključuju pojam: Regija\nREGION, 04. maja - Ona je navela da će se uvođenjem besplatnog rominga u regionu, te snižavanjem ovih cijena sa EU, doprinijeti razvoju zajedničkog tržišta. Bregu smatra da bi zajedničko regionalno tržište regionu moglo donijeti dodatni rast BDP-a od 6,7 odsto, što je prijeko potrebno, naročito sada kad svima ...\nKORONAVIRUS U REGIJI: SITUACIJA U HRVATSKOJ, SRBIJI, CRNOJ GORI I KOSOVU\nHRVATSKA, 22. marta - U posljednja 24 sata zabilježeno je 150 novih slučajeva zaraze virusom SARS-CoV-2, a 13 osoba je preminulo. Stožer civilne zaštite Republike Hrvatske izvijestio je kako je broj aktivnih slučajeva u Hrvatskoj danas ukupno 6.280. Među njima su 1.033 pacijenta na bolničkom liječenju, od toga je na respiratoru ...\nSRAMNE PORUKE IZ SRBIJE: REDITELJ "DARE IZ JASENOVCA" I TV VODITELJ ISMIJAVALI LOGORE U PRIJEDORU\nREGIJA, 23. februara - Iako je u emisiji trebao govoriti o "Dari iz Jasenovca" te o tome kako je sniman film, na koje su to prepreke nailazili i s kakvim se kritikama susreo nakom premijere filma, Antonijević je, na Marićevu inicijativu, u jednom trenutku emisije odlučio promijeniti temu i razgovor preusmjeriti na logore u okolini ...\nPORAST PROSJEČNE PLAĆE U BOSNI I HERCEGOVINI I REGIONU\nSARAJEVO, 31. decembra -Iako je pandemija koronavirusa uticala na pad obima poslovanja u brojnim sektorima u regionu interesantno je da je nivo prosječnih plaća u 2020. godini u svim zemljama zabilježio rast. Najviše je porasla prosječna plaća u Sloveniji i to za 59,35 eura (pokazatelji oktobar 2020. – oktobar 2019.), ...\nKORONAVIRUS OKO NAS: SITUACIJA SVE GORA\nHRVATSKA, 15. oktobra - Stožer civilne zaštite Republike Hrvatske izvijestio je kako su u posljednja 24 sata zabilježena 793 nova slučaja zaraze virusom korona, dok je preminulo 10 osoba. Broj aktivnih slučajeva u Hrvatskoj danas je ukupno 3.562. Među njima je 439 pacijenata na bolničkom liječenju, od toga je na respiratoru ...\nNJEMAČKI DER SPIEGEL: U BIH POVEĆANJE ZARAZE ZA 75 POSTO, U SRBIJI ZA 125, A U HRVATSKOJ ZA ČAK 232\nSARAJEVO, 4. jula - Austrijski ministar vanjskih poslova Alexander Schallenberg rekao je da je svjestan da to nije laka odluka, tim više što je usko povezan s Balkanom. No, stanje s koronavirusom u Evropi trenutno nalikuje "vrlo krhkom porculanskom okviru". Austrija je u srijedu izdala najvišu razinu upozorenja ...\nREGIJA: KORONA OKO NAS – PODACI U POSLJEDNJA 24 SATA\nSRBIJA, 01. jula - U posljednja 24 sata na koronavirus je u Srbiji testirano 8.626 osoba, 272 bilo je pozitivno, a četiri osobe su preminule, prenosi “Blic”. Prema posljednjim podacima na respiratoru se nalaze 73 osobe, što je ogroman skok u odnosu na jučer kada su bila 42 pacijenta. “Blic” podsjeća ...\nPRIJETILO IM GUŠENJE: 22 MIGRANTA OTKRIVENA U DVIJE CISTERNE\nLJUBLJANA, 21. juna - Slovenačka policija pronašla je 22 migranta u dvije cisterne, u kojima im je prijetilo gušenje. Migranti iz Bangladeša, Indije, Turske i Sirije skrivali su se u cisternama registarskih oznaka Srbije. Oba vozila pripadaju istom preduzeću, javili su slovenački mediji. Oni su otkriveni jučer na ...\nSARAJEVO, 5. juna - Prvi međunarodni autobuski polasci iz Sarajeva za Holandiju i Sloveniju planirani su za narednu sedmicu. Tako će prvi polazak s Autobuske stanice Sarajevo za Amsterdam biti u četvrtak, 11. juna, a potom i u subotu, 13. juna u 16 sati. Polasci iz Amsterdama za Sarajevo planirani su 13. i 16. juna u 07 sati. Prvi ...\nZAGREB: BEZ POLICIJSKE PRATNJE KAMIONA OD VANJSKIH GRANICA HRVATSKE DO GRANICE SA BIH\nZAGREB, 19. aprila - Hrvatski Nacionalni štab civilne zaštite donio je odluku da od danas od 18 sati više nema policijske pratnje za kamione koji su u tranzitu prema Bosni i Hercegovini. Ovu vijest saopćio je ministar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić kazavši da mu je to dojavio direktor Granične policije ...\nU SLOVENIJI I SRBIJI NAJVIŠE ZARAŽENIH U ODNOSU NA BROJ STANOVNIKA\nREGION, 13. aprila - U Sloveniji je registrovano 582 zaražena na milion stanovnika, a u Srbiji 517 inficiranih na milion stanovnika. Na trećem mjestu je Crna Gora sa 432 zaražena na milion stanovnika, Sjeverna Makedonija sa 398 oboljelih na milion stanovnika, zatim slijede Hrvatska sa 392 inficirana na milion, Bosna i Hercegovina (BiH) ...\nKORONA VIRUS ZARAZIO VIŠE OD 17.000 OSOBA, BROJ UMRLIH POPEO SE NA BROJKU 361\nSARAJEVO, 3. februara - Zaključno sa 3. februarom, koronavirus je zarazio najmanje 17.238 osoba, dok je od posljedica oboljenja umrla najmanje 361 osoba. Kako piše britanski Guardian, broj zaraženih izvan Kine nešto je veći od 150, a do sada je zabilježen samo jedan smrtni slučaj. Tako je postotak smrtnosti ostao ...\nCRNA GORA: VOJSKA I POLICIJA ČUVAJU GRANICU OD MIGRANATA\nREGIJA, 20.decembar - Savjet za odbranu i bezbjednost Crne Gore donio je odluku o angažovanju pripadnika vojske na zaštiti državne granice od ilegalnih migranata. Na današnjoj sjednici, kojom je predsjedavao predsjednik države Milo Đukanović, odlučeno da pripadnici vojske pomažu crnogorskoj policiji u čuvanju granice. "Na ...


Aerodrom Banjaluka Aerodrom Banjaluka Kategorija - Page 3 of 12 - Banjaluka\nTag: Aerodrom Banjaluka\nBanjalučki aerodrom prepun putnika (Video)\n4. 11. 2018. | 09:15\nBanjalučki aerodrom od utorka je prepun putnika. Avioni Irske kompanije Rajaner na mahovljansku pistu slijeću dupke puni, i to iz Stokholma, Brisela i Memingena. Dok se jedni iskrcavaju, drugi se ukrcavaju, zato u Banjalučkom aerodromu zadovoljno trljaju ruke.\nAvion zbog magle sletio na drugi aerodrom\n30. 10. 2018. | 18:32\nPrvi let Rajan era sa međunarodnog aerodroma Banjaluka za Stokholm, nije sletio na predviđeni aerodrom Skavsta, nego Arlanda, glavni aerodrom u Stokholmu, koji je udaljen 140 kilometara od predviđene destinacije.\nPogledajte dolazak prvih putnika iz Stokholma na aerodrom “Banjaluka” (Video)\n30. 10. 2018. | 10:52\nPrvi putnici na letu iz Stokholma za Banjaluku sletjeli su na aerodrom u najvećem gradu Republike Srpske.\nSve spremno za prvi let Banjaluka – Stokholm, građani nestrpljivo čekaju (Foto)\n30. 10. 2018. | 10:04\nNa banjalučkom aerodromu je sve spremno za prvi let kompanije “Ryanair”, iz Banjaluke prema Stokholmu.\nJoš neke avio-kompanije zainteresovane za saradnju s Aerodromom Banjaluka\n29. 10. 2018. | 18:39\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić očekuje povećanje broja destinacija i zainteresovanost avio-operatera za uspostavljanje linija sa banjalučkog aerodroma, nakon što sutra irska avio-kompanija “Ryanair” uspostavi vazdušni saobraćaj iz Banjaluke.\n24. 09. 2018. | 10:36\nLetovi “RyanAira” iz Banjaluke, bez obzira na konstantne štrajkove pilota i kabinskog osoblja, neće ugroziti planove koje ta kompanija ima za banjalučki aerodrom, rečeno je u toj kompaniji.\nAerodromi u BiH u julu su imali više od 233.000 putnika, ali je banjalučki neslavni rekorder\n29. 08. 2018. | 10:02\nNa četiri međunarodna aerodroma u Bosni i Hercegovini u julu je ukrcano i iskrcano ukupno 233.075 putnika, od čega je najmanje evidentirano na banjalučkom – svega 1,3 odsto.\nTrninić: Letove “Rajanera” iz Banjaluke treba bolje promovisati\n13. 08. 2018. | 16:06\nAktivnosti na promociji letova aviokompanije “Rajaner” prema Stokholmu, Briselu i Memingemu sa Aerodroma Banjaluka, koji počinju krajem oktobra, za sada su nedovoljne i da ih treba pojačati, ističe ministar saobraćaja RS Neđo Trninić.\nKovačević: Očekujemo završetak kargo centra do kraja godine\nVršilac dužnosti generalnog direktora Međunarodnog aerodroma Banjaluka Duško Kovačević rekao je da će ovo preduzeće izgradnjom kargo centra, čiji se završetak očekuje krajem godine, dobiti moderan objekat, te da će moći izaći na tržišnu utakmicu kada je riječ o kargo\n19. 06. 2018. | 09:10\nIrski avio-prevoznik “RyanAir” očekuje da će od naredne godine na linijama sa Aerodroma Banjaluka prevesti 100.000 putnika, rekao je “Nezavisnim” Robin Kili, direktor komunikacija te avio-kompanije. Kako je rekao, na osnovu velikog interesovanja za letove, “RyanAir” je otvoren za uvođenje


JEDINSTVENO NA SVETU: Ćuprijski poljoprivrednik ima vatrene plodove za GINISA!\nProizvodi ono što niko drugi u Srbiji nema!\nŽivojin Antić iz Ćuprije želeo je da proizvodi ono što niko drugi u Srbiji nema. Već sedam godina na dvadesetak ari gaji najljuće papričice na svetu. Na svom imanju ima 250 vrsta ljutih paprika koje prodaje za tinkture ili pravi sosove bez kojih indijska, tajlandska ili meksička kuhinja ne mogu da se zamisle.\n„Karolina riper“ do Ćuprije je stigla preko Indije. Zvanično, ova papričica nastala u Južnoj Karolini Ginisov je rekorder i ima čak dva i po miliona skovila kojima se meri ljutina. Poređenja radi, najljuća feferona čak 25.000 puta manje.\n- Onom koji prvi put proba to je šok, neosporno šok za čoveka i za organizam. Inače, zbog tog osećaja i šoka najljuće paprike na svetu se koriste za pravljenje tinktura protiv infarkta, znači pod jezik se stave dve-tri kapljice i diže iz mrtvih - priča Živojin.\nNajljuća paprika na svetu poznata je po zavijutku na kraju ploda. Inače, toliko je ljuta da kazan od 50 litara pasulja samo jedan ovaj plod može da učini potpuno nejestivim za običnog gurmana koji voli ljuto.\n- Te paprike se koriste za sada kod ljudi za pravljenje lekovitih tinktura, za cirkulaciju, dok sosove koje pravim, da kažem, te organske sosove kažu da u Meksiku i u zemljama gde se koristi izuzetno ljuto, kancer debelog creva je sveden na jedan do dva posto za razliku od ostalih delova sveta gde se ne koristi ljuta paprika u ishrani - istakao je Živojin.


Prodaja i otkup udjela vršiće se u skladu sa Prospektima i Statutima fondova koji su dostupni na internet stranici Društva: www.management-solutions.biz. Zahtjev za kupovinu i otkup udjela dostupan je na internet stranici Društva www.management-solutions.biz. a isti se primaju u sjedištu Društva Vidovdanska 33 Banja Luka u vremenu od 8-15 časova.\nDRUŠTVO ZADRŽAVA PRAVO DA ODBIJE SVAKI ZAHTJEV ZA KUPOVINU ILI OTKUP UDJELA UKOLIKO ISTI NISU U SKLADU SA USLOVIMA PROPISANIM ZAKONOM, PROSPEKTOM I STATUTOM FONDA, ZAKONOM O SPRJEČAVANJU PRANJA NOVCA I FINANSIRANJU TERORISTIČKIH AKTIVNOST I VAŽEĆIM ZAKONSKIM PROPISIMA. Sve ostale informacije možete dobiti na internet stranici Društva www.management-solutions.biz i na telefon broj: 051/491-555.


Radio Boom93 :: Lokalne vesti :: Ljubičevo pozitivno, ali uz 31 milion dinara potpore od građana\nNaslovna | Info | Lokalne vesti | Ljubičevo pozitivno, ali uz 31 milion dinara potpore od građana\nJavno preduzeće Ljubičevo i dalje je visoko zavisno od subvencija koje dobija od Grada Požarevca. Poslednjim rebalansom izdvojeno je dodatnih 2 miliona dinara, pa su subvencije ovom preduzeću iz budžeta narasle na skoro 31 milion dinara, što je više od polovine novca u finansijskom planu preduzeća.\nNajviše novca iz pridodatih sredstava subvencije potrošiće se zbog izvršne sudske presude kojom je sa računa prinudnim putem skinuto 1,3 miliona dinara. Sa zateznim kamatama ukupni dug je oko 1,5 miliona dinara koliko će građani preko budžeta morati da plate.. Na osnovu krajnje nejasnog obrazloženja u Planu i programu rada ovog preduzeća, Ljubičevo je tuženo "jer je korisnik tog (nekog?) zemljišta".\nOstatak od oko pola miliona dinara potrošiće se za idejna rešenja projekta rekonstrukcije trkačke štale, kao i idejna rešenja rekonstrukcije suvenirnice, ali i toaleta i kafea koji su izgrađeni pre samo nekoliko godina.\nIz budžeta se plaćaju zarade zaposlenih – oko 13,4 miliona dinara, troškovi setve – 7 miliona dinara, kupovina teškog traktora – 5 miliona dinara, izmirenje računa za vodu i struju – 2 miliona, fizičko-tehničko obezbeđenje – 2 miliona dinara, naknade za nadzorni odbor – oko 1 milion dinara, kao i reprogram duga za struju - oko 270.000 dinara.\nZanimljivo je da u Planu i programu piše da će na osnovu svih parametara biti ostvaren pozitivan finansijski rezultat od oko 3,8 miliona dinara.


Hotel za Malcesine (Италија) : 57 pronađenih hotela\nHotel Sailing Center Hotel sa 4 zvezdice\nHotel Sailing Center ima 32 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Quadruple Room , a najniža cena je 7 453 dinar - Srbija . Nalazi se u ulici Via Gardesana 187, pozicij...Još informacija\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Malcesine. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Vi...Još informacija\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Malcesine, a nalazi se u ulici Via Navene Vecchia 4, na samo 3 minuta hodom od centra grada.Sa kapacitetom od 20 soba/e svih kategorija (od soba tipa Suite ...Još informacija\nU hotelu Albergo Aurora pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Malcesine: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Malces...Još informacija\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Gardesana 148 sa pozicijom jugozapad za grad Malcesine, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo neko...Još informacija\nHotel Meridiana Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Via Navene Vecchia 39, pozicija mu je severoistok za grad Malcesine, a od centra je udaljen samo 6 minuta hodom.U hotelu Hotel Meridiana pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kat...Još informacija\nHotel Baia Verde Hotel sa 4 zvezdice\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Gardesana 138, a pozicija mu je jugozapad za grad Malcesine. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil...Još informacija\nNalazi se u ulici Via Val Di Sogno, pozicija mu je jugozapad za grad Malcesine, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Stil hotela Hotel Maximilian je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao št...Još informacija\nAlbergo San Remo Hotel sa 2 zvezdice\nStil hotela Albergo San Remo je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Klimatizovano. Albergo San Remo ima 12 soba/e/u, čij...Još informacija\nHotel Stella Alpina Hotel sa 2 zvezdice\nSa kapacitetom od 22 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Hotel Stella Alpina nudi cene koje se kreću od 2 197 dinar - Srbija .Na 8 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj ho...Još informacija\nCasa Antonelli Hotel sa 2 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Malcesine. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici Via Dos Del Pis 12, pozicija mu je jugozapad za grad Malcesin...Još informacija\nHotel Residence Alesi Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Malcesine je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Nalazi se u ulici Via Navene Vecchia 157, pozicija mu je severoistok za g...Još informacija\nSa kapacitetom od 40 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Hotel Internazionale nudi cene koje se kreću od 6 760 dinar - Srbija .Na 13 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj ...Još informacija\nClub Hotel Olivi - Tennis Center Hotel sa 3 zvezdice\nStil hotela Club Hotel Olivi - Tennis Center je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Bespla...Još informacija\nHotel Modena Hotel sa 2 zvezdice\nNa 4 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Garibaldi, 2 sa pozicijom zapad za grad Malcesine, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko d...Još informacija\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Malcesine. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 4 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via...Još informacija\nHotel Garni Selene Hotel sa 2 zvezdice\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Valbona 7, a pozicija mu je jugozapad za grad Malcesine. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovo...Još informacija\nNalazi se u ulici Via Navene 6, pozicija mu je severozapad za grad Malcesine, a od centra je udaljen samo 2 minuta hodom.Hotel Dolomiti ima 27 soba/e/u. Cene se kreću od 4 648 dinar - Srbija za najje...Još informacija\nNalazi se u ulici Via Gardesana 398, pozicija mu je severoistok za grad Malcesine, a od centra je udaljen samo 6 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Malcesine je Povoljan, a kategorija tri zvezdice...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Malcesine (Италија) : 57 pronađenih hotela


JELENA TOMAŠEVIĆ SVOJ OSMEH PRIPISUJE REČIMA PATRIJARHA PAVLA! Pevam u ime svih mojih bliskih prijateljica, koje izlaze iz loših veza (FOTO+ VIDEO)\nAutor: Glas javnosti 28.09.2021. u 20:04\nfoto: Foto: Instagram Ivan Bosiljčić/ Printscreen\nGlumačko-pevački bračni par Bosiljčić-Tomašević važi za jedan od skladnijih na javnoj sceni Srbije. Oboje često ističu međusobnu podršku u svojim karijerama.\nNedavno je Jelenea plasirala pesmu "Sve iz početka", a ona posvećuje svim svojim bliskim prijateljicama koje pate u ljubavi.\nOno što Jelenu svakako krasi je pozitivna energija kojom odiše, i širok osmeh. Na pitanje kome duguje ovaakvo zavidno duhovno stanje, ona odgovara:\nOno što je Jelenu uvek pokreće je porodica, prijatelji, publikai naravno muzika.\nBračni par Bosiljčić-Tomašević nedavno su proslavili deceniju braka, a neretko oboje ističu porodicu kao svoju sigurnu luku.\nJelena TomaševićIvan Bosiljčić


Beograd - To je vrh. Goethe-Zertifikat C2: GDS - Goethe-Institut\n> Učenje nemačkog\n> Goethe-Zertifikat C2: GDS To je vrh. Goethe-Zertifikat C2: GDS\nOdeljenje za učenje nemačkog jezika Upis na kurseve nemačkog Termini kurseva Pregled cena Uslovi poslovanja Kursevi nemačkog jezika Pregled nivoa kurseva A1–C2 Ispiti Kikinda Čačak Kolarac Prijava i uslovi učešća Goethe-Zertifikat A1: Fit in Deutsch 1 Goethe-Zertifikat A1: Start Deutsch 1 Goethe-Zertifikat A2: Fit in Deutsch Goethe-Zertifikat A2 Goethe-Zertifikat B1 Goethe-Zertifikat B2 Test Deutsch als Fremdsprache Goethe-Zertifikat C1 Goethe-Zertifikat C2: GDS BULATS Deutsch-Test für den Beruf Stipendije Kursevi u Nemačkoj Europanetzwerk Deutsch Vežbajte nemački na webu Pretraga\nOd 01.01.2012 Goethe-Zertifikat C2: Großes Deutsches Sprachdiplom zamenjuje tri dosadašnja ispita Goethe-Zertifikat: Zentrale Oberstufenprüfung (ZOP), Kleines Deutsches Sprachdiplom (KDS) und Großes Deutsches Sprachdiplom (GDS).\nGoethe-Zertifikat C2: Großes Deutsches Sprachdiplom predstavlja veoma napredan nivo znanja jezika i dokumentuje šesti i najviši stepen - C2 – na šestostepenoj skali jezičke kompetencije Zajedničkog evropskog referentnog okvira za jezike. Nakon položenog ispita Vi možete, na primer\nda bez problema razumete sve što pročitate i čujete na nemačkom\nda rezimirate informacije iz različitih pismenih i usmenih izvora i pritom da dosledno reprodukujete obrazloženja kao i objašnjenja\nda se spontano, veoma tečno i tačno izražavate i takođe da formulišete fine nijanse značenja kompleksnijih problematika.\nDalje informacije i materijal za vežbanje za Goethe-Zertifikat C2: Großes Deutsches Sprachdiplom (GDS) Materijali (download)\nPravilnik o polaganju ispita (PDF, 314 KB)\nOdredbe o sprovođenju ispita (PDF, 306 KB)\nDopune odredbi o sprovođenju ispita: Učesnici na ispitu sa posebnim potrebama (PDF, 231 KB)\nUčesnici na ispitu sa posebnim\npotrebama (PDF, 61 KB)\nGoethe-Zertifikat C2: Kalendar ispita za 2016. godinu\nIspit i cena:\nCena: 16.000,- RSD\npo modulu 5.000,- RSD\nPripremni kurs za ispit Goethe-Zertifikat C2 novembar\nCena: 8.000,- RSD\nOdabrani linkovi Klasifikacioni testovi\n| Učenje nemačkog\n| Podučavanje nemačkog


Po okončanju istrage protiv počinitelja će biti podnete odgovarajuće prijave, prenosi Hina.\nZa vreme jučerašnje "Norijade" u Rijeci kod spomenika oslobođenja 1945. godine, grupa od desetak maturanata je uzikivala "Za dom spremni" i "Ajmo, ustaše" uz pozdrav desnicom, što je zabeleženo na snimcima objavljenim u medijima.\nMinistarka nauke i obrazovanja Blaženka Divjak ocenila je takvo ponašanje kao potpuno neprimereno, bez obzira na godište mladih i o kakvom se događaju radi.\n- To treba osuditi i raditi na tome kroz obrazovni sistem i u porodičnom okruženju da se takve pojave više ne događaju - rekla je ministarka.\n"TO JE SAMO LOŠ ODGOJ" Pitali su hrvatske maturante šta misle o pokliču "Za dom spremni", a njihovi odgovori nas TERAJU NA RAZMIŠLJANJE


Sve što ste hteli da znate o srpskom IT: Ko æe imati 400, a ko 3.500 € - B92\nIT Biz 39\nSve što ste hteli da znate o srpskom IT: Ko æe imati 400, a ko 3.500 €\nIzvor: B92, Vesna Bjeliæ subota, 26.01.2019. | 14:00 -> 14:09\nSektor IKT u Srbiji prvi put je premašio vrednost izvoza od milijardu evra, a outsourcing je model koji se pokazao da dobro funkcioniše u Srbiji. S druge strane, iako su hvaljeni naši inženjeri i programeri, i dalje smo u priliènom deficitu kada je reè o njihovom broju i pored neobièno velikog skoka plata.\nŠta èeka srpski IT u Srbiji u 2019? Da li æe plate i dalje rasti? Koji poslovni model naši programeri treba da razvijaju i kako država može da im pomogne?\nO tome za B92.net govore oni koji znaèajno oblikuju i utièu na IT zajednicu u Srbiji: Direktor Vojvoðanskog IKT klastera Milan Šolaja, Zoja Kukiæ, suosnivaèica Startita i asistentkinja na FEFA, Nenad Milanoviæ vlasnik softverske kompanije Coing, Ivan Jeliæ direktor za proizvode i razvoj B92.net.\nIT sektor æe rasti, ali fali kompanija u domaæem vlasništvu\n* Vrednost domaæeg tržišta IT procenjuje se na oko 522,7 miliona evra, što je osam odsto više nego prošle godine, kakva su oèekivanja, da li æe se ovakav trend nastaviti?\nVrednost domaæeg IT tržišta stagnira i veæ godinama je oko 400 do 500 miliona. To je odraz èinjenice da se nove tehnologije u našem društvu još uvek ne primenjuju u onoj meri koja bi omoguæila podizanje konkurentnosti privrede, kvaliteta javnog sektora, života graðana i našeg društva u celini. Uprkos tome što su u središtu pažnje javnosti, još uvek ne postoji dovoljna svest o tome zašto treba koristiti informacione tehnologije i na koje sve naèine one podstièu napredak. Nadam se da je ovaj blagi rast nagoveštaj promena na bolje.\nVerovatno æe se nastaviti trend rasta izvoza usluga raèunarskog programiranja. Negativna pojava o kojoj se ne piše u medijima jeste da firme u domaæem vlasništvu sve teže opstaju. Mnoge outsorsing firme su na prodaju i nadaju se stranoj akviziciji jer im je sve teže da se takmièe sa stranim korporacijama koje ulaze na naše tržište rada a istovremeno imaju prihode bazirane na prodaji proizvoda. Video sam mnogo akvizicija domaæih outsorsing firmi u toku 2018. godine koje se uglavnom svode na "acquihire”.\nVerujem da æe se nastaviti, jer je naš IT mnogo više okrenut svetskom tržištu, a ono, takoðe, konstantno raste. Pozitivno je svakako to što je IT u Srbiji rastao duplo brže nego u svetu (4%). Kljuèni aspekt za dugoroèni rast ove industrije su kvalifikovani kadrovi i Srbija mora da nastavi sa ulaganjem u ovu oblast. U prethodnoj godini videli smo nekoliko pozitivnih znakova - povišene su upisne kvote na tehnièke fakultete, uvedeno je programiranje u osnovne škole, formiran je veliki broj informatièkih odeljenja u gimnazijama širom zemlje. S druge strane, 2018. godinu zatvorili smo sa lošom vešæu, ugašen je program prekvalifikacija koji je imao 17% uspešnosti.\nPostoji osnov za oèekivanje da æe se trend nastaviti. Sa jedne strane, sve dok postoji dobar odnos izmeðu struènosti i cene domaæeg IT kadra za trenutna kretanja na tržištu, potražnja æe se kretati u skladu sa tržištem koje æe i dalje rasti. Sa druge strane, u 2019. mogle bi se desiti i nove investicije u sektoru koje æe se odraziti i na konaèan skor koji æe opisati 2019.\nNaš proizvod, ili projekti za druge?\n* Koji poslovni model bi naši programeri trebalo da razvijaju i u koji i trebalo ulagati na duge staze? Outsorsing ili ne?\nOutsourcing je model koji dobro funkcioniše u Srbiji. Zahteva kvalitetnu radnu snagu i sposobnog menadžera. Imamo jaku konkurenciju u okruženju: Rumune, Bugare, Ukrajince, Beloruse itd, ali posla ima za sve. Iako naša radna snaga nije najjeftinija, na dobrom smo glasu zbog kvaliteta koji isporuèujemo. Osnovna karakteristika je da se ovakvi poslovi plaæaju samo jednom. Dakle, kada isporuèite naruèeno rešenje, bivate plaæeni i to je to, kreæete sa sledeæim projektom.\nDa se razumemo, oba modela su sasvim legitimna. Meðutim, iako outsourcing predstavlja model koji, izmeðu ostalog, daje priliku da se stekne iskustvo i oproba u globalnim poslovima – samo se na modelu razvoja sopstvenih rešenja može zasnivati bilo kakva dugoroèna strategija razvoja IT sektora.\nOutsorsing je neskalabilan biznis model koji prolazi dokle god ste u manufakturnom smislu jeftiniji a to ima svoj kraj. Ako uskoro ne postanemo zemlja koja izvozi softverske proizvode, biæemo u velikom problemu. Mi smo kao firma skoro uspeli da napravimo proizvod koji generiše znaèajne prihode i da nema tog proizvoda verovatno bismo bili u stranom vlasništvu do sada.\nNaši preduzetnici trebalo bi da se sve više okreæu kreiranju sopstvenih proizvoda, kao što su to uradili Nordeus, FishingBooker, SevenBridges i drugi. Outsourcing i raðenje za druge je unosno trenutno, ali Srbija na dugi rok teško može da bude konkurentna na svetskom tržištu pre svega jer je mala zemlja.\nSopstveni proizvodi okrenuti svetu su dobra prilika, pre svega jer je bolje prodavati nešto za 7 milijardi ljudi nego za 7 miliona. Dodatno, kompanije koje prave proizvode kreiraju dodatu vrednost koja ostaje u zemlji i ne zapošljavaju samo programere, veæ i druge struènjake - marketing, dizajn, razlièita domenska znanja itd.\nDugoroèno svakako razvoj proizvoda i tehnologija za domaæe i globalno tržište, što više ideja odavde bude realizovano u formi proizvoda (Yatto na primer, ali sliènih svakako ima još), a ne usluga za nekog treæeg, to bolje.\nŠto se tièe trendova i tehnologija, jasno je da su putevi kojima ima smisla iæi sada veæ oèigledno cloud, AI i IoT.\nPlate su važne, ali kad æe da rastu svima, a ne samo u IT\n* Proseèan rast plata programera u Srbiji u poslednjih 12 meseci je bio neuobièajeno veliki, da li æe ovo uticati da se neke stvari u tom smislu promene, i da li se može oèekivati dalji rast plata programera\nOdavno je svima jasno da su plate u IT sektoru iznad proseka. Što se IT tièe, treba imati u vidu da unutar ove delatnosti postoji mnoštvo specijalizacija pa to, zajedno sa godinama iskustva i nivoima znanja koji takoðe utièu na zaradu, èini da su razlike u primanjima znaèajne – od juniorskih plata koje kreæu od 400 evra, pa sve do seniorskih koje mogu biti i preko 3.500 evra. Da, postoje plate u IT-ju iznad 3.500 evra, ali to prima manji deo radne snage, obièno seniori koji „vuku“ ceo sektor.\nMeðutim, umesto da razmišljamo koliko ko zaraðuje, bilo bi bolje da se pozabavimo drugim temama vezanim za IT sektor. Ne treba izgubiti iz vida najvažniju stvar u vezi sa informacionim tehnologijama, a to je da one omoguæavaju ne samo da stvari radimo brže, bolje i kvalitetnije – nego da možemo da radimo stvari koje su bez njih bile nemoguæe. Dakle, fokus treba staviti na primenu IT-ja u cilju poveæanja konkurentnosti privrede, optimizaciji javne uprave, unapreðenju obrazovanja i poveæanju kvaliteta života svih graðana. Kada budemo na tom putu, onda æemo moæi da razgovaramo i o tome kako svima, a ne samo informatièarima, rastu plate.\nMislim da æe plate vrlo brzo dostiæi EU nivo. Kada se to desi, biraæete mesto razvoja po tome koliko ljudi postoji na konkretnoj lokaciji. Ako su plate u Berlinu iste kao u Novom Sadu, razvijaæete softver u Berlinu zato što u Novom Sadu imate 5.000 programera a tamo 90.000. Vaš HR æe imati lakši posao da pronaðe talenat.\nRast plata, kao i sve u ekonomiji zavisi od prostih kretanja ponude i tražnje. Stoga ovaj porast plata može da znaèi dve razlièite stvari – ako se zadržimo na tome da najveæi broj programera radi u outsourcing segmentu (tj. naplaæuju svoje sate i rade projekte za druge kompanije), na dugi rok æe se verovatno plate smanjiti jer je bitan kvalitet, ali i cena i što je ona viša kompanije su manje konkurentne.\nS druge strane, više zarade mogu da se održe ako se kompanije fokusiraju na sopstvene proizvode gde postoji dodatna vrednost ili ako su fokusirane na napredne tehnologije u kojima je ekspertiza i na svetskom nivou retka (poput blockchain-a, virtuelne realnosti, itd). Moram da riznam da se vidi da sve više kompanija bira jednu od ove dve strategije, što može održati rast plata, ali i održati konkurentnost domaæih kompanija u IT sektoru.\nPreviše je faktora koji su u ovom momentu neizvesni, a koji bi mogli uticati na to. Ako bih morao sada da procenim uèinio bih to na ubedljivo najmanje popularan naèin, zadržao bih se na ovom nivou, uz moguæe blago kretanje iznad ili ispod njega.\nKo kome smeta?\n* Dve stvari koje bi država trebalo da uradi da pomogne IT\nIT-ju ne treba pomoæ države. Državi treba pomoæ IT-ja.\n1) Da više nikada ne da subvenciju poput one koju je dala Continental-u. Ta subvencija bukvalno ubija po kratkom postupku domaæe firme koje programiraju u toj tehnièkoj oblasti.\n2) NBS da poène da prati svetske trendove što se tièe deregulacije i liberalizacije deviznog poslovanja i da se ukine porez na usluge koje primamo iz inostranstva. Ne znam da i jedna razvijena država ima takav apsurdan porez.\n1) Obrazovanje - IT industrija zavisi od kvaliteta kadrova i moramo da ulažemo u taj segment. Napomenula bih samo da to ne znaèi da sada svi treba da postanemo programeri, veæ da sva zanimanja uhvate korak sa digitalnim tehnologijama i razumeju kako ona menjaju njihove profesije. Kao što su se arhitekte prebacile sa papira na 2D softver za projektovanje, a sada prelaze na 3D softvere, tako moraju i sva druga zanimanja, od marketinga, finansija, prava i dr.\n2) Regulativa koja podržava inovacije - Da bismo kreirali uspešno svoje proizvode i kreirali inovacije neophodno je dozvoliti te inovacije i u našoj zemlji. Ovde imamo mnogo izazova, od toga da još uvek ne možemo u potpunosti da regulišemo online plaæanja a kamoli neke kompleksnije finansijske inovacije koje postoje širom sveta, do zabrane CarGo-a, kao jeftinije alternative taksi prevozu.\nRazvezivanje èvora digitalnog poslovanja i fokus na pomoæ kompanijama koje prave zaokružene proizvode, naroèito onim koje proizvode prave i Srbiji, za Srbiju ili region.\nBio bih slobodan da dodam i treæu, a to je afirmacija slobodnog softvera i softvera otvorenog koda, kao i otvorenih standarda u javnoj upravi.\n* Poèelo je ulaganje u nauèno tehnološke parkove (najavljena gradnja NTP u Nišu, data centra u Kragujevcu, IT park u Borèi, a i NTP u Beogradu je aktivniji) Šta to znaèi za IT zajednicu?\nZnaèi mnogo, ali se ne može preterano naglasiti važnost kvalitetne uprave i koncepta NT parkova i sliènih institucija. Postojanje infrastrukture tog tipa omoguæava i ubrzava protok ljudi i ideja i, ako se dobro organizuje i poveže sa obrazovnim institucijama, kompanijama i obogati meðunarodnim kontaktima – može znaèajno da doprinese daljem razvoju novih tehnologija u Srbiji.\nNama zgrade nikako neæe pomoæi. Poslovnog prostora ima praznog na sve strane i to nam je svima mala stavka u troškovima poslovanja. Gradnja tih objekata pomaže graðevinskoj industriji ali ne IT industriji. Za jednu seniorsku platu možemo da iznajmimo 300 kvadrata u Novom Sadu.\nNama su potrebni payment procesori poput Stripe-a. Bolje da ulože u digitalnu infrastrukturu koja æe da poveæa efikasnost samog državnog aparata i omoguæi digitalne servise koji su neophodni IT proizvodima da budu konkurentni na svetskom tržištu.\nMoj stav je oduvek da je infrastruktura u drugom planu i da je mnogo važnije kako se ti parkovi vode i šta se u njima dešava. Nažalost svedoci smo više primera kako su razlièiti veliki infrastrukturni projekti ostajali prazni, stoga treba saèekati dok svi ti NTP uðu u funkciju. Kad smo veæ na ovoj temi, napomenula bih i to da je Ministar za inovacije nedavno opredelio sredstva za otvaranje startap centara širom Srbije, što je u skladu i sa Startitovom misijom i drago nam je da vidimo da je država omoguæila da neki drugi gradovi lakše dobiju svoje centre.\nIT nudi veliku priliku za decentralizaciju, jer ako veæ igrate na svetskom tržištu i klijenti su vam u Nemaèkoj, Americi, Kini, zaista nije važno u kom delu Srbije vi sedite.\nMislim da je sa naše društvo najvažniji razvoj znanja koji æe nam omoguæiti da sami budemo vlasnici svoje tehnološke sudbine. Ako sva ta dešavanja doprinesu tome da u Srbiji imamo više ljudi koji znaju da naprave proizvode koji æe biti konkurentni na domaæem i globalnom tržištu onda æe oni biti izuzetno znaèajni.\nU suprotnom æemo biti lako zamenjiva tehnološka fabrika, što uistinu ima svoje prednosti, nažalost kratkoroène.


Živojin Žika Pavlović - Elektronske knjige\nŽivojin Žika Pavlović (1933-1998) bio je jedan od srpskih reditelja takozvanog crnog talasa jugoslovenskog filma, slikar i profesor beogradskog univerziteta, ali isto tako i više nego značajan književnik.\nObjavio je sledeće knjige: Krivudava reka (pripovetke, 1963, Film u školskim klupama (članci, 1964), Dnevnik nepoznatog (novela 1965), Lutke; Lutke na bunjištu (roman 1965), Dve večeri u jesen (pripovetke 1967), Đavolji film (eseji 1969), Kain i Avelj (roman 1969), Cigansko groblje (pripovetke 1972), O odvratnom (eseji, 1972, 1982), Vetar u suvoj travi (novele 1976), Zadah tela (roman 1982), Belina sutra (proza 1984), Oni više ne postoje (roman 1985, 1987), Ubijao sam bikove (pripovetke 1985), Zid smrti (roman 1985), Lov na tigrove (roman 1988), Raslo mi je badem drvo (roman 1988), Flogiston (beleške 1989), Balkanski džez (eseji 1989), Ispljuvak pun krvi (dnevnik 1984, zabranjen, ponovo objavljen 1990), Azbuka (ispovest 1990), Jezgro napetosti (razgovori 1990), Vašar na Svetog Aranđela (roman 1990), Revolucija, tavni talas (četiri filmska scenarija 1991), Trag divljači (roman 1991), Ludilo u ogledalu (razgovor 1992), Lapot (roman 1992), Kriške vremena (pripovetke 1993), Krugovi (novele 1993), Biljna krv (roman 1995).\nDobitnik je dve NIN-ove nagrade za roman godine, za Zid smrti (1985) i Lapot (1992), „Andrićevu“ i nagradu „Isidora Sekulić“ za kratku prozu. Snimio je šesnaest dugometražnih igranih filmova među kojima Buđenje pacova i Kada budem mrtav i beo i za njih nagrađen brojnim nagradama, među ostalima „Velikom zlatnom arenom“ u Puli, „Srebrnim medvedom“ u Berlinu i „Zlatnom maslinom“ u Bastiji.


adidas adizero Boston 9 m ženske patike imaju Boost tehnologiju u srednjem đonu koja vam pomaže da oslobodite svu vašu energiju dok trčite. Ove patike su stvorene za sve one koji žele da izvuku sve najbolje iz sebe.\nadidas adizero Boston 9 m ženske patike imaju Boost tehnologiju u srednjem đonu koja vam pomaže da oslobodite svu vašu energiju dok trčite.\nŠifra artikla: EG4676


koncert Archives - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Tag Archives: koncert\nComments Off on ZBOG VELIKOG INTERESOVANJA JOŠ JEDAN DATUM ZA “VESELO DEVOJAČKO VEČE”. 05. FEBRUARA NOVO IZVOĐENJE MJUZIKLA NA SCENI KOMBANK DVORANE\nZBOG VELIKOG INTERESOVANJA JOŠ JEDAN DATUM ZA “VESELO DEVOJAČKO VEČE” 05. FEBRUARA NOVO IZVOĐENJE MJUZIKLA NA SCENI KOMBANK DVORANE ADAPTACIJA AMERIČKOG MJUZIKLA “GIRLS NIGHT” U KOM UČESTVUJU IVANA PETERS, TIJANA DAPČEVIĆ, ZORANA PAVIĆ, MAJA BRUKNER I JELENA ĐUKIĆ KARTE U PRODAJI NA BLAGAJNI KOMBANK DVORANE I SVIM PRODAJNIM MESTIMA TICKETS-A Nakon što je mjuzikl „VESELO DEVOJAČKO VEČE“ reditelja Radeta Vukotića ... Nastavak »\nGALA KONCERT DEČIJE FILHARMONIJE “MAGIJA MUZIKE” 29. JANUARA 2022. GODINE\nComments Off on GALA KONCERT DEČIJE FILHARMONIJE “MAGIJA MUZIKE” 29. JANUARA 2022. GODINE\nGALA KONCERT DEČIJE FILHARMONIJE “MAGIJA MUZIKE” 29. JANUAR 2022. GODINE MUZIČKA ČAROLIJA KOJU ĆE UVELIČATI I SPECIJALNI GOSTI- HOR I ORKESTAR MATEMATIČKE GIMNAZIJE Gala koncert Dečije Filharmonije “Magija Muzike” biće održan 29. januara 2022. godine s početkom u 19.30 časova u Kombank Dvorani. Specijalni gost ovogodišnjeg koncerta su hor i orkestar Matematičke gimnazije. Zajedničkim snagama mali virtuozi doprineće da jedno obično januarsko veče postane magično! Naime, u organizaciji ... Nastavak »\nJELENA TOMAŠEVIĆ NAJAVILA PREDNOVOGODIŠNJI KONCERT U KOMBANK DVORANI. ” ŽELIM PUBLICI DA PODARIM NEZABORAVNO VEČE”, PORUČUJE TOMAŠEVIĆEVA\nComments Off on JELENA TOMAŠEVIĆ NAJAVILA PREDNOVOGODIŠNJI KONCERT U KOMBANK DVORANI. ” ŽELIM PUBLICI DA PODARIM NEZABORAVNO VEČE”, PORUČUJE TOMAŠEVIĆEVA\n” ŽELIM PUBLICI DA PODARIM NEZABORAVNO VEČE”, PORUČUJE TOMAŠEVIĆEVA Povodom solističkog koncerta koji će posle dve godine održati 22. decembra u Beogradu u Kombank Dvorani, jedna od najboljih regionalnih pop pevačica Jelena Tomašević danas je koncert i zvanično najavila na press konferenciji u Klubu Lisabon. Ona je okupljenim novinarima, u vidno dobrom raspoloženju uoči svog prvog nastupa u Kombank Dvorani ... Nastavak »\nComments Off on VELIKI BEOGRADSKI SOLO KONCERT POSLE ŠEST GODINA- GRUPA SARS U KOMBANK DVORANI 17. DECEMBRA\nVELIKI BEOGRADSKI SOLO KONCERT POSLE ŠEST GODINA- GRUPA SARS U KOMBANK DVORANI 17. DECEMBRA LIDER BENDA ŽARKO KOVAČEVIĆ UOČI KONCERTA PORUČUJE: DUGO SMO ČEKALI NAŠ SOLO KONCERT U BEOGRADU KARTE U PRODAJI NA BLAGAJNI KOMBANK DVORANE I SVIM PRODAJNIM MESTIMA TICKETS-A Posle šest godina i čuvenog nastupa u Hali sportova, sedmočlana ekipa zvana SARS nastupiće 17. decembra u 20.30 prvi put ... Nastavak »\nZBOG VELIKOG INTERESOVANJA SERGEJ ĆETKOVIĆ PONOVO U KOMBANK DVORANI ZA TAČNO MESEC DANA – 18. DECEMBRA\nComments Off on ZBOG VELIKOG INTERESOVANJA SERGEJ ĆETKOVIĆ PONOVO U KOMBANK DVORANI ZA TAČNO MESEC DANA – 18. DECEMBRA\nZBOG VELIKOG INTERESOVANJA SERGEJ ĆETKOVIĆ PONOVO U KOMBANK DVORANI ZA TAČNO MESEC DANA – 18. DECEMBRA JOŠ JEDAN KONCERT POZNATOG MUZIČARA ZA SVE LJUBITELJE KVALITETNOG POP ZVUKA Jedan od najkvalitetnijih i najpopularnijih pop pevača u regionu, Sergej Ćetković , nakon što je sasvim očekivano rasprodao prvi koncert u Kombank Dvorani, inače prvi veći solistički nastup posle pune tri godine u ... Nastavak »\nJelena Tomašević ponovo pred beogradskom publikom: Decembarska muzička čarolija u Kombank Dvorani 22. decembra\nComments Off on Jelena Tomašević ponovo pred beogradskom publikom: Decembarska muzička čarolija u Kombank Dvorani 22. decembra\nJelena Tomašević ponovo pred beogradskom publikom: Decembarska muzička čarolija u Kombank Dvorani “Uželela sam se divnih osmeha, pozitivne energije i pevanja sa svojom publikom”, poručuje Tomaševićeva Dve godine nakon veličanstvenog koncerta u Sava Centru, jedna od najboljih regionalnih pop pevačica Jelena Tomašević ponovo nastupa pred beogradskom publikom, 22. decembra u 20 časova, u Kombank dvorani. Koncert će u sam osvit ... Nastavak »


DR BARBARA STURM FACE CREAM RICH 50ml - W.CREAM Hidrirajuća krema za lice 50ml za žene Proizvođač: Dr.Barbara Sturm Poreklo: Nemačka Uvoznik i Distributer: DP LUX DOO SKOJ-A 57, Podgorica Uvoz: Jun 2021. Godina proizvodnje: 2021. Rok trajanja: 18 meseci od otvaranja Sastav: Označen na ambalaži Šifra, sastav i orginalni naziv utisnuti na ambalaži.


Obuka oklophnih i pešadijskih jedinica Prve brigade KoV\n08/03/2022 08/03/2022 oruzjeonline\t0 Komentara\tkopnena vojska, vojska republike Srbije, vojska Srbije\t1 min\nPripadnici oklopnih i pešadijskih jedinica Prve brigade kopnene vojske realizovali su prethodne nedelje na poligonu „Pasuljanske livade“ redovnu borbenu obuku u terenskim uslovima.\nObuka je realizovana sa ciljem unapređenja osposobljenosti za upotrebu ključnog naoružanja u ovim jedinicama Prve brigade i sadejstva snaga u izvođenju borbenih operacija na taktičkom nivou.\nTokom višednevnih aktivnosti uvežbavane su taktičke radnje i postupci oklopnih i pešadijskih jedinica u odbrani i napadu, uz realizaciju programskih bojevih gađanja. Dejstvovano je iz tenkova M-84, automatskih bacača granata i minobacača, a u složenim vremenskim uslovima postignuti su vrlodobri i odlični rezultati gađanja.\nIstovremeno je proverena i osposobljenost jedinica za organizaciju života i rada u terenskim uslovima, od uređenja logorske prostorije, uspostavljanja komandnog mesta i telekomunikacionog obezbeđenja do stvaranja uslova za smeštaj i ishranu angažovanog ljudstva.\nUspešnom realizacijom vežbovnih aktivnosti na poligonu „Pasuljanske livade“ unapređena je kako individualna osposobljenost pripadnika Prve brigade kopnene vojske tako i ukupna borbena gotovost ove jedinice za realizaciju dodeljenih misija i zadataka.\n11/04/2022 11/04/2022 oruzjeonline\t0\n13/05/2022 13/05/2022 oruzjeonline\t0


18.04.2019 u 15:28\nČAČAK – U srednjoj Ekonomskoj školi u Čačku došlo je do incidenta kada su dvojica mladića upala na čas, maskirana i sa plastičnim pištoljima, koji su imitirali prave, pucali u vazduh iz tih pištolja i nakon toga ostavili ružu na stolu jedne učenice, objavio je danas čačanski portal Morava info. Mladići su ušli u Ekonomsku školu, prošli pored dežurnih učenika i uputili se ka jednoj od učionica, prenosi Beta. Ispred vrata su stavili plastične maske i izvadili plastične pištolje koji su verna kopija pravog oružja, ušli su u učionicu u kojoj se u tom trenutku održavao čas i nekoliko puta pucali u vazduh. Prema izvoru čačanskog portala učenici su se uplašili od pucnjave, jer je iz pištolja, koji su izgledali kao pravi, izbijao dim. Potom su maskirani mladići prišli jednoj učenici i na\n18.04.2019 u 15:23\nGađanje topovima i raketama pred stranim delegacijama (FOTO)\nNa poligonu „Nikinci” je, pred stranim delegacijama koje su u Srbiju došle na poziv ministra odbrane Aleksandra Vulina, izvedeno bojevo gađanje naoružanjem koje razvija odbrambena industrija Srbije. Prikazano je, između ostalog, gađanje samohodnim haubicama NORA B 52 kalibra 155 milimetara, modernizovanim raketnim lanserom „oganj” kao i lanserom raketa „alas”. Gađanje su posmatrali predstavnici Belorusije, Mađarske, Slovenije i Grčke, saopštilo je Ministarstvo odbrane. Nakon uspešno izvedenog gađanja, ministar Vulin je istakao da je do 2012. godine namenska industrija Srbije bila predviđena za otpis, a jedini čovek koji je verovao u nju je tadašnji ministar odbrane Aleksandar Vučić. - Sada vidite odbrambenu industriju Srbije koja je u stanju da pred veoma značajnim\n18.04.2019 u 15:18\nAlbanci bez kompromisa nemaju ništa, pritisci ne pomažu\nAlbanci moraju da znaju da bez kompromisa sa Srbijom nikada neće imati ništa, poručio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić, prenosi Tanjug. „I međunarodna zajednica i Nemačka, SAD, Francuska, moraju da znaju da, bez kompromisa, pritisci ne pomažu”, rekao je Vučić na konferenciji za novinare. O dvostrukom suverenitetu: Ništa od tog posla! Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da Srbiji nije ponuđeno ništa slično ideji o dvostrukom suverenitetu na severu KiM,pa se tako nešto neće desiti ni u Berlinu, prenosi Tanjug. „Podeljeni suverenitet je uvek nešto što je problematična pravna kategorija, a tzv. dvostruki suverenitet - ne znam šta to znači. Ali, niko mi to nije rekao, niko nam to nije ponudio i tako nešto se neće dogoditi ni u Berlinu”, rekao je Vučić na\n18.04.2019 u 15:07\nTražiti od Srbije da ne lobira protiv prijema Kosova u međunarodne organizacije ili priznavanja Kosova, potpuno je van pameti, kaže bivši ambasador Srbije u Unescu Darko Tanasković, prenosi Tanjug. „Ti zahtevi nas mogu i obradovati, jer svedoči da je naša spoljna politika u toj oblasti bila uspešna”, rekao je Tanasković za Tanjug komentarišući licitiranje da se među temama i u Berlinu 29. aprila, može naći i zahtev da Beograd prekine sa lobiranjem za povlačenje priznanja Kosova, protiv članstva u Interpolu i Unesku. Dodaje da počevši od 2015. godine kada Kosovo nije uspelo da se, kaže, ugura u Unesko, pa sve do danas, Priština nema mnogo uspeha u osvajanju međunarodnih organizacija. Primećuje da je to izazvalo primetnu nervozu i u Prištini, a i kod njenih pokrovitelja koji uprkos\nGornji kutnjak iz pećine Pešturina u Jelašničkoj klisuri predstavlja prvi pouzdano identifikovani fosil neandertalca sa teritorije Srbije, saopštio je danas Filozofski fakultet u Beogradu, prenosi Tanjug. To otkriće srpsko-kanadskog tima o prvom nalazu neandertalaca u Srbiji objavljeno je danas u prestižnom naučnom časopisu Džurnal ov Hjuman Evoljušn (Journal of Human Evolution). Međunarodni naučni tim čine Predrag Radović iz Narodnog muzeja u Kraljevu, Džošua Lindal i prof. Mirjana Roksandić sa Univerziteta u Vinipegu (Kanada) i prof. Dušan Mihailović sa Filozofskog fakulteta u Beogradu. Fosilizovani kutnjak je izvanredno očuvan, a pripadao je individui u kasnom stadijumu detinjstva, istakao je Lindal. Kako je naveo, prilikom analize koristili su trodimenzionalni virtuelni\n18.04.2019 u 14:25\nFudbaler Partizana Rikardo Gomeš rekao je da je njegova ekipa dobro igrala i zaslužila pobedu protiv Radničkog iz Niša u prvoj polufinalnoj utakmici Kupa Srbije, kao i da će morati da odigra na istom nivou ako želi da pobedi istog rivala u predstojećem meču u prvenstvu. „To je bila dobra i teška utakmica. Radnički ima dobar tim, agresivan, ali mi smo zaista dobro obavili posao i zaslužili pobedu. Za tri dana ponovo igramo sa njima u ligi, gde ćemo pokušati da odigramo na ovom nivou, jer ako budemo igrali sa ovom željom i mentalitetom bliži smo pobedi”, rekao je Gomeš za klupski sajt. Fudbaleri Partizana pobedili su juče na svom terenu Radnički golom Gomeša u 38. minutu. Revanš utakmica polufinala Kupa, u kome crno-beli brane trofej, igra se 15. maja. „Znači nam što ćemo imati\n18.04.2019 u 14:07\nPariz – Kraljica soula Areta Frenklin, koja je preminula u avgustu 2018. godine, proglašena je dobitnicom Pulicerove nagrade za svoj pet decenija dug doprinos američkoj muzici i kulturi, prenosi Tanjug. Pulicerova nagrada jedno je od najvećih priznanja u SAD, a ovaj omaž Areti Frenklin ima poseban značaj jer je ona time postala prva žena koja je u pojedinačnim kategorijama nagrađena za doprinos muzici i kulturi još od 1930. godine, piše Bi-Bi-Si. Areta Frenklin je umrla od raka pankreasa prošlog avgusta, u 76. godini. Tokom karijere osvojila je 18 Gremi nagrada i prva je žena koja je primljena u rokenrol „Kuću slavnih”. Prodala je više od 75 miliona albuma. Imala je 77 pesama koje su dospele na Bilbordovu listu „Hot 100” i 20 singlova koji su osvojili prvo mesto na ritam i bluz\n19.04.2019 u 08:39\n19.04.2019 u 08:20\nSpalili devojku koja je prijavila nastavnika za seksualno uznemiravanje\n19.04.2019 u 08:15\n18.04.2019 u 23:04\nObjavljeni prisluškivani razgovori zvaničnika Severne Makedonije\n18.04.2019 u 22:54\n18.04.2019 u 22:45


Epson EP-904F skenera i softvera VueScan\nEpson EP-904F upravljački program skenera\nNe možete pronaći upravljački program za Epson EP-904F? VueScan je ovdje da vam pomogne.\nEpson EP-904F Tehničke informacije\nVueScan je kompatibilan s Epson EP-904F-om na Windows x86, Windows x64, Windows RT, Windows 10 ARM, Mac OS X i Linux.\nEpson je prodao ovaj skener u nekim zemljama kao Artisan 837 / Stylus PX830 / EP-904A.


ADAM SVETLIK: Uzdajmo se u naš zdrav razum | Autonomija\nPreživeo sam i druge vrste izolacija od ove. Na primer, sećam se vremena iz spomenutih 80-tih i 90-tih, kada sam, kao “obeleženi” autonomaš doživeo da me na ulici izbegavaju komšije, poznanici, kum…\nKao i mnogi od vas, i ja se, kao jedan od onih “mlađih”, sa već poodavno navršenih 65+ godina, nalazim u samoizolaciji. Mi “mlađani” imamo tu čast i privilegiju da o nama brinu, deca, preostali prijatelji, komšije… Valjda?\nAli, da će o meni/nama brinuti vlastodršci, sadašnji ili neki drugi… E, to već ni u snu zamisliti nisam mogao.\nOvi sadašnji su, ako me pamet dobro služi, a nadam se tome, isti oni s kraja osamdesetih i onih ružnih nezaboravnih devedesetih godina, kada se desila i ona čuvena “jogurt” revolucija/događanje naroda pa je Srbija iz tri dela postala cela; kada su se na prostorima bivše nam države vodili plemenski ratovi za teritorije; kada smo kao “nedužni” za iste bili izopšteni iz međunarodne zajednice i kada smo kao svojevrsnu “nagradu” za to od Saveta bezbednosti OUN dobili/zaradili embargo, što je za posledicu imalo kolaps privrede i života uopšte, kada su fabrike zbog izgubljenih tržišta zatvorene i propale, zbog čega su više stotina hiljada zaposlenih bili nagrađeni prinudnim odmorima a građani brojnim nestašicama, hiperinflacijom obezvređenim primanjima. Pa je, setimo se (kao svetski kuriozitet), štampana i novčanica od 500 milijardi dinara (koju sam, sećam se, na njihov zahtev, kao raritet za istoriju, poklonio nekim svojim ino-poslovnim partnerima); kada su plate dostizale u proseku tričavih 20 DEM, a penzije polovinu toga iznosa ili ni toliko; kade je društveni proizvod po stanovniku dostizao (bez uvreda) “afričkih” 500-700 dolara po stanovniku a devizne rezerve zemlje bile skoro na nuli…\nNisam siguran koliko bi i da li bi oni vlastodršci pre njih bili drugačiji i bolji (od sadašnjih) da izbore nisu izgubili. Jer su i oni talasanjem po nacionalnim osećanjima građana/birača i ugroženoj naciji srpskog roda vlast nastojali očuvati a ono što je trebalo preduzimali nisu…, pa je narodno nezadovoljstvo potpomognuto recesionim posledicama iz svetske privrede postajalo sve veće (usledila su otpuštanja, pad proizvodnje, investicija…)!\nIpak, za njihove je vlasti zemlja do 2012. godine ponovo vraćena u UN, društveni je proizvod višestruko povećan, industrija dostigla oko 70 odsto proizvodnje iz reperne 1989. godine, plate oko 370 EUR, penzije oko 200 EUR, devizne su rezerve dostigle oko 10 milijardi dolara… Ali su ovi bivši a sadašnji (presvučenih dresova) na toj i takvoj platformi i talasanju bili uvek jači i dominantni u parlamentu.\nI sve smo to prebrodili.\nPrebrodićemo mi i ovo! KAO GRAĐANI, PRE SVEGA.\nRazlika je u tome jedino, što se sada ovaj, kao dodatni neprijatelj građana, virus COVID-19, prikrada podmuklije: NE ČUJE SE I NE VIDI SE! Što vlastima daje šansu da nešto i dobro urade. Ali i što NE PRAVI RAZLIKU IZMEĐU GRAĐANA, PO BILO KOJOJ OSNOVI: NACIONALNOJ, RASNOJ, VERSKOJ, POLITIČKOJ, UZRASTU…\nKažu – strašan neprijatelj!\nPredlaže se, nama “mlađima”, izolacija!\nMa, prebrodio sam dosta toga ranije. I neke izolacije! I kao pojedinac, i sa porodicom.\nNa primer, sećam se vremena iz spomenutih 80-tih i 90-tih, kada sam, kao “obeleženi” autonomaš doživeo da me na ulici izbegavaju komšije, poznanici, kum… Kada su da, se ne bi susreli, prelazili na drugu stranu ulice, a sve zbog toga da ih neko ne bi prozivao za druženje sa mnom – autonomašem. Ili, kada mi je, u vreme onih višesatnih isključenja struje i smrzavanja u hladnom stanu, iz mračnog hodnika nepoznati zakucao na vrata od stana i ponudio kupovinu istog po dobroj ceni, po direktivi verovatno, znajući ko sam i šta sam po nacionalnoj osnovi(?!). Ili, kada sam spremajući neki tekst na temu društvenih događanja, na parkingu kao znak upozorenja (kao poruku, najverovatnije) zatekao otključan automobil sa porazbijanim staklima. Ili, dana kada sam, posle muka koje su me zadesile, da bih sebe našao u vremenu, uzeo da ofarbam svu drvenariju u stanu i kada me je, tadašnja komšinica, supruga čuvenog Žike zlatara, pohvalila kako to lepo i stručno radim, i iz sažaljenja (verovatno) ponudila da mogu ako hoću njima da ofarbam stolariju i da će mi za to dobro platiti… I mnogo toga bih još mogao nabrojati…\nIma svako od nas neku sličnu svoju priču.\nAli, sada kada smo zbog godina iza sebe, to jest životnog i radnog iskustva, verovatno manje otporni na sve pa i na ovaj virus a za raznorazna iskustva bogatiji, pričuvajmo se i ne posustajmo u borbi za bolje sutra naše i naše dece. Svesni situacije, koliko je moguće i koliko je u domenu naših znanja, DELUJMO PREVENTIVNO I UZDAJMO SE PRVENSTVENO U ZDRAV RAZUM. Jer, faza koretivnog može biti teška zbog posledica!\nJa nam svima u tome želim uspeh i što bolje zdravlje.\nautor je diplomirani ekonomista iz Novog Sada


BLOKIRAN CENTAR BEOGRADA! Taksisti ne odustaju od protesta, kolaps do 15 sati! - Informer\n13:26 Beograd 1\nInformer/Blic | 07. 10. 2019.\nBLOKIRAN CENTAR BEOGRADA! Taksisti ne odustaju od protesta, kolaps do 15 sati!\nTurski predsednik Redžep Erdogan stigao je u dvodnevnu posetu Srbiji, taksisti ne odustaju od protesta i najavljuju novu blokadu, pa bi Beograd mogao da se nađe u pravom saobraćajnom ludilu\nNekoliko minuta pre podneva, avion sa turskim predsednikom je sleteo u Beograd. Tačno u podne taksisti su počeli da se okupljaju na četiri lokacije u prestonici, dok je policija nešto kasnije zatvorila autoput u smeru od aerodroma ka Novom Beogradu, ali neposredno pre petlje koja vodi do vazdušne luke i suprotan smer.\nSvi oni koji bi iz vazdušne luke da se prebace ka centru grada, ali i oni koji idu prema aerodromu, mogu to da učine alternativnim putem preko Ledina, a zatim novobeogradskih blokova 70, 45...\n- Nastavljamo sa protestima po istom sistemu i satnici kao i prošle nedelje. Dakle, okupljanje na četiri lokacije od 12, sat vremena kasnije kreće protestna vožnja ka centru grada, odnosno do zgrade Vlade Srbije gde ostajemo do 15 časova - rekao je za "Blic" Aleksandar Bijelić, jedan od vođa taksi protesta.\nBeograd štrajk protest blokada taksisti\nRadikalizacija protesta? Krajnje vreme da i država radikalizuje toleranciju. Blokirati sva taksi udruženja na vreme od 12 do 15 časova svakog dana. Onima koji su farbali trg u žutu, ofarbati vrata stanova ili kuće u neku drugu boju. Onima koji su blokirali rektorat, blokirati ispitne rokove. I eto mira u kući. Šta radi mačor dok miševi kolo vode? Dokle više da se toleriše krađa sira od strane miševa?


source.ba | Hoće li radovi biti završeni na vrijeme: Pogledajte kako teče rekonstrukcija tramvajske pruge u Sarajevu\nProšle godine, 26. augusta, počela je rekonstrukcija tramvajske pruge u Sarajevu, na potezu od Ilidže do Nedžarića. Milionski posao dobio je konzorcij dvije firme iz Kine, dok su podizvođači radova bh. kompanije.\nProjekat se u potpunosti finansira kreditnim sredstvima Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD). Prvo se radi dionica Ilidža - Nedžarići jer se taj dio tramvajske pruge nalazi u najkritičnijem stanju. 27. novembra prošle godine, počela je rekonstrukcija pruge na relaciji od Nedžarića do RTV Doma.\nRekonstrukcija tramvajske pruge u Sarajevu teče planiranom dinamikom, te je u toku završno betoniranje na tramvajskoj trasi, a uskoro će početi postavljanje šina.\nMinistar saobraćaja Kantona Sarajevo Adnan Šteta je sa predstavnicima kompanija koje izvode i nadziru radove početkom mjeseca je obišao gradilište.\n"Nakon završenih priprema, počelo je betoniranje na prvom dijelu od Stupske petlje prema Nedžarićima. Postavljanje betonske podloge uvod je za postavljanje šina. Nova pruga će imati veliki značaj za sve građane Kantona Sarajevo, tako da svakodnevno pratimo realizaciju projekta, održavamo komunikaciju sa svim stranama i rješavamo izazove", rekao je tada ministar Šteta.\nPrvi kilometri novih šina su 2. marta stigle u glavni grad BiH, a njihovo postavljanje će se vršiti etapno, po završetku betoniranja određenih dijelova pruge.\nRanije je u nekoliko navrata rečeno da će rekonstrukcija tramvajske pruge od Ilidže do Remize biti završena u augustu ove godine. Ranije je bilo najavljivano da će radovi biti završeni u maju, a kao razlog zašto se to neće desiti Šteta je naveo "nepridveđene poteškoće".\nNakon toga bi trebala početi rekonstrukcija od Remize do Željezničke stanice, Marijin-Dvora. Rekonstrukcija od Remize do Marijin-Dvora bi trebala biti završena sljedeće godine.\nEkipa Source.ba portala je obišla gradilište, a u prilogu pogledajte šta je naša kamera zabilježila.\nTagovi: Rekonstrukcija prugeSarajevo


WSBK Asen - Katedrala uživanja u WSBK šampionatu - BJBikers.com\nNaslovnaMoto SportWorldSBKWSBK Asen - Katedrala uživanja u WSBK šampionatu\nPosle onih odličnih trka na Aragonu, sa nestrpljenjem smo čekali sledeći WSBK trkački vikend koji se vozi ove nedelje na stazi Asen. Čuvena “Katedrala” predstavlja jednu od najstarijih staza u WSBK i MotoGP šampionatu. Ovogodišnja WSBK runda šampionata na stazi Asen biće ujedno i jubilarna 30 godina održavanja WSBK šampionata na ovoj prelepoj stazi.\nAragon je bila staza koja je u prošlosti odgovarala Ducati motociklima. Asen je drugačija priča, staza sa dosta krivina koje traže brz ulazak i kočenja pod nagibom, što baš ne odgovara Ducati-ju, ali zato favorizuje Yamahu i Kawasaki.\nToprak na Aragonu nije bio naročito konkurentan, ali se to nije ni očekivalo jer tradicionalno Aragon nije dobra staza za Yamahu, ali zato Asen jeste. Doduše, Toprak je prošle godine upravo na Asenu imao peh kada ga je Gerlof počistio u prvoj krivini, a Reja je trijumfovao na sve tri trke.\nO samoj stazi Asen mislim da nema potrebe previše pisati. Jedan ceo tekst posvećen je upravo Asenu i možete ga pročitati ovde.\nZa direktni doživljaj staze preporučujemo snimak sa motocikla van Der Marka iz perioda kada je vozio Yamahu:\nOčekujte duel Reja – Toprak\nNa Asenu bi lako mogli da se vratimo u duele iz prošle sezone kada su nas Reja i Toprak držali na ivici fotelje. Dueli koji su njih dvojica priređivali su nešto od čega zastaje dah. Ovog vikenda bi na Asenu mogla da bude repriza prošle sezone. Oba vozača jako dobro poznaju ovu stazu i dobro su uvozani na motociklima koje voze.\nBautista bi možda mogao da se priključi Reji i Topraku, ali nekako ne vidim da će Ducati biti na nivou iz Aragona jer konfiguracija Asena ne leži Panigale V4R-u.\nZato bi u igru mogli da se uključe Hondini vozači, ali se i od BMW-a očekuje da proradi, što se naročito odnosi na Redinga koji je podbacio na Aragonu. Uzrok za onako loše rezultate na Aragonu Reding traži u drugačijoj temperaturi u odnosu na one koje su bile tokom testova. Reding je izjavio da je potencijal BMW M1000RR-a daleko veći, ali da iz nekog razloga na Aragonu nisu mogli da pronađu odgovarajuće podešavanje.\nNovost je i to da su se Pederćini ekipa i Kreson rastali posle samo jedne trke. Pozadina raskida ugovora nije poznata, ali Loris Kreson od Asena više neće voziti za Pederćini ekipu. Još se ne zna ko će Kresona menjati u predstojećem delu sezone.\nPrema programskoj šemi kanala Eurosport 2, u Subotu od 13.30 će biti prikazivane kvalifikacije WSBK kategorije, a od 13.50 počinje direktan prenos prve WSBK trke. Odmah nakon prve WSBK trke, od 15.00 časova počinje direktan prenos Supersport trke.\nNa žalost, u Nedelju neće biti direktnih prenosa trka. Od 17.05 i 18.00 časova biće puštani snimci druge WSBK i Supersport trka.\nNa forumu je otvorena tema posvećena moto sportu, a u temi članovi foruma ponekad ostave link do direktnih prenosa trka. U temi možete ostaviti i komentare povodom WSBK trke na Asenu. Temu možete posetiti jednostavnim klikom ovde.\nPodsećamo vas da se ovog vikenda vozi i MotoGP. Više o tome možete pročitati ovde.\nRaspored i satnica WSBK trkačkog vikenda na stazi Asen:\n13:45 WorldSSP300 – Race 2\nPrethodni tekstMotoGP Portimao – Konačno, povratak u Evropu\nSledeći tekstPut oko Iberijskog poluostrva, 15 dana i 10.000 km solo tura


20 godina Autodesk Inventora\nDanas obeležavamo 20 godina od dana objavljivanja prve verzije Inventora, jednog od najznačajnijih softvera za mašinsku industriju kompanije Autodesk. Stariji inženjeri se verovatno sećaju vremena kada su se mašinske konstrukcije crtale na papiru. Izmene i revizije postojećih crteža su bile jako spore i zahtevne. U odnosu na to, kada se 1982. godine pojavila prva verzija AutoCAD-a, mnogima je donela veliko olakšanje. 17 godina kasnije, tačnije 20. septembra 1999. godine, pojavio se Inventor. Dizajniranje konstrukcija pomoću ovog alata u početku je oduzimalo malo više vremena nego inače, ali su se zato izmene i revizije odvijale mnogo lakše i brže. Uz 3D funkcionalnost, ovo je jedan od glavnih razloga zašto je CAD softver generalno, pa i sam Inventor, postao toliko popularan.\nIdeja na kojoj je nastao Inventor je dizajniranje i organizovanje konstrukcija na jasan i pregledan način čime bi se poboljšale performanse softvera, odnosno brže otvaranje i editovanje modela. U to vreme drugi CAD alati su kombinovali geometriju, strukturu sklopova i grafički prikaz uz niži nivo segmentacije podataka, zbog čega je sve moralo biti istovremeno učitano prilikom otvaranja željenog sklopa. Grafički prikaz se u Inventoru učitavao odmah, a sve drugo u pozadini kako bi se poboljšala efikasnost. Ovo je možda ulaženje u previše detalja, ali pozitivni efekti tog pristupa su naročito vidljivi na kompleksnim sklopovima čak i danas. Nije retkost da danas pojedini sklopovi broje i po 100.000 delova. Čak su zabeleženi slučajevi kada taj broj prelazi i preko 350.000. Kako bi držao korak sa potrebama korisnika, Inventor je postao bogatiji za nove mogućnosti za optimizaciju zahtevnih sklopova, takozvani „Express“ mod kao i opcije za optimizaciju grafičkog prikaza zahtevnih sklopova. Značajna unapređenja su se dogodila i kad su u pitanju 2D crteži, kao što su brži prikaz projekcija, brže ažuriranje crteža...\nPoboljšanje performansi su u konstantnom fokusu tokom razvoja Inventora, kao i nove tehnologije. Nekada su inženjerske kancelarije posedovale CAD softver i hardver u vrednosti od pola miliona evra, a sada se polako prelazi na cloud rešenja. Jedno od najznačajnijih funkcija Inventora je generativni dizajn, čime je postalo moguće uraditi brzu analizu i simulaciju dizajniranog predmeta na samom početku tog procesa. Ono što su nekada celi timovi inženjera radili, nekada na više različitih softvera, sada može samo jedan inženjer uz pomoć Inventora.\nDo danas, Inventor je pretrpeo mnogobrojna poboljšanja, a sa radošću i nestrpljenjem možemo očekivati još mnogo novih u godinama koje dolaze.\nInventore, srećan 20. rođendan!\nTekst pisao: Darko Ćaldović, dipl.inž.maš, Autodesk MFG application engineer


Bivši kapiten Zvezde završio karijeru i postao trener NOVA portal\nBivši kapiten Zvezde završio karijeru i postao trener\nFudbal Autor:Nebojša Todorović11. jan. 202116:57 > 17:08\nNekadašnji kapiten Crvene zvezde, Nikola Mikić, završio je fudbalsku karijeru i postao trener u Grafičaru.\nMikić je proteklih šest meseci nastupao za Grafičar, u čijem će stručnom štabu, koji predvodi Rade Koković, obavljati ulogu trenera.\nKarijeru je započeo u Radničkom iz Niša, da bi ga sjajne igre u dresu Napretka iz Kruševca preporučile Zvezdi, čiji je i bio kapiten.\nZvezda dovela tandem Grafičara: „Ne divljamo s pojačanjima“\nZvezda ne računa na Simića, nije ga povela na Kipar\nNakon Crvene zvezde, Mikić je karijeru gradio u Turskoj, Grčkoj i na Kipru, odakle se vratio u Srbiju i u Voždovcu bio jedan od stubova odbrane tokom dve godine.\nKarijeru je priveo kraju igrajući polusezonu u Grafičaru koji usko sarađuje sa Zvezdom, a u istom klubu će nastaviti da radi kao trener pri prvom timu.\n„Nije lako posle duge karijere reći zbogom igranju fudbala, ali jednostavno sam osetio da je ovo pravi momenat. Imam jedinstvenu priliku da sarađujem sa sjajnim stručnim štabom u Grafičaru koji predvodi Rade Koković i mislim da mogu da naučim mnogo stvari koje će mi koristiti u daljoj trenerskoj karijeri. Veliku zahvalnost dugujem predsedniku FK Grafičar, Slobodanu Govedarici, koji mi je ukazao poverenje i sa kojim sam imao sjajnu saradnju i kao igrač. Fudbal je moj život, definitivno sebe vidim i dalje vezanog za najlepši posao na svetu, ali u budućnosti kao trener“, rekao je Mikić.\nPrema rečima nekadašnjeg kapitena Zvezde, period proveden među crveno-belima smatra za najlepši u karijeri jer je imao čast i privilegiju koju su imali retki.\n„Nošenje kapitenske trake u mojoj voljenoj Crvenoj zvezdi ostaje kao najlepša stvar koja je obeležila karijeru i jedna od najemotivnijih stranica. Sigurno bih voleo da su neke stvari imale drugačiji tok, ali to je sve bio fudbal. Imao sam privilegiju da igram sa sjajnim fudbalerima, da sarađujem sa odličnim trenerima, tako da mogu biti miran sada kada je došao dan da se okače kopačke o klin“, poručio je Mikić i dodao:\n„Uzbuđen sam zbog svega što me čeka u novoj ulozi i jedva čekam da upoznam fudbal i sa druge strane. Poznatno je da je Grafičar sjajno organizovan klub u kojem nastupaju jedni od najboljih mladih fudbalera u Srbiji, i biće pravo zadovoljstvo sarađivati sa njima. Jedva čekamo izgradnju novog stadiona koji će biti sjajan i nema sumnje da Grafičar postavlja nove standarde“, zaključio je Mikić.\nFK Crvena zvezdaFK Grafičarfudbalski trenerkraj karijereNikola MikićRade Koković\nUŽIVO Mitrović digao glas, UEFA udara na Superligu


ZELENOVIĆ ODLOŽIO IZJAŠNJAVANJE O OPTUŽNICI | Institute for War and Peace Reporting\nZELENOVIĆ ODLOŽIO IZJAŠNJAVANJE O OPTUŽNICI\nPrilikom prvog pojavljivanja pred Haškim sudom, Zelenović je sudijama rekao da još uvijek nema branioca i da želi da to bude jedan pravnik kojeg je sreo u Bosni. Na prvom saslušanju zastupao ga je advokat po službenoj dužnosti Tjarda Eduard van der Špoel (Tjarda Eduard van der Spoel).\nNa pitanja o zdravstvenom stanju, prebacivanju u Hag i pritvorskom tretmanu, Zelenović je odgovorio da nema primjedbi.\nNakon prvog pojavljivanja, optuženik na raspolaganju ima još 30 dana, po čijem isteku se mora formalno izjasniti o optužnici koja je protiv njega podignuta. A u tom dokumentu se navodi kako je, kao zamjenik komandanta vojne policije i vođa paravojnih jedinica u Foči, okrivljeni sudjelovao u čitavom nizu seksualnih zlodjela, uključujući i grupno silovanje jedne petnaestogodišnje djevojčice.\nTužioci su zahtijevali da ovaj slučaj bude proslijeđen bosanskim sudovima, u sklopu nastojanja da Tribunal u narednih nekoliko godina okonča svoj rad.


Upozorenje slovenskog parlamenta: BiH i Makedonija sve nestabilnije | Krajina.BA\nUpozorenje slovenskog parlamenta: BiH i Makedonija sve nestabilnije\nNakon sastanka Komisije za nadzor nad radom sigurnosnih agencija i obavještajnih službi pri parlamentu Slovenije (NOVS), njen predsjednik Branko Grims izjavio je da je evidentan negativan utjecaj Rusije, Turske, ali i fondacija Soroša i Rokfelera u balkanskim državama.\n– Strateški interes Slovenije je da Balkan bude stabilan, ali i da se suzbije negativan utjecaj ovih država i fondacija. Kao što znate, u posljednjih nekoliko dana turski predsjednik uputio je direktne prijetnje Evropskoj uniji. On je čak rekao i to da „niko neće biti siguran na svom tlu“ – rekao je Grims.\nIstakao je da su slovenski parlamentarci zabrinuti zbog dešavanja u Makedoniji te je optužio Fond Otvoreno društvo i neke (bivše) američke zvaničnike da destabiliziraju političku situaciju u toj zemlji.\nOn je čak izrazio uvjerenost da su aktivnosti ne samo Soroša u Makedoniji, materija kojom bi se trebao baviti i sud!\nKada je Bosna i Hercegovina u pitanju, poslanici su upozorili na loš rusko-turski utjecaj, ali i rastuće miješanje Srbije i Hrvatske u unutrašnje probleme ove države. Navedeno je i da je indikativan rast prisustva i utjecaja određenih arapskih država i pokreta u našoj zemlji.\nSlovenski zvaničnici, nastavio je Grims, zabrinuti su zbog najava novog migrantskog vala prema EU. Upućen je poziv Vladi Slovenije, ali i institucijama EU da budu aktivniji u regionu, posebno BiH i Makedoniji.\n– Policiji smo skrenuli pažnju i zatražili da bude agilnija u pitanjima ilegalne imigracije, ali i šverca oružja, posebno eksplozivnih materija koje bi iz BiH mogle doći na Zapad – naveo je Grims u izjavi za novinare.\nPrethodni članakNastavak pobjedničkog niza: Bosna i Hercegovina golovima Džeke i Lulića savladala Albaniju u Elbasanu\nNaredni članakGrađani BiH će u ovu zemlju uskoro putovati samo sa ličnom kartom\nPriča majke o seksualnom zlostavljanju kćerki: “Malo sam slagala,...


U ugostiteljstvu više od 133 radilo „na crno“ za praznike\nTanjug 17. januara 2020. 13:42\nBEOGRAD – Tokom novogodišnjih i božićnih praznika inspektori rada su u ugostiteljskim objektima širom Srbije zatekli 133 lica na radu „na crno“, pet muzičara koji nisu imali zaključene ugovore, kao i osam neregistrovanih subjekata u kojima je 10 osoba radilo „na crno“.\nInspektorat za rad je tokom praznika, u periodu od 31. decembra do 14. januara ove godine obavljao pojačane inspekcijske nadzore u ugostiteljskim objektima i objektima u kojima se organizuju proslave na celoj teritoriji Srbije, a u cilju kontrole radnopravnog statusa radno angažovanih lica i kontrole angažovanja izvođača estradno – muzičkih programa prema Posebnom kolektivnom ugovoru za njihovo radno angažovanje.\nInspekcijskim nadzorima u 420 ugostiteljskih objekata, obuhvaćeno je 1.456 lica, a ustanovljeno je da je njih 133 radilo „na crno“.\nU kontrolisanim ugostiteljskim objektima u kojima je organizovan muzički program, muzičari su bili angažovani u skladu s Posebnom kolektivnom ugovoru za radno angažovanje estradno – muzičkih umetnika i izvođača u ugostiteljstvu, osim u jednom ugostiteljskom objektu u Šapcu gde je zatečen muzički sastav od pet muzičara, koji nisu zaključili ugovore o izvođačkom delu sa poslodavcem koji obavlja ugostiteljsku delatnost, a koji ih je angažovao.\nInspekcijskim nadzorima je utvrđeno i osam neregistrovanih subjekata, u kojima je pored fizičkih lica koja obavljaju neregistrovanu ugostiteljsku delatnost, zatečeno i 10 lica na radu „na crno“.\nFiskalna podrška Pekinga lokalnim samoupravama 14 mlrd $


Како сачувати Српску - Dilema\nKako sačuvati Srpsku\nby Marko Šuka · 13/01/2016\nSkoro četvrt vijeka postojanja je pred nama. Gdje je Republika Srpska danas, kuda ide i još važnije, kako ide? U čemu je kulturna posebnost Republike Srpske? Gdje su tačke koje pokazuju posebnost unutar srpskog korpusa? Može li se sačuvati autentičnost, da se ne ode u potpunu Srbijanizaciju srpske kulture ali i da se spriječi potencijalna težnja za separacijom i lažnom posebnošću, kao što je slučaj u dijelu Crne Gore? Koliko ima Bosne u Republici Srpskoj, a koliko Republike Srpske u Bosni? Živimo u vremenu kada odrastaju prve generacije koje se odriču Bosne. Mladi ljudi koji se ježe na pomen Bosne i Hercegovine, a na opsaku “bosanci” odgovara se „mi smo iz Republike Srpske“.\nPolitički i kulturno Republika Srpska je pred velikim izazovima. Snage i znanja da se spoznaju istinske vrijednosti i počne djelovati, nema. Sve usljed loše selekcije kadrova, nepotizma, neznanja, nedostatka morala i časti. Suštinu postojanja Republike, političke elite vide kao odbranu od napada istinskih i lažnih, borbu za vlast, položaj, fotelju. Odličan izvor ličnog blagostanja, rješavanja svojeg egzistencijalnog pitanja. Umjesto da suštinu postojanja tražimo u kulturnom identitetu, u njegovanju vrijednosti građanskog društva. Banjaluka nikako da preuzme tu ulogu centra Republike Srpske, da se građanski definiše ka Republici Srpskoj od Novog Grada do Trebinja,, bez lokalizma ograničenog na Krajinu, gdje svako okretanje ka građanskom vodi ka Bosni i za Banjaluku ostavlja status sarajevske provincije, vječno ljubomorne na nekoga.\nS druge strane, odricanje od Bosne siromaši Republiku Srpsku, baca ružnu sjenu na sve napore i ideje ljudi koji čine kulturnu suštinu srpskog bića s ove strane Drine, pa i šire. Bosna je bila više od moranja i za Šantića i za Kočića, Dučića, Andića, Selimovića, Ćopića, Kulenovića, Ćorovića, Ekmečića i mnoge druge. Pa za Principa, Čubrilovića i ostale Vidovdanske heroje. Mi se Bosne ne možemo odreći, moramo brinuti i o Mostaru, i o Prebilovcima, o Žitomisliću. Kako da zaboravimo Sarajevo, da se odreknemo Jeftanovića, Despića, Gavrilovog groba. Da napustimo Petrovac, Glamoč, Grahovo, Drvar. Kako boreći se protiv napada na Republiku Srpsku koji dolaze iz današnjeg bošnjačkog Sarajeva, naći način da se brani Srpska, a da se ne mrzi Bosna i da je se ne odreknemo. Ovo pitanje niko ne postavlja, a kamo li da se traži odgovor.\nKulturni identitet Srba s lijeve strane Drine nije prepoznat ni u Republici Srpskoj, a ni šire. Slabo poznavanje prošlosti, nedovoljna afirmacija ustanaka u Bosni i Hercegovini protiv Turaka, pa i protiv Austrougarske. Stidljivo se pominje borba u Drugom svjetskom ratu. ZAVNOBIH slave drugi, dok mi ćutimo, iako i te kako imamo šta da slavimo i čime da se ponosimo. U moru novih naziva za srpski ili srpsko-hrvatski jezik, Republika Srpska se udaljava od ijekavice. Ekavski izgovor se sve više nameće, i medijski i kulturno. Dnevne novine iz Srbije koje imaju izdanja za RS kao po pravilu izlaze na ekavici, čak i ijekavske izjave i intervjue ekavizuju. S druge strane u Krajini je prisutna kroatizacija, ovo se posebno odnosi na najmlađe, kojima se preko televizija serviraju sinhronizovani crtani filmovi na hrvatskom. O reklamama koje dolaze iz Hrvatske da ne govorimo, i dok oni za svoje tržište insistiraju na reklamama sa govorom koji je njima prihvatljiv u Republici Srpskoj je prisutno i dozvoljeno sve. Javni servis, koji je i pored uvođenja drugog “RTRS plus-a”, nije učinio ništa u smislu produkcije, dokumentarnog i igranog programa. Emisija o povratnicima u Federaciju BiH nema, kao ni o onima koji su se vratili u Republiku Srpsku Krajinu. Nešto slično već postoji na Radio televiziji Vojvodine u emisiji Hronika Slavonije, Baranje i Zapadnog Srema.\nKada je u pitanju obrazovanje, obrazovni programi Republike Srpske i Srbije nisu usaglašeni ni oko ključnih pitanja. Udžbenici za osnovnu i srednju školu nisu jedinstveni i ako ima i prostora i razloga za to. Kosovo i Albanija su već usaglasili obrazovne sisteme i iz identičnih udžbenika uče istoriju, geografiju, iste čitanke i tako dalje. Noslac reformi visokog obrazovanja u Republici Srpskoj je Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske. Reformisanje se uglavnom odnosi na dva javna univerziteta, Univerzitet u Istočnom Sarajevu i Univerzitet u Banjaluci. Na reformisanje privatnih visokoškolskih ustanova niko i ne pomišlja. Visoko obrazovanje u Republici Srpskoj se od formiranja nalazi u nekoj vrsti reforme. Možda upravo to pretjerano reformisanje, a pri tom ne zalaženje u suštinu problema takođe predstavlja problem. Reforme pritisnute potrebom za prilagođavanjem koja dolaze spolja, bilo zbog usklađivanja sa zakonima i obrazovnim sistemom unutar Bosne i Hercegeovine bilo zbog prilagođavanja evropskom okviru obrazovanja slabo prate potrebe stanovnika Republike Srpske. One su uglavnom kozmetičke, studenti traže više rokova, profesori veća prava pri izboru zvanja, duži staž ili prava za izbore dekana, rektora i slično.\nStanje u zdravstvu i socijalnoj zaštiti nije u nimalo boljem položaju. Sve više lijekova skida se sa liste koju pokriva osiguranje. Odlazak ljekara i medicinskog osoblja na Zapad je trend koji će se nastaviti. Iako ovo nije samo problem Republike Srpske, mi ćemo se pored loših uslova u bolnicama, vrlo brzo suočiti i sa sve lošijim kadrom. Fond penzijskog i invalidskog osiguranja je nedavno prešao na trezorsku isplatu penzija. Penzije su niske, a prestale su biti redovne. Problem budućih penzionera koji plate i doprinose primaju prijavljeni na minimalac, je ono što će da predstavlja problem u narednom periodu. Usljed minimalne uplate doprinosa, penzije budućih penzionera neće ni izbliza biti dooljne za život. O tome se ne brine i nema ideje kako da se riješi. To pokazuju i premijerove izjave koji krivi radnike jer rade na crno.\nManjak demokratske i građanske političke kulture je ono što je veći izazov od svih spoljnjih prijetnji za Srpsku. Partijašenje koje nema osjećaja za veću vrijednost od napada na političkog protivnika. Gdje se ni u slavlju ni nesreći ne može djelovati jeddinstveno niti imati konsenzus o ključnim pitanjima.\nRepublika Srpska je zarobljena između želje za samostalnošću i Dejtonskog ustava koji garantuje postojanje i opstanak. Nalazi se u stalnom defaznivnom stavu, trpeći napade, dok se kruni ono što je nastalo voljom i borbom za slobodu i dostojanstvo. Proslava Dana republike je više od praznika, vjerskog, nacionalnog, to je ponovni pokazatelj da dostojanstvo i sloboda i dalje ideali našeg naroda. Ono što je ključno pitanje danas je kako tu slobodu sačuvati i učvrstiti? Kako vratiti dosotojanstvo nezaposlenom borcu, osiromašenom penzioneru. Pitanje svih pitanja ipak je kako omogućiti rađanje i spriječiti da nas bijela kuga ne počisti s ovog prostora. To pitanje je važnije i od praznika i referenduma i svega drugog.\nSjećanje na naša proljeća\nNext story Lopovi i referendumi, jeftine riječi koje puno koštaju\nPrevious story Razmišljanje o Dilemi godine prve


BN TV na turniru “Igrajmo za 16” | BN\nBN TV na turniru “Igrajmo za 16”\nU Beogradu je, proteklog vikenda, u organizaciji Radio-televizije Srbije, počeo je 19. po redu memorijalni turnir “Igrajmo za 16”, posvećen tragično nastradalim radnicima RTS-a u NATO bombardovanju 1999. godine. Poziv za učešće na turniru u malom fudbalu, i ove godine, dobila je i ekipa BN televizije.\nRepublika Srpska 05.03.2018 | 20:15\nUčešće na 19. memorijalu “Igrajmo za 16” ekipa BN televizije i ove godine započela je polaganjem vijenaca ispred spomen obilježja “Zašto” u Tašmajdanskom parku, koje je posvećeno poginulim kolegama. Takmičarski dio memorijala u malom fudbalu odražava se u Posko areni kod beogradskog hipodroma, gdje se i ove godine okupio veliki broj ekipa medijskih kuća.\n“Ove godine imamo i novine, a to je da, pored dosadašnjeg takmičenja u četiri sporta, malom fudbalu, kuglanju, stonom tenisu i basketu 3 na 3, uvodimo, na inicijativu naših kolega, takmičenje u kompjuterskoj igrici “PES 2018. Želimo da budete naši gosti i narednih godina, veoma ste nam dragi prijatelji i kolege i mislim da ćemo zajedno trajati”, poručio je član Organizacionog odbora memorijala i predstavnik porodica poginulih radnika RTS-a, Miroslav Medić.\nBN televizija, i ove godine, sa zadovoljstvom je prihvatila poziv Javnog servisa Srbije za učešće na ovoj memorijalnoh manifestaciji.\n“I ove godine, kao i svih prethodnih godina, naš prevashodan cilj jeste da svojim prisustvom na jedan skroman način damo doprinos održavanju ovog turnira i očuvanju sjećanja na nevino stradale kolege sa RTS-a. Što se takmičarskog dijala tiče, sve što je u našoj moći pokušaćemo da damo i da se predstavimo u jednom dobrom, sportskom svjetlu”, rekao je predstavnik ekipe BN televizije, Goran Gajić.\nDoprinos očuvanju sjećanja na heroje profesije i ove godine daće ekipe RTV Vojvodine, Slovenačka i makedonska nacionalna televizija, RTV BN, Sportski kanali, redakcije pisanih medija i agencija, na čelu sa domaćinima, kolegama iz Radio-televizije Srbije.\nSVAKA CAST CESTITAM VAM\nDrage kolege želim vam puno uspjeha i da nas kao i prethodnih godina dostojno predstavljate.


Teža depresijska epizoda — Википедија\n(преусмерено са Klinička depresija)\n3 Dijagnoza i simptomatologija depresije\n5 Farmakoterapija antidepresivima kod depresije\nOko 7—12% muškaraca i 20—25% žena pati od depresije u toku života. Nekoliko naučnih studija je utvrdilo statističke korelacije između depresije i nekih poljoprivrednih pesticida.\nKarakteristike različitih depresivnih poremećajaУреди\nTeška depresivna epizoda sa psihotičnim simptomimaУреди\nDepresija sa psihotičnim karakteristikama često je neprepoznata i nedijagnostikovana. Najčešće se radi o teškoj depresiji (lat. episodum depressivum, gradus majoris) sa HDRS skorom oko 30, pored psihotičnih simptoma (sumanute ideje i halucinacije, koje mogu, ali ne moraju biti u skladu sa osnovnim raspoloženjem. U kliničkoj slici često se viđaju poremećaji psihomotorike: agitacija ili retardacija, osećanje krivice i suicidalne ideacije i tendencije. Ovaj oblik depresije izaziva diferencijalno dijagnostičke probleme, naročito ako psihotični simptomi nisu saglasni raspoloženju, što, nažalost, u praksi često dovodi do neadekvatnog lečenja. Psihotične depresivne epizode najčešće su indikator suicidalnog rizika, što zahteva dodatnu brigu o pravilnosti tretmana.\nDepresivna epizoda sa suicidalnim rizikomУреди\nPorodična istorija o suicidalnom ponašanju\nU MKB-10 pominje se samo uključujuća kategorija kod dijagnostičkih kriterijuma za "druge depresivne epizode". Ovde se ističe zbog teškoća u prepoznavanju. Naime pored smanjenja aktivnosti, osoba sa atipičnom depresijom ima povećanu potrebu za spavanjem, povećavaju se apetit i telesna težina, a žudnja za unosom ugljenih hidrata uobičajeni je simptom. Početak je obično u trećoj deceniji života.\nSezonska depresija (sezonski afektivni poremećaj)Уреди\nKarakteriše se, kao što ime sugeriše, sezonskim obrascem javljanja. Nove epizode depresije javljaju se u isto doba godine, mnogo češće zimi nego u letnjem periodu. Istraživanja pokazuju dad sezonskoj depresiji u najvećem broju slučajeva ne prethodi psihosocijalni stres, a između epizoda javljaju se pune remisije. Klinička slika, uz određene sličnosti depresiji i bipolarnim poremećajima, većim delom odgovara onoj kod atipične depresije.\nDijagnoza i simptomatologija depresijeУреди\nIspravna dijagnoza neophodna je za koncipiranje plana lečenja. Pored poznavanja psihopatologije i dijagnostičkih kriterijuma, kliničar treba da sagleda pojavu simptoma u kontekstu bioloških, psiholoških i socijalnih faktora koji predisponiraju ili percipiraju nastanak poremećaja ili održavaju njegovo prisustvo. Dijagnoza se postavlja na osnovu podataka dobijenih od pacijenta, kliničke slike, kao i informacija dobijenih od bliskih osoba.\nSamookrivljavanje i manjak samopouzdanja\nPraćenje odgovora na terapiju\nDodatne skale za procenu depresijeУреди\nFaze i ciljevi u lečenju depresivnih osobaУреди\nRemisija - podrazumeva stanje bez depresivnih simptoma, tzv. "normalnost". U istraživanjima remisija se najčešće definiše skorom manjim od 8 na HDRS, mada kod ovoh pacijenata mogu postojati rezidualni simptomi. U kliničkoj praksi remisija bi podrazumevala ne samo odsustvo depresivnih simptoma, nego i oporavak u kontekstu svakodnevnog funkcionisanja.\nTerapijski odgovor - najčešće se definiše kao redukcija od najmanje 50% skora na HDRS, ili kao "mnogo bolje i znatno bolje" (Na skali globalnog psihičkog utiska - CGI ocena 1 i 2). Iako se radi o klinički značajnom poboljšanju, kod ovoh pacijenata rezidualni simptomi mogu biti veoma izraženi i bitno uticati na socijalno i profesionalno funkcionisanje.\nIzraženu reaktivnost na psihosocijalne stresove\nPromene ličnosti (koje mogu i često bitno utiču na socijalno i profesionalno funkcionisanje)\nOporavak od depresivne epizode - definicije ovakvog ishoda su nejasne, nekonzistentne, kako u odnosu na kriterijume koji se tiču simptomatologije (skor manji od graničnog na nekoj od skala, neispunjavanje dijagnostičkih kriterijuma operacionalizovanih sistema, ili odsustvo depresivnih simptoma), tako i u odnosu na trajanje (nakon kog vremenskog perioda se može reći da se pacijent "oporavio" od depresije). Jedna od mogućih definicija oporavka je: Odsustvo i neraspoloženja i redukovanog interesovanja, uz prisustvo ne više od tri preostala simptoma velike depresije tokom tri nedelje.\nRecidiv - javljanje depresivnih simptoma nakon više od 9 meseci od oporavka od prethodne epizode - nova epizoda depresivnog poremećaja.\nFarmakoterapija antidepresivima kod depresijeУреди\nTabela 2. Početne i dnevne doze antidepresiva (AD)\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Teža_depresijska_epizoda&oldid=24474550”\nПоследњи пут уређено на датум 3. април 2022. у 00:14\nДатум и време последње измене странице: 3. април 2022. у 00:14


JU Dječije obdanište: Mališani učili pekarski zanat | Zivinice.ba\nJU Dječije obdanište: Mališani učili pekarski zanat\nAutor: Šefik Gadžo 22.01.2018 14:12\nZa mališane JU Dječije obdanište Živinice nema predaha ni u Novoj godini.Osim redovnih aktivnosti i svakodnevnih igara, danas su imali radionicu o pripremanju uštipaka, u čemu su im pomagali zaposleni firme Mlin i pekara Ljubače.\nDirektorica Dječijeg obdaništa Sabina Andalić ističe dobru saradnju sa ljubačkim pekarima, pa ni rezultati nisu izostali:\n“Bila je to lijepa radionica o pripremi uštipaka, u saradnji sa firmom Mlin i pekara Ljubače. Za razliku od nekih drugih radionica ova je bila veoma interesantna za djecu, jer su uz ručak imali”svoj”proizvod i umjesto hljeba jeli su uštipke sa grahom, koji je danas bio na meniju.Predsatvnica Pekare Erna Hadžić je donirala razne vrste brašna za našu kuhinju, tako da imamo dobru saradnju sa ovom poznatom firmom.Djeca su imala priliku upoznati svojstva brašna i način pravljenja pogačica, kifli, lepina i uštipaka.Drago nam je da su djeca uživala tokom svojih aktivnosti na radionici, a takođe i prilikom konzumiranja za vrijeme ručka. Ovim putem se zahvaljujem Erni i zaposlenicima Mlina i pekare Ljubače na nesebičnoj saradnji, kao i podršci u radu Dječijeg obdaništa”.\nDanašnja tema o zanatima predviđena je Godišnjim planom i programom Dječijeg obdaništa, tako da su danas djeca upotpunila svoja znanja.Današnjoj radionici bili su prisutni i aktivno sarađivali mališani dvije starije grupe, koji će naredne školske godine krenuti na redovnu nastavu u prvi razred./Š.G./


i5 4670k + Asus Maximus VII Hero + AIO OC | HW Gurus Team Forum\ni5 4670k + Asus Maximus VII Hero + AIO OC\nThread starter DzidzuMidzu\nPre svega pozdrav svima o/\nhvala @â€ŽPerica_barii za poziv\nU ovoj temi bih zeleo da Vas zamolim za pomoc oko OC, nov sam u svemu ovome pa vas molim da mi ne zamerite ako budem ponekad koristio pogresnu terminologiju ili ako vas ne budem ponekad razumeo sta mi govorite\nMoja konfiguracije izgleda ovako:\nHDD : INTEL SSD 330 128gb + 1TB Seagate (u planu imam da uzmem jos jedan SSD)\nRAM : Kingston HYPER X BEAST (KHX24C11T3K2/8X)\nGPU : trenutno je prastara MSI GT 640, za koji dan uzimam ASUS ROG STRIKER-GTX760-P-4GD5 ili GTX 970 4GB GDDR5 , videcu jos od budzeta sta i kako. ----> mali update: porucena i u subotu stize ASUS STRIX-GTX970-DC2OC-4GD5\nPS : CM V 650 s\nHLADJENJE : NZXT Kraken X61\nKUCISTE : NZXT H440\nZamolio bih vas da mi pomognete oko OC-a sta i kako, komp kao sto i predpostavljate ce mahom sluziti za igranje, stoga mi treba neki stabilan 24/7 OC\nMoja zelja je da to bude negde oko 4.5-4.6 GHZ, naravno da su zelje i mogucnosti dve razlicite stvari\nObzirom da sam nov u ovome, trebala bi mi objasnjena step-by-step.\nGledao sam razne tutoriale i video prezentacije na YT o tome sta i kako ali se nisam usudio nista da cackam dok se konkretno ne posavetujem sa ljudima koji se bave ovime svaki dan, jer ko moze imati vise iskustva od vas\nTo bi bilo to od mene za pocetak, ocekujem vasu pomoc\nNazalost od obaveza nisam stizao da odgovorim ranije ali ako nije kasno evo sada da pokusamo da poteramo taj procesor malo....\nPloca nije bas nesto ali za klokovanje na vazduhu/vodi moze posluziti. Koliko ce procesor ici zavisi od toga kakav je primerak, pa za pocetak da odredimo kakav je pimerak.\nFiksiras input voltazu na 1.9v i postavis cpu voltazu na recimo 1.3v i ukljucis level1 LLC ( load line calibration) i memoriju ostavis na default i uncore ( cash ) frekvencu i voltazu isto. Probas na koliko hoce da butuje i udje u windows procesor ( znaci krenes od nekih 4.2ghz pa ides po jedan multi gore iz biosa svaki put kada prethodno udje do kada ne zakuca) kada to odradis izvesti ovde sa screen-om cpuz i voltazama.


Viga - Parna umetaljka farma 59585 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Sve za decu i bebe > Drveni setovi > NN Drveni setovi\nViga - Parna umetaljka farma 59585 cene\nViga - Parna umetaljka farma 59585 edukativna slagalica umetaljka koja se sastoji od 9 dvodelnih drvenih puzzli sa motivima životinja koje se spajaju se u formu geometrijskih tela (3 oblika i 4 boje), a potom se umeću na odgovarajuća polja na drvenoj tabli, Dim, 20x20x2,5 cm, Uzrast: 3+,... specifikacija\nViga - Parna umetaljka farma 59585 edukativna slagalica umetaljka koja se sastoji od 9 dvodelnih drvenih puzzli sa motivima životinja koje se spajaju se u formu geometrijskih tela (3 oblika i 4 boje), a potom se umeću na odgovarajuća polja na drvenoj tabli, Dim, 20x20x2,5 cm, Uzrast: 3+\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Viga - Parna umetaljka farma 59585 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi NN Viga - Parna umetaljka farma 59585 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Drveni setovi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za NN Drveni setovi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Viga - Parna umetaljka farma 59585 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Viga - Parna umetaljka farma 59585. Pre kupovine, podatke za NN Viga - Parna umetaljka farma 59585 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Domaća privreda preopterećena sivom ekonomijom - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Domaća privreda preopterećena sivom ekonomijom\nM. N. Stevanović30.09.2019. 18:00\n– Mnogo je veći problem sa parafiskalnim nametima, njih je mnogo, u zbiru su previsoka stavka koja jako mnogo utiče na predvidivost poslovanja. Vi nikad ne znate šta će vam stići u ponedeljak, kakav nalog za plaćanje od raznih inspekcija ili institucija. Uz to, privredi ne pogoduje ni potcenjen kurs evra, što blokira izvoz i pogoduje samo uvozničkom lobiju. Ali, u najvećoj meri privrednike Srbije pogađa to što u poslednjih 20 godina sve što ključno utiče na poslovanje zavisi od nečije volje a ne od ekonomskih parametara. Tako je nečija volja nizak kurs, nečija volja je da li će se uvesti neka taksa ili ne, a takva klima ne dozvoljava da se domaća privreda razmahne, da planira sa izvesnošću niti da investira i bude sigurna u svoj ulog – kaže za Danas jedan od privrednika koji „zbog mogućih problema“, nije želeo da mu se pominje ime, što takođe govori o poslovnom ambijentu zemlje.\n„Poreski ‘miks’ zakona dobro je podešen za Srbiju ali je i opravdana najava da se za jedan procenat smanje porezi i doprinosi na zarade, jer u budžetu ima dovoljno prostora za taj potez koji bi trebalo da utiče na povećanje zaposlenosti. Međutim, za smanjenje PDV-a ili poreza na dobit, za sada nema jačih argumenata“, kaže Nikola Altiparmakov.\n3 reagovanja na “Domaća privreda preopterećena sivom ekonomijom”\n30. septembra 2019. u 19.42\nSiva ekonomija i siva politika.\n30. septembra 2019. u 20.33\n„Za jedan procenat da se smanje porezi i doprinosi na zarade“ do 1988 godine porezi i doprinosi na neto zadade su bili 30 % , danas su 65%.\n30. septembra 2019. u 20.37\nNarod preživljava ovo zlo na milion načina elem:\nKupiš na akciji ,uvališ čekove odeš na pijacu i probaš da zaradiš.\nkupiš veću količinu da bi oborio cenu,potom valjaš na sitno,\nHiljade Kineza je preplavilo sva sela imaju kinesku radnju\nŠtititi robu iz Turske koja u ,,našim ,,fabrikama dobija samo etiketu\nproizvedeno u Srbiji ili je samo pretovare u naš kamion etiketa veš sašivena u Turskoj u onoj čuvenoj fabrici u Ćupriji treba da radi 700 žena radi 7-8 i čuvar.Toliko o našoj proizvodnji


NATO osudio Siriju – Minber\nlip. 26, 2012 at 3:09 pm\nČlanice NATO-a, koje su se sastale na zahtjev Turske da donesu odluku o odgovoru na sirijsko rušenje nenaoružanog turskog vojnog aviona, su poručile da se, po ovom pitanju, konstantno konsultuju sa Turskom.\nSastankom u Bruxellesu predsjedavao je generalni sekretar NATO-a Anders Fogh Rasmussen i trajao je dva sata. Zajedničko saopćenje 28 učesnica sastanka, u kojem se najoštrije osuđuje Sirija, su odobrile i stalne članice Vijeća sigurnosti.\nU saopćenju se kaže da je sirijski čin rušenja turskog aviona apsolutno neprihvatljiv.\n„Nastavit ćemo sa pažnjom i zabrinutošću posmatrati razvoj situacije i NATO će nastaviti kontrolisati situaciju na jugistočnoj granici. Sigurnost NATO-a je nedjeljiva cjelina. Sa Turskom vodimo intenzivne konsultacije“, kaže se u saopćenju koje je pročitao generalni sekretar NATO-a Anders Fogh Rasmussen.\nRasmussen je istakao da na sastanku nije razmatran Peti član, koji govori o situaciji kada je jedna članica napadnuta da to znači da su sve članice NATO-a napadnute.\nDodik: Odluka suda o slučaju Fate Orlović morat će se provesti


Korona virus prilika koja se ne propušta | Agencija Spektar\nIstorijski gledano, ljudski rod pokazao je najviše čovječnosti prema drugima u vremenima raznih masovnih bolesti, vremenskih nepogoda, zemljotresa, velikih ratova. Možda je Korona virus ta naša nova šansa koju ne smijemo propustiti.\nGlobalni trend zaglupljivanja čovječanstva, dovođenja ljudi u stanje nesposobnosti samostalnog funkcionisanja, bez pomoći sa strane, zamalo da je uspio.\nKorona virus nas opominje da svako treba, a imaće dovoljno vremena, preispitati trenutnu ličnu, poslovnu, životnu situaciju. Šta sve možemo preistpitati na tržištu rada za vrijeme Korona virus karantina, kako bi svaku narednu sličnu situaciju, dočekali mnogo relaksiraniji:\nAko ste radnik:\nVažnost vašeg ličnog pozicioniranja na tržištu rada,\nZašto trebamo konstantno ulagati u sebe, nova znanja, vještine, kompetencije i stvariti mogućnost različitih potencijalnih angažmana,\nKoliko je teško i odgovorno biti poslodavac.\nAko ste poslodavac:\nRazumijet ćete kolika je vrijednost svakog vašeg saradnika,\nZašto je važno razmišljati o efikasnijem organizovanju posla na način koji će omogućiti dodatnu fleksibilnost organizaciji,\nKoliko su nam potrebna sistemska rješenja, recimo u primjeru postupka uvođenja (novih)ljudi u posao, dodjeljivanja novih radnih zadataka ….\nAko ste političar:\nDa vaš posao podrazumjeva ozbiljnu društvenu odgovornost jer ste učesnik u donošenju najvažnijih odluka od javnog interesa,\nDa morate znati da biste donosili kvalitetne odluke,\nDa ako ne znate, morate poštovati one koji znaju.\nZa sve one koji su zaokupljeni samim sobom, željom za „moći“, pažnjom, novcem, Korona virus nam pruža priliku da više poštujemo elementarne ljudske vrijednosti, budemo moralniji, iskreniji, nesebičniji, pošteniji.\nNajveći strah ponovo se potvrđuje, predstavlja strah od nepoznatog. Da bismo ponovo postali slobodnije čovječanstvo, moramo stvarati pretpostavke koje će omogućiti veću kreativnost. Primjenjena kreativnost, u konačnici, donijeće mnoga rješenja, kao i danas prijeko potrebno, uništavanje posljedica izazvanih Korona virusom.\nKorona virus je definitivno i prilika koja se ne propušta.


Organizovan prijem za Bojana Stanišića | Palelive.com\nPočetna Novosti Sport Organizovan prijem za Bojana Stanišića\nOrganizovan prijem za Bojana Stanišića\nNačelnik opštine Pale Miodrag Kovačević organizovao je prijem za atletičara Bojana Stanišića i trenera AK “Pale” Rada Kapora.\nOvaj mladi, perspektivni sportista za 7 godina bavljenja atletikom okitio se sa 90 medalja, brojnim diplomama i peharima.\nPrvak je Bosne i Hercegovine za mlađe juniore, član je reperezentacije BiH za juniore i seniore, a na nedavnom Svjetskom prvenstvu održanom u Donjecku, Ukrajina sa 19-im mjestom oborio je državni rekord i bio najbolje plasirani član reperezentacije.\nPrijem kod načelnika, prema njegovim riječima znači mnogo i predstavlja podstrek jer je do sada imao samo podršku trenera i porodice.\nNačelnik Kovačević je čestitao Stanišiću na dobrim rezultatima i dodao da opština shodno svojim mogućnostima pomaže sport i sportiste, a kada je atletika u pitanju, za koju na području opštine ne postoje dobri uslovi, Bojan Stanišić je primjer kako čvrsta volja i upornost pojedinca mogu da daju dobar rezultat.\nKovačević je rekao da su u lokalnoj upravi zapazili Stanišićev rad i da će pomoći mladog atletičara pri odlasku na Balkansko juniorsko prvenstvo u Tursku početkom avgusta.\nBojan Stanišić u sredini\nPrethodni članakKoncert grupe “Legende”\nNaredni članakPočela podjela paketa sa namirnicama


Dizni "prepravlja" ime čuvenog filmskog studija\nLegendarni filmski studio 20th Century Fox izgubiće deo svog imena i postati 20th Century Studios, odlučio je vlasnik studija, kompanija Dizni.\nPrema navodima više američkih medija, Dizni je odlučio da promeni ime studija da ga više ne bi povezivali s medijskom kućom Foks, a takođe i pre svega s kanalom Foks njuz. Iz Diznija nije bilo komentara.\nDizni je u martu 2019. kupio najveći deo imovine grupe Tventi-frst Senčeri Foks, pa tako i studio, dok su medijski magnat Rupert Mardok i njegovi akcionari zadržali više televizijskih kanala, među kojima i Foks njuz.\nSpecijalizovani sajt Verajeti piše da je ultrakonzervativni imidž Mardoka i Foks njuza naveo Dizni da prekine sve veze s Foksom.\nReč je o simboličnom koraku za filmski studio otvoren 1914. godine.\nFoks je bio jedan od osnivača Holivuda, nakon što se 1915. preselio u Kaliforniju.\n02/10/2021 | 09:41\nSkarlet Johanson POBEDILA Dizni, naplatiće 50 mil. USD


Dodik: Srbija najvažniji faktor mira i stabilnosti na Balkanu - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Dodik: Srbija najvažniji faktor mira i stabilnosti na Balkanu\n1Piše: Beta 14. februara 2019. 15.47\n„Dan državnosti Srbije praznik je i u RS. Obeležavajući ovaj praznik, svi iz političkog, javnog i privrednog života RS okupili smo se da pokažemo snagu i jedinstvo koje imamo sa Srbijom“, rekao je novinarima Dodik posle svečanog prijema povodom obeležavanja Dana državnosti Srbije.\nPredsednica RS Željka Cvijanović rekla je da je obeležavanje Dana državnosti Srbije u Banjaluci „već postalo uobičajeno okupljanje“, čime se, kako je ocenila, pokazuje snaga veza, međusobno poštovanje i opredeljenost RS i Srbije da sarađuju.\n„Prisećamo se svega što je važno u našoj istoriji i kako su stvarani temelji države, ustavnosti i na koji način treba da obeležavamo nešto što je trebalo da donese slobodu“, rekla je Cvijanović.\n„Srbija je u poslednjih nekoliko godina uložila 22 miliona evra u realizaciju različitih projekata u RS. Verujem da će ovaj trend biti nastavljen i naš osnovni cilj mora biti mir i stabilnost“, kazao je Nikolić.\nbalkan, milorad dodik, srbijaBanjaluka\n14. februara 2019. u 23.25\nBila bih vam vrlo zahvalna da nas ne uznemiravate idiotskim i udvorickim izjavama ovog profi patriote.\nZnam da smo preplatili svaku rec,ali je stvarno muka slusati i citati.\nI od meda bude muka ako se pretera,a ne od ovog uzasa i sramote.