Struka protiv korone: Tromboze kao posledica korone\nDruštvo Autor:Jelena Bulajić07. dec. 202019:06 > 19:11\nKada su u pitanju posledice kovid 19 na organizam, najčešće se pominje šta oboljenje radi našim plućima. Međutim, kod određenih pacijenata javile su se i tromboze. Koliko je to često i u kojim slučajevima, kao i da li se zato daje aspirin pacijentima kao vrsta prevencije?\nNa ovo pitanje odgovara dr Milica Ljubisavljević, specijalista opšte medicine i jedan od lekara koji su pristali da učestvuju u akciji portala Nova.rs u kojoj odgovaramo na pitanja građana o koronavirusu.\nDoktorka Ljubisavljević navodi da u težim slučajevima dolazi do preteranog zapaljenskog odgovora organizma.\nMilica Ljubisavljević Foto: Privatna arhiva\n„Tada ćelije koje nas inače brane od infekcija počinju pojačano da luče određene supstance – citokine, koji onda oštećuju naše krvne sudove i aktiviraju proces koagulacije, pa time prave pogodno tlo za nastanak krvnih ugrušaka. U pitanju su tromboze u sitnim krvnim sudovima bubrega, mozga, pluća, srca, ali i duboka venska tromboza u nogama“ objašnjava.\nTe tromboze, prema njenim rečima, nekad mogu proći neopaženo, ali „mogu dati i značajne kliničke manifestacije poput srčanog udara, šloga ili embolije pluća“.\n„Za prevenciju i lečenje tromboza kod kovid pozitivnih pacijenata se koriste preparati niskomolekularnog heparina – injekcije koje se najčešće primaju u stomak. One se propisuju uglavnom kod pacijenata koji su na bolničkom lečenju, to jest kod onih koji imaju težu kliničku sliku“ naglašava.\nStruka protiv korone: Kako da se lečite dok čekate pregled\nKada su u pitanju pacijenti na kućnom lečenju, kako navodi doktorka Ljubisavljević, procenjuju se faktori rizika za trombozu – prethodne epizode tromboze, maligna bolest, duža vezanost za krevet, stariji pacijenti, pacijenti sa trombofilijama…\nUpozorava da se reaguje i ukoliko se u laboratorijskim analizama utvrdi porast D-dimera, što će pacijentu lekar savetovati da proveri.\nNa pitanje šta je dobra prevencija, naša sagovornica odgovara da se u lakšim formama bolesti i kada nema faktora rizika ne preporučuje korišćenje antikoagulantne terapije.\nDa li je aspirin prevencija?\nMeđutim, ne postoji konsenzus o davanju aspirina (antiagregacione terapije) kao prevencije nastanka tromboza u sklopu covid 19 infekcije.\n„On se ne nalazi u zvaničnom protokolu lečenja koronavirusne infekcije i nema dokaza da je efikasan u ovom slučaju. Ipak, kako i dalje nemamo dovoljno informacija o svim mehanizmima nastanka tromboze kod koronavirusa, stav određenih lekara da ipak daju aspirin pacijentima na kućnom lečenju ne mora biti pogrešan“ objašnjava.\nMeđutim, pre započinjanja ovakve terapije važno je da pacijent nema alergiju na aspirin, kao ni čir na želucu, da nije nikad imao krvarenje iz želuca…\n„Važno je i da kažete lekaru koje sve druge lekove uzimate, a to se odnosi i na lekove protiv bolova koji mogu da se kupe u slobodnoj prodaji, jer neki od tih lekova u kombinaciji sa aspirinom mogu da povećaju rizik od krvarenja iz gastrointestinalnog trakta“ savetuje doktorka Ljubisavljević.\nkoronavirusmilica ljubisavljevićStruka protiv koronetromboze


Statini smanjuju rizik\nVeliko istraživanje, objavljeno u publikaciji PLOS Medicine, navodi da su statini povezani sa smanjenim rizikom od smrti uzrokovane kovidom, ali stručnjaci pozivaju na oprez i naglašavaju da istraživanje nije dokazalo da statini smanjuju stopu smrtnosti.\nKoristeći podatke iz švedskih registara, Institut Karolinska je između marta i novembra 2020. pratio 963.876 stanovnika Stokholma starijih od 45 godina.\nRezultati su se temeljili na analizi podataka o propisanim lekovima i zdravstvenoj zaštiti učesnika, kao i na evidenciji uzroka smrti.\nPLAVI PATLIDŽAN REGULIŠE HOLESTEROL: Savet kako da rešite povišene masnoće u krvi\n13. 10. 2021. u 15:00\nJedan od autora Viktor Akslkvist, sa Odeljenja za globalno javno zdravstvo pri Karolinskom institutu, rekao je da ovi novi nalazi podržavaju kontinuirano praćenje statina za stanja poput kardiovaskularnih bolesti i visokog nivoa lipida u krvi u skladu s trenutnim preporukama tokom pandemije.\nTim Čiko, profesor kardiovaskularne medicine i počasni konsultant i kardiolog sa Univerziteta Šefild, koji nije bio uključen u studiju, rekao je da još nije jasno zašto statini mogu da pomognu pacijentima obolelima od kovida. Ova bolest može da uzrokuje vrlo teške infekcije pluća, ali i upalu krvnih sudova. Budući da statini smanjuju upalu u krvnim sudovima moguće da bi to mogao da bude razlog pozitivnog dejstva statina na kovid, rekao je Čiko.\nNaučnici upozoravaju da ova studija ne dokazuje da statini smanjuju smrtnost od kovida, ali pruža neke podatke koji to podržavaju. Uočena je manja verovatnoća da će ljudi koji uzimaju statine umreti.\nstatini holesterol dr novosti Dr u kući


Besplatna muzička predstava za najmlađe u četvrtak u Sinagogi\n20.06.2018. 15:30 > 15:52 Novi Sad 1\nMuzička predstava za najmlađe "Kutija za igračke" biće izvedena u četvrtak, 21. juna, u Sinagogi.\nRaspored sahrana za četvrtak, 21. jun\n20.06.2018. 15:11 > 15:11 Novi Sad 0\nRaspored sahrana za četvrtak, 21. jun, na grobljima u Novom Sadu, koja su pod ingerencijom JKP "Lisje".\nVelika žurka za najmlađe Novosađane u petak u Korzo parku\n20.06.2018. 14:29 Novi Sad 0\nVelika žurka Haos animatora za najmlađe Novosađane održaće se u petak, 22. juna u Korzo parku, na Bulevaru Evrope 33.\n20.06.2018. 13:26 > 13:31 Novi Sad 27\nNoćna dečija pedijatrija i ambulanta za odrasle od večeras u 19 časova svakodnevno će raditi u novoj zgradi Hitne pomoći, koja se nalazi na uglu Bulevara patrijarha Pavla i Ilariona Ruvarca.\nUstanovama kulture u Novom Sadu i okolini 20 miliona za nove projekte\n20.06.2018. 13:12 > 20:23 Novi Sad 0\nViše od 20 institucija kulture iz Novog Sada, Iriga i Beočina dobilo je novac na konkursu "Publika u fokusu" Fondacije "EPK 2021".\nDan blizanaca 30. juna u Rektoratu\n20.06.2018. 12:47 Novi Sad 0\nDan blizanaca održaće se u subotu, 30. juna u Rektoratu.\nIsključenja struje za četvrtak, 21. jun\n20.06.2018. 13:22 > 12:37 Novi Sad 0\nDelovi Novog Sada i Sremske Kamenice u četvrtak, 21. juna neće imati struje.\nVeći deo Novog Sada zbog havarije na kratko bio bez struje i vode\n20.06.2018. 09:42 > 12:37 Novi Sad 16\nVeći deo Novog Sada ostao je oko 8:30 časova bez struje zbog havarije, što je izazvalo i nestanak vode u celom gradu.\nPrvi dan leta sunčan i veoma topao\n20.06.2018. 11:45 > 11:52 Novi Sad 0\nČetvrtak će u Novom Sadu biti sunčan i veoma topao.\nDržavni revizor češlja papire u Gradskom zelenilu i Putu\n20.06.2018. 09:22 > 09:30 Novi Sad 4\nDržavna revizorska institucija trenutno češlja poslovanje Gradskog zelenila i Puta.\nOdustali od posla sa GSP zbog dugog čekanja i nezainteresovanosti studenata\n20.06.2018. 08:23 > 09:11 Novi Sad 9\nGradsko saobraćajno preduzeće "Novi Sad" neće angažovati studente preko omladinske zadruge, kako je planirano, jer je zbog dužeg čekanja na zaključenje ugovora zainteresovanost studenata za obavljanje posla - opala.\n"Novi ukus zajedničkog života" u subotu u Crnoj kući\n20.06.2018. 08:27 Novi Sad 1\nDogađaj "Novi ukus zajedničkog života" održaće se u subotu, 23. juna, u Omladinskom centru CK13.\nLiga Novog Sada u basketu 3 na 3 startuje u subotu\n20.06.2018. 08:13 > 08:20 Novi Sad 0\nLiga Novog Sada u basketu 3 na 3 počeće u subotu, 23. juna na Bulut Court terenima na Telepu.\nSkupština Vojvodine usvojila novi rebalans budžeta, deo opozicije napustio sednicu\n20.06.2018. 07:44 > 07:52 Novi Sad 1\nSkupština Vojvodine usvojila je drugi put ove godine rebalans pokrajinskog budžeta za 2018, dok su opozicione partije bile izričito protiv i napustile sednicu, a Srpska radikalna stranka podnela 65 amandmana.\nDokumentarni film i tamburaška promenada otvaraju 11. Tamburica fest\n20.06.2018. 07:15 > 07:52 Novi Sad 0\nTamburica fest, 11. po redu, počeće danas u 18 časova projekcijom dokumentarnog filma "Tamburica-The Sound of a Landscape", turskog reditelja Sali Salija u Kulturnom centru Novog Sada.\nStariji muškarac teško povređen u udesu na Podbari\n20.06.2018. 07:30 > 07:37 Novi Sad 0\nMuškarac (80) teško je povređen u udesu koji se dogodio juče oko 18 časova na uglu Temerinske i Gundulićeve ulice na Podbari.\nUsvojena odluka o Danu Vojvodine; LSV: Izbacivanje antifašizma iz istorije\n19.06.2018. 21:11 > 23:12 Novi Sad 32\nPoslanici Skupštine Vojvodine usvojili su predlog Pokrajinske vlade da se kao Dan Vojvodine od sada svečano obeležava 25. novembar, dan kada je 1918. Velika narodna skupština u Novom Sadu proglasila prisajedinjenje vojvođanskih oblasti Kraljevini Srbiji.\nProdaje se parcela od 62.000 kvadrata\n19.06.2018. 20:31 > 20:33 Novi Sad 7\nUprava za građevinsko zemljište i investicije (UGZI) ponudila je na prodaju zemljište od 62.200 kvadrata u Radnoj zoni Sever IV, neposredno pored hale u kojoj je smeštena fabrika Lear.\n19.06.2018. 19:52 > 20:08 Novi Sad 19\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević od početka juna ponovo ima četiri pomoćnika, pošto je na mesto pomoćnika za oblast finansija imenovao Adrijanu Mesarović.\n19.06.2018. 18:33 > 18:40 Novi Sad 27\nVatrogasci su danas oko 15 časova spasli dve devojčice koje su uspele da uđu i popnu se na zgradu Radničkog univerziteta, ali nisu mogle same da izađu.\nNovosađanka kažnjena jer nije htela da vakciniše dete\nIsključenja struje za petak, 22. jun\nJoš jedno vanredno sletanje aviona na beogradski aerodrom, putniku pozlilo\nKoncert vokalnog sastava "Res miranda" u petak u Muzeju Vojvodine\nSavet Evrope upozorio Srbiju: Policijsko nasilje nad privedenim ljudima mora da prestane\nTelenor kažnjen u Norveškoj sa 96 miliona dolara\nOd sutra znatno svežije\nEvropski sud odbacio žalbu Brejvika na loše uslove u zatvoru\nCena boravka u novosadskim vrtićima poskupljuje od 1. jula\nBorba za fotelju i poništeni izbori za dekana na Tehnološkom fakultetu u Novom Sadu\nVIDEO: Opština dozvolila izlaganje pokojnika u stambenim zgradama\nBradaš: Predloženi zakon o sezonskim radnicima legalizacija rada na crno\nFOTO: Kod beogradskog žandarma pronađena droga vredna 600.000 dinara


Ljubav briše daljine | Dijaspora | Novosti.rs\nO. NIKIČEVIĆ | 11. decembar 2014. 11:06 | Komentara: 4\nMnogočlana porodica Vujić naselila Sitneše kod Srpca i Sidnej u Australiji. Iako ih razdvajaju kontinenti, Vujići žive za dan kad će se svi okupiti\nDeo porodice Vujić iz Australije u gostima kod svoje sitneške familije\nSRBAC - Kad se regionalnim putem Srbac - Prnjavor vozi kroz sitnešku ravnicu, zapada za oko nekoliko u nizu lepih kuća i pratećih objekata. U centru je moderna kuća na sprat uz restoran pod nazivom „Generacija“, čiji je vlasnik 67-godišnji diplomirani inženjer poljoprivrede u penziji Nedeljko Vujić. On je jedan od desetoro dece Milke i Stojana Vujića, koji su im u krv „usadili“ ljubav i slogu.\n- Moj pokojni majka i otac rodili su osam sinova i dve kćeri. Svi smo danas, hvala bogu, živi i zdravi, petoro je u Sidneju, a ostali ovde, na području Srpca. Najpre su davne 1964. u Australiju otišli brat Rade i sestra Gina, a 1971. i 1972. godine braća Radislav, Ostoja i Borislav, gde su se izvanredno snašli i u jednoj istoj ulici u Sidneju imaju kuće i poveliki kapital. Ukupno imaju 12 dece i 20 praunučadi i svi do jednog govore srpski jezik - kaže Nedeljko i dodaje da su zahvaljujući pomoći braće iz Australije, on i braća Dragan, Čedo i Špiro podigli su kuće u Sitnešima, a sestra Smilja u Srpcu.\nNedeljko kaže da svake godine neko od rodbine dođe u Sitneše i da svi žive za dan kad će se u rodnom selu okupiti svi Vujići. Jednom su to pokušali pre dve godine, ali su kod jednog od braće iskrsli zdravstveni problemi, pa je porodično okupljanje odloženo za neki drugi put.\n- Među nama vlada neverovatna sloga i ljubav, uz opredeljenje da svi budemo uspešni ljudi. Moj primer to najbolje potvrđuje. Najstariji brat Rade želeo je da ostanem uz roditelje, ne pitajući za cenu. Snosio je sve troškove mog školovanja do završetka studija, a 1972. godine prodao je jednu od svojih kuća u Sidneju i sagradio za moju porodicu tada najveću kuću ovde u Sitnešima, sa restoranom u prizemlju. Kupio mi je i novi „volvo“, što je tada ovde bila prava retkost - priča Nedeljko, koji sa suprugom Nedeljkom ima dva sina, Darka i Dalibora. Oni su ostali sa roditeljima i bave se agrobiznisom. Dalibor, takođe, ima dva sina, pa je Nedeljkova duša, kaže, mirna, jer ima ko da sačuva dedovinu.\nSupruga Nedeljka potvrđuje veliku slogu u familiji Vujić,što se dopalo i njenoj sestri bliznakinji Nevenki.\n- Sestra mi sa mužem, dvoje dece i petoro unučadi živi u Gepingenu u Nemačkoj i takođe su dobro situirani. Izrazili su želju da im pored naše kuće damo plac da podignu vlastiti porodični dom, što smo i uradili, tako da se pored četiri Vujića u nizu nalazi i prelepa kuća moje sestre - kaže Nedeljka i dodaje da su ona i muž u novembru 15 dana proveli kod njih u gostima.\nU OVOJ porodici ima još jedna zanimljivost. Da bi braća jedni drugima mogli ići na slavu, trojica su preuzeli slavu Sabor Presvete Bogorodice 8. januara, a petorica su zadržala očevu slavu Đurđevdan, koju praznuju 6. maja.\nPored ugostiteljstva, porodica Vujić bavi se poljoprivredom, i to na veliko. Imaju porodičnu firmu pod nazivom „Kooperativni centar“ Sitneši sa sedam traktora, dva univerzalna kombajna i svim priključnim mašinama. Obrađuju 25 hektara vlastite i 75 hektara zakupljene zemlje, a prema snazi mašinskog parka, spremni su da obrade 1.500 hektara. To su, kaže, pokušali 2006. godine uzimanjem na koncesiju 1.300 hektara državne zemlje u opštini Srbac. Ali, odluku nije ispoštovala Vlada RS, tako da sada vode spor „težak“ oko 1,6 miliona maraka.


Upozorenje dr Srđe pred Novu godinu: Broj preminulih je veći nego što bismo ikad želeli da vidimo - Telegraf.rs\n30/12/20 | 09:23\nUpozorenje dr Srđe pred Novu godinu: Broj preminulih je veći nego što bismo ikad želeli da vidimo\nJanković je skrenuo pažnju da je trenutno na snazi zabrana okupljanja više od pet ljudi\nFoto-montaža: Shutterstock, Tanjug/Zoran Žestić\nSvako okupljanje više od petoro ljudi za Novu godinu je rizično i moglo bi dovesti do toga da sledeću godinu počnemo pričom o pogoršanju epidemiološke situacije, upozorio je danas epidemiolog Srđa Janković.\n- Parametri su ohrabrujući, ali još je rano govoriti o poboljšanju, jer bolnice su i dalje pune. Broj preminulih je veći nego što bismo ikada želeli da vidimo, ali u ovom trenutku treba shvatiti da poboljšanje ide postepeno i da kriva preminulih kasni za krivom zaraženih, tako da još nemamo poboljšanje na nivou bolnica i intenzivnih nega, što je vrlo važno - izjavio je on.\nDoček 2021. godine je važan ispit, ocenio je Janković gostujući u Jutarnjem programu RTS-a.\n- Nema organizovanog dočeka to jeste bitno, ali bitno je i da svi mi shvatimo da ova Nova godina ne dopušta da je dočekamo kao svaku drugu, nego treba da se ograničimo na proslavu u užem krugu sa ukućanima, sa najužom porodicom. Ako to svi uradimo počeće mnogo bolje ta nova godina za sve nas - naglaasio je on.\nJanković je skrenuo pažnju da je trenutno na snazi zabrana okupljanja više od pet ljudi.\n- Ja ne savetujem nikome da slavi sa većim brojem ljudi. Okupljanja su rizična u ovom trenutku zato što virusa još uvek ima, on se kroz našu populaciju i dalje prenosi bez obzira što broj novozaraženih opada, i ukoliko bi bilo većih okupljanja za Novu godinu rizikujemo da već na početku godine ponovo pogorsamo situaciju i da u januaru ponovo pričamo o pogoršanju što niko od nas ne želi da vidi, a pogotovo ne kolege koje leče kovida pacijente - rekao je Janković.\nNaglasio je da je dobro što je vakcinacija počela, ali je dodao kako je još rano da pričamo o kolektivnom imunitetu i da moramo da se štitimo pre svega prevencijom zaražavanja.\nUsred noći je nešto puklo i pojavio se plamen ispred zgrada u Pančevu: Buktinja progutala automobil\nDr Đerlek: Protiv korona virusa do sada u Srbiji vakcinisane 854 osobe, nema neželjenih efekata\nAplauz umesto vatrometa u novogodišnjoj noći: Tapšimo za sve koji su podredili živote našim\n30. decembar 2020 | 12:00\nNe plasi narod ......


13. маја 2020. - Enduro Balkan\nDaily Archives:13. маја 2020.\nDužina treka: 70 km | Vrsta motora: Enduro/cross\nInteresantna i samo na nekoliko detaljaja zahtevnija tura od Rajca preko Koštunića do Velikog Malj...\nJedna od varijanti Homoljskog hard rok endura. Ali kada ste u grupi, ništa nije teško :)...\nTrek ide od Ribarske Banje povezujući Mali i Veliki Jatrebac grebenskom turom. U početku je magisl...\nJužna Srbija: Kukavica\nKružna tura oko (i preko), planine Kukavice. Uglavnom je gusto pošumnjena ali ima i nekoliko inter...\nDužina treka: 730 km | Vrsta motora: Dual sport\nEnduro tura po Istočnoj Srbiji od 7 dana. Polazi iz Beograda, prati dunavski nasip do skele za Ram,...\nDužina treka: oko 900 km | Vrsta motora: Dual sport\nTura kroz zapadnu Srbiju koja praktično pokriva najveći deo interesantnih brdsko-planinskih terena...


Napisao Miroslav Šljivić 2016-03-30 07:27:59 • Komentari (64)\nZašto pisati o Gavrilu Principu? Čini se da je to, 100 godina posle, potrebnije nego ikada pre. Većina ljudi o Gavrilu Principu zna u kontekstu Sarajevskog atentata, u vremenu od 1914. do 1918. Ali, njegov život ne počinje tu, iako se završio nekoliko meseci pre završetka Prvog svetskog rata u češkom Terezinu. Ko je bio Gavrilo Princip? Gavrilo Princip je rođen 25-og jula 1894. u mestu Obljaj, tada u Austrougarskoj, a danas na krajnjem zapadu Bosne i Hercegovine, blizu granice sa Hrvatskom. Sama ta činjenica da se Oblj... ceo članak\nNapisao Miroslav Šljivić 2016-01-16 05:43:48 • Komentari (64)\nS obzirom da se situacija u Evropi sve više menjala i da je bilo izvesno da će se Versajski sistem urušiti , Maček je rešio da svojim izjavama ubrza to urušavanje. U razgovoru sa Sitonom Votsonom vođa Hrvata upozorava da nije siguran da bi se narodne mase borile protiv Italije ukoliko se ne udovolji njihovim nacionalnim aspiracijama.1 Drugu izjavu dao je Hubertu Ripki rekavši da bi "u Hrvatskoj odmah nakon rata nastala onakva pasivnost kakva je vladala na kraju Austro-Ugarske".2 Inače, Maček se u ... ceo članak\nPolitička saradnja Dragoljuba Jovanovića i Vlatka Mačeka 1935-1941. (drugi deo)\nNapisao Miroslav Šljivić 2016-01-15 07:45:24 • Komentari (64)\nTridesete godine u Evropi, ali i u svetu su jedne od prelomnih, počevši od 1933. i 1934. naročito ova prva godina. Ona je obeležena dolaskom nacista na vlast u Nemačkoj, na čelu sa Adolfom Hitlerom. Efekti velike privredne depresije bili su i dalje vidljivi. U Sjedinjenim Američkim Državama, predsednik Franlin D. Ruzvelt je nastavio mere za sprovođenje svog New Deal-a koje su bile usmerene na smanjenje nezaposlenosti. Na Dalekom istoku 1934. Japan je nastavio sa dominacijom i agresijom na kinesku oblast Mandžuriju. U ju... ceo članak\nPolitička saradnja Dragoljuba Jovanovića i Vlatka Mačeka 1935-1941. (prvi deo)\nNapisao Miroslav Šljivić 2016-01-14 12:19:30 • Komentari (64)\nOvaj rad je pokušaj rasvetljavanja susreta dvojice političara značajnih u međuratnom periodu. Vlatko Maček1 je nesumnjivo bio značajna ličnost u Kraljevini Jugoslaviji, ali i u samoj Hrvatskoj, dok je Dragoljub Jovanović značajan u Srbiji. Rad se bavi odnosom dvojice političara u periodu od 1935, dakle od održavanja parlamentarnih izbora u Kraljevini Jugoslaviji, pa sve do početka Drugog svetskog rata u zemlji, 1941. Iako su se ova dvojica političara upoznala još 1924. godine kada je Jovanović boravio kod l... ceo članak\nGebels, propaganda i organizacija nacističke kinematografije\nNapisao Bojan Stevanovic 2015-12-16 08:25:52 • Komentari (64)\nU periodu dok je nacistička partija postojala na političkoj sceni Nemačke, prvo kao mala opoziciona partija i kasnije kao apsolutni gospodar života u Nemačkoj i dobrom delu Evrope, verovala je da uspostavljanjem novog poretka može promeniti život u Nemačkoj. To joj je i uspelo, ali taj program koji je počivao na rasnoj mržnji i duboko militarizovanom društvu doveo je do rata koji je bio najveći i najkrvaviji u istoriji čovečanstva. Taj režim Nemačku je na kraju doveo do okupacije, komadanja zemlje i trajne sramote jedno... ceo članak\nNapisao Bojan Stevanovic 2015-12-01 08:26:09 • Komentari (64)\nPrvi svetski rat možemo posmatrati kao epilog razvitka dotadašnjeg sveta i uzrok onoga što čini istoriju dvadesetog veka. Nemačka je potpisala kapitulaciju 11. novembra 1918. godine, ali se ovaj datum ne može uzeti kao prelomni. Pre rata ekonomski uticaj Evrope na ostatak sveta je bio jak, ali nakon rata Evropa gubi prestiž u Aziji i Južnoj Americi. To koriste SAD i Japan. Globalna trgovina počinje da se razvija, a kapital se tokom i nakon rata odliva iz Evrope. ... ceo članak


Unicredit Leasing Bosna i Hercegovina\nNALAZITE SE NA: UNICREDIT LEASING BOSNIA\nIDITE na Global Leasing\nBIH | EN\nMENADŽEMENT I UPRAVA\nUNICREDIT LEASING d.o.o. Sarajevo\nTel: 387 33 721 750\nFax: 387 33 618 375\nLizing ugovor podrazumjeva učešće tri strane: prodavač (ili proizvođač), lizing kompanija i primaoc lizinga. Procedura zaključenja lizing ugovora je sljedeća:\nProdavač i lizing kompanija zaključuju ugovor o kupovini na osnovu kojeg predmet lizinga postaje vlasništvo lizing kompanije, te ostaje u njenom vlasništvu sve do isteka ugovora.\nPrimalac lizinga i lizing kompanija (Davalac lizinga) zaključuju ugovor o lizingu koji uspostavlja ugovorni odnos za vrijeme trajanja lizing perioda. Nakon isteka lizing perioda, vrši se prenos prava vlasništva predmeta lizinga.\nFinansijski lizing je oblik finasiranja sa opcijom otkupa gdje korisnik lizinga dolazi u vlasništvo predmeta lizinga uplatom posljednje rate.\nBitne karakteristike finansijskog lizinga:\nFinansiranje se odobrava uvijek za tačno određeni predmet\nNabavku predmeta vrši davalac lizinga, a primalac lizinga vrši odabir predmeta\nDavalac lizinga je vlasnik predmeta lizinga sve do isteka Ugovora o lizingu\nPredmet lizinga iskazuje se u sklopu dugoročne imovine primaoca lizinga (ekonomski vlasnik). Primalac lizinga ostvaruje pravo na trošak amortizacije i trošak obračunate kamate. Davalac lizinga je pravni vlasnik nad predmetom lizinga.\nPrimalac lizinga dugoročno se zadužuje na ukupan iznos lizinga (glavnica i kamata).\nRok finansiranja prilagođava se potrebama primaoca lizinga, s tim što ne može biti ispod 6 mjeseci u FBiH te 24 mjeseca u RS. Učešće umanjuje iznos lizinga i lizing rate. Predmet lizinga mora biti kasko osiguran od primaoca lizinga za vrijeme trajanja Ugovora o lizingu.\nNakon uplate svih obaveza po Ugovoru o lizingu prava vlasništva nad predmetom lizinga prenose se na primaoca lizinga. Svi rizici i koristi u periodu ekspoatacije predmeta lizinga prenose se na primaoca lizinga.\nUniCredit Leasing nudi mogućnost finansiranja materijalnih sredstava putem zakupa. Prednost ovakvog vida finansiranja je fleksibilnost uslova zakupa u zavisnosti od Vaših mogućnosti i potreba.\nBitne karakteristike operativnog lizinga\nNabavku predmeta vrši zakupodavac, a zakupac vrši odabir predmet zakupa\nZakupodavac je i pravni i ekonomski vlasnik predmeta zakupa sve do isteka Ugovora o zakupu.\nSale & lease back je specifičan oblik finansijskog lizinga. Tokom sale & lease back transakcije, lizing kompanija kupuje predmet zakupa od njegovog vlasnika i zatim ga ponovo daje u zakup njemu na osnovu Ugovora o zakupu. Sale & lease back predstavlja samo bilateralni ugovorni odnos – prodavač (koji obezbjeđuje predmet zakupa) i zakupoprimac su isti entitet. Prodaja i povratni zakup se uglavnom koristi za oslobađanje finansijskih resursa za druge svrhe.\nPonovo prvi !\nJedinstveni set usluga JES! paket račun\nIzaberite najbolji paket ponude za Vas\nSugestije / Primjedbe / Pohvale\nRABLJENO | POSAO | O NAMA | KONTAKT | USLUGE |\nCopyright 2013 UniCredit Leasing - All rights reserved


eKapija | Afera Evergrande - Može li jedna kompanija da potkopa finansijski sistem Kine?\nIzvor: Blic | Ponedeljak, 20.09.2021.| 15:13\nAfera Evergrande - Može li jedna kompanija da potkopa finansijski sistem Kine?\nIlustracija (Foto: Bloomua/shutterstock.com)\nOva kompanija pokušava da pribavi novac kako bi podmirila obaveze prema brojnim zajmodavcima i dobavljačima, a regulatori su upozorili kako bi njene obaveze u iznosu od 305 mlrd USD mogle prouzrokovati veće rizike za kineski finansijski sistem ako ne budu stabilizovane.\nEvergrande je postala jedna od najvećih kineskih kompanija pozajmljujući više od 300 mlrd USD. Peking je prošle godine uveo nova pravila za kontrolu iznosa duga velikih investitora, pa su nove mere navele Evergrande da ponudi svoje nekretnine uz velike popuste kako bi osigurali da novac pristiže kako bi se poslovanje održalo. Sada se bori da isplati kamate na svoje dugove.\n- Finansijski pad bi bio dalekosežan. Evergrande navodno duguje novac 171 domaćoj banci i 121 drugoj finansijskoj firmi - rekla je za BBC Mati Bekink iz Economist Intelligence Unit-a (EIU).\nAko Evergrande ne izvrši obaveze, banke i drugi zajmodavci mogu biti primorani da pozajmljuju manje, što bi dovelo do kreditne krize, jer se kompanije bore da pozajmljuju novac po pristupačnim kamatama.\nKreditna kriza bila bi veoma loša vest za drugu po veličini svetsku ekonomiju, jer kompanije koje ne mogu da se zadužuju teško rastu, a u nekim slučajevima nisu u mogućnosti da nastave sa radom. Ovo bi takođe moglo uznemiriti strane investitore, koji bi Kinu mogli smatrati manje privlačnim mestom za ulaganje novca, piše BBC.\nNavodi se i mogućnost uplitanja države kako bi spasila kompaniju, ali "obuzdavanje" ovog duga od strane Pekinga mogla bi se smatrati lošim primerom.\nBiznismen Hui Ka Jan osnovao je Evergrande, ranije poznat kao Hengda Group, 1996. godine.\nEvergrande Real Estate trenutno poseduje više od 1.300 projekata u više od 280 gradova širom Kine, piše BBC, prenosi Bonitet.\nMeđutim, Evergrande grupacija sada obuhvata daleko više od razvoja nekretnina. Njihovi poslovi se kreću od firmi koje upravljaju bogatstvom, proizvodnje električnih automobila i proizvodnje hrane i pića. Evergrande poseduje i jedan od najvećih fudbalskih timova u zemlji – FK Guangzhou.\nHui, prema Forbesu, ima lično bogatstvo od oko 10,6 mlrd USD.\nHui Ka Jan\nkompanija za razvoj nekretnina\ncene akcija Evergrandea


Dok svi drugi ćute, Italijani izneli istinu o stradanju Srba! - alo.rs\n"DOBRODOŠLI NA KOSOVO" Dok svi drugi ćute, Italijani izneli istinu o stradanju Srba!\nAUTOR: Alo.rs/Sputnik/A. J. DATUM I VREME: 23.01.2021. 11:40 - 23.01.2021. 14:46\nStrip „Dobrodošli na Kosovo“ koji je prošle godine objavila francuska izdavačka kuća „Roše“ pojavio se i u srpskom prevodu u izdanju izdavačke kuće „Sistem Komiks“. Italijani su rešili da kroz devetu umetnost prikažu istinu o stradanju srpskog naroda na Kosovu i Metohiji u martovskom pogromu\npogrom 2004, Foto: Printscreen/YoutTube\nScenario je napisala Simona Mogavino zajedno sa Nikolom Mirkovićem, a crtež je uradio Đuzepe Kvatroči.\nOkosnica priče je sudbina mladića koji se vraća na Kosmet na sahranu ocu baš u vreme martovskih dešavanja i pogroma srpskog naroda u južnoj srpskoj pokrajini 2004.godine.\nIgor Marković, glavni urednik „Sistem komiksa“ kaže da je svakako dobro da se jedan ovakav strip pojavio, ali da je evidentan apsurd da o Kosovu strip rade strani autori umesto srpskih.\n„To je velika tema i o tome se može dugo diskutovati. Tačno je da je naš čovek učestovao u pisanju scenarija, ali opet smo u prilici da nešto što se direktno tiče Srbije i srpskog naroda mi otkupljujemo od stranih izdavača. Puno je u prošlosti bilo primera da smo od stranih izdavača otkupljivala prava i plaćali prevodioce za stripove koje su komplet uradili srpski autori, ali ih je objavio strani izdavač. U svakom slučaju, očekujemo da 'Dobrodošli na Kosovo' u februaru, kada se pojavi u prodaji, bude veoma zapaženo izdanje, a mogu da najavim u narednom periodu i strip-verziju serije 'Južni vetar' što će svakako biti hit na kioscima“, kaže za Glas javnosti Marković.\nPrevodilac stripa „Dobrodošli na Kosovo“ Vasilije Krstić za Glas kaže da je ovo ostvarenje koje omogućava da se i na Zapadu sazna istina o dešavanjima na KiM bez upliva propagande i dnevne politike.\n„Strip ima jedan uravnotežen pristup Kosovu i konačno se i u svetu pojavljuje jedno umetničko ostvarenje koje ne slika sve crno-belo. Takođe je važno i što su autori Italijani, dakle, neko ko može objektivno da sagleda stvari. Bilo mi je zadovoljstvo da prevodim ovaj strip i mislim da će imati odjeka kako u svetu tako i kod nas u Srbiji“, kaže Krstić.\nO stripu „Dobrodošli na Kosovo“ govorilo se i na poznatom francuskom Kanalu 5, a strip je preporučen kao jedno od izdanja godine.\nDECA SU UKRAS SVETA Mladi pesnik poklonio paketiće deci na Kosovu i Metohiji\nSAMO DA POGLEDAM KAKO IZGLEDA I SKLONIĆU SE Suzana Vasiljević izazvala haos na Tviteru (VIDEO)\nOBRNUO IGRICU! Radomir Lazović - Ne davimo Beograd: Đilas uveo Bus Plus, a danas govori da je štetan!


NEPRAVILNOSTI I MALA IZLAZNOST Do 17 časova 33.94 odsto | "Izbori" 2020 | Direktno\n21. 06. 2020. 18:12 0\nNEPRAVILNOSTI I MALA IZLAZNOST Do 17 časova 33.94 odsto\nPrema podacima sa 320 biračkih mesta do 17 časova procenat izlaznosti na parlamentarnim izborima 2020. godine je 33.94 odsto - podaci su Organizacije za fer izbore i demokratiju.\n- Broj građana koji su do 17 časova glasali je značajno manji u poređenu sa parlamentarnim izborima 2016. godine i predsedničkim izborima 2017. godine. Ukoliko se nastavi ovaj trend ovo će biti izbori sa rekordno malim brojem građana koji su na njima učestvovali. U isto vreme naši posmatrači beleže sve veći broj nepravilnosti koje se pre svega odnose na organizovano dovođenje birača na glasanje, prisustvo duplih biračkih spiskova i glasanje bez ličnih dokumenata - navodi OFID.\nIzbori 2020. Srbija Izlaznost\nZaraženo još 1.366 osoba, preminuo 21 pacijent\nObolele još 1.402 osobe, preminula 22 pacijenta


Bolje razumevanje efekata alternativnih sankcija – BREAS – CHRIS Network\nOdbor za ljudska prava Valjevo, kancelarija Mreže odbora za ljudska prava u Srbiji CHRIS u Valjevu, organizovo je 10. i 11. Novembra 2017. Godine u Vrnjačkoj Banji radionicu pod nazivom “Identifikacija spornih situacija u radu i mogući načini rešavanja u primeni vanzavodskih mera i sankcija”.\nRadionica je organizovana u okviru realizacije projekta Bolje razumevanje efekata alternativnih sankcija – BREAS. Radionici je prethodilo istraživanje sprovedeno u Valjevu, Šapcu, Užicu i Kragujevcu, koje je predstavljeno na radionici predstavnicima 12 kancelarija službe za izvršenje vanzavodskih mera i sankcija u Srbiji.\nJedan od ciljeva projekta BREAS je da na osnovu ovog istraživanja a zatim i u neposrednom kontaktu sa predstavnicima sudske vlasti i policije, osvetlimo trenutno stanje u sistemu izvršenja vanzavodskih mera i sankcija. Boljim razumevanjem efekata alternativnih sankcija stvaraju se preduslovi za prevazilaženje određenih slabosti i nedostataka koje u sistemu postoje, što će, svakako, doprineti još boljem i kvalitetnijem radu povereničkih službi i celokupnog sistema vanzavodskih sankcija i mera.\nProjekat BREAS se sprovodi zahvaljujući razumevanju i podršci Open Society Foundations.


Gitara Admira Alba 3/4: Akustične gitare: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Gitara Admira Alba 3/4\nOpis proizvoda: Gitara Admira Alba 3/4\nKlasična 3/4 gitara koju prožima duh Španije, spoj muzike i strasti. Namenjena je učenicima, idealna je za niže muzičke škole. Gitara koju nije potrebno hvaliti, njeen zvuk govori sve.\nAdmira je jedna od najpoznatijih kompanija u Španiji koja se bavi dizajniranjem i proizvodnjom izuzetno kvalitetnih gitara poznatih u celom svetu.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 45216\nSifra 45216, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 45216, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Danska plaća i kad se ne radi - TAMO DALEKO\n15. марта 2020. Zdravko Elez 514 Views 0 Comments\nDanska vlada, udruženje poslodavaca i savez sindikata postigli su danas dogovor. Tim dogovorom država preuzima obavezu subvencionisanja tri četvrtine mesečne plate zaposlenih u privatnom sektoru dok se poslodavci obavezuju da neće otpuštati radnike zbog poslovnih gubitaka uzrokovanih pandemijom koronavirusa.\nDogovor važi za period od 9. marta do 9. juna ove godine. Poslodavci će pokriti posednju četvrtinu plate, a predstavnici sindikata su se obavezali da će njihovi članovi u dogovorenom periodu držati pet dana odmora ili pet neplaćenih slobodnih dana, ako nemaju odmor.\nDržava će pokrivati tri četvrtine zarade, maksimalno do iznosa od 3.000 evra bruto za stalno zaposlene, odnosno do 3.500 evra bruto za radnike koji su plaćeni na sat. Dogovor tri strane važi za firme koje su planirale da otpuste najmanje 30 odsto zaposlenih ili najmanje 50 radnika.\nDanska vlada je ranije usvojila niz ekonomskih mera za pomoć privatnom sektoru, između ostalog poreske olakšice i subvencije bankama za davanja povoljnih kredita privredi, dok je najveći deo državnog sektora zatvoren, a zaposleni su poslati kućama sa punom platom.\nOd 5.076 testiranih osoba u Danskoj, koronavirus je utvrđen kod 864, od kojih je 28 u bolnici. Dve osobe su na intezivnoj nezi, dok su dve osobe, stare 80 i 81 godinu, preminule.\n← Ванредно стање у Србији!\nНови светски пакао →\nХрабре Српкиње у борби за животе у шпанској болници


BIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Eşme/Uşak (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Türkiye İş Bankası A.Ş., Eşme/Uşak\nFaks: +90 2764141598\nBIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Eşme/Uşak (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye İş Bankası A.Ş., Eşme/Uşak u gradu Uşak je ISBKTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye İş Bankası A.Ş., Eşme/Uşak u gradu Uşak. Shodno tome, Uşak se nalazi u zemlji Turska. Türkiye İş Bankası A.Ş., Eşme/Uşak se može kontaktirati na 2764141109.


Najuspješniji treneri zapadnog Balkana: Sušić iza Štimca, Mihajlović najgori – Magazin Plus\nHome/Najuspješniji treneri zapadnog Balkana: Sušić iza Štimca, Mihajlović najgori\nIgor Štimac shodno trajanju mandata statistički u prosjeku na osnovu ukupnih dosadašnjih rezultata najuspješniji je aktuelni selektor fudbalskih reprezentacija zapadnog Balkana, dok je najgori Siniša Mihajlović, pokazalo je istraživanje agencije Anadolija.\nMihajlović je prvim čovjekom stručnog štaba „A” selekcije Srbije postao 19. maja 2012. godine, a od tada zabilježio je svega četiri pobjede. Na prvi trijumf pod njegovim vodstvom navijači ove zemlje morali su čekati do šestog susreta, kada je Srbija savladala Vels sa 6:1. Meč u Novom Sadu bio mu je jedan od rijetkih svijetlih trenutaka, jer za „selektorovanja” do danas ostvario je i dva remija, te čak osam poraza, uz negativnu gol razliku 16:18. U 14 susreta pod Mihajlovićevom „dirigentskom palicom” Srbija u njih osam nije postigla gol, što je još jedan od argumenata koji ne idu u prilog selektoru „orlova”. On se tako našao na dnu rejtinga u poređenju sa kolegama iz regije sa koeficijentom uspješnosti „jedan”.\nNajduži staž ima Safet Sušić. Selektor je Bosne i Hercegovine od decembra 2009. godine, kada je na klupi naslijedio Miroslava Ćiru Blaževića. Debitirao je pobjedom nad Ganom u Sarajevu (2:1) u martu 2010. i ukupno do sada zabilježio 15 pobjeda, najviše od svih selektora u regiji. „Šef” prvoplasirane selekcije grupe „G” kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo „Brazil 2014” u dosadašnjem mandatu upisao je i šest remija, te 10 poraza (ukupna gol razlika 61:41). Sušić je po rezultatima najuspješniji selektor u kvalifikacijama za predstojeći Mundijal, ali na osnovu svih utakmica statistički u prosjeku nije bolji od Štimca. Popularni Pape ima koeficijent uspješnosti 1,54, dok je Štimac u prosjeku po utakmici osvajao dva boda.\nSelektor „vatrenih” Štimac je postao u ljeto 2012. godine. Startao je porazom u domaćoj prijateljskoj utakmici od Švicarske (2:4). Međutim, u dosadašnjih ukupno 11 mečeva, što kvalifikacijskih što prijateljskih, sa Hrvatskom ima sedam trijumfa, remi i tri poraza, uz pozitivnu gol razliku 19:11. U zbiru „osvojio” je 22 boda (tri za pobjedu i jedan za remi), te kada se podijele sa odigranim susretima (11) koeficijent uspješnosti Štimca je „dva”.\nStatističkom analizom agencije Anadolija ispostavilo se da je Branko Brnović, selektor Crne Gore treći po rejtingu u našoj regiji. U 15 mečeva od kada je selektor ostvario je šest pobjeda, pet puta je utakmica završila neriješeno, a u četiri navrata je izgubio (gol razlika 23:15). Za sada kotira sa koeficijentom 1,53, ali u crnogorskoj javnosti i poljuljanom imidžu zbog nedavnog visokog kvalifikacijskog poraza od Ukrajine (0:4).\nSrečko Katanec na klupu Slovenije ponovo je sjeo 6. februara ove godine, kada je „nastradao” u Ljubljani od Sušićeve BiH, koja je u prijateljskom susretu slavila sa visokih 3:0. Ukupno od tada Katanec je sa Slovencima odigrao pet utakmica. U dvije je pobijedio, a u tri izgubio. Ima negativnu gol razliku 7:9. No, Katanecov statistički koeficijent uspješnosti (1,2) bolji je od Mihajlovićevog, ali i selektora Makedonije Čedomira Janevskog.\nDa statistika često zna „zavarati” primjer je baš Janevski. Stvorio je dobru atmosferu u svlačionici Makedonije, koja igra sve bolje. Za razliku od njegovog prethodnika Johna Toschaka, koji nije imao gotovo nikakvih uspjeha i pod čijom je vladavinom bilo loše ozračje u timu, Janevski je sa „crvenima” uspio upisati tri zapažene pobjede nad Danskom (3:0) i Bugarskom (2:0), ali i u kvalifikacijama za SP nad Mihajlovićevom Srbijom (1:0). Doduše, Makedonija je trenutno na posljednjem mjestu grupe „A”, i pored činjenice da ekipu Janevskog niko nije nadigrao niti u jednoj utakmici. Do kraja kvalifikacija Makedonci imaju i lakši raspored, pa bi u narednim mjesecima i koeficijent ukupne uspješnosti Janevskog, koji trenutno iznosi (1,08), mogao biti puno bolji. On je selektor Makedonije bio u 12 utakmica, od kojih je četiri dobio, jednu remizirao i sedam izgubio, uz gol razliku 12:16.\nPodsjetimo, prošle srijede fudbalske reprezentacije iz regije igrale su prijateljske utakmice u kojima je razloga za istinsko zadovoljstvo imao samo Janevski, jer je Makedonija u Skoplju pobijedila Bugarsku, rezultatom 2:0. „Slavio” je i Štimac sa 3:2, ali na jedvite jade protiv lošeg Lihtenštajna u Vaduzu. Brnović se morao „zadovoljiti” neriješenim ishodom u Bjelorusiji (1:1). Pognute glave stadione su napuštali Sušić (poraz od SAD u Sarajevu 3:4), Mihajlović (izgubio od Kolumbije u Barceloni 0:1) i Katanec, jer je Finska bila bolja od Slovenije (0:2).


Čovek kojem je uspelo nešto što nije nikom u ovoj zemlji – Magazin Plus\nHome/-TopSLIDE/Čovek kojem je uspelo nešto što nije nikom u ovoj zemlji\nMilan Mladenović je bio čovek kome je pošlo za rukom nešto što je i u svetu veoma retko: da ne odstupajući ni najmanje od sopstvenih ljudskih i umetničkih kriterijuma okupi oko sebe zapanjujuće veliki broj ljudi koji su ga poštovali, verovali mu i voleli ga. Takav odnos stvarnog kvaliteta i konkretne popularnosti kod nas nije zabeležen ni pre ni posle njega\n“Jesen” je pesma i veliki hit sa prvog albuma grupe Katarina II koja će kasnije evoluirati u EKV. U jesen, 5. novembra 1994, preminuo je vođa ovog benda – Milan Mladenović.\nDok iščitavam savršenu retrospektivu karijere Milana Mladenovića iz knjige Aleksandra Žikića “Mesto u mećavi – priča o Milanu Mladenoviću”, u izdanju Lagune, koja predstavlja najsveobuhvatniju biografiju vođe EKV-a, javlja se ona jesenja melanhonlija i u njoj nema patetike. Ali okrznem simboliku. Preminuo je Veljko Kadijević, general JNA, vojske čiji je pripadnik bio i Milanov otac, što je bio pedigre i svih značajnih jugoslovenskih rokera (Bregović, Bele, Bajaga, Štulić…). Kadijević, general JNA, koji je pomogao Miloševiću i izveo tenkove na beogradske ulice u martu 1991. Sledeće godine, Milan Mladenović, sin oficira JNA, biće na prikolici civilnog kamiona na Trgu republike u akciji Rimtutituki, antiratnog benda koji će se truditi da tenkovi ne izađu na ulice i oranice SFRJ. Tada se videlo da smo bili u zabludi i da smo osamdesetih živeli u prividu da je Beograd nešto kao Njujork ili London.\nSve te antiratne misije i angažmani rokera bili su uzaludni. Milan je bio i na onom čuvenom koncertu u Sarajevu na kome se branila Jugoslavija, ali ubrzo tenkovi će glasnije zabrundati od maršalovih pojačala. Zato će i biti mračni poslednji albumi EKV s početka devedesetih, sve je zaudaralo na nesreću, na smrt. Zato godinama izbegavam blizinu EKV jer sam bio blizu čitave priče. Teško mi je da priznam da su vrednosti iz osamdesetih, kada su EKV, ali i ostali bendovi bili u amplitudi karijere, trajno pregažene. I “zemlja za nas i za svu našu decu”. To nije nostalgija. To je izveštaj, faktografija, kako god to nazvali. Obećavajuća sloboda i modernost osamdesetih u kojima su novinari engleskih muzičkih magazina poput NME stizali u Beograd da opišu novotalasnu scenu, nestala je u nepovrat. Sve je bila jedna velika zabluda. I bila je epidemija smrti te ekipe iz osamdesetih. Cela postava sa prvog albuma, osim gitariste Gagija, preminula je tokom devedesetih. Umirali su mnogi iz te novotalasne ekipe. Bilo je i onih koje je sve to prenerazilo pa su iz beogradskih, londonskih i njujorških klubova pobegli u srpske manastire, zamonašili se i priznali sebi da je sve bilo ludo i brzo i opasno.\n“Rekao bih da je Milan bio čovek kome je pošlo za rukom nešto što je i u svetu veoma retko, a u zemlji u kojoj smo živeli i živimo nije uspelo nikom drugom: da ne odstupajući ni najmanje od sopstvenih ljudskih i umetničkih kriterijuma okupi oko sebe zapanjujuće veliki broj ljudi koji su ga poštovali, verovali mu i voleli ga. Nijednog od tih ljudi ni u jednom trenutku nije izneverio. Sve što je radio nema, naravno, podjednaku vrednost – to je slučaj i sa bilo kojim drugim stvaraocem – ali njegova kreativna nepotkupljivost ne može biti dovedena u pitanje. Takav odnos stvarnog kvaliteta i konkretne popularnosti kod nas nije zabeležen ni pre ni posle njega”, opisuje Aleksandar Žikić vođu EKV.\n“Slušaoci EKV nisu bili malobrojni, ali ne treba se zavaravati da su oni ikada mogli biti većina u zemlji koja je bila i ostala sve samo ne ‘zemlja za nas’. S druge strane, nijedna druga takođe nije mogla biti ‘zemlja za nas’, pa samim tim ni za njega, iz čega bez mnogo umne patnje sledi zaključak da su se Milanov život i karijera – u čemu svakako nije bio usamljen – odvijali u potpuno paradoksalnom procepu između tih egzistencijalnih negacija. Kad niste ničiji, ostaje vam da budete svoji i da, u postojećim okolnostima, kakve god one bile, pružite najbolje što možete”, kaže pisac knjige “Mesto u mećavi – priča o Milanu Mladenoviću”.\n“Potpuno sam uveren da je poslednja među dužnostima koje na ovom svetu imaju ljudi poput Milana da se troše sprečavajući stvari koje su izvan njihove moći. Njihova jedina dužnost je da kroz svoje stvaralaštvo, kao i ličnim primerom, pokazuju da su mogući i drugačiji, neuporedivo plemenitiji, modeli mišljenja, stvaranja, delovanja i življenja”, smatra Aleksandar Žikić koji u dodatku odgovora na moje pitanje poseže za citatom samog Mladenovića:\n„To su aspekti u kojima se čovek nalazi suočen sa nekom nerešivom situacijom, koja ne zavisi od toga da li će on malo više, ili malo manje da se potrudi. Pesma ‘Dum Dum’ je prva na ploči i govori o borbi za vlast, o beskrupuloznosti ljudi koji se bore za vlast. Pesma ‘Siguran’ više liči na stav nekoga ko traži sigurnost u nekom zatvorenijem svetu. Kad postoje tako strašna dešavanja, ljudi se okreću najbližima: ženi, majci, devojci…nekom užem krugu ljudi. Okreću se stvaranju”, opisao je vođa EKV album “Dum Dum”.\n“Milan je uspevao, za razliku od mnogih na prostoru SFRJ, da u malo reči sažme jednu vrstu teskobe i strepnje koju je osećala generacija odrasla na panku i novom talasu u ondašnjoj Jugoslaviji u odnosu na dolazeće vreme. Kao da je bolje od drugih prepoznao da se priča sa tom zemljom i generacijom kojoj je pripadao neće slavno završiti već potpunom katastrofom. Nažalost to se uskoro i obistinilo, što ga čini jednim od najvećih tekstopisaca njegove generacije. Kad uzmemo i kako je to pretakao u muziku, dolazimo do zaključka da je EKV jedan od najznačajnijih bendova koji je delovao 80-ih i početkom 90-ih”, kaže Rajin.\nSvi oni bliski bendu znaju za neverovatni Milanovu sposobnost da od nekih sasvim običnih instrumentala napravi veliku stvar. Kada se snimao album “Samo par godina za nas”, ljudi iz PGP RTS rekli su da fali hit. EKV je otišao u mali studio u jednom selu i snimio instrumental. Onda je Milan ostao sam u studiju i snimio vokal. To je bila pesma “Samo par godina za nas”, najveći hit benda sa tog albuma. Znao je i da od neupotrebljivog instrumentala napravi veliku pesmu. Istovremeno, kolektivni rad benda ostajao je u senci frontmena a upravo su mnoge stvari napravljene kao plod rada svih članova.\n“EKV se ispostavio kao ukleta grupa. Ne pamtim u istoriji svetskog a kamoli domaćeg rokenrola da su ključni članovi u kratkom vremenu napustili ovaj svet. Ali kad bi pokušali da to prevedemo u vreme dok su radili zajedno, možda se radi i o nekakvoj sudbinskoj povezanosti i spremnosti da isporuče to što su isporučili i na način na koji to jesu. Mislim da su imali ideju konačnosti bivstvovanja možda više nego ostali koji su to radili u isto vreme”.\n“Rokenrol nikada nije bio bitna stvar u ovoj, niti bilo kojoj drugoj zemlji i to mu je sačuvalo dušu. ‘Bitne’ stvari, iako ne moraju da budu lišene svake vrednosti, najčešće, ako ne uvek, pre svega služe establišmentu i, ponekad svojom voljom, a ponekad na prevaru, koriste se kao sredstva manipulacije svešću. Surogat rokenrola koji je služio i služi establišmentu bio je lišen upravo svog suštinskog elementa, a to je potpuna sloboda duha. Milan nije imao nikakve veze s tim. Potezi establišmenta kao što je imenovanje ulica, trgova, platoa i čega god još hoćete po ljudima kao Milan sjajan su primer puke forme u odsustvu sadržine. Ako zaista žele da pokažu uvažavanje i odaju počast Milanu i tom malom broju njemu sličnih, neka oni u čijim rukama je konkretna moć učine sve što mogu, a mogu mnogo, da se nivo opšte, ili barem šire zahtevnosti u kulturi, umetnosti i životu podigne do stepena koji će ljudima poput Milana omogućiti da deluju u uslovima kakve zaslužuju. Siguran sam da bi Milanu mnogo više od davanja njegovog imena nekoj ulici značilo da su ulice po kojima je i stvarno i simbolično hodao bile šire, čistije i sigurnije, ili da su to barem malo više postale tokom ovih dvadeset godina”.\nDušan Vesić, autor odličnog dokumentarca “EKV- Kao da je bilo nekad” za Nedeljnik povlači paralelu Dugmeta i EKV.\n“Uvek sam mislio da su na jugoslovenskoj rock sceni postojala svega dva zaista velika i važna benda – Bijelo dugme i Ekatarina Velika. U vreme kada su postojala, ta dva benda bila su dve strane istog novčića. Na jednoj strani bili su oni koji su želeli da im život prođe u radosti, na drugoj su bili oni zabrinuti životom, oni koji su patili i oni koje je život boleo. Siguran sam da su i Bijelo dugme i Ekatarina Velika veći sada nego što su bili onda kada su postojali. Bijelo dugme, zato što nam je radost potrebnija nego ikad i biće nam sve potrebnija, a Ekatarina Velika zato što je onih koje život boli sve više i sve će ih više biti. Ima teoretičara koji tvrde da je Bregovićeva kultura pobedila, ali ja mislim da je možda samo tako izgledalo u nekom trenutku. Mene brine to da će na kraju ipak pobediti Ekatarina Velika”.


Predstavljena nova sezona Reflektor teatra pod sloganom "OPET SLOBODA" - Telegraf.rs\n11/02/21 | 15:46\nPredstave Reflektor teatra se bave važnim socijalno-političkim pitanjima, imaju glasnu poruku, edukativne su i pomažu unapređenju ljudske svesti\nFoto: Nemanja Jovanović/Đorđe Živadinović Grgur\nFoto: Nemanja Jovanović/Marko Panajotović\n- Ove godine osmišljeni su novi projekti i sa nestrpljenjem očekujemo da vam ih predstavimo. Imali smo tešku sezonu, nije bilo finansijskih donacija. Sezonu počinjemo sa repertoarom od četiri predstave, prva po redu biće "Muskarčine" koja ulazi u devetu godinu izvođenja, a zakazana je za 14. februar - kaže direktor Panajotović.\nPredstave Reflektor teatra se bave važnim socijalno-političkim pitanjima, imaju glasnu poruku, edukativne su i pomažu unapređenju ljudske svesti. To sve nudi i predstava "Sumnjivo lice" koja nam otvara oči ukazom na politički sistem u zemlji i eventualnoj borbi protiv istog, a zakazana je već za 25. Februar na Dorćol Platz-u.\n- Sezona se zove "Opet sloboda“, imaćemo čak četiri nove premijere, to je dosta ambiciozan plan, ali imamo kapaciteta i smatram da ćemo imati sjajnu sezonu.\nNajavljujući novu sezonu pod sloganom “Opet sloboda”, Panajotović i Grgur predstavljaju i nove projekte – prvi je rad na predstavi koja se tiče upravo slobode, kako lične tako i političke a premijera nas očekuje u maju. Sledeća premijera zakazana je za septembar, a tiče se Ustava i prava građana. U decembru se Reflektor teatar bavi pitanjem ekologije i zagađenja vazduha, pa direktor i sam pita “da li imamo predstavu o zagađenju vazduha u Srbiji?”\nNovosti i lepe vesti u pozorištu tiču se i povratka Minje Bogavac koja sprema autorski projekat pod nazivom “Mrzim pozorište”.\n- Drago mi je što je opet sa nama, predstava prikazuje njeno iskustvo u pozorištu i pozorište kao umetničku formu koja se bori protiv određenih anomalija u društvu - priča Panajotović.\nPoslednja poruka ove konferencije predstavlja bolju godinu, bolje sutra, i bolji položaj kulture i pozorišta pod sloganom "Hajde da svi zajedno svetlimo u mraku.“\nRepertoar možete pogeldati OVDE.\nToša berberin je postao glumac, uvek bio zavodnik ili heroj, ali njegova rodna kuća je ipak srušena\nPreminuo reditelj i pisac Marko Sosič


Samoubistvo mlade porno-glumice zbog zlostavljanja na Tviteru\nIzvor\tB92 - preuzeto\tdecembar 13, 2017\nPopularna porno-glumica Avgust Ejms oduzela je sebi život prošle nedelje nakon što je bila žrtva zlostavljanja na internetu.\nDvadesettrogodišnjakinja je prethodne četiri godine glumila u 270 ostvarenja, imala je preko 600.000 pratilaca na Tviteru, a 2015. godine je bila nominovana za najbolju novu zvezdu na čuvenom Oskaru za porno-filmove. “Bila mi je ceo svet“, rekao je njen četrdesettrogodišnji suprug i producent porno-filmova Kevin Mur, koji je zatražio od medija privatnost. Kako je došlo do samoubistva? Naime, Avgust je izrazila zabrinutost povodom snimanja porno-scena sa partnerom koji je prethodno snimao porniće za homoseksualce i to je javno obelodanila na Tviteru. “Ko god da bude devojka koja će me sutra zameniti na snimanju, snimaćeš scene sa muškarcem koji je snimao gej pornić, samo da znaš. Da li agente zaista briga koga predstavljaju? Radim domaći zadatak za sopstveno zdravlje“, napisala je Avgust u statusu na Tviteru. Zabrinutost koju je Avgust izrazila odnosi se na “preletačke glumce“, tačnije muškarce koji snimaju porniće i sa ženama, i sa muškarcima, ali i sa transseksualcima. Mnogi su rekli da je „preletač“ daleko opasniji u porno-industriji za širenje bolesti od strejt porno-glumca. Zanimljivo je da je za većinu ovakvo stanovište homofobično, pa su brže-bolje osuli paljbu po Ejmsovoj.\nPrva je bila njena starija koleginica Džesika Drejk. “Glumice, je*ite koga kog želite.... Ali, ako eliminišete muškarce na osnovu činjenice da su snimali gej porniće, onda nešto nije u redu sa vašim razmišljanjem“, napisala je i dodala da prosta eliminacija nije sigurnija forma protekcije od testiranja. Prema pravilniku Nacionalne asocijacije za zabavu za odrasle navodi se da svako ko snima „strejt“ sadržaj mora biti testiran na polne bolesti, a tek kada se utvrdi da je zdrav može da snima filmove. Glumci u žanru strejt pornića moraju da se testiraju na svakih 14 dana. Dok jedne kompanije daju glumcima izbor da li će nositi zaštitu tokom snimanja, u drugima kao što je Wicket Pictures testiranje i zaštita su obavezni. Džesika Drejk je u industriji od kasnih devedesetih godina, a poznata je po tome što podržava LGBT populaciju. Vatru na ulje dolio je i glumac Džakston Viler, koji joj je uputio sledeću poruku na Tviteru: “Svet čeka tvoje izvinjenje ili da progutaš cijanid. Biraj“\nPoznata porno glumica Ogast Ejms pronađena mrtva\nPoslednji tvit Avgust Ejms bio je 4. decembra u kojem je poručila – “Je*ite se svi“. Dan kasnije je izvršila samoubistvo. Ikona porno-industrije Džena Džejmson stala je u odbranu svoje mlađe koleginice s ubeđenjem da su je tvitovi naterali na samoubistvo. “Jako sam razočarana u ljude u industriji za odrasle. Šokirana sam i zgrožena kako su je žene napale i pomogle u njenom zlostavljanju, te raspalile vatru protiv moje Avgust. Imaće njenu krv na rukama“, rekla je.\nDženifer Drejk, koja je prva osula paljbu po Avgust, oglasila se i posle njene smrti navodeći da se i dalje drži svojih stavova. “Moji tvitovi su dokaz onoga što osećam. Biram da se ne oglašavam na ovu temu iz poštovanja prema Avgust, njenoj porodici i prijateljima. Ne podržavam zlostavljanje na internetu do granice kada će neko da oduzme sebi život. Uputila sam joj užasan komentar, ali sam samo želela da nam se izvini. Osećam se kao najgora osoba na svetu“, napisala je. Prema rečima mnogih koji rade u industriji za odrasle, „preletači“ su oduvek bili tema dvostrukih strandarda, još od ere osamdesetih i čuvene epidemije HIV-a. “Ne verujem da je Avgust homofob. Verujem da je izrazila strah iz običnog nesporazuma“, kaže Majkl Vegas, biseksualac koji je često glumio sa njom. I sam priznaje da je bio žrtva ovakve diskriminacije i da su ga vraćali sa snimanja jer ženski modeli nisu želeli da glume sa njim. Veruje da su joj ovaj strah ulili agenti kako bi napravili posao svojim muškim strejt glumcima koje žele da popularizuju. Avgust je inače poslednjih nekoliko meseci imala problema sa mentalnim zdravljem. Ranije ove godine gostovala je u jednoj radio-emisiji u kojoj je pričala o depresiji i bipolarnom poremećaju, ali i poteškoćama da pronađe terapeuta koji je specijalizovan za pomoć porno-glumicama. “Kao seks radnice, mi predstavljamo sebe kao fantaziju za javno zadovoljavanje“, komentariše Tori Lus, glumica. – “Ne pričamo o mentalnim problemima niti kako ovaj posao može da nam uništi život kada prekinemo fantaziju koju smo se toliko trudili da dostignemo.“ Ejmsin tvit i samoubistvo ponovo su potpirili polemike o polnim bolestima i duplim standardima u porno-industriji. Mija Li, predsednica Komiteta za zabavu za odrasle kaže da sistem za testiranje glumaca mora pod hitno da se poboljša, ali i da se radi na edukaciji o mentalnom zdravlju seks-radnika. “Od smrti Avgust Ejms, primetila sam da sve više perfomera deli statuse o svom mentalnom zdravlju kako bi podigli svest“, kaže Li i dodaje da mnogo ljudi u porno-industriji pati od depresije, anksioznosti, zavisnosti i posttraumatskog stresa – “Stigma, strah i trauma se nasleđuju generacijama, a mi moramo da pričamo o tome i edukujemo ljude, nenasilnom komunikacijom i otvorenošću uma“, napisala je. Avgust Ejms je pronađena obešena u svom domu u Kaliforniji 5. decembra.\n« MISTERIOZNA SMRT MANEKENKE Policija tvrdi da je IVANA slučajno pala GOLA sa 20. sprata, ali nekoliko detalja je SUMNJIVO Egipatska pevačica Šima Ahmed osuđena na dve godine zatvora zbog lizanja banane! »


Prikaz: 21 - 30 od 81 nađenih\n21. Dekodiranje stvarnosti - univerzum kao kvantna informacija (2014 god.), Laguna\nAutor: Vlatko Vedral\nDefinicija stvarnosti na njenom najosnovnijem nivou ne obuhvata ni materiju ni energiju već informacije, i to obradu onih informacija koje leže u osnovi svih fizičkih, bioloških, ekonomskih i društvenih fenomena. Kroz ovakvo stanovište Vlatko Vedral, jedan od ključnih istraživača današnjice u oblast... više detalja\n22. Radon u banjama Srbije / Radon in Serbian spas (2014 god.), Zadužbina Andrejević\nAutor: Dr Biljana Vučković\nMonografija Radon u banjama Srbije nastala je na osnovu doktorske disertacije "Istraživanje koncentracije aktivnosti radona u mineralima i termomineralnim vodama Srbije" odbranjene 2013. godine na Prirodno-matematičkom fakultetu Univerziteta u Prištini sa sedištem u Kosovskoj Mitrovici. Pored spe... više detalja\n23. Trnovit put do Higsovog bozona - granice savremene fizike (2014 god.), Heliks\nAutor: Slobodan Perović\nNakon pobedonosnog otkrića Higsovog bozona 2012-e godine, Standardni model je postao široko poznat van uskog kruga stručnjaka u teorijskoj i eksperimentalnoj fizici čestica i na putu je da zauzme sličan status kakav teorija relativnosti ili kvantna mehanika već imaju u svakodnevnom diskursu ili pop-... više detalja\n24. Огледи о атомској физици и људском знању (2014 god.), Izdavačka knjižarnica Zorana Stojanovića\nAutor: Nils Bor\nОвај том, који чини наставак двеју претходних збирки огледа, садржи неколико чланака које је Нилс Бор написао током последњих пет година свог живота. Мој отац је пре извесног времена испланирао даова збирка изађе и само се чекала коначна довршенаверзија чланка Поновни осврт на светлост и живот да... više detalja\n25. Физика атома (2013 god.), Zavod za udžbenike\nAutori: Jagoš M. Purić, Ivan P. Dojčinović\n26. Fleš memorije - Principi rada, primene, radijaciona otpornost (2013 god.), Zavod za fiziku tehničkih fakulteta Univerziteta u Beogradu\nAutori: Zoran Rajović, Koviljka Stanković, Miloš Vujisić, Edin Dolićanin\n27. Knjiga postanja ili teorija velikog praska (2013 god.), Akademska misao\nAutor: Predrag Osmokrović\nNije nam poznata nijedna civilizacija koja nije postavljala pitanja i davala odgovore o tome kako je nastao svet, da li ima nekog smisla u svemu što se dogaña, šta je život i šta sledi posle smrti, odnosno zašto se vasiona upustila u tu enigmu kakva je njeno postojanje. I mi bismo, na ovom mestu, ma... više detalja\n28. Statistička fizika sa kinetičkom teorijom u fizičkoj elektronici (2013 god.), Akademska misao\nAutor: Jovan Radunović\nSADRŽAJ GLAVA I KLASIČNA STATISTIČKA FIZIKA 1. Mikroskopski model opisivanja stanja klasičnih sistema, 4 2. Ravnotežna statistička fizika, 20 3. Primena statističke fizike u određivanju stanja gasova, 38 GLAVA II KVANTNA STATISTIČKA FIZIKA 1. Mikroskopski model opisivanja sta... više detalja\nCena: 1.410,00 DIN (14,00 EUR)\n29. Наноструктурне соларне ћелије (2013 god.), Akademska misao\nAutori: Biljana Todorović Marković, Zoran Marković\n30. Električni, dielektrični i nelinearni prekidački parametri kod poluprovodnika (2012 god.), Zadužbina Andrejević\nAutor: Dr Miloš Slankamenac\nRazmatrane su metode za merenje električnih, dielektričnih i prekidačkih parametara kod poluprovodnika.Analizirane su i prekidačke komponente na bazi aktivnih elemenata od halkogenidnih poluprovodnika. Teorijskimodeli su potvrđeni eksperimentalno i izračunati su relevantni strujno-naponski parametri... više detalja


A. J. 8. decembra 2018. 19:47\nSvaka nova mera Prištine je karta u jednom pravcu za propast i Srba i Albanaca, izjavio je danas direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić, reagujući na novu izjavu kosovskog premijera Ramuša Haradinaja da Priština može preduzeti i „gore korake“, koji nemaju veze sa tarifama.\n„Srbija upozorava čitavu međunarodnu zajednicu i skreće pažnju na to da ludilo i neodgovornost pojedinih političkih krugova u Prištini nemaju granice. Neophodno je da neko iz međunarodne zajednice učini nešto, pre nego što bude suviše kasno“, rekao je Đurić.\nNavodi da je ovo „očajnički vapaj i molba“ Srbije da se zaustavi eskalacija i ludilo političkih predstavnika Albanaca koji, kaže, ne shvataju koliko je ozbiljna i opasna situacija i koliko nove mere i pritisci mogu da ugroze opstanak i budućnost svih.\nUpitan šta bi mogao biti novi potez Prištine, Đurić odgovara da nam „ne treba ništa više“, osim povlačenja taksi od 100 odsto na robu iz centralne Srbije.


RTS :: Muzika za film\nRadio Beograd 3 Muzika za film\nsreda, 02. sep 2020, 00:15\nPaskal Genj za film „Malpaso” Hektora Valdeza\nValdez, rođen 1989, je reditelj mlađe generacije, iz Dominikanske Republike, koji se bavi filmskom umetnošću više od deset godina. Njegov film Malpaso nosi naziv po gradiću koji se nalazi na granici Haitija i Dominikanske Republike, gde žive braća blizanci Kandido i Braulio. Odrastajući bez majke i oca, Braulio pomaže dedi u prodaji uglja na pijaci u graničnom pojasu, dok Kandido ostaje kod kuće, usamljen, zbog svog albinizma. Njihov život biva poljuljan iz temelja kada ostanu bez dede, te Braulio premuzima na sebe brigu o bratu dok Kandido počinje da sanja o povratku oca.\nMuziku za ovaj film radio je francuski, klasično obrazovani, kompozitor Paskal Genj koji već trideset pet godina živi u Baskiji, koliko se i bavi pisanjem muzike za kratke, dokumentarne i igrane filmove. U njegovom opusu se nalazi oko osamdeset naslova priznatih, pre svega španskih, ali i svetskih reditelja. Dobitnik je više nagrada i priznanja iz oblasti filmske muzike u Argentini, Španiji, Finskoj kao i Evropskog udruženja filmskih kompozitora. Muzika za film Malpaso donela je Paskalu Genju treću po redu nagradu Filmskog festivala u Malagi, održanog od 21. do 30. avgusta.\nNumere na albumu Malpaso su veoma tople i bogato orkestrirane. Iz tog umirujućeg fona povremeno se izdvaja akustični solo gitare. Genj ne preza ni od povremenog diskretnog prisustva elektronike, što ne čudi budući da se u njegovom opusu nalaze i elektroakustične kompozicije. Centralnu poziciju na albumu zauzima numera Malpaso koja je u trajanju od osam minuta ne samo najduža, nego i dramaturški najkompleksnija i najdramatičnija.


Potreban kancelarijsku menadžer :: Svaštara - oglasi brzo i jednostavno\n29.05.2020 ID 1511082\nPregledano 971 puta.\nPotreban kancelarijski menadžer sa završenim Filozofskim, Filološkim fakultetom ili Višom-pedagoškom školom sa znanjem nemačkog jezika, poznavanje Microsoft Office sistema, sa i bez radnog iskustva. Kandidati prijave mogu slati na mail: usluge@agava.rs Kontakt: 021/469-333, 021/400-148, 064/113-85-81, 063/271-202


Još jedna žena optužila Ronalda za silovanje - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Sport > Još jedna žena optužila Ronalda za silovanje\n7. Oktobra 2018. Istinito28Leave a Comment on Još jedna žena optužila Ronalda za silovanje\nAdvokat Lesli Stoval, koji zastupa učiteljicu Ketrin Majorgu, a koja je optužila Kristijana Ronalda da ju je silovao, rekao je za “The Mail on Sunday” da im se javila još jedna žena koja tvrdi da ju je fudbaler silovao.\nRonaldo je demantovao iznesene optužbe, opisavši ih kao “lažne vijesti”.\nSkinuo hlače na biračkom mjestu i vrijeđao posmatrače\nWigemark: Formirati vlast u kratkom roku\nKošarkaši BiH pobijedili Belgiju\nKrstičić odveo Zvezdu na +14\nRonaldo progovorio o djetinjstvu: Plakao sam jer su me odvojili od porodice\nU BiH stiže snijeg i padaće danima\nBorenović i Ivanić održali sastanak sa Morin Kormak\nBanjalučanina napao podstanar pa mu ukrao novac i auto\nPredsjedništvo usvojilo zajedničku izjavu o EU integracijama\naleksandar vučić angela merkel banja luka beograd bih dns dodik francuska hapšenje hrvatska istinito kosovo marko pavic migranti milorad dodik napad narodna skupština rs naser oric nato nebojša medojević nedeljko cubrilovic opozicija pariz podgorica policija politika pravda za davida predsjedništvo presuda protest protesti radovan višković rusija sad sarajevo sastanak sds snsd srbija ukrajina vlada rs vladimir putin vremenska prognoza željka cvijanović željko komšić


Gotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski - Stoicizam - filozofija sudbine\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski > Obrazovanje > Prirodne nauke > Filozofija > Stoicizam - filozofija sudbine\nPuna verzija: Stoicizam - filozofija sudbine\nKako po predmetu tako i po metodu i po rezultatima svojim, grčki filozofski sistemi često se toliko između sebe razlikuju, a s druge strane imaju toliko srodnoga sa negrčkim filozofskim sistemima, da je jedva moguće naći kakvu crtu ili obeležje, kojim bi se mogla karakterisati celokupna grčka filozofija. Pa opet, mora se priznati da svi grčki filozofski sistemi, baš i oni, koji su najdalje jedan od drugoga imaju nečega zajedničkog, srodnog. Ali, ta srodnost nije u kakvim zajedničkim nepromenljivim crtama – takvih crta nema – već u opštem izrazu celine, u duhu kojim su prožmati svi filozofski sistemi grčki. To se vidi posebno onda, kada se grčka filozofija uporedi sa drugim negrčkim filozofijama.\nTako ako uporedimo grčku filozofiju sa špekulacijom starih istočnih naroda videćemo da se one bitno ne razlikuju. Istočnjačka špekulacija, kojom su se bavili isključivo sveštenici, koja je bila monopol sveštenika, razvial se neposredno i isključno iz religije, a njen pravac i sadržina bili su neprestano u potpunoj, ropskoj zavisnosti od religioznih dogama. Nigde na Istoku ne nalazimo onu slobodu mišljenja koja je conditio sine qua non filozofije u pravom smislu reči, i kojom se odlikuju svi filozofi grčki, počev od Talesa.\nGrci su bili prvi, koji su pokušali da potraže jedno objašnjenje sveta nezavisno do religioznih dogama i mitoloških tradicija, naslanjajući se jedino na svoj razum. Već taj formalni karakter dovoljan je, pa da se uvidi razlika grčke filozofije od istočnjačke špekulacije da i ne pominjemo ogromnu materijalnu razliku koja postoji između njih, razliku u samoj sadržini.....\nZadaci i podela filozofije\nBitni cilj filozofije, po stojičarima, je moralni život čovekov. Filozofija je veština, veština vrline. Sama fizika, koja zauzima u stoicizmu, vrlo ugledno mesto, potrebna je jedino kao sredstvo koje će čoveku pomoći da oceni šta je dobro a šta zlo, šta treba da čini a šta treba da izbegava.\nFilozofija ima da povede čoveka putem vrline. Ali po stojičarima, vrlina je u delatnosti koja je saobrazna razumu, a razum je saobrazno ono što se slaže sa prirodom čoveka i stvari. Prema tome, vrlina se sastoji u tome, da se čovek potčini, saobrazi zakonima celine, opštoj uredbi sveta, a to može, razume se, učiniti samo onda, ako su mu taj poredak i ti zakoni poznati. Iz praktičnog zadatka filozofije potiče, dakle, neposredno i njen naučni karakter. I ako je dakle vrlina krajnji cilj, naučno znanje je potrebno kao sredstvo.\nPa i dialektika i logika je potrebna, jer nam pomaže da nađemo istinu i izbegnemo zabludu. Prema tome, stojička filozofija, poret etike obuhvata još i:\n- logiku i\n1 Stoicizam – filozofija sudbine\t4\n1.1 Osnivanje stoičke škole\t4\n1.2 Zadaci i podela filozofije\t4\n1.3 Logika\t5\n1.4 Fizika\t6\n1.5 Etika\t10


SVET IGARA - PHONE ZONE - Pokémon Go\nIgre na mobilnim telefonima uvek su nekako doživljavane kao drugoklasne u poređenju sa „velikim” naslovima na računarima i konzolama. Kada god bi se mobilnim igrama tražile mane, uvek bi se našao poneki razlog kojim bi se to diskreditovalo kao drugorazredna zanimacija namenjena prekraćivanju vremena od kuće do posla. Šestog jula 2016. godine, status quo je promenjen, industrija mobilnih igara zadala je mučki udarac tržištu dok su njegovi najhrabriji vojnici izgubljeno gledali u svoje ulepšane odraze. Svidelo se to nekome ili ne, Pokémon Go predstavlja revoluciju. Kao i u svakoj poštenoj revoluciji, ideja nije baš najsvežija, ali je primena te ideje bez trunke napora dovedena na nivo savršenstva. Igra je perfidno osmišljena tako da je sam konzument glavni zupčanik u paklenom stroju koji rezultuje zabavom, a da ni sam to ne shvata. No, i ako nekada shvati, paklena mašina neće prestati sa radom.\nIdeja o AR (augmented reality) MMO mobilnom naslovu sveža je kao rosa u podne. Tim koji stoji iza PoGo-a pre skoro dve i po godine na tržište je plasirao tada revolucionarni Ingress (SK 2/2014). Pionir AR igara na telefonima nije imao mali broj fanova i igrača, ali njegova slava nije napuštala underground krugove večnih gikova i zaljubljenika u cyberpunk SF. Tada revolucionarna ideja delovala je kao previše avangardno rešenje za igrače na mobilnim telefonima, uvek žedne pitke i lake zabave.\nPokémon Go u koncept Ingressa donosi upravo to – laku zabavu. Koncept jurnjave za virtuelnim elementima nikada nije bio ni lakši ni zanimljiviji. Kada jednom napravite vašeg lika u krajnje rudimentarnom editoru, na vama je da jurcate po gradu od Poketačke to Poketačke i skupljate famozna džepna stvorenja. Onog trenutka kada se odlučite na hvatanje nekog Pokemona, pred vama će se pojaviti izbor da li ćete aktivirati AR režim ili ostati pri simpatičnom endžinu igre. Koliko god endžin ove igre bio simpatičan, AR režim jedan je od ključnih selling pointa igre. Koristeći kameru, aplikacija Pokemona stavlja u okruženje koje vi (tj. kamera telefona) vidite. Kao da vam nije dovoljno što tražite Pokemone po svom gradu, možete da stvorite i iluziju da su upravo tu ispred vas. Svajpovanjem koje simulira bacanje, Pokeloptu šaljete do Pokemona, a u zavisnosti od vaše preciznosti on će biti uhvaćen ili će izbeći „ropstvo” u lopti. Igru počinjete sa šezdeset Pokeloptica, a možete ih dokupljivati za valutu iz igre (ili realan novac) ili, mnogo lakše, skupljati na Poketačkama ili levelovanjem lika. Ovim potezom, Pokémon Go izbegava nužne mikrotransakcije i krajnje elegantno upošljava igrača u produžavanju sopstvene zabave. Jednom kada dostignete peti nivo, biće vam omogućeno biranje timova i korišćenje gymova. Za razliku od Ingressa i njegova dva tima, Pokémon Go ih ima tri. „Teretane” su mesto u kojima sučeljavate svoje Pokemone sa Pokemonima drugih igrača. Borbe se (nažalost) svode na puko brzinsko tapovanje i osim combat pointsa svakog Pokemona, nema nekih detaljnijih indikatora o vašem potencijalnom plasmanu na bojištu. Borba, kao i combat poeni nisu najsrećnije objašnjeni i igračima će se čitavo iskustvo sa sučeljavanjem timova Pokemona činiti konfuznim i nadasve ispraznim. Dalje, ukoliko uđete u borbu sa nekim ko je veći nivo od vas, obrisaće pod vama dok ste rekli „Pikaču, ja biram tebe!”. U igri možete dobiti/kupiti posebne predmete i unapređenja, a tu je i inkubacija jaja Pokemona, kao i njihovo posebno unapređivanje i čuveno evoluiranje.\nBorba Pokemona je, dakle, polje na kome još treba raditi i neće vas zabaviti dugo. S druge strane, zabavu na duže staze pruža osećaj dok jurite „džepne monstrume”, kao i činjenica da niste jedini koji to radi. Pošto je igra praktično buknula u trenutku, ubrzo su počeli da se javljaju organizovani eventovi na društvenim mrežama (čiji broj korisnika PoGo preti da premaši, Twitter već koristi manji broj ljudi) koji podstiču na zajedničko sakupljanje malih stvorenja. Društvena komponenta igre nadmašuje sva ostala mobilna ostvarenja i ostavlja ih u gustom oblaku prašine. Da se razumemo, nije u pitanju nikakva revolucionarna novost u zajedničkom igranju, već trijumf jednostavnosti nad nepotrebnim komplikovanjem. Uostalom, više ćete uživati u špartanju gradom ako znate da oko vas ima igrača koji rade to isto. Što je najlepše, ima ih, čak i u Srbiji. Pomenuti Ingress nikada nije pošteno zaživeo na našim prostorima, dok je Pokémon Go, kao i u svetu, preko noći dobio veliki fan base. Iako na ovim prostorima igra najnormalnije radi, na Balkanu još uvek nema opcije za zvanično preuzimanje aplikacije sa Google Play prodavnice. Igrači su, naravno, domišljato uspeli da prevare ovu distributersku inertnost (vidi antrfile).\nSa tehničke strane, igra ne može da se pohvali bog zna kakvim karakteristikama, ali je istovremeno dokaz da one i nisu bitne za valjano uživanje. Čak ni serija bagova sa GPS-om i praćenjem vašeg lika na mapi ne umanjuju količinu hajpa koju ova igra izaziva, kako na ličnom tako i na globalnom nivou. Vredi napomenuti da je za uspešno korišćenje AR moda potrebno imati telefon sa žiroskopom, u suprotnom ste „osuđeni” na simpatični grafički endžin igre pri hvatanju Pokemona.\nNeki će tvrditi da im Pokémon Go omogućava ostvarenje dečijeg sna, neki da ih igra podstiče na i te kako potrebnu fizičku aktivnost (postoje slučajevi velikog premora izazvanog igrom u svetu), nekima će odgovarati da rade isto što i more njihovih poznanika i prijatelja, dok će neki negodovati i kategorički odbijati da probaju ovogodišnji MMO hit. Primetićete da smo izostavili reč „mobilni” iz sintagme MMO hit. Ova igra ima sve što jedna „ozbiljna” full blown igra treba da ima – zaraznu mehaniku, veliku bazu igrača, odličnu društvenu komponentu pa čak i solidnu dozu bagova. Nema duboke priče, nema dramatike, pred vama je jednostavna navlakuša čiji intenzitet povećavate vi sami, istovremeno pospešujući i svoju zabavu i želju za igranjem.\nPokémon Go je u najmanju ruku nagoveštaj jedne nove ere igara u mobilnoj industriji i gargantuanski korak mobilnih zanimacija ka sticanju statusa „pravih” igara. Kao što pesmica kaže, morate ih uhvatiti sve, hteli to vi ili ne. Jednom kada se kompulzivna potreba pokrene, zaustavljanja zaista nema. Spremite patike, zalihe vode, napunite baterije i pravac u poteru, era Pokemona je počela.\n■ Pokémon Go\n■ Pokémon Go, saveti\n■ Pixel Super Heroes\n■ Splash Pop\n■ Crab War\n■ Marble Machine\n■ Tiny Bouncer\n■ Gordon Ramsay DASH\n■ Ninja Turtles: Legends\nPokemoni, Android i Srbija\nKorisnici Android uređaja na ovim prostorima nedostupnost igre na Gugl Pleju (u trenutku pisanja ovog teksta) mogu da reše tako što će sa interneta svući APK datoteku. Napominjemo da u ovome nema ničega ilegalnog, pošto je igra besplatna, a da sve lokacije Poketačaka (ispitali smo Beograd) u igri rade korektno. Kao što smo već pomenuli u tekstu, čak i domaća zajednica priprema Facebook događaje koji za cilj imaju grupni lov na Pokemone pa sa sigurnošću možemo da kažemo da se ni u Srbiji nećete osećati usamljeni u igranju. Ujedno, iako su tehnički samo Apple korisnici instalirali igru zvanično kroz iTunes, Pokémon Go je prvi masovni proboj augmented reality igre u Srbiji, iako je pre nekoliko godina zabeležen solidan ali u poređenju sa Pokémon Goom zanemarljiv broj igrača Ingressa.


Dušan Veškovac novo pojačanje Napretka – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / SPORT / Dušan Veškovac novo pojačanje Napretka\nNajveće pojačanje Fudbalskog kluba Napredak u ovom prelaznom roku je iskusni štoper Dušan Veškovac.\nIskusni, 31-godišnji defanzivac, profesionalnu karijeru je započeo u Napretku ali je još 2004.godine prešao u Obilić. Nakon jedne odigrane sezone u čačanskom Borcu 2006.godine otišao je u Švajcarsku gde je nastupao za Volen, Lucern i Jang Bojs. U januaru 2014.godine potpisuje ugovor sa francuskim Tuluzom, gde ostaje sve do ovog prelaznog perioda.\nUgovor sa Napretkom potpisan je na godinu dana.\nTag napredak ugovor Veškovac


Content Marketing Management – iliti šta se (stvarno) događa na webu\nSve se složilo najednom: niko od nas ne uživa u napadnim, dosadnim, učestalim (najčešće reklamnim) porukama koje nas stalno prekidaju i uznemiravaju.\nSa druge strane, svi bismo želeli da se osećamo pametnije, sigurnije i edukovanije po pitanju odluka koje donosimo u kupovini i konzumiranju u najširem smislu reči.\nUkoliko ne spadate u ovu grupu (većinsku) uskoro ćete nam se pridružiti.\nZapravo tržišta su sve složenija i zahtevaju sve veći (i dublji) angažman prodavaca (proizvoda i usluga). Kratkoročno, tradicionalnim metodama advertajzinga i PR-a možete dobiti šansU… ali šansE – ne.\nNa nedavno održanoj redovnoj konferenciji PR Društva SAD (PRSA) među raznim zanimljivim temama predstavljen je i Bulldog report /TekGroup International 2008 Journalists izveštaj o Odnosima s medijima u praksi.\nStrana 17 od 23|←←...1516171819...→→|\nJedna od najlepših reči našeg jezika mi je radoznalost. Iz nje čitam novele, eseje, hronologije &... 05.06.2020 15:33


INTERNET - uzrok i posljedica MENTALNIH bolesti kod studenata | Trebinje Live\nINTERNET - uzrok i posljedica MENTALNIH bolesti kod studenata\nNova studija sprovedena na Univerzitetu u Ontariju otkrila je povezanost između prekomernog korišćenja interneta i mentalnih bolesti kod studenata.\nIstražitelji u Kanadi kažu da njihova otkrića mogu da utiču na to kako će psihijatri pristupati ljudima koji veliki dio vremena provode na internetu.\nU studiju su bila uključena 254 studenata prve godine sa Univerziteta u Ontariju.\nIstraživači su koristili test zavisnosti od interneta (IAT), stvoren 1998. godine, kao i svoje skale koje su bazirane na novijim kriterijumima.\n“Korišćenje interneta se radikalno promijenilo u posljednjih 18 godina, tako što sada više ljudi radi onlajn, mediji ga sve više koriste, ljudi su aktivni na društvenim mrežama i tako dalje. Bili smo zabrinuti da IAT upitnik možda ne obuhvata problematično moderno korišćenje interneta, kao i da pokazuje lažno pozitivne rezultate o ljudima koji jednostavno samo koriste internet, prije nego da se suviše oslanjaju na njega“, kaže pokretač studije doktor Majkl van Ameringen.\nOn je profesor psihijatrije i bihevioralne neurologije na pomenutom univerzitetu.\nS novom tehnikom, 33 studenta su ispunila kriterijume za zavisnost od interneta, a 107 za problematično korišćenje interneta.\nDoktor Ameringen i njegov tim ocijenili su i mentalno zdravlje studenata, uključujući znake impulsivnosti, depresije, anksioznosti i stresa.\nVećini zavisnika od interneta bilo je teško da kontrolišu korišćenje sajtova sa video-snimcima, društvenih mreža i aplikacija za razmenu poruka putem interneta, pokazalo je istraživanje.\nTakođe, oni su imali više problema sa organizacijom dnevnih aktivnosti i veću stopu depresije, anksioznosti, impulsivnosti i nepažnje. Planiranje i organizacija vremena im takođe nisu išli od ruke.\n“Prekomjerna upotreba interneta je nedovoljno proučavan fenomen, koji može da maskira blage ili teške psihičke poremećaje. Prekomjerna upotreba može biti čvrtso povezana za kompulsivnim ponašanjem“, kaže doktor Jan Bujtelar, profesor psihijatrije na Medicinskom fakultetu u Holandiji.\nNova studija je samo otkrila povezanost između korišćenja interneta i mentalnog zdravlja.\nDoktor Ameringen kaže da je potrebna veća studija koja bi pokazala da prekomerno korišćenje interneta izaziva pojavu mentalnih problema ili je možda samo pokazatelj toga da oni postoje.


Uspela generalna proba Univerzijade Kajak i kanu Vest Srbija Sport\nPočetna Strana Kajak i kanu\nUspela generalna proba Univerzijade\nSvetsko studentsko prvenstvo u kajaku i kanuu na kojem su proteklog vikenda na Adi Ciganliji srpski reprezentativci osvojili tri medalje - zlatnu i dve srebrne, bila je uspešna završnica generalne probe Univerzijade koja će iduće godine biti održana u Beogradu, ocenjeno je u gradskoj Skupštini\n- Ponosim se što sam na čelu Saveza koji može da se pohvali ovako uspešnim sportistima. U ovoj sezoni naši takmičari osvojili su ukupno devet medalja i potvrdili da su ozbiljni kandidati za visok plasman na Olimpijskim igrama u Londonu 2012 - rekao je na konferenciji za novinare predsednik Kajakaškog saveza Srbije Mirko Nišović.\nNa proteklom studentskom šampionatu zlatnu medalju osvojila je Antonija Nađ u disciplini K-500, dok su srebrna odličja osvojili članovi dvojca K-2 500 Milan Gajdobranski i Milenko Zorić, kao i ženski četverac K4 -500 u sastavu: Miljana Knežević, Antonija Nađ, Olivera Moldovan i Branislava Miškov.\nPredsednik Organizacionog komiteta Goran Kreclović naglasio je da "organizacija ne bi bila tako uspešna da nije bilo vrhunskih rezultata".\n- Sve čestitke našim takmičarima. Nadam se da će nastaviti ovakvim tempom. Da nije bilo njihovih odličnih rezultata, ni organizacija, za koju smo dobili sve pohvale FISU, ne bi bila uspešna - istakao je Kreclović.\nSportski direktor Univerzijade Beograd 2009, Nebojša Ilić istakao je da "naši organizacioni kapaciteti zadovoljavaju visoke kriterijume FISU".\n- Sada smo praktično na korak do Univerzijade, na kojoj će se iduće godine u 21 sportu takmičiti više od 12.000 akademaca iz 170 zemalja sveta - podsetio je Ilić.\nSrbija Sport - 13:57 25/09/2008\nTri medalje za srpski kajak na SP u Moskvi\nDragosavljević prvak Evrope, sestre Moldovan bronzane\nDve srebrne medalje za Srbiju sa Svetskom kupu u kajaku\nEP: Antonija Nađ osvojila srebro\nOtvoreno EP u kajaku i kanu na Adi Ciganliji\nKod kajakaša pronađena nedozvoljena supstanca\nZavršena Međunarodna regata Trofej Beograda 2009\nKajakašice u finalu SP\nKojić i Čudić treći u Zagrebu\nZlato i dva srebra za Srbiju\nZa Srbiju finale i tri polufinala\n3. Studentsko prvenstvo sveta u kajaku i kanuu\nStudenti testiraju Adu\nNovi svetski rekord na 500 metara\nOdređen sastav reprezentacije Srbije za svetske studentske igre\nZlatna medalja za braću Hohšorner u kanuu dvosedu\nOsvajač medalje za Togo veruje da je vreme da poseti zemlju\nTomićević nadmašio svoje predhodnike\nDrugo zlato za Tomićevića na EP\nTomićeviću zlatna, a Nađovoj srebrna medalja sa EP\nSve vesti Kajak i kanu


Посланичка група СПС-а посетила Ваљево: Желимо партнерски однос са грађанима | Socijalistička partija Srbije\nPoslanička grupa SPS-a posetila Valjevo: Želimo partnerski odnos sa građanima Lokal\n“Raspravu smo sa terena politikanstva preveli na teren demokratskog sučeljavanja mišljenja i argumentovane rasprave, a ne snaga sile kako to neki misle i žele. Poslanik nije snažan onoliko koliko je fizički jak, već oniko koliko nastupa sa snažnim argumentima. Niko nikada nije želeo da spreči demokratsku raspravu i demokratsko sučeljavanje mišljenja u parlementu, ali to mora biti uz poštovanje Poslovnika i uz poštovanje i uvažavanje dostojanstva Narodne skupštine. Vladajuča koalicija nije donela Poslovnik o radu Narodne skupštine, jer smatramo da Poslovnik o radu skupštine treba da bude konsenzus svih relevenatnih političkih činilaca, a ne odraz aktuelnog političkog trenutka”, naglasio je Đorđe Milićević, šef poslaničkog kluba SPS-a i potpredsednik Narodne skupštine.\nDa narodni poslanici SPS-a u sprskom parlamentu dobro rade svoj posao u van poslanikih klupa i da na terenu vode računa o prioritetima i potrebama lokalnih zajednica, potvrdio je ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić.\n“Meni je drago da je Grad Valjevo apliciralo ove godine kod Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave sa istim projektom koji je otpočeo ranijih godine, a koji sad treba da bude priveden kraju i razreši problem vodosnabdevanja u Brankovini. Problem vodonsabdevanja je zaista akutno pitanje koje ne bi smelo da postoji u 21. veku. Mislim da je upravo jedan takav odabir od strane nadležne komisije u ministarstu pokazatelj da se i pored toga što nemamo dovoljno sredstavasvakako trudimo da na listi prioriteta opredelimo onaj projekat koji će imati najveći obuhvat u pogledu zadovoljenja potreba građanki i građana”, rekao je Ružić. On je izrazio zadovoljstvo zbog podrške i drugih ministara Socijalističke partije Srbije koji su pomogli određene projekte u Valjevu. Reč je o rekonstrukciji hale Partizan, koja je obuhvaćena projektom energetske efikasnosti pri ministarstu rudarstva i energetike, kojim rukovodi ministar Aleksandar Antić, kao i izdvojenim sredstvima ministarke bez portfelja Savice Đukić Dejanović za centar za biomedicinski potpomognutu oplodnju u Valjevu.\nZamenik predsednika GrO SPS Valjevo i direktor JKP “Vodovod” Đorđe Milanović zahvalio se poslaničkom klubu SPS-a na poseti Valjevu, ali posebno ministru Branku Ružiću na podršci koju je valjevski “Vodovod” dobio od njegovg minstarstva u ovoj godini, u vidu 14 miliona dinara za izgradnju jako značajnog magistralnog vodovoda Valjevo-Brankovina.\n“Ministre, da vas informišem da smo nabavili sav potreban material, izvršili smo obeležavanje trase i raščišćavanje terena i sutra zvanično počinjemo sa obimnijim radovima. Nadam se da ćemo za nekih četrdesetak dana moći ponovo da vas vidimo kada privedemo radove kraju na ovoj fazi. Takođe se nadam da ćete i dalje imati razumevanja za nas, da ćemo dobiti sredstva i sledeće godine za nastavak naredne dve faze koje nas očekuju. Naravno, ne treba zaboraviti i želim da se zahvalim i ostalim ministrima Socijalističke partije Srbije koji su imali razumevanja za nas. To su i ministar energetike Antić,od koga smo dobili sredstva za halu Partizan koja posle gotovo 20 godina pristupa rekonstrukciji. Naš predsednik partije, ministar Dačić, nadam se da će, ako bude sve kako treba, u novembru podeli ti ključeve zgrade socijalnog stanovanja i za raseljena lica u Valjevu, što je jako značajno za te ljude. Hvala i ministarki Slavici Đukić Dejanović koja je izdvojila sredstva za vantelesnu oplodnju, za nabavku inkubatora i koja je pomogla projekat izgradnje igrališta koje treba da se realizuje u naselju Kolubara 2”, kazao je Milanović.\nOdgovor na pitanje “zašto opozicija bojkotuje parlament”, koje je bilo postavljeno na tribini, dao je Neđo Jovanović, zamenik predsednika poslaničke grupe SPS-a, rekavši da se opozicija opredelila za vaninstitucionalni izbor borbe na ulici, koji može biti legitiman sve do određenih granica.\nIzvor i foto: valjevskaposla.info\nKategorije: Lokal|Poslanička grupa\nTeme: Đorđe Milićević Branko Ružić Neđo Jovanović Slavica Đukić Dejanović


BEACH – VOLLEY – „BANKA POŠTANSKA ŠTEDIONICA BEACH – VOLLEY LIGA 2018.\n12.08.2018. 18:57h 12.08.2018. 18:57h\nU konkurenciji odbojkašica, Gorana Mrđan i Aleksandra Aleksić su zabeležile peti uzastopni trijumf, pošto su danas u finalu savladale Anju Mesildžić i Milicu Beljanski sa 2:0, po setovima 21:13 i 21:15.\nU meču za treće mesto, Marija Miljević i Tamara Miljević su pobedile Marčetić i Vasić sa 2:0, po setovima 21:13 i 21:10.\nU finalu u konkurenciji odbojkaša, Stefan Basta i Lazar Kolarić su savladali Sašu Surlu i Ivana Lozića sa 2:0, po setovima 21:9 i 21:13.\nU meču za treće mesto, Damjan Pušonjić i Vukašin Rajković su pobedili Nikolu Vujovića i Vlastimira Lukića sa 2:1, po setovima 18:21, 21:15 i 15:12.\nSve informacije sa turnira u Novom Sadu, rezultate, spisak učesnika i raspored utakmica, možete pronaći na: http://beachvolley.ossrb.org/#home1\n(UŽIVO, VIDEO): Zemun - Partizan 0:1! Domaćin sve opasniji!\nPOŽAR NA EVIJI: Odmah evakuisani Stavros i Kontodespoti! (VIDEO)


> Zemlje koje je najbolje zaobići u 2014. godini!\nPregledano: 3117 puta\nVilijam D. Čelmers, pisac, filantrop i profesionalni putnik, objavio je listu zemalja u koje ne treba da putujete u 2014. godini\nPlanirate da putujete ove godine? Ove zemlje bi bilo najbolje da zaobiđete.\nOvo je jedina robovlasnička zemlja na svetu. Da, dobro ste pročitali, tamo još postoje robovi! "Uz to, postoji i pesak, neprijatni nomadi, minska polja, islamske militantne grupe, Adrar, "crvena zona" i napadi na strance. Sem ovoga, sve drugo je divno!", piše Čelmers.\nU ovoj zemlji turisti nisu poželjni i gotovo niko ne može da uđe kao turista. Prema pisanju poznatog putopisca, imaju vrlo restriktivnu politiku po pitanju starnaca, što je šteta jer je reč o zemlji sa bogatim nasleđem koje bi bilo zanimljivo videti. Kralj Abdul Aziz bin Saud jednom je izjavio da će njegova zemlja preživeti jedino ako u nju ne uđu stranci. "Pametnom dosta. Žao nam je što ćemo propustiti ubitačnu vožnju putevima i seksualno zlostavljanje", navodi Čelmers.\nIako je reč o lepoj zemlji, ipak nije zabavna za turiste. Zašto? Postoji mnogo razloga. Na primer, paranoična opsednutost sigurnošću, besmislena birokratija, skupe vize, nedostatak higijenskih sredstava, loša hrana, loša usluga… "Uz sve to, nema ni dobrih zabava jer Rusija ima antihomoseksualne zakone. Čak ni Gandalfa ne puštaju u zemlju. Da, da", objašnjava putopisac.\nU ovoj zemlji glavnu vlast ima policija, pa nije ni čudno što imaju najneverovatnije kriterijume za dobijanje vize na svetu. U toj zemlji nije dobro upuštati se u političke rasprave, a nije dozvoljeno da se ide ulicom sa ženom. Najbolje je da se ni ne odlazi!\nOvo je divna zemlja i tužno je što politička smena nije donela bolje promene za turiste. Nesigurnost se oseti na svakom koraku, ubistva su uobičajena pojava, baš kao i otmice i krađe automobila. Dakle, ovu zemlju je najbolje zaobići.\nNigerija, piše Čelmers, kao da je ispala iz jednog od Danteovih krugova pakla. Prenabudžena, prepuna korupcije, nenormalan saobraćaj, nasilje… Lista loših stvari je stvarno dugačka. Za turiste je najgore to što za sve što požele – od manjih od većih stvari – moraju da plate mito.\nOvde je problem velika posećenost. Sve ono što je nekada bilo lepo, sada je uništio masovni turizam. Nema više one netaknute lepote. "Definitivno bi trebalo da ograniče broj posetilaca", savetuje putopisac.\nTagovi : robovlasnicka zemlja |mauritanija |minsa polja |islamske militantne grupe |napadi na strance |saudijska arabija |seksualno zlostavljanje |turkmenistan |politicke rasprave |divna zemlja |kradje automobila |nigerija |velika posecenost |masovni turizam |ostrva galapagos |rusija |venecuela |


Filip Moris u Crnoj Gori počinje distribuciju lil Solid 2.0 | Share Montenegro\nHome Novosti Filip Moris u Crnoj Gori počinje distribuciju lil Solid 2.0\nNow reading: Filip Moris u Crnoj Gori počinje distribuciju lil Solid 2.0\nPhilip Morris International (PMI) u Crnoj Gori počinje distribuciju bezdimne alternative kompanije KT&G, lil Solid 2.0, podržane od strane IQOS-a. Ova saradnja rezultat je ugovora potpisanog u januaru 2020. između kompanije PMI i KT&G-a, vodećeg južnokorejskog proizvođača duvanskih i nikotinskih proizvoda.\nlil Solid 2.0 je savremeno dizajniran, kompaktan uređaj koji ne sagorijeva, već zagrijava duvan i korisniku omogućava tri uzastopne konzumacije, kao i upotrebu 25 patrona bez dodatnog punjenja baterije.\nNamijenjen punoljetnim pušačima koji ne ostave cigarete, uređaj lil Solid 2.0, uz popularni IQOS, sada je dio portfolija sistema za zagrijavanje duvana kompanije Filip Moris u Crnoj Gori. lil Solid 2.0 distribuiraće se istim kanalima kao i IQOS, najprodavaniji sistem za zagrijavanje duvana u svijetu.\n„Ambicija kompanije Filip Moris je da svim pušačima, koji bi u protivnom nastavili da koriste cigarete, ponudimo bolje alternative i na taj način pozitivno utičemo na njihovo i javno zdravlje uopšte. Uvođenje uređaja lil Solid 2.0 na domaće tržište predstavlja dodatni korak ka ostvarenju tog cilja, jer punoljetnim pušačima pruža veći izbor kada su u pitanju tehnologija, ukus i cijena“, rekao je Srđan Lazović, generalni direktor kompanije Filip Moris za Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu.\nlil Solid je prije komercijalizacije prošao sva neophodna ispitivanja kako bi zadovoljio regulatorne i opšte uslove bezbjednosti tržišta na kojima će se pojaviti, kao i visoke naučne standarde koje Filip Moris zagovara, a koji podrazumijevaju da upotrebom ovog uređaja ne dolazi do sagorijevanja duvana, te da se, u poređenju sa cigaretama, emisija štetnih materija značajno smanjuje.\nOvaj važan korak ka ostvarenju budućnosti bez duvanskog dima jedan je u nizu događaja koji se odnose na postojeći portfolio alternativnih proizvoda bez duvanskog dima kompanije Filip Moris. Od 31. decembra, 2021, Philip Morris International procjenjuje da je oko 21,2 miliona pušača počelo da koristi IQOS, od kojih je oko 15,3 miliona u potpunosti prešlo na IQOS, i ostavilo cigarete. U julu 2020. godine Američka agencija za hranu i ljekove svrstala je IQOS u proizvode „modifikovanog rizika“, pojašnjavajući da naučne studije pokazuju da potpuni prelazak sa cigareta na IQOS sistem „smanjuje izloženost organizma štetnim i potencijalno štetnim materijama“ te da je njegova upotreba u skladu sa principima javnog zdravlja.


Moderno ropstvo - Blic Online\nMej: Sprečiti prodaju i eksploatisanje ljudi preko interneta\nVeb kompanije treba da učine više kako bi sprečile moderno ropstvo, odnosno prodaju i eksploatisanje ljudi preko interneta, izjavila je danas britanska premijerka Tereza Mej, u trenutku kada Britanija namerava da pojača napore u borbi protiv trgovaca ljudima koji operišu onlajn.\n"Gugl" protiv modernog ropstva\nKompanija "Gugl" (Google) donirala je skoro 12 miliona dolara za borbu protiv modernog ropstva.\nNa svetu ima 12 miliona robova\nSpecijalni izvestilac Svetske organizacije za moderne forme ropstva Gulnara Šakinian upozorila je pred Savetom za ljudska prava UN da ropstvo još uvek nije samo mračno poglavlje prošlosti i da se danas u svetu više od 12 miliona ljudi nalazi na prinudnom radu, u nekoj vrsti modernog ropstva.


Dan online - Sport: Napad na Evropu - 2019-01-11\nSport FUDBALERI ZETE U SNIJEŽNIM USLOVIMA POČELI PRIPREME ZA PROLJEĆNI DIO SEZONE\nEkipa Zete - Foto: DAN Napad na Evropu Prvom treningu prisustvovali Igor Vujačić i Nikola Krstović, ali je njihov odlazak izvjestan. Kompletne pripreme biće, najvjerovatnije, odrađene u Golubovcima\nZeta je upalila motore. Na snijegom prekrivenoj „Trešnjici“, igrači drugoplasiranog tima prvoligaškog karavana počeli su juče pripreme za drugi dio sezone, u kojem će pokušati da, najprije sačuvaju mjesto koje vodi u Evropu, a možda i napadnu titulu. Šefu stručnog štaba Dragoljubu Đuretiću se, računajući omladince i kadete, na okupljanju javilo 30 igrača, a danas se očekuje dolazak Jovana Baošića i Armina Bošnjaka. Prvi trening je zbog bolesti propustio Stefan Vukčević, ali se očekuje da se i on priključi ekipi u narednih nekoliko dana.\n-Uslovi za rad su na početku teški, ali će i za odigravanje utakmica vjerovatno biti ovakvi, jer prvenstvo kreće u februaru. Nema biranja ni uslova ni vremena, radimo normalno na „Trešnjici” za sada, a ukoliko Uprava obezbijedi uslove za pripreme, otići ćemo negdje deset dana. Ali, za sada je nemoguće, ukoliko se ne prodaju neki igrači – rekao je Dragoljub Đuretić, šef stručnog štaba Zete.\nPomenuli ste prodaju igrača, a odavno se govori o odlasku najboljeg dvojca – Igora Vujačića i Nikole Krstovića. Koliko su oni blizu napuštanja redova Zete?\n-Imam informacije da je to završeno, ali to zavisi od finansija klubova u koje treba da odu. Ako sve bude kako treba, oni će odmah ići, u protivnom će se čekati neka nova prilika.\nU dosadašnjem toku prelaznog roka Zeta je angažovala dvojicu fudbalera. Iz Rudara su stigli Nemanja Sekulić i Armin Bošnjak.\n-Sekulić je naš bivši igrač, a Bošnjak je tip fudbalera koji je trebao ovoj ekipi na lijevom boku i ta pojačanja su planski dovedena. Ukoliko ode Vujačić, imamo alternativu na štoperskim pozicijama, Đorđija Vukčevića i Zvonka Ceklića.\nČetiri boda ste iza lidera nakon jesenjeg dijela prvenstva. Šta od Zete možemo da očekujemo u nastavku sezone?\n-Sve zavisi od prodaje ove dvojice igrača. Mislim da u ovom trenutku Krstovića i Vujačića niko ne može nadomjestiti, barem ne na crnogorskom tržištu. Bez njih smo, po mojoj procjeni, barem 20 do 30 odsto slabiji. Vidjećemo kako će to funkcinisati bez njih, ali je sigurno da ćemo igrati dopadljiv fudbal.\nForsiranje mladih igrača na „Trešnjici“ će se nastaviti i u proljećnom dijelu sezone.\n-Naravno. Priključili smo radu prvog tima još trojicu mladih igrača, dvojicu omladinaca i jednog kadeta. Nadam se da će i oni opravdati povjerenje kao i oni koji su priključeni na startu sezone.\nIma li Zeta kapaciteta da se na proljeće bori za titulu?\n-Nadu nam niko ne može uzeti i mi ćemo pokušati sve da učinimo da to ostanemo u vrhu. Za mene bi bio uspjeh da se plasiramo u Evropu – poručio je na kraju Dragoljub Đuretić. D.P.\nU igračkom kadru Zete za narednu polusezonu nalaze se: Stanislav Namaško, Stefan Spasojević, Danilo Raičević (golmani), Amel Tuzović, Đorđije Vukčević, Jovan Baošić, Zvonko Ceklić, Stefan Knežević, Goran Milojko, Aldin Adžović, Stefan Vukčević, Srđan Krstović, Davor Kontić, Danilo Pešukić, Ivan Vukčević, Balša Goranović, Mijat Lambulić, Lazar Lambulić, Nemanja Tripunović, Predrag Kovačević, Nemanja Sekulić, Armin Bošnjak, Igor Vujačić, Nikola Krstović, Pavle Krstović, Sreten Peruničić, Jakov Vukčević, Ivan Bukilić, Stefan Puletić, Vasilije Klikovac, Aleks Jamoa, Matija Lambulić.


Njegove pare, njegov klub, njegov sin... Šta je tu čudno.\nKazu da je taj Kinez zainteresovan za Zvezdu i Partizan...\nDovodi sina u red, sta fali? Btw, grad im je lep, msm Zibo (Dzbou). 😎\nKod nas tatini sinovi nece da potrche\nPa brine tata za sina, kardio trening, šta je problem? :D\nTo kao deca na poljancetu. Moja je lopta samo ja sutiram . Ili kad se naljuti sto nije po njegovom . "Vratitw mi loptu, idem kuci" :))))))\npa kod nas osmorica , od njih jedanaest , po babinoj il' dedovoj preporuci...\nOvaj biznismen garantovano vuče poreklo iz Srbije!!! 😂\nMožda dečko samo tako može da smrša!


Turizam Vrujci Banja - Kupujemprodajem\nLekoviti faktori Banje Vrujci su lekovita voda i blato. Vrujci su nadaleko poznati po lekovitosti vode koja ovde izvire i po radioaktivnom blatu koje ima blagotvorno dejstvo i koristi se kao terapijsko sredstvo prilikom lečenja raznih povreda, reume i mnogih drugih vrsta oboljenja. https://www.banja-vrujci.co.rs/\nReferentni ID oglasa:#12690\nRaznovrstan smeštaj, odlična domaća hrana pripremljena sa mnogo ljubavi, izleti u okolna mesta koja mogu da ponude mnogo toga, samo su delić at...\n: Banje : 04/05/2020 : Dogovor\nBanja Vrujci smestaj - Izdavanje apartmana i soba u Banji Vr...\nBanja Vrujci smestaj - Izdavanje apartmana i soba u Banji Vrujci najbolje cene za privatni smestaj. Popularnost Banje Vrujci kao značajnog turis...\n: Banje : 27/06/2018 : 500 rsd\t: (Kolubarski)\nLokacija:\tBanja Vrujci , Banja Vrujci , Banja Vrujci , Banja Vrujci , Srbija