Posted on 26/01/2019 by admin\tunder Vesti\nSv. Sava Srpski – najznačajnija ličnost svog vremena\nU nedelju je Savindan, školska, ali i slava mnogih porodica i institucija. Najboljim učenicima, nastavnicima i prosvetnim institucijama biće dodeljene i Svetosavske nagrade. Iako decenijama obeležavamo ovaj praznik, o pravoj zaoštavštini Svetog Save, njegovom doprinosu u razvoju vere i obrazovanja čini se da i dalje malo znamo. Diplomata, prosvetitelj, osnivač autokefalne srpske crkve, zakonodavac, književnik, hodočasnik, svetac, neiscrpno blago koje se isto toliko vekovima neiscrpno istražuje.\nPrinc Rastko Nemanjić bio je najkreativnije dete u istoriji srpskog naroda. Želeo je da promeni i osmisli istoriju na jedan drugačiji način i uspeo je u tome. “Zbog njega je svetorodna loza Nemanjića. On je poručio svima nama – bez sukoba, bez mržnje, samo ljubavlju možemo sve pobediti. On je zavoleo Hrista na pravi način, a ko voli Hrista ne može da mrzi druge ljude. To je bilo njegovo opredeljenje i on je Jevanđeljski evropejac”, kaže protojerej Ljubomir Stojanović.\nDa je najznačajnija ličnost svog vremena saglasni su ne samo naši istoričari, čiju neiscrpnu zaostavštinu vekovima istražuju. To potvrđuje i dr Radivoj Radić, profesor Filozofskog fakulteta u Beogradu. “Bio je kratko vreme upravnik oblasti, prvi pravi pisac svoje epohe, veliki diplomata, stručnjak za kanononsko pravo, zakonodavstvo, bio je poštovan u vreme turkokratije iako su Turci spalili njegove mnošti, a poštovali su ga i muslimani. U Jugoistočnoj Evropi samo je Aleksandar Makedonski imao veći uticaj”, rekao je prof. Radić. Ono o čemu se u razumevanju Savinog dela spori jeste da li je ikada izgovorio da smo istok zapadu i zapad istoku. “Dvededesetih godina prošlog veka, pojavila se ta navodno Savina izreka da su Srbi istok na zapadu i zapad na istoku, a da poštuju iznad sebe samo nebeski Jerusalim, a na zemlji nikoga. Nijedan hrišćanin pogotovo ne kakav je bio Sveti Sava nikada ne bi rekao da smo sudbinom preodređeni. Sudbina to je kod pagana, hrišćanima je bog gospodar naših života”, kaže Radić.\nU Srbiji deca i najmlađeg školskog uzrasta već dosta znaju o Svetom Savi. Danas đaci osnovnih i srednjih škola širom Srbije obeležavaju Savindan kao školsku slavu i to je prilika da se nešto o svetom Savi i nauči. Veliki broj škola u Srbiji nosi njegovo ime, a Hram Svetog Save u Beogradu najveći je pravoslavni hram na Balkanu. Kroz lik Svetog Save, otkriveno nam je lice božje, kaže protojerej Stojanović, a ideje svetosavlja su vodilja ka životu u ljubavi i slozi.\nŠkolarcima, njihovim roditeljima i nastavnicima, kao i svim posetiocima našeg sajta koji slave Savindan srećnu Slavu želi redakcija NSPRV vesti!\nŠkolska slava među „prečanima“ od 1734. godine, u matici od 1823.\nPrvi pisani trag o školskoj proslavi Svetog Save datira iz 1734. godine i nalazi se u Austrijskoj narodnoj biblioteci u Beču. To je udžbenik za treći i četvrti razred Srpsko-latinske škole u Sremskim Karlovcima. Istoričari su zabeležili i da je zemunski protojerej Jefta Ivanović još 1. novembra 1812. uveo pravila o školskoj proslavi na dan svetog Save, kada je Ustavom o ustanovljenju Srpskog crkveno-školskog fonda naglašeno da se Savindan u srpskim školama u Zemunu ima uvek i na isti način proslavljati i obeležavati: spominjanjem svih priložnika, živih i mrtvih, kratkom besedom u kojoj će jedan učenik izreći zahvalnost svim „fundatorima“, a u korist „nauke i prosveštenija“.\nKnez Miloš je 1823. godine doneo naredbu da se Dan svetog Save slavi kao školska slava, a knez Mihajlo Obrenović je to ozakonio Ukazom Praviteljstvujuščeg sovjeta Knjaževstva Srbskog 1840. godine.\nPosle Drugog svetskog rata Sveti Sava se u školama proslavljao, ali sve tiše i tiše, da bi sećanje na njega vlast ubrzo proterala iz škola. Međutim, pre nešto više od dve decenije ponovo je ušao u škole. Prvih godina bio je to dan sećanja na njegovu državničku i prosvetiteljsku ulogu u mladoj srednjovekovnoj srpskoj državi, a od 2003. godine Savindan se proslavlja kao školska slava, te u proslavi u školi važno mesto zauzimaju sveštenik i crkveni obred s kumom i slavskim kolačem.\nMirović na Svetosavskoj akademiji u Budimpešti\nPredsednik Pokrajinske Vlade Igor Mirović prisustvovaće u subotu kao izaslanik predsednika Srbije Aleksandra Vučića Svetosavskoj akademiji u Budimpešti u Tekelijanumu u 16 časova. Dan Svetog Save u Budimpešti organizuje Samouprava Srba u Mađarskoj u saradnji sa Kulturnim centrom Srba. Praznovanje dana Svetog Save u srpskim krugovima u Budimpešti ima tradiciju dužu od jednog ipo veka. Na Svetosavskoj akademiji biće dodeljene Svetosavska nagrada i Povelja Save Tekelije za istaknuti rad na očuvanju kulturne baštine Srba u Mađarskoj.\nŠarčević i Ružić sa predškolcima\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević i ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić razgovarali su u petak sa predstavnicima tri reprezentativna sindikata zaposlenih u predškolskom obrazovanju i vaspitanju o poboljšanju njihovog materijalnog položaja. Ministar prosvete istakao je da je važno da se pronađe pravedno i održivo rešenje za zaposlene u predškolskom obrazovanju i vaspitanju, kao i da je ovaj sastanak prvi korak ka tome. On je ukazao na značaj predškolskog obrazovanja na dalji tok obrazovanja. Kvalitet obrazovanja se upravo meri tim ranim početkom školovanja dece. Osim toga, pitanje obuhvata dece u predškolskom uzrastu je politika države i civilizacijska obaveza, kazao je Šarčević i dodao da je novi koncept predškolskog programa „Godine uzleta“ koji treba da počne da se sukcesivno primenjuje od 1. septembra ocenjen kao jedan od najboljih u Evropi.\nPredstavnici sindikata se, između ostalog, zalažu da se predškolsko obrazovanje i vaspitanje finansira iz republičkog budžeta jer sve lokalne samouprave nemaju jednaka materijalna sredstva zbog čega se, kako navode, nalaze u lošijem položaju u odnosu na kolege iz osnovnog obrazovanja.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić rekao je da bi rešenje moglo biti da se kroz dodatne tranše ukloni nesrazmera u lokalnim samouprava gde postoji nedostatak sredstava i da se namenski uplate sredstva za potrebe predškolskih ustanova.\nSastanku je prisustvovala i pomoćnica ministra prosvete za predškolsko i osnovno vaspitanje i obrazovanje Vesna Nedeljković i v.d pomoćnika ministra finansija Darko Komnenić.\nŠarčević na Svetskom forumu obrazovanja u Londonu\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević učestovao je ove nedelјe na Svetskom forumu obrazovanja u Londonu, na kojem je glavna tema bila kako klјučne tehnološke, društvene i ekonomske snage mogu da stanu na put ili pomognu da se unaprede obrazovni programi. Šarčević je na forumu u Velikoj Britaniji, na kojem su od 21. do 23. januara učestvovala 1.263 delegata iz 95 zemalјa, razgovarao i o povezivanju nastavnog plana i programa sa potrebama privrede. Razmatrali smo i strategije, politike i implementaciju celoživotnog učenja i njegovog potencijalnog uticaja na društvo, kao i o uticaju tehnologija na obrazovanje, rekao je Šarčević.\nNa marginama foruma, čiji je cilј bio pobolјšanje saradnje u domenu obrazovanja, nauke i tehnologije i razmena iskustva sa kolegama iz drugih zemalјa, ministar Šarčević se sastao i sa predstavnicima ministarstva prosvete Gruzije. U dogovoru sa Evropskom komisijom Srbija će da pomogne Gruziji da unapredi svoj obrazovni sistem. Mi ćemo im biti mentor i to je veliko prznanje i kompliment za našu zemlјu, zaklјučio je Šarčević.\nPredsednik SANU: Srbija podeljeno društvo\nPredsednik Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) Vladimir Kostić ocenio je da je Srbija danas po mnogim linijama podeljeno društvo, da živi u paralelnim svetovima, koji se ne dodiruju, ne poznaju i, što je najgore, ne komuniciraju. I dalje se bojim da ćemo se na kraju neke od predstojećih utakmica istorije, umorni, prevareni, zavarani i dezorijentisani međusobno dohvatiti, sa surovošću koja nam u prethodnim obračunima nije bila strana, upozorio je Kostić u autorskom tekstu u nedeljniku NIN. On je ukazao da je, delom zahvaljujući i podelama, Srbija postala nepokretno društvo, bez mnogo ideja u pogledu budućnosti, ali sa mnogo agresivnosti između pojedinaca i različitih društvenih grupa – “Papenov lonac, bez ventila”. “Mi i oni, naši i njihovi, prva i druga Srbija – oko nas samo izdajice, plaćenici, nacionalistički nastrojeni zločinci, soroševci, špijuni, klerofašisti, prodane duše, komunjare, ljotićevci i – smislite nešto i vi, ja više ne mogu”, naveo je Kostić.\nOn je istakao da ga je strah da se, “ako se ventil društvene komunikacije i razmene brzo ne uspostavi”, spirala netrpeljivosti i agresije ne posuvrati u “neku formu našeg međusobnog obračuna”. “Tabloidizacija medija u zemlji kojoj dugo nedostaju raspleti pomaže ukupnoj atmosferi suprostavljenosti, kreiranjem grotesknih tvrdnji, poluistina i laži, besprizornih osuda sa crtanjem meta na leđima pojedinaca, prljavština za jednokratnu upotrebu”, ukazao je Kostić. Prema njegovom mišljenju, problem srpskih podela i omraza može rešavati samo odgovorna javnost u stabilnom društvu. “Samo što ja neuko i ograničeno pod stabilnošću podrazumevam prevashodno stabilnost demokratskih institucija društva, koje su u stanju da prihvate neslaganje, pa i potpuno suprotno mišljenje. Da bismo konačno postali društvo u pokretu”, zaključio je Kostić.\nSvečana ceremonija otvaranja Omladinske prestonice Evrope na RTV1\nRadio-televizija Vojvodine uživo će prenositi svečanu ceremoniju otvaranja Omladinske prestonice Evrope, u subotu, 26. januara, od 18 časova na RTV1. U pitanju je multimedijalni spektakl, u okviru kojeg učestvuju dečiji horovi, glumci itd. Program ceremonije trajaće nešto više od sat vremena, a kreiranje programa je povereno rediteljki Sonji Petrović. “U toku stvaranja programa za Ceremoniju otvaranja trudili smo se da spojimo energiju mladih i Novi Sad. Stoga će se u programu naći razne kako muzičke numere poznatih Novosađana tako i poezija afirmisanih pesnika iz našeg grada koje će izvesti mladi umetnici u modernom fazonu. Naizgled formalnu ceremoniju pretvorili smo u audiovizuelni spektakl koji svedoči o tome zašto je baš Novi Sad poneo ovu prestižnu titulu”, objašnjava rediteljka Sonja Petrović.\nDogađaju će prisustvovati politički vrh Srbije, Pokrajine i Grada, omladinski delegati iz cele Evrope i brojni evropski zvaničnici. “U 2019. godinu ušli smo mlađi uz 365 dana za nove prilike i mogućnosti. Ovo će biti godina u kojoj se mladalačka energija, kreativnost i inovacije sjajnije vide kroz kulturni, politički, ekonomski, društveni život Novog Sada i brojne omladinske programe”, poručuju iz OPENS-a.\nVlada Vojvodine: S najmlađima o očuvanju prirodnih resursa\nZavršna manifestacija projekta “Energija svuda oko nas“ i svečana dodela diploma i nagrada najbolјim vojvođanskim osnovnim i srednjim školama održana je 23. januara u holu zgrade Pokrajinske vlade. Prvu nagradu osvojile su Osnovna škola „Dr Jovan Cvijić“ iz Zrenjanina i Srednja tehnička škola „Mihajlo Pupin“ iz Kule. Nagrade i diplome dobilo je više od 60 đaka i njihovih nastavnika/mentora u kategorijama: Multimdijalna prezentacija, Literarni rad, Likovni rad i Modeli i makete. Projekat „Energija svuda oko nas“ realizuje se svake godine, od školske 2009/2010, pod pokrovitelјstvom Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje, upravu, propise i nacionalne manjine – nacionalne zajednice. Cilј projekta je da mladi aktivno učestvuju u sticanju znanja koji se tiču racionalnog korišćenja energije, obnovlјivih izvora energije, ekologije i upravlјanja otpadom. – Sve zavisi od nas. Možemo da imamo na hilјade projekta, ali ako se svi ne složimo da ih razvijamo i održavamo, onda ništa od svega toga. A ako svi poštujemo zakon, red i disciplinovani smo, mogli bismo daleko da stignemo, kao sve ostale države u Evropskoj uniji – kaže učenik Tehničke škole „23. maj“ Vasilije Džakula koji je sa drugaricom Katarinom Kuzmanović nagrađen na konkursu. – Dobili smo prvu nagradu za naš likovni rad. Radili smo projekat za obnovlјive izvore energije i to smo nas dvoje predstavili na jednom crtežu – kaže Džakula.\nOrganizator projekta „Energija je svuda oko nas“ i predsednik Centra za razvoj primene, nauke, tehnologije i informatike iz Novog Sada kaže da 10 godina postojanja ovog projekta moguće uz pomoć Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje, upravu i nacionalne zajednice i sponzora kao što su Fakultet za ekonomiju i inženjerski menayment (FIMEK) i građevinske firme „Simprolit“. – Od ove godine je s nama i Tehnološki fakultet Univerziteta u Novom Sadu, te smo svi zajedno uspeli da organizijemo ovako veliku manifestaciju sa brojnim priznanjima i nagradama. Dve najbolјe škole dobile su po jedan računar koji donira firma „Simprolit“ iz Beograda, dok ostali nagrađeni učenici i nastavnici dobijaju diplome i poklone – kaže Popov. – Sredstva s kojima raspolažemo su skromna i upotreblјenau da nagradimo najbolјe. Imali smo tri teme: Obnovlјivi i alternativni izvori energije, Energetska efikasnost i Ekologija, upravanje otpadom i energija. Ovim projektom nasatojimo da damo makar skroman doprinos rešavanju planetarnog problema s kojim je zasigurno potrebno upoznati decu zbog njihove budućnosti. Bez obrazovanja i mlade populacije ne možemo menjati svet.\nUčitelјica i jedan od nagrađenih mentora iz OŠ „Dr Jovan Cvijić“ iz Zrenjanina Gordana Lazić kaže da su u školi ove godine imali više akcija na temu sličnu ovoj. – Bavili smo se pitanjem kojim se alternativnim izvorima energije možemo koristiti, a u okviru jedne zrenjaninske televizije snimali smo i čas Čuvara prirode, gde smo imali radionicu o tome koliko je reciklaža bitna – kaže Gordana Lazić. Po njenim rečima u celoj priči učenja ona se trudi da podstakne dečiju maštu na sve te teme, pa i one o obnovlјivim izvorima energije, što je deci zabavno.\nKovačević: Ogromne mogućnosti Vojvodine\nZamenik pokrajinskog sekretara za obrazovanje, upravu, propise i nacionalne manjine/zajednice Milan Kovačević, istakao je da je danas od presudne važnosti kako štedeti energiju i kako doći do alternativniih izvora energije koje, pogotovo u Vojvodini, ima svuda oko nas. – Važno je da o tome gradimo svest i kod učenika u nižim razredima, ali i kod naših starijih građana jer energija je jedna od najvažnijih stvari za sve nas. Vojvodina u tom smislu inetersantna zbog ogromnih mogućnosti kojih ima u bio otpadu, kao i u korišćenju geotermalnog potencijala.\nTakmičenje “Fimek nagrađuje znanje”\nNa Fakultetu za ekonomiju i inženjerski menadžment (Fimek) u Novom Sadu održano je 10. jubilarno takmičenje „Fimek nagrađuje znanje“, koje za maturante iz Vojvodine tradicionalno organizuje ovaj fakultet. U ovogodišnjem ciklusu takmičenja učestvovaće 42 škole iz 23 grada Vojvodine, a učesnike i one koji se pokažu kao najbolјi očekuje niz nagrada, među kojima je pobedničko putovanje, po izboru, u neki od prestoničkih gradova u Evropi, kao i stipendiranje školovanja na Fimeku ili na Pravnom fakultetu za privredu i pravosuđe, po izboru maturanata.\n„Mišolovka”: U pripremi komad o Pavlu Belјanskom\nU Teataru mladih „Mišolovka” trenutno pripremaju predstavu „Pavle Belјanski”, koja je deo projekta „Muzej mladih” gde su partneri s istoimenom spomen-zbirkom, u okviru konkursa „Publika u fokusu” Fondacije „Novi Sad 2021”, i očekuju da do kraja juna bude gotova. – Nakon kustoskih predavanja i prikuplјanja građe o tom poznatom diplomati, pravniku, pasioniranom sakuplјaču i lјubitelјu umetničkih dela, oživeli smo likove sa slika i autore, improvizujući u raznim prostorijama galerije, te tako stvarajući klјučne scene za retrospektivni prikaz njegovog života i borbe da sačuva svoju zaostavštinu za vreme Drugog svetskog rata. Zanimlјivo je to što će publika koja dođe na našu predstavu dobiti ulogu publike pred kojom je on, nekada davno, otvorio zbirku – najavio je osnivač „Mišolovke” Ibro Sakić.\nNa današnji dan 26. januara 1997. godine nastavljena je obustava rada u školama u desetak vojvođanskih gradova. Veliki štrajk počeo je sa početkom nastave u II polugodištu 15. januara te 1997. godine kada je 28 somborskih škola obustavilo rad. Na taj način somborci su potpalili fitilj nezadovoljstva svih srpskih prosvetara koje je eksplodiralo početkom 2. polugodišta u vidu najvećeg i nezabeleženog štrajka u istoriji srpske prosvete.\nZbog pritisaka i u Somboru štrajk je načet, “ispala” je škola OŠ “Petar Kočić” Riđica, a iz zaposleni Tekstilno-kožarske škole bi da pređu na nastavu sa minimumom procesa rada. U Apatinu lokalna vlast “kupuje” prosvetare – dobijaju prvi deo januarske plate, kredit od 1.200 dinara, 700 dinara regresa i 300 dinara za paketiće (poređenja radi prosečna plata bila je te godine u novembru 741,00 dinar, a u decembru (koji je inače “mesec sa najdebljim kovertama” – zbog bonusa i drugih nagrada, 843,00 dinara, prim HZMK).\nNa današnji dan 27. januara 1236. godine umro je Sveti Sava, prvi arhiepiskop Srpske crkve. Zaštitnik srpske države i najpoštovaniji srpski svetitelj. Svetovno ime bilo mu je Rastko. Najmlađi sin velikog župana Stefana Nemanje, otišao je veoma mlad oko 1192. u Svetu Goru gde se zamonašio u ruskom manastiru Sveti Pantelejmon. Nakon očeve smrti 1200. s bratom, kraljem Stefanom Prvovenčanim (od 1217.) usmeravao je državni brod Srbije. U Nikeji je 1219. od vizantijskog cara Teodora I Laskarisa i vaseljenskog patrijarha Manojla I Haritopula izdejstvovao autokefalnost (samostalnost) srpske crkve i srpsku arhiepiskopiju, za čije je središte odredio manastir Žiču. Napisao je manastirske tipike (monaški ustavi) – Karejski, Hilandarski i Studenički. Prevodio je sa grčkog i posrbio važne pravno-teološke tekstove kao što su “Zakonopravilo” (Krmčija od krma-upravljanje) – što je prevod Justinijanove “Šeste novele”. Taj važan pravni spomenik koji određuje odnose Crkve i države putem takozvane simfonije, tek sa srpskog je preveden na jezike drugih pravoslavnih naroda.\nBio je neobično vešt i u državno-diplomatskim poslovima – 1208. u manastiru Studenica nad očevim telom, koje je preneo sa Svete Gore, izmirio je braću Vukana i Stefana i tako je zaustavio građanski rat u Srbiji. Njegove mošti su iz tadašnje bugarske prestonice Trnovo, gde je umro na povratku iz Jerusalima u Srbiju, prenete i sahranjene u manastiru Mileševa 6. maja 1237. Kult Svetog Save veoma je snažan kod svih pravoslavnih naroda. Njegove mošti zbog ogromnog poštovanja koje su uživale, ne samo kod pravoslavnih Srba, spalio je Sinan Paša 1594. na Vračaru, tada pored Beograda. Na tom mestu nalazi se današnji velelepni hram posvećen Svetom Savi. U delu “Život Gospodina Nemanje” (Sveti Simeon) prikazao je život svoga oca, između ostalog i kako je zajedno s njim, u junu 1198. od vizantijskog cara Aleksija III Anđela izdejstvovao dozvolu da na Svetoj Gori podigne srpski manastir. Hilandar je ubrzo postao centar srpskog duhovnog i intelektualnog stvaralaštva, unekoliko on je to i danas.\nNa današnji dan 27. januara 1997. godine nastavljena je obustava rada u školama u desetak vojvođanskih gradova. Bio je to 13. dan potpune obustave nastave u somborskim školama, odnosno 11. radni dan, bez đaka i profesora u somborskim kućama znanja.\nNažalost desila se i prva izdaja „državnog“ sindikata (Samostalnog sindikata zaposlenih u obrazovanju, nauci i kulturi, danas SOS-a, prim. HZMK) na pokrajinskom nivou. Naime Gradski odbor „državnog“ sindikata, iako i sam donosi odluku o štrajku, počevši od 28.01.1997. godine, ipak 27.01.1997. putem emisije „Vojvođanska hronika“ TV Novi Sad obaveštava decu da će škole raditi, mada se zna da je jedan deo škola već u štrajku.\nBio je to pokušaj da se ova proslava iskoristi kao opstrukcija štrajka i povratak štrajkača u školske klupe. Sindikat to nije prihvatio, već je organizovao proslavu u crkvi, a onda opet nastavio sa štrajkom. Iz Ministarstva prosvete stiglo je više uputstava za „obeležavanje ovog značajnog datuma“. Međutim, u dopisu ministra prosvete koji je potpisao pomoćnik ministra Vojislav Braunović, a datirano 15.01.97. godine, sugerisano je da se „veća pažnja treba posvetiti zaslugama Rastka Nemanjića za razvoj Srpske države, prosvete i kulture“, a manje duhovnoj ulozi Svetog Save. Na sreću, u međuvremenu se sve to promenilo.\nVremeplov: Umro Petar Dobrović\nSrpski slikar Petar Dobrović, majstor kolorita i jasnog ekspresivnog crteža umro je na današnji dan 27. januara 1942. Njegove slike svedoče o snažnom temperamentu i impulsivnoj strukturi ličnosti. Slikarstvo je studirao u Budimpešti, a u rodnom Pečuju učestvovao je 1918. u vojnoj pobuni, posle koje je uhapšen, ali je pobegao iz zatvora. Mađarske vlasti su ga u odsustvu osudile na smrt. Bio je predsednik Baranjske srpsko-mađarske republike 1921. Potom je živeo u Parizu, a zatim u Beogradu gde je bio profesor na Akademiji likovnih umetnosti.\nNa današnji dan 27. januara 1945 godine sovjetske jedinice su na juriš i uz znatne gubitke oslobodile Aušvic, najveći nacistički koncentracioni logor u Drugom svetskom ratu. U logoru je ostalo oko 7.000 zatočenika koje Nemci u žurbi nisu stigli da pobiju. U gasnim komorama Aušvica ubijeno je, uključujući decu i žene, najmanje milion i po ljudi, ogromnom većinom Jevreja. U logoru je ubijeno više od 25.000 građana Jugoslavije.\nVremeplov: Javno prezentovana televizija\nEngleski pronalazač Džon Logi Berd u Londonu je na današnji dan 27. januara 1926. godine prvi put javno demonstrirao televiziju.\nVremeplov: Umro Verdi\nNa današnji dan 27. januara 1901. godine umro je italijanski kompozitor Đuzepe Verdi, uz Riharda Vagnera najistaknutiji romantičarski operski stvaralac 19. veka. Prve opere stvarao je u duhu ideja nacionalnog pokreta (rizorđimento) dok su kasnija dela vrhunac italijanskog romantizma. Dela: opere “Nabuko”, “Travijata”, “Trubadur”, “Rigoleto”, “Bal pod maskama”, “Moć sudbine”, “Don Karlos”, “Aida”, “Otelo”, “Falstaf”.\nVremeplov: Knez Mihajlo ukinuo Društvo srbske slovesnosti\nKnez Mihajlo Obrenović ukinuo je na današnji dan 27. januara 1864. godine Društvo srbske slovesnosti (preteču današnje SANU), zbog primanja u članstvo Garibaldija, Černiševskog i Hercena.\nJutjuberi: Zbog njih deca vrište i padaju u nesvest\nPopularni jutjuber Bogdan Ilić, poznatiji kao Baka Prase pre nekoliko dana u Novom Sadu je napravio opštu pometnju te je zbog toga morao pod pratnjom intervnentne policije da napusti grad. Na njegov unapred najavljen nastup došlo je neočekivano mnogo dece koja Baku Praseta prate na Jutjub kanalu na kom on redovno obaveštava sve o igricama koje igra. Uglavnom se uključe uživo na svoj kanal, gde ga u jednom trenutku prati čak i po 5.000 fanova. Bogdan Ilić trenutno ima 1.048.929 pratilaca na svom kanalu koji nosi naziv Baka Prase. Ponosan je što ga deca prpoznaju na ulici i vrište za njim. On u svoje uživo prenose često uključuje i svoje drugove, a ne libi se da opsuje, priča žargonski i podriguje čak i u uživo prenosima, čemu se deca uglavnom smeju. Osim oduševljenja koje dobijaju kao poznati i slavni zbog svojih klipova, jutjuberi veoma dobro i zarađuju na svojim milionskim pregledima. Njihova mesečna zarada ide i do nekoliko hiljada evra. Osim Bake Praseta trenutno su među najpopularnijim jutjuberima i Milan Inić – Yasserstain, Stefan Vuksanović poznatiji kao Muđa, Stuberi, Anđela i Nađa, Bogdan Lalović, Jana Dačović, Aleksandar Cile Leštarić, Marija Žeželj i Lea Stanković, a evo čime su “zaludeli” naše klince.\nŠta je izazvalo gužvu u tržnom centru\nVratili u školu nastavnika kome sude za napastvovanje učenice\nNekoliko desetina meštana i roditelja učenika isturenog odeljenja OŠ “Ibrahim Bakić” u Suvom Dolu kod Tutina protestovalo je zbog odluke inspektora rada da se nastavniku te škole R. M. (60) omogući povratak na posao, iako se protiv njega vodi postupak za seksualno uznemiravanje učenice. Nastavnik srpskog jezika u tom selu uhapšen je u junu prošle godine po prijavi učenice da ju je seksualno napastvovao u zbornici. Protiv njega je podneta krivična prijava za nedozvoljenu polnu radnju, a postupak je i dalje u toku pred Osnovnim sudom u Novom Pazaru. Iako postupak i dalje nije okončan, inspektor rada je doneo rešenje kojim je poništio odluku direktora škole Hivza Vušljanina o prestanku radnog odnosa R. M. i naložio da se on vrati na posao do pravosnažnosti presude.\nDirektor: Opasnost da nastava bude obustavljena\nDirektor OŠ “Ibrahim Bakić” Hivzo Vušljanin kaže da on mora da postupa po zakonu i da je na rešenje inspektora rada uložio žalbu nadležnom ministru, ali da preti opasnost da nastava bude obustavljena. – Rešenje o otkazu R. M. sam doneo nakon disciplinskog postupka, ali je ono stavljeno van snage pre mesec dana. Uložio sam žalbu, ali ona ne odlaže njegov povratak na posao. Roditelji su uznemireni, najavili su da neće slati decu u školu i ukoliko se to desi nastava će biti prekinuta – kaže Vušljanin. U suđenju protiv R. M. su već održana tri glavna pretresa pred Osnovnim sudom u Novom Pazaru, a sledeći je zakazan za 31. januar.\n– Kakva je to logika? Zar ne treba da se sačeka pravosnažna odluka pa onda da se vrati na posao, ako bude oslobođen? Šta ako je kriv? Ko će da snosi odgovornost ako napadne još neku devojčicu dok se suđenje ne završi – priča jedan ogorčeni otac. Drugi najavljuju da, ukoliko se R. M. vrati na posao, neće dozvoliti svojoj deci da pohađaju nastavu. – Dvadeset godina on seksualno uznemirava učenike, to je javna tajna u selu, ali mu je do sada prolazilo. Ko može da donese takvu odluku da mu se omogući povratak među tu decu? No, mogu i sud i politika i inspektori da donose takve odluke, mi seljani nećemo dozvoliti da se on ikad vrati u našu školu – dodaje jedan od okupljenih.\nNema novih obolelih od malih boginja\nOd početka januara 2019. godine u Srbiji nije zabeležen nijedan novi slučaj obolјevanja od malih boginja, saopštili su epidemiolozi Instituta za javno zdravlјe Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“. U epidemiji koja traje od početka oktobra 2017, na teritoriji Republike Srbije, uklјučujući i teritoriju nadležnosti Zavoda za javno zdravlјe Kosovska Mitrovica, registrovana su ukupno 5.783 slučaja malih boginja, od kojih su 2.932 laboratorijski potvrđena u Institutu Torlak.\nDeset posto od anketiranih učenika u staropazovačkoj Osnovnoj školi “Boško Palkovljević Pinki” u okviru projekta staropazovačkog Centra za socijalni rad koji se ticao prevencije vršnjačkog nasilja nikada ne bi prijavilo nasilje. Ove godine projekat se širi na učenike koji nastavu pohađaju u starobanovačkoj Osnovnoj školi. U okviru projekta, pored anketiranja učenika, sprovešće se interaktivne radionice stručnih radnika namenjene i roditeljima đaka trećeg i četvrtog razreda Osnovne škole u Starim Banovcima. Oko 140-oro učenika pomenute škole uključeno je u projekat “Prevencija vršnjačkog nasilja – Nasilje nije kul, nasilnik nije drug”. Cilj projekta koji finansira Opština Stara Pazova je sprečiti, a ne lečiti, a početak istog očekuje se polovinom februara. U realizaciju projektnih aktivnosti uključeni su i lokalni radio i televizija.\nPREVIOUS POST ← Vesti – 25.01.2019.\nNEXT POST Vesti – 28.01.2019. →\nKategorije: Select Category Brošure (3) Događaji (19) Dokumenta (2) Dopis Ministarstva (1) Galerija (13) Informator (1) Pisma podrške (7) Plakati (31) Prezentacije (5) Saopštenja (173) Saopštenja – Forum (2) Saopštenja – nsjs (14) Saopštenja – SrpS (26) Saopštenja više sindikata (13) Vesti (753) Video NSPRV (2)


Promovisan albanski-srpski-albanski online rečnik - Vijesti - Zyra e Komisionerit për Gjuhët -\nPromovisan albanski-srpski-albanski online rečnik\n26 septembar 2019.godine\nDanas, u prostorijama Nacionalne biblioteke „Pjetër Bogdani“ u Prištini, promovisan je albanski-srpski-albanski online rečnik, projekat koji je podržan od strane Međunarodne organizacije za migracije (IOM) i UNMIK-a, u bliskoj saradnji sa Kancelarijom poverenika za jezike.\nPoverenik za jezike, Slaviša Mladenović, naglasio je da je jezik identifikovan kao jedna od glavnih prepreka za interakciju i uključivanje raznih etničkih zajednica koje žive na Kosovu. Štaviše, albanski-srpski-albanski rečnik pruža lakši pristup onima koji žele da nauče jezik jedni drugih, rekao je Mladenović.\nIstraživanje koje je sprovedeno od strane Centra za socijalne inicijative, na Kosovu, 2018. godine, prikazuje opšte stanje društvenih odnosa i njihovo stanje od najvećih etničkih zajednica kroz prizmu jezika i komunikacije. Istraživanje pokazuje veliku zainteresovanost mladih koji žele da nauče jezik i kao rezultat toga, u saradnji sa KPJ-om je kreirana internet platforma za učenje albanskog i srpskog jezika: www.voc-up.com a zatim kao jedinica od suštinskog značaja za učenje jezika je i ovaj online rečnik koji je sastavljen od strane stručnjaka iz Prištine i iz Beograda, uz pomoć IOM-a, UNMIK-a i ambasade Velike Britanije na Kosovu.\nOtvaranju su prisustvovali njegova ekselencija Nicholas Abbott, ambasada Velike Britanije u Prištini, Zahir Tahin, specijalni predstavnik Generalnog sekretara za Kosovo kao i autori rečnika gđa Ana Sivački, gđa Merima Krijezi, g. Qemal Murati i g.Hysen Matoshi. Prva faza online rečnika obuhvata 20.000 reči, dok se do 2021. godine očekuje da će u oba smera imati 50.000 do 60.000 reči.\nPodsećanja radi, poslednji srpskohrvatski – albanski rečnik je razvijen 1974. godine, i albanski –srpskohrvatski 1984. godine.


ECDL - Evropska kompjuterska dozvola: Računarske Knjige - Udžbenici za sertifikate: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: ECDL - Evropska kompjuterska dozvola\nKomplet od 7 knjiga:\nOpis proizvoda: ECDL - Evropska kompjuterska dozvola\nObrada teksta, traži od kandidata sposobnost korišćenja aplikacija za obradu teksta na računaru. Mora poznavati kreiranje, formatiranje i pripremu manjih dokumenata za distribuciju, kao i umnožavati i premeštati tekst unutar dokumenta i između dokumenata. Mora dokazati poznavanje kreiranje tabela, slika i crteža unutar dokumenta i alata za cirkularna pisma.\n• startujete Microsoft Excel\n• kreirate novu radnu svesku na nekoliko načina\n• prilagodite postavke aplikacije i koristite funkciju pomoći\n• unesete tekstualne i numeričke podatke\n• formatirate tekstualne i numeričke podatke\n• promenite već postojeći sadržaj ćelije\n• editujete radni list\n• dodate komentar uz ćeliju\n• kreirate i editujete dijagram\n• dodate i podesite izgled slike\n• podesite opcije štampanja\n• štampate tabelarni proračun\nPoglavlje 2: Tabele\nPoglavlje 5: Izveštaji\nPoglavlje 6: Priprema izlaznih rezultata\nJedina knjiga koja je pisana tačno po programu ECDL Syllabus V. 4.0. Knjiga je odobrena kao udžbenik za pripremu ispita od ECDL Srbija. Knjiga je osmišljena kao priručnik početnicima da upoznaju elektronske prezentacije i softver za njihovu izradu PowerPoint. Takođe, ona je rađena prema nastavnom programu za Modul 6.\nU šest poglavlja, u zadacima koji se rešavaju korak po korak, su predstavljeni najosnovniji koncepti elektronskih prezentacija i karakteristike aplikacije PowerPoint.\n• startujete PowerPoint\n• kreirate novu prezentaciju na nekoliko načina\n• otvorite jednu ili više prezentacija\n• promenite izgled slajda pomoću predložaka\n• primenite preddefinisani dizajn na prezentaciju\n• kreirate interesantne slajdove dodajući tekst, slike, tabele, djagrame i grafikone.\n• nacrtate osnovne oblike i linije\n• animirate slajdove, dodate zvuk i muziku\n• podesite prelaz kod smenjivanja slajdova\n• izabrete prikladan izlazni oblik prezentacije\n• prikazujete i štampate prezentaciju\nMetodi povezivanja na Internet i razumevanje osnovnih pojmova 7\nUpotreba programa za pregled weba - Microsoft Internet Explorer 27\nPretraživanje Web-a 87\nKomunikacija na mreži 115\nUpotreba Weba: Rizici i zaštita 177\nRečnik internet pojmova 183\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 3078\nSifra 3078, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 3078, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


[VIDEO] Nebojša Zelenović u emisiji Kvaka 23: U Savetu Evrope branim državu – На вези\n[VIDEO] Nebojša Zelenović u emisiji Kvaka 23: U Savetu Evrope branim državu\nIdem u Savet Evrope da “branim državu, politička i ljudska prava”, istakao je u intervjuu FoNetu gradonačelnik Šapca i jedan od osnivača Saveza za Srbiju Nebojša Zelenović i najavio da će 6. novembra Kongresu lokalnih i regionalnih vlasti predočiti dokaze za “politički kriminal koji postoji u Srbiji”.\nOn je uoči puta u Strazbur, “na poziv generalnog sekretara Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Andresa Kiefera”, ukazao da je u medijima dva puta “proglašavan izajnikom, jer odlazi da kuka na svoju državu”.\n“Ja ne idem da kukam, već da branim državu i da branim ljudska i politička prava i sve što budem rekao dokumentovaću dokazima”, naglasio je Zelenović, u okviru serijala Kvaka 23.\nNavodeći da “sve to neće reći prvi put”, on je novinarki Danici Vučenić rekao da je “netačna ocena da internacionalizuje probleme opozicionih opština pre nego što je pokušao da ih reši pred domaćim insititucijama”.\nZelenović podseća da je uputio “sedam pisama predsedniku Vučiću, devet premijerki Brnabić i 10 ministru Aleksandru Antiću” i da je u njima ukazao na probleme koji muče grad Šabac i otežavaju njegovo redovno poslovanje.\n“Sve ovo što sam prikupio kao dokazni materijal i što nosim u Strazbur, sve sam ja to lepo objasnio i Ružiću, a on je probleme na sastanku pokušao da relativizuje”, objasnio je Zelenović.\nUpitan kakva očekivanja ima od Saveta Evrope, Zelenović je predočio da Komitet lokalnih i regionalnih vlasti “razmatra probleme lokalnih samouprava država članica i ukazuje na kršenje zakona” i naglasio da odlazi na “pravu adresu”.\nOn je predvideo da će Komitet za monitoring otvoriti tu temu, poslati monitoring grupu u Srbiju i ući u formalnu proceduru, koja se na kraju “mora završiti” nekakvim aktom, obavezujućim za državu koja je članica Saveta Evrope.\nNa pitanje zašto probleme nije izneo pred Stalnu konferenciju gradova i opština (SKGO) koja okuplja sve lokalne samouprave u Srbiji, on je odgovorio da je to “dobra organizacija, ali da se polako pretvorila u birokratski aparat koji služi državi”.\n“Imamo dobru komunikaciju sa SKGO, u smislu da obavljamo određene projekte zajedno, ali SKGO neće preduzeti nikakve korake da nam pomogne” ocenio je Zelenović.\nUpitan kako je moguće da u većini intervjua ističe da se Šabac razvija, a onda odlazi u Strazbur sa drugačijim stavovima, Zelenović je uzvratio da je “činjenica je da se Šabac razvija, ali da bi mogao da se razvija 10 puta brže, kada bi imao dovoljno novca iz republičkog budžeta”.\nOn smatra da “niko ne zna kako se deli novac lokalnim samoupravama” i navodi da se, uprkos zakonu, “pare dele proizvoljno”.\n“Čak ni ministar Ružić nije znao da mi objasni kako je grad Šabac sa 420 miliona dinara godišnjeg transfera, spao na 300 miliona”, rekao je Zelenović.\n“To su primeri koji govore i o kršenju pravila koja su zaštićena Poveljom Saveta Evrope o lokalnim samoupravama, usvojenom i od Srbije”, rekao je Zelenović i zaključio da “to mora tamo da iznese”.\nThe post [VIDEO] Nebojša Zelenović u emisiji Kvaka 23: U Savetu Evrope branim državu appeared first on Savez za Srbiju.\n← Вучић о Угљанину: Пусте жеље неодговорних политичара\nТело гардисте пронађено у згради премијера Француске →


Tajni kutak: Tehnike ženske MASTURBACIJE - Erotski Magazin\nTajni kutak: Tehnike ženske MASTURBACIJE\nSvuda pođi, svojoj kući dođi – kaže stara poslovica. I time se opet vraćamo kući, sebi i masturbaciji. Ovih dana sam još jednom iznenađena otkrićem koliko malo žena masturbira i koliko retko. Masturbacija jer važna jer morate sebe dobro da upoznate i da naučite kako sami sebe da zadovoljite da biste mogli to partneru da dozvolite ili omogućite.\nMasturbacija je put i ka upoznavanju svojih želja, način da eksperimentišete, što će vas učiniti sigurnijim. Kao što u vezi sa redovnim partnerom morate da isprobavate nove stvari, da menjate nešto i priređujete jedan drugom mala iznenađenja, isto tako morate to raditi i sami sa sobom.\nZa neiskusne u masturbaciji uvek preporučujem privatnost kupatila i tople kupke ili tuša. U kupatilu uvek možete da odvojite malo vremena za sebe i ne vidim zašto ne biste spojili lepo i praktično. Osim toga, topla voda prija telu, opušta i imitira milovanja po telu, bilo da je tuš ili puna kada u pitanju. Ženama koje su iskusne u ovome neće ni trebati puno instrukcija pa ću nastaviti sa par saveta za one koji su još stidljivi u sopstvenom prisustvu.\nUronite u toplu vodu i nemojte žuriti. Mazite se po toplom, mokrom telu i detaljno opipajte svaki deo. Počećete da nailazite na delove gde vas pri sopstvenom dodiru hvataju žmarci. Nemojte još širiti noge. Sklopljene butine će vam dati veći osećaj bezbednosti i privatnosti ako niste još spremni da se otvorite, pa makar i kada ste sami. Pustite da vam šaka sama sklizne i pronađe put do klitorisa i vagine. Ubeđena sam da je retko šta slađe od vlažne vagine pod vodom. Mazite klitoris odabranim prstom, kružnim pokretima.\nSve ovo je moguće i pod tušem, u nešto izmenjenim i, neki kažu, uzbudljivijim okolnostima. Uopšte seks u stojećem stavu prija i zbog načina na koji krv tada cirkuliše telom. Nađite sebi oslonac, recimo tako što ćete se osloniti na zid tuš kabine, sklopite noge i stežite butine dok mazite klitoris što će vam to doneti i ekstremno zadovoljstvo.\nU početku budite nežni\nNeke žene (uglavnom mlađe) kažu da im masturbacija nije prijala, pa čak i da izaziva donekle bolan, to jest neprijatan, osećaj. Kod zdrave žene, uzrok toj neprijatnosti je u najvećem delu slučajeva direktan i pregrub prilaz klitorisu. Klitoralna kapuljača je tu da spreči grubosti i neprijatan osećaj. Ako se priđe direktno otvorenom klitorisu, to je bukvalno ‘udaranje u živac’ i ne očekujte da vam bude prijatno. Budite nežni a kasnije, kada klitoris nabubri i to traži, možete da se oslobodite i pojačate pritisak i brzinu pokreta ali sve vreme obratite pažnju na to da ne prilazite direktno.\nAko vam je masturbacija novija praksa ili niste do sada imali sa kim o tome da razgovarate, trebalo bi da znate da mašta igra veliku ulogu u masturbaciji i kod muškaraca, kao i kod žena. Zamišljanje raznih situacija, neke u kojima vam se u realnom životu možda čak i ne bi dopale ili ne biste probali, je potpuno normalno. Normalno je biti i blago agresivan, ukoliko je to u okviru normale. Ako vam se redovno motaju slične situacije ili misli koje vam pomažu da dostignete orgazam, trebalo bi istražiti ih. Ukoliko su te maštarije u okviru normale (a to znači da ne dovode nekoga u opasnost, ne ostavljaju trajne negativne posledice i ne uključuju ekstremno nasilje), ma koliko lude bile, podelite ih sa vačim partnerom. Želja za dominacijom ili da budete dominirani su takođe potpuno normalne pojave i u mašti i u praksi. Ono što prelazi neku granicu normale su patološke ili opsesivne ideje o kojima bi opet trebalo sa nekim da razgovarate.\nISPECI PA RECI: Šta nikako ne smete da kažete o vagini!\nSEKS U KOLIMA: Najbolji su BMW i Mercedes!\nNajbolji saveti za sve dobre devojčice k...\nTehnikom osmice do eksplozivnog orgazma ...\nŽenski priručnik: Prava istina o muškarc...


Haris Kvrgić i Edvin Sinanović osvojili nagradu za najbolji biznis plan\n/ Izaberi grad / Sanski Most / Haris Kvrgić i Edvin Sinanović osvojili nagradu za najbolji biznis plan\n04.02.2016. u 08:48\nEdvin Sinanović (21) iz Zavidovića i Haris Kvrgić (19) iz Sanskog Mosta, studenti o Fakulteta prirodnih i tehničkih nauka Internacionalnog univerzitetu Sarajevu (IUS) dobitnici su prve nagrade IUS LEC Business plan takmičenja održanog u srijedu, 22. aprila 2015.godine.\nTakmičenje je organizirao Centar za poduzetništvo i upravljanje Internacionalnog univerziteta u Sarajevu (LEC) IUS-a u kordinaciji sa BBI bankom, a za najbolji biznis plan takmičili su se studenti IUS-a.\nPobjednički dvojac će, također, osim novčane nagrade u iznosu od 300 eura svoj biznis plan prezentirati 13. i 14. maja na Sarajevo Busines Forumu, međunarodnoj investicijskoj konferenciji koju već šesti put u glavnom gradu BiH organizira BBI banka.\nSinanović i Kvrgić došli su na ideju da razrade plan za proizvodnju štapića za uši nakon što su u supermarketima primjetili da nema domaćeg proizvođača ovog artikla.\n“Sretni smo zbog osvojenog priznanja, a naročito jer ćemo imati priliku predstaviti se poslovnim ljudima iz regiona i svijeta. Na ovaj način željeli smo da promoviramo domaće proizvođače. Kada smo razmišljali šta proizvoditi shvatili smo da ne bi trebalo biti teško napraviti nešto tako jednostavno – štapić i malo vate, a nemamo domaćeg proizvođača“, kaže Edvin, dodajući da nema tremu što će nastupiti pred tako značajnim skupom.\nDrugo mjesto i nagrada od 200 eura pripalo je Ivanu Šafradinu i Alenu Mahmutoviću koji su pripremili biznis plan za plantažu malina, dok su trećeplasirane Emma Knezović i Selma Hrnjić, koje su ponudile biznis plan za pokretanje fabrike za recikliranje otpada dobile nagradu od 100 eura.\nU žiriju koji je birao najbolje radove osim profesora sa IUS-a bili su i dekan i rektor ovog univerziteta, te predstavnici BBI banke. Svi prijavljeni radovi koji su tretirali i od ranije poznate biznise sadržavali su u sebi orginalne ideje i inovativan pristup poduzetništvu.


Moderna Crna Gora: Njegoševog rođendana setila se samo Srpska crkva - Sputnjik Srbija\n16:44 07 Decembar 2019\n19:16 13.11.2019 Preuzmite kraći link\nSa druge strane, jedina institucija koja u Crnoj Gori tradicionalno slavi Njegoša je Srpska pravoslavna crkva (SPC), odnosno Mitropolija crnogorsko-primorska, pod čijim se pokroviteljstvom od 11. do 13. novembra održavaju deveti po redu „Dani Njegoševi“.\nParadoks da se ličnost sa kojom se ogromna većina Crnogoraca identifikuje i smatra je istorijski najznačajnijom od strane države konstantno zanemaruje i stavlja po strani, čini se da će još neko vrijeme opterećivati crnogorsko društvo. Po mnogima, to je, nažalost, najbolji pokazatelj koliko zapravo „moderna“ Crna Gora pokušava da raskrsti sa onom tradicionalnom.\nVlast je ono što vladika nije\nPolitički analitičar Boško Vukićević nema dilemu da bi bilo suvišno podsjećati u čemu je značaj obilježavanja dana Njegoševog rođenja, ličnosti koja je, kako kaže, duhovna i etička vertikala cjelokupnog našeg naroda. Utoliko je, dodaje on, mnogo interesantnija za tumačenje činjenica da rođendan našeg velikana ne obilježava država, već samo crkva.\n„Zašto je to tako, odgovor bi se, vjerovatno, mogao potražiti u kratkoročnim političkim kalkulacijama vlasti u odnosima sa predstavnicima manjina. Naime, poznato je da su predstavnici nekih manjina izrazili nezadovoljstvo Njegoševim književnim opusom i da su čak zahtijevali da se njegova vrhunska djela izbace iz školskih programa“, podsjeća Vukićević za Sputnjik.\nNjegošev mauzolej na Lovćenu\nMeđutim, insistirati isključivo na ovakvom tumačenju, po mišljenju našeg sagovornika, bilo bi isuviše brzopleto i kratkovido, jer se, kako dodaje, čini da su razlozi za distanciranje crnogorskih vlasti od Njegoša i njegove zaostavštine mnogo dublje prirode.\n„Oštro režimsko distanciranje od Njegoša zapravo je dio projekta koji je pokrenut od nekih zapadnih centara moći, a koji predviđa evroatlantsku, ali i antisrpsku Crnu Goru. Suvišno bi bilo naglašavati u kolikoj je mjeri Njegoševa Crna Gora, njegova vizija i zaostavština, udaljena od politike aktuelne vlasti. Vlasti su danas, zapravo, sve ono što vladika nije bio, a Njegoš ih ponekad podsjeća i na ono što su nekad bile, a od čega sada panično žele da pobjegnu“, ocjenjuje Vukićević.\n„Zaista, postavlja se pitanje: na koji bi način Njegoš, koji je, osim toga što je bio jedan od najumnijih ljudi svoga vremena, u narodu prepoznat kao Vjesnik slobode, okarakterisao priklanjanje vojnom (NATO) savezu, koji je bombardovao njegov narod? Ili kako bi komentarisao neprijateljsko distanciranje od vječne prijateljice i zaštitnice — Rusije? Najzad, na koji način bi ocijenio predstavnike robovske svijesti i poklonike ’ideologije debelog crijeva‘? U odgovorima na ova pitanja mogli bi se pronaći razlozi za režimski otklon od Njegoša“, dodaje Vukićević.\nNjegoš — opomena za crnogorski režim\nSa druge strane, podatak da se „Dani Njegoševi“ održavaju pod pokroviteljstvom Mitropolije crnogorsko-primorske, po viđenju našeg sagovornika, samo pokazuje da je Pravoslavna crkva u Crnoj Gori danas jedini preostali čuvar izvorne, tradicionalne i njegoševske Crne Gore.\n„Aktuelni crnogorski režim pokušava da se sasvim odrekne Njegoša, ali od vladike ipak ne može pobjeći, jer ih on podsjeća i opominje. Njegoševo djelo je oda slobodi; oni slobodu predstavljaju kao suvišan element u procesu njihovog bogaćenja, a za narod nedodirljiv. Vladika slavi i podstiče junaštvo; oni junaštvo preziru. Njegoš izdaju pominje kao uzrok naših nesreća i propasti; oni izdaju uzdižu na pijedestal državničke mudrosti i vizionarstva. Njegoš govori o slozi i ujedinjenju, a njima je ideal razdrobljenje u svrhu ličnog bogaćenja. Dakle — Njegoš je i opomena za njih: gdje su i kad prevjerili i izdali. Takođe, Njegoš je podsjećanje da projekat crnogorskih vlasti ne može biti dugog vijeka“, uvjeren je Vukićević.


Epilator sa trimerom CSS-6200C onLine Prodaja, Cena | Sve Za Kuću\nŠifra proizvoda: 42340. Poslednja cena bila je: 2999 din\nOpis Proizvoda: Epilator sa trimerom CSS-6200C\nErgonomski dizajniran epilator sa dve zamenjive glave za različite funkcije aparata. U kompletu se dobija i trimer. Aparati rade na punjive baterije.\nKarakteristike proizvoda: Epilator sa trimerom CSS-6200C\nEpilator sa trimerom\nBrijač, trimer i epilator sve u 1 kompletu\nZa regiju nogu, pazuha i bikini dela\n2 različita aparata u 1 kompletu\nLako zamenjive glave i promene funkcije\nIntimni trimer sa dodatkom\nLED lampa za osvetljavanje intimnih delova tela\nAdapteri za punjenje akumulatora: 3 V-800 mA za epilator(brijač) i 3 V-200 mA za trimer\nTorbica za epilator\nSnaga epilatora 3W\nSnaga trimera 3W


Tradicionalni Kućni sajam 5 i 6. maja u FIS centru Doboj Jug | ZOS d.o.o.\nTradicionalni Kućni sajam 5 i 6. maja u FIS centru Doboj Jug\nZa svoje kupce Kompanija FIS je organizovala veliku nagradnu igru "U FIS-u kupuješ Citroenom putuješ" sa glavnom nagradom Citroen C4 i još 44 druge vrijedne nagrade.\nTokom aprila i maja Kompanija FIS održava, sada već tradicionalne, Kućne sajmove i to u 12 FIS-ovih prodajnih centara. Za sajmove imaju posebne sajamske popuste - cijene su niže za 20 % na kompletnim asortimanima alata, vodo-elektro i repromaterijala, rasvjete, boja i lakova, podnih obloga i prostirki, te kupaoničkog namještaja i opreme.\nI to nije sve - maj je rođendanski mjesec popusta u FIS-u, i uz redovne akcije - imaće i odlična rođendanska sniženja na odjelima tekstila i obuće, audio-video i bijele tehnike, bebi programa, igračaka i kućanskih potrepština.\nZa najmlađe Kompanija FIS pripremila je super predstave sa Medom Anbinnijem u glavnoj ulozi, čime je brend Anbinni bebi i dječja odjeća dobio i svog junaka.


admin, Author at AbrašMEDIA | Page 30 of 193\nŠvicarsko selo plaća 25 hiljada franaka svima koji se dosele\nStanovnici Albinena, malog švicarskog sela blizu Leukerbada u kantonu Valais uskoro glasaju za novu politiku koja bi ljudima, koji su se spremni doseliti u njihovo mjesto, ponudila novčanu naknadu. Albinen trenutno ima 240 stanovnika jer su se ...\nRobovlasništvo se vratilo u Afriku\nAfrički migranti koji su prepušteni na milost i nemilost krijumčarima ljudi i ranije su humanitarnim organizacijama prijavljivali iznudu, prisilni rad i nasilje koje se nad njima vrši. U Libiji se trguje robovima. Nova svjedočanstva ukazuju na dramatično ...\nRoblje stranih obućarskih brendova\nGlavninu današnje tekstilne industrije u Srbiji čine tvornice koje su kooperanti i dobavljači međunarodnih, ponajviše talijanskih, modnih brendova. U tim se tvornicama odrađuju uglavnom doradni poslovi pod trgovinskim režimom koji u potpunosti pogoduje kapitalu, a domaću industriju ...\nDan Odreda izviđača “Stari Grad” Mostar\nOdred izviđača “Stari Grad” Mostar, u petak, 24. novembra, prigodnom svečanošću obilježava Dan Odreda. Svečana akademija održat će se u sali Osnovne škole “Mujaga Komadina” (VII osnovna) sa početkom u 19 sati. Najuspješnijim izviđačima u prethodnoj godini ...\nNaučnici koriste omražene glodavce iz nevjerojatnog razloga. Naučnici vjeruju da bi se zahvaljujući fantastičnom njuhu divovskih podsaharskih štakora mogli ubrzati napori da se u velikim gradovima širom svijeta na vrijeme otkrije što više slučajeva tuberkuloze, zarazne bolesti ...\nFederacija Bosne i Hercegovine dobila je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o transplantaciji organa i tkiva u svrhu liječenja. Stupit će na snagu po objavi u Službenim novinama. Taj akt je na današnjoj vanrednoj sjednici jednoglasno ...\nRusija će blokirati rad medija ‘stranih agenata’\nGornji dom ruskog Parlamenta je saopćio da će blokirati signal medijskim organizacijama koje ne poštuju zakon i budu identificirane kao “strani agenti”. Ovaj sistem je već razrađen i predviđa blokadu signala, rekao je izvor iz ovog doma ...\nTužiteljica Međunarodnog krivičnog suda (ICC) zatražila je od sudija da odobre istragu o navodima za kršenja ljudskih prava u Afganistanu, uključujući optužbe protiv vojske SAD-a i Centralne obavještajne agencije (CIA) za silovanje i mučenje, zločine talibana protiv ...\nRuska meteorološka agencija Roshidromet priznala je da je izuzetno visoka koncentracija rutenija 106 zabilježena krajem septembra u nekoliko područja Rusije, potvrdivši izvještaje nekoliko evropskih mreža za nadzor radioaktivnosti. Prema Roshidrometu, najviša koncentracija zabilježena je u Argajašu, selu ...\nAutomobilska kompanija Volvo, u vlasništvu kineskog Geelyja, potpisala je okvirni ugovor o isporuci 24.000 samoupravljajućih automobila Uberu u periodu od 2019. do 2021. godine. U saopćenju Volva navodi se da će Uberu isporučiti vozila SUV XC90 opremljena ...\nNaučna analiza otkrila je da je asteroid neobično izduženog oblika prvo nebesko tijelo iz međuzvjezdanog prostora koje je prošlo kroz naš Sunčev sistem. Asteroid su 19. oktobra prvi put primijetili istraživači na Havajiima koristeći se teleskopom Pan-STARRS ...\nTamne pruge na Marsu nisu vodeni tokovi, već pijesak u pokretu, rezultati su najnovijeg istraživanja. Prema istraživanju iz 2015. godine, tamne linije slične vodotocima predstavljene su kao voda na Marsu, međutim, sada naučnici iz Arizone kažu da ...


Srbija prva u rodnoj ravnopravnosti u vlasništvu nad zemljom\nDruštvo Autor:Tanjug01. avg. 202017:36\nIlustracija Foto: Shutterstock/sima\nPrema najnovijem izveštaju Organizacije Ujedinjenih nacija za hranu i poljoprivredu (UN FAO), Srbija je zadržala lidersku poziciju u regionu Zapadnog Balkana u rodnoj ravnopravnosti u oblasti vlasništva nad zemljištem.\nTrivan: Pošumljavanje nabolji način da sačuvamo zemljište\nliderrodna ravnopravnostSrbijaUN FAOZAPADNI BALKAN


NSinfo: Svečano otvaranje Promenade - najveći šoping centar u Srbiji, od petka radno vreme 10-22h\nu 13 časova na Bulevaru oslobođenja 119, gde će veliki broj modnih brendova predstaviti svoje kolekcije, a njihovu ponudu će upotpuniti i zabavni sadražaji, kao i ugostiteljski objekti na četiri nivoa.\nMeđu njima će se naći i modni brendovi koje do sada nismo imali prilike da vidimo u Novom Sadu, kao što su „Zara Home”, „Africa”, „Steve Madden”, „Massimo Dutti”, „Pull&Bear”, „Bershka” i drugi, a zanimljivo je da će „Mohito” prvi put biti predstavljen kupcima na našem tržištu.\nPrvog dana rada očekuje se veliki broj popusta na obuću, garderobu, kozmetiku, optiku, tehnologiju i slično.\nPromenada će već od sutra raditi svakog dana od 10 do 22 časa.\nVrata danas otvara i supermarket „Univereksport” u podzemnom nivou, ali i „PRO fitnes centar” i moderan bioskop „Cineplexx Promenada” koji su na drugom spratu šoping-centra. Karte za prve filmske projekcije moći će da se kupe večeras od 19 časova, a otvaranju bioskopa prisustvovaće i deo filmske i autorske ekipe filma „Južni vetar”, koji će, takođe, pozdraviti publiku u salama pre prve tri projekcije te večeri. Gledaoci će imati priliku da taj film gledaju i u specijalnoj MX4D tehnologiji i dožive nezaboravno iskustvo. Te večeri u „Cineplexx Promenadi” emitovaće se i film „Burn The Stage” od 21 čas. Već sutra sve posetioce bioskopa očekuje akcija te će uz svaku kupljenu kartu na poklon dobiti još jednu.\nizvor: dnevnik.rs, agencije, foto: Promenada Novi Sad FB\n... bioskop, cineplexx promenada, Novi Sad, promenada, univerexport


Ustanak (21. februar – Crtica) →\nIzgleda da smo naučili lekciju u vezi sa promotivnim večerama ili poklonima za koje treba samo platiti PDV ili poštarinu. Sećate se da je to bila uobičajena praksa do skoro, kada su na vrata uglavnom starijih sugrađana stizali mladi biznismeni tipa „mašna-tašna“ i nudili kojekakve nepotrebne stvarčice po batelnim cenama. Padali su na slatkorečivosti ovih uglađenih hajduka i nešto mlađi građani, ali su se vremenom opametili. Večere koje su nuđene besplatno u obližnjim restoranima umele su da se pretvore u mučenje i ubeđivanje da se kupe đinđuve koje leče sve ili čudotvorni jastuci i dušeci. To sada mnogo teško prolazi kao „fora za vaćarenje“ mada dešava se i dalje da telefon zazvoni, i ponudu koja se ne odbija, izruči pred vas neka Marija, Jelena, Milica ili kako se već lažno predstavljaju moderni plaćenici za varanje naivaca. Međutim, kako se odupreti SMS porukama u kojima vas sa nepoznatog broja pozivaju poznanici da hitno uplatite par stotina dinara za lečenje taksiste ili trogodišnjeg mališana. Dovoljno je samo da pošaljete novac po uputstvu u najbližoj pošti i to je sve. Navedeno je ime i prezime primaoca novca i poruka tipa „molim te uplati mi odmah, mnogo je važno“. Postavlja se pitanje: Kako je moguće da se ovakva pojava ignoriše, najpre od države koja bi od naših para morala da finansiranje lečenje svakog osiguranog bolesnika? Ako se zna da smo svojevremeno svi digli ruke od istrage toka novca prikupljenog za lečenje bolesne devojčice a koje je promovisao jedan od naših najboljih glumaca, onda nema prepreke da se ovakve SMS prevare i dalje šire. Takođe, primetno je da se društvenim mrežama šire objave u kojima se traži novac za lečenje bolesnih, mada se površnom analizom može zaključiti da se tu kriju i poruke druge prirode, možda i političke. Postoje fondovi, brojevi na koje se mogu slati SMS poruke i tako pomagati lečenje obolelih, ali sve dok država ne preuzme sve troškove lečenja onih kojima je to zaista potrebno, uvek će neko uspevati da nas upeca tako da bez razmišljanja platimo nečije letovanje, zimovanje ili stan u novogradnji u centru Beograda, recimo. Samo kažem.


PORTAL KRUG - TATA DUKIJEV BALKON\nŽIVOT NA ODLOŽENO…\nČekali smo da i kod nas stignu čekovi, kartice, a onda počeli da živimo na “platiću sutra”, na “dođem ti” i tako sada: trošimo danas, a kad to dođe na naplatu, opet uzmemo na odloženo, pa i to platimo na odloženo, dok dug raste\n(0) : 2287\nDЕČACI, DEVOJČICE I NEŠTO IZMEĐU\nSve mi se čini, ako opet zatreba da se brani zemlja, to će morati da rade trećepozivci, matorci koji znaju koja je prava strana puške, koji su vojsku odslužili, koji su i kroz rat prošli...jer - nema ko drugi...\n(0) : 2505\nNajgore je što i sad ima onih koji misle da nam je dobro; ne mislim na one što su zaseli u fotelje, već na mučenike koji se natežu, kao pijan sa gaćama, da nekako sastave od prvog do prvog, ali i dalje veruju da je ovo najbolje što postoji\n(0) : 2867\nKao da je sve nenormalno postalo normalno, sve gadno i primitivno - prihvatljivo, pa nam zbog nedostatka kulture i obrazovanja, svi loši primeri postaju poželjni i prihvatljivi\n24 decembar 2016\n(4) : 2142\nSve ono što je bilo poštovano, sad je izvrgnuto podsmehu i sve za šta su bili potrebni posvećenost, trud, znanje i obrazovanje, svedeno je na (ako ga uopšte ima) bedan posao i na nesigurnu sutrašnjicu\n11 decembar 2016\n(0) : 2458\nO GIRICAMA I… MLADOSTI\nJedna priča o tome kako, dok smo mladi – uživamo, a kad tog uživanja postanemo svesni – kao da smo već ostarili\n02 decembar 2016\n(0) : 2025\nSamo prolaznost nikada ne prolazi, dok se život troši u borbi da za sobom nešto ostavimo, izbegavajući da mislimo kako će, pre ili kasnije, i nas otpratiti tamo odakle se niko nije vratio\n(0) : 1572\nZa trenutak se divio svojoj velikodušnosti, a onda ga je glasić podsetio da nikad to nije bio, podsetio ga je da je kukavica koja satima stoji ispred tih vrata bez hrabrosti da ih otvori i uđe\n(0) : 1504\nSpavao je sve manje, jeo sve ređe, pio samo kad je morao... ali je svakog dana silazio na obalu i provodio sve više vremena gledajući vodu koja teče\n(0) : 1569\nRekao mu je da nikako ne želi da izbaci anđela koji čeka oprost. Dečko ga je gledao sa nerazumevanjem. - Kad budeš proveo život u kafani kao ja, shvatićeš...\nPROLAZE NEKE SLIKE …\nŠVABINA PRIČA (23)\nŠVABINA PRIČA (22)\nŠVABINA PRIČA (21)\nŠVABINA PRIČA (20)


Horoskop uz kaficu - Astrološki odgovori\nHoroskop uz kaficu\nKorisnici aplikacije do 10. jula 2021. mogu da pošalju zahtev i dobiju besplatnu pretplatu na 2 meseca. Zahtev se šalje iz same aplikacije.\nAplikacija Astrološki odgovori je rađena za Android uređaje i omogućava pristup sadržajima web strana www.astrology-answers.info.\nAplikacija je besplatna i dostupna za preuzimanje sa Play Store-a\nOpširnije: Android aplikacija Astrološki odgovori\nAstrologija u većini zemalja nije zvanično priznata nauka.\nNemamo ni želju, ni kompetencije da se upuštamo u raspravu o "naučnosti" astrologije i astroloških metoda tumačenja raznih vrsta "horoskopa, natalnih karata, zodijaka, zvezda, uporednih horoskopa, sinastrije, metoda sinastrija, godišnjih, solarnih, mesečnih horoskopa, elekcionih, medicinskih, finansijskih horoskopa, horarnih horoskopa, tranzita, progresija, direkcija, lukova..". Nije nam cilj da raspravljamo o tropskoj i sideralnoj astrologiji (zapadnoj astrologiji i istočnoj astrologiji), o modernoj i tradicionalnoj astrologiji, kineskoj astrologiji...\nŽelja nam je da budemo praktični i damo odgovore poznatim astrološkim metodama na neka od vaših pitanja, damo vam neku ideju ili vas podsetimo na neke aspekte vašeg života na koje ste zaboravili.\nVeliki je broj škola astrologije, pravaca i astrologa. Svi oni imaju slične, a opet u nijansama različite, metode izračunavanja i tumačenja horoskopa.\nZbog greške koja je nastala prilikom nadogradnje softvera neki nalozi se nisu ispravno formirali, pa smo ih obrisali.\nMolimo sve članove kojima je nalog izbrisan, neka naprave novi ponovo.\nmogući su kraći zastoji u radu zbog ažuriranja softvera.\nUplate iz Srbije na bankovni račun.\nUplate van Srbije na PayPal račun u EUR.\nKorisnici Android aplikacije Astrološki odgovori do 10. jula 2019. dobijaju besplatnu pretplatu na 2 meseca.\nOpširnije: Kako postati pretplatnik\nZašto postati pretplatnik\nSoftverski generisani besplatan natalni (životni, lični) horoskop,\nTumačenje natalne karte. I to:\n- Opšti pregled horoskopa,\n- Kako doživljavamo svoju okolinu i kako se uklapamo u nju,\n- planete u znacima horoskopa,\n- planete u aspektima u horoskopu,\n- planete u astrološkim kućama horoskopa,\n- vrhovi astroloških kuća u astrološkim znacima,\n- vladari astroloških kuća u astrološkim znacima\nSoftverski generisani besplatan Uporedni horoskop (trenutno dva: potencijali za ljubavnu vezu od astrološkinje-astrologa Biljana Glušac i sinastrija od on-line astrolog Džoša Vilson)\nindikatori u horoskopu za:\n- novac, bogatstvo, materijalno sticanje i posedovanje materijalnih dobara\n- Brak, partnerstvo\n- Seksualne sklonosti\n- Cena pretplate je 10 eura (za Srbiju je 1.000 dinara) za 6 meseci.\n- Cena pretplate je 16 eura (za Srbiju je 1.600 dinara) za godinu dana.\n- Cena pretplate je 30 eura (za Srbiju je 3.000 dinara) za tri godine.\nZa uplate do 1. juna 2019 važi popust od 50%.\n- Kod svakog produženja pretplate važi stara cena (ako je najpovoljnija).\nOpširnije: Zašto postati pretplatnik


Istoričar Aleksi Trud: U Srbiji se bolje nose sa koronom nego u Francuskoj | Svet | Novosti.rs\nG. ČVOROVIĆ | 29. mart 2020. 17:47 | Komentara: 3\nDANAS se u Francuskoj ne osećamo zaštićenim. Samo smo desetak dana u izolaciji. Tek su sredinom prošle nedelje, posle toliko mrtvih, odlučili da zatvore pijace. U Beogradu su to učinili odavno. Znao sam od početka da će u Srbiji biti bolje.


Partizan se 'trilingom' oprostio od Slovenije - Sportske.net\nPartizan se 'trilingom' oprostio od Slovenije\nFudbaleri Partizana završili su drugu fazu priprema za prolećni deo sezone trijumfom nad četvrtoplasiranom ekipom slovenačkog šampionata. Nemanja Mihajlović dva puta u metu.\nKraj sage - Partizan povratio uloženo i zaradio od prodaje Sedrika GogueStigla viza - Partizan na Kipru jači za El MuniraNaposletku, da li je 'Boža' bio pravo pojačanje za Partizan?Vreme je - Bozinov porukom najavio transfer!Partizan izigran - Vujadinović otišao u Primeru!\nVicešampion Srbije stavio je tačku na drugu fazu priprema za prolećni deo sezone trijumfom nad ekipom Gorice koja trenutno zauzima četvrto mesto na tabeli slovenačkog šampionata.\nPartizan je slavio rezultatom 3:0 (0:0) a trener Marko Nikolić i danas je na teren izveo dve različite postave čime je u potpunosti ispunio planove zacrtane pre dolaska u Portorož.\nZa razliku od duela sa Koprom, kada je "prva postava" crno-belih rešila pitanje pobednika golovima u prvom poluvremenu, danas je tim koji je igrao u nastavku izborio novi trijumf na pripremama.\nPrvo poluvreme proteklo je bez većih uzbuđenja, ako ne računamo gol koji je Urošu Đurđeviću poništen u 15. minutu zbog prekršaja koji mu je prethodio.\nNajbolju priliku u prvih 45 minuta imao je Sandi Arčon u 18. minutu ali je golman Nemanja Stevanović odlično intervenisao i nogom zaustavio udarac protivničkog igrača.\nPartizan (1. poluvreme) - N. Stevanović, Vulićević, Ostojić, Milenković, Bogosavac, Everton, Marjanović, Janković, A. Stevanović, Đurđević, Tavamba;\nU drugom poluvremenu pala je odluka o pobedniku pošto je Partizan u prvih 20 minuta igre stigao do tri pogotka preko Petra Đuričkovića i Nemanje Mihajlovića.\nNajavu efikasnijeg poluvremena dao je mladi Đorđe Jovanović udarcem u padu posle šest minuta igre u nastavku, a vođstvo crno-belima donosi Petar Đuričković udarcem u donji desni ugao posle sjajnog pasa u dubinu od strane Nebojše Kosovića.\nNa isteku sat vremena igre Đorđe Jovanović pada u kaznenom prostoru, a sudija pokazuje na belu tačku. Siguran realizator najstrože kazne bio je Nemanja Mihajlović.\nKrilni fudbaler Partizana stavio je tačku na današnji meč drugim golom u 66. minutu, a Gorica do kraja nije uspela da stigne ni do počasnog gola iako je u završnici u više navrata zapretila crno-belima.\nPartizan (2. poluvreme) - Jovičić, Radin, Bošnjak, Ćirković, Bogosavac, Kosović, Ilić, Mihajlović, Damnjanović, Đuričković, Damnjanović;\nPriliku da igraju od 77. minuta dobili su još Sava Petrov i Vladimir Đilas, a Miroslav Bogosavac morao je da odigra čitav meč jer Marko Nikolić nije imao drugo rešenje na toj poziciji usled odsustva Nemanje Miletića.\nEkspedicija FK Partizan sada se vraća u Srbiju, a u nedelju ekipu čeka selidba na Kipar gde će biti odigrano još šest kontrolnih utakmica u sklopu završne faze priprema za prolećni deo Superlige koji startuje 18. februara.


Predsednik Vučić u Vranjskoj banji i pozorištu: Ponosan sam na razvoj juga Srbije i glumce koji su sačuvali pozorište | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Predsednik Vučić u Vranjskoj banji i pozorištu: Ponosan sam na razvoj juga...\nPredsednik Vučić u Vranjskoj banji i pozorištu: Ponosan sam na razvoj juga Srbije i glumce koji su sačuvali pozorište\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je Vranjsku banju, uključujući lokaciju gde je sredinom oktobra počelo rušenje hotela čija je izgradnja počela pre 40 godina, ali nikada nije završena.\n– Dao sam sve od sebe da pronađemo investitore. 41 godinu ovde je bilo pravo ruglo. Mnogo je ovde urađeno, šetalište, kanalizacija… Za dve godine biće završen ovaj hotel, na 33.000 metara kvadratnih, 185 soba… Sa neuporedivo najzdravijom vodom… Grad Vranje i mi smo uložili po polovinu novca za ovo. Zadovoljan sam i što Vranjanci imaju ponovo svoje pozorište, koje je izgorelo pre nego što smo mi došli na vlast. Kod nas za sve treba vremena, ali evo, gradi se… – rekao je predsednik.\nO dolasku Folksvagena u Srbiju\n– Neću da obećam ništa, nismo u EU kao Bugarska i Rumunija, to su tehnički problemi, ali daćemo sve od sebe da dovedemo Folcvagen u Srbiju. Sutra na sastanku ću da probam da ubedim Nemce – naglasio je Vučić.\nObraćanje predsednika Vučića u pozorištu!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić na početku obraćanja rekao je da čestita glumcima koji su čuvali svoje pozorište kada ni zgrade nije bilo.\n– Ne bi bilo ništa od svega da nije bilo vas divnih ljudi, koju ste čuvali tu luču pozorišta i na kraju dočekali da imate vaše pozorište – rekao je predsednik.\nGovoreći o sudbini rukopisa Bore Stankovića predsednik je podsetio da je živeo kratko.\n– Njegova kuća i svi rukopisa izgoreli su u Prvom svetskom ratu, kuća njegovih ćerki izgorela je u bombardovanju u Drugom svetskom ratu – podsetio je predsednik i dodao da inženjerski obnova pozorišta nije bila laka i da je dosta novca uloženo u rekonstrukciju pozorišta.\nKako je naglasio u ovaj teatar ima rotacionu pozornicu, a moćiće da služi i za operu i za balet.\nPrethodni tekstTrokraka raskrsnica za priključak karlovačkom vijaduktu\nSledeći tekstMUP: Tukli 24-godišnjaka u Petrovaradinu i naneli mu teške telesne povrede\nDžudista Slavko Stanišić aktivan i za vreme korone


Author: Fenrilkis Zucage\nVisina bubnja dostize i do 2m, a precnik 6m. I-t dijagram kotlovii 3. Mineralne materije pepeo predstavljaju balast goriva. Kolicina toplote prihvacena u zagrijacu vode se racuna: Pokretni kotlovi mijenjaju svoju lokaciju i njihova funkcija je raznovrsna.\nSam sastav pepela, dakle, zavisan je i od sastava rastinja iz kojih je gorivo nastalo. Kotlovi utilizatori namjenjeni su koristenju otpadne toplotne energije, to jest, potpuno ili djelimicno sagorjelih produkata sagorijevanja iz procesa u industriji. Size px x x x x Veci dio cestica kroz ciklus povrata u loziste prolazi od 10 do puta sto zavisi od njihove velicine i izabrane brzine sagorijevanja.\nUticaj goriva na visak vazduha ispoljava se preko vrste samog goriva, sortimana ili finoce mljevenja, faktora oblika cestice, procenta volatila, procenta i osobine pepela. Laki ozid Tabela 2. Gorivo i pwrni se uvode u loziste iznad ili ispod fluidiziranog sloja.\nKolicina toplote koja se izmijeni u konvektivnom isparivacu jednaka je razlici toplote potrebne za isparavanje u kotlu i toplote vec dovedene zracenjem ozracenom isparivacu u lozistu. Plamen stranog toplotnog izvora nije potreban.\nBuduci da se radi o prostoj konstrukciji, kvarovi su vrlo rijetki. Produkti potpunog sagorijevanja su ugljendioksid i vodena para. Postupci za smanjenje ovog gubitka svode se na povecanje temperatura ogrjevnih povrsina.\nVrijednost Ig se dobija iz I—t dijagrama i to za temperaturu te visak zraka na izlazu. Bez obzira na intenzivno odnosenje materijala iz lozista njegova temperatura ostaje jednolika zbog toga sto maseni protok recikliranih cvrstih cestica, samo neznatno nize temperature od one u lozistu, visestruko premasuje maseni protok fluidizatora, nove kolicine goriva, sorbenta i inertnog materijala.\nJedna polovina zagrijaca je smjestena u dimni kanal, a druga polovina u zracni. Ovo se moze pojaviti i kada je gorivo suvise vlazno. Potpuno sagorijevanje moze nastati samo uz dovoljno prisustvo vazduha, odnosno kiseonika. Na temperaturama koje sagorijevanjem uobicajenih goriva vladaju u lozistima kotlova i peci, prisutni su nrodski procesi disocijacije: Potpuno sagorijevanje se vrsi u etapama, i to: Sa povecanjem toplotno kapaciteta lozista specificno toplotno opterecenje pojasa gorionika blago opada.\nSkica kotla sa svim kotlovskim elementima Slika. Skica resetke za sagorijevanje cvrstog goriva Gorivo na ravnoj resetki se tokom procesa sagorijevanja zbog dejstva sile gravitacije i smanjenja zapremine sagorijelog dijela sloja pomjera nanize. Dio hemijski vezane energije u njima na taj se nacin nije mogao iskoristiti. oktlovi\nKoridorni raspored cijevi Slika 7. We need your help!\nIzdvajanje pepela provodi se najvecim dijelom iz mase odnesene iz lozista sa produktima sagorijevanja u ciklon, a samo neznatan dio iz sloja. IL brodskki entaplija zagrijanog zraka pri temperaturi na izlazu iz zagrijaca zraka Il — entalpija zraka na ulazu u brdski zraka Obje entalpije racunamo prema obrascu: Recikliranje, odnosno kruzenje cirkulacija cvrstih cestica u lozistu je, osim naravno vece brzine fluidizacije, osnovna je razlika u odnosu na BFB tip lozista.\nRegenerativni zagrijac zraka sastoji se od bubnja izdijeljenog u sekcije.\nZa to se koriste aparati za prikupljajnje cestica i cikloni raznih tipova izvedbi. Dimni gasovi u koglovi i gusti. Parni kotlovi sa velikom vodenom zapreminom 2.\nKod vecih lozista ona mora da bude jos niza, zbog povecane neravnomjernosti temperaturnog polja na izlazu iz lozista. Na kvalitet procesa sagorijevanja znato utice broj i polozaj gorionika.\nNajtacnije rezultate dobijamo ako uzmemo u obzir fizicku toplotu goriva unesenog u proces, te fizicku toplotu vlage u vazduhu koji sluzi za sagorijevanje: Brodzki tome se u produktima sagorijevanja javlja sadrzaj O2: Udio pojedinih komponenti u produktima sagorijevanja Pri sagorijevanju se razvija toplota, gasovi i vodena para.\nOstatak su sljaka i inertni materijal koji je bio prisutan u gorivu. Koeficijent konvekcije na strani zraka Prenos toplote je neprekidan. Tipicna konfiguracija BFB postrojenja prikazana je na slici 1. Energija koju sljaka nosi sa sobom van iz lozista predstavlja ovaj gubitak. Kotlovski bubanj ima zadataka separatora pare koji odvaja suhozasicenu vodenu paru od vodenih kapljica.


Praktični Marks | Anarhistička biblioteka\nNaslov: Praktični Marks\nTeme: istorija, Marksizam\nIzvor: John Zerzan, The Practical Marx, Fifth Estate, October 1979. Elements of Refusal, CAL Press 1999 (1st edition Left Bank Books, Seattle 1988), str. 133–143.\nNapomene: Prevod: Aleksa Golijanin, 2009. anarhija-blok45.net1zen.com\nO Marksu se do sada govorilo iz najrazličitijih uglova. Ali, kao i u slučaju svake druge osobe, ovde se suočavamo s pitanjem: šta je sa stvarnim životom? Kakva je veza između svakodnevnih životnih izbora – svesnog životnog veka neke osobe – i izlaganja njenih ideja?\nMarks i njegov svakodnevni odnos prema porodici i saradnicima, njegovo neposredno ponašanje u konkretnim političkim zbivanjima, njegov odnos prema preživljavanju, praktični životni obrasci i odluke – možda se na to vredi osvrnuti. Iako odbacujem osnovne koncepte koje je formulisao, nisam sklon tome da napadam neku osobu umesto da se uhvatim u koštac s njenim idejama. Samo želim da sebe i druge podsetim kako su brojni kompromisi i prilagođavanja surovoj stvarnosti onaj teren na kojem u isti mah i pokušavamo da se oslobodimo i da to nije samo stvar izražavanja ideja. U takvim bespoštednim osvrtima, za trenutak možemo sagledati našu stvarnu, ljudsku jednakost, posmatrajući sopstveno ponašanje u svakodnevici zajedničkog košmara. Možda nam gruba skica „svakodnevnog“ Marksa, s posebnim osvrtom na odnos između njegovog privatnog i javnog života, može u tome pomoći.\nDo 1843, pre nego što je preuzeo ulogu Velikog Mislioca, Marks je postao suprug i otac. U tom svojstvu, doživeo je da vidi smrt troje od svoje šestoro dece, koja su zapravo umrla od neuhranjenosti. Gvido 1850, Frančeska 1852. i Edgar 1855. umrli su ne toliko zbog siromaštva, koliko zbog Marksove želje da održi buržoasku spoljašnost. Dejvid Meklelan, u svojoj knjizi Marks: njegov život i misao (David McLellan, Marx: His Life and Thought, 1974), koja je široko prihvaćena kao njegova konačna biografija, insistira na toj tvrdnji.\nUprkos skoro stalnoj oskudici, Marks je zaposlio Helenu Demut kao kućnu pomoćnicu, koja je taj posao obavljala od 1845, sve do njegove smrti 1881. Godine 1857. posluga je proširena za još jednog člana. Nema nikakve sumnje da je Demutova rodila Marksu vanbračnog sina Frederika 1851. Da bi se Marks poštedeo skandala i „teškog porodičnog sukoba“, Engels je, prema Luju Frejbergeru (Louis Freyberger), preuzeo starateljstvo nad detetom.\nOd kraja četrdesetih, Marksova porodica je živela u Londonu, gde je prošla kroz dugotrajan period teških nedaća, koji je fizički i emocionalno brzo iscrpeo Dženi Marks. Teški pritisci i sukobi koje je morala da trpi kao gospođa Marks direktno su narušili njeno zdravlje, kao i smrt njeno troje dece tokom pedesetih. Marks je bio sasvim precizan kada je jula 1858. pisao Engelsu: „Živci moje žene su potpuno uništeni...“\nTačnije, njen duh je bio slomljen kada je 1856, posle sedme trudnoće, rodila mrtvorođenče. Do kraja iste godine stalno je pričala o „bedi“ finansijskih nedaća i kako nema novca za Božićne praznike, dok je uporedo završavala prepisivanje rukopisa Kritike političke ekonomije. Iako je nasledila nekoliko porodičnih imetaka, preklinjuća pisma Engelsu nizala su se praktično neprekidno; do 1860, nekada lepuškasta Dženi je imala sedu kosu, loše zube i patila od gojaznosti. Iste godine, posle preležanih malih boginja, koje je dobila dok je prepisivala vrlo dugačku i trivijalnu Marksovu polemiku Herr Vogt, ostala je gluva i sa ožiljcima.\nKao Marksova sekretarica i pod stalnim pritiskom poverilaca, pre svega zbog prioriteta datog održavanju spoljašnosti, Dženi je vodila izuzetno naporan život. Marks je 1862. pisao Engelsu: „Da bismo održali neku fasadu, moja žena je morala da odnese u zalagaonicu sve osim onoga što je bilo prikovano ekserima.“ Tokom šezdesetih godina, novac je odlazio na privatne časove najstarije od tri kćerke, pohađanje „kurseva za dame“ ili završavanje školovanja, dok je Marks izbegavao poverioce provodeći dane u Britanskom muzeju. U jednom pismu svom budućem zetu Polu Lafargu, iz 1866, Marks je priznao da je život njegove žene „upropašćen“.\nKada je reč o Engelsu – okrenimo se za trenutak od porodičnog Marksa, pre nego što se vratimo na njegov neposredan odnos prema savremenim političkim zbivanjima –dovoljno je podsetiti da je najbolji Marksov prijatelj, saradnik i snabdevač bio ne samo notorni „ženskaroš“ već da je od 1838. na dalje bio i predstavnik kompanije Engels i Erman; tačnije, da je tokom celih pedesetih i šezdesetih radio kao pravi kapitalista u Mančesteru. Tako je njegova knjiga Položaj radničke klase u Engleskoj, iz 1844, bila delo praktičnog poslovnog čoveka, pripadnika upravo one klase odgovorne za užasnu bedu koju je tako precizno opisao.\nDo 1846. Marks i Engels su završili pisanje Nemačke ideologije, koja je označila konačni raskid s mladohegelijancima i izložila celovito i razvijeno materijalističko shvatanje istorijskog progresa. Uporedo s pisanjem te knjige odvijala se i praktična politička aktivnost, koja je do tada poprimila karakteristične crte. Iste godine Marks je ovako pisao o Komunističkom korespondentskom komitetu i njegovoj propagandnoj delatnosti: „Nema govora o skorom ostvarenju komunizma; najpre buržoazija mora preuzeti kormilo.“ U junu iste godine poslao je instrukcije sledbenicima da se ponašaju „jezuitski“ i odbace sve „zamorne moralne skrupule“ u vezi s delovanjem u korist buržoaske hegemonije.\nNeumitni zakoni kapitalističkog razvoja, koji nužno podrazumevaju žrtvovanje generacija „nedovoljno razvijenih“ proletera, dovešće kapital do punog procvata – a radnike do najvećih dubina njihove porobljenosti. Tako je 1847, na konferenciji profesionalnih ekonomista u Briselu, na koju je bio pozvan, Marks javno osudio pogubni uticaj slobodne trgovine na stanje radničke klase i u isti mah oberučke prihvatio taj razvoj. Slično tome, u kasnijem novinskom članku je zaključio da je kolonijalizam, sa svom bedom i smrću koje nosi sa sobom, u celini gledano dobra stvar: kao i razvoj samog kapitalizma, kolonijalizam je neminovan i progresivan, zato što će vremenom dovesti do revolucije.\nGodine 1847. u Londonu je osnovana Komunistička liga, a na njenom drugom kongresu, krajem iste godine, Marks i Engels su dobili zadatak da napišu njen manifest. Uprkos zvučnim antikapitalističkim frazama iz opšteg uvodnog dela, konkretni zahtevi bili su jasno gradualistički, kolaboracionistički i izrazito etatistički (na primer, govori se o oporezivanju nasledstva, progresivnom porezu na prihod, centralizaciji kredita i komunikacija, itd.). Zanemarujući neprekidnu borbu koja se vodila još od polovine XVIII veka i kulminirala s luditima i potpuno nespreman za revolucionarne ustanke koji će za manje od godinu dana uzdrmati skoro celu Evropu, Komunistički manifest svuda vidi samo „nedovoljno razvijeni proletarijat“.\nIz takvog političkog dokumenta izvire jedna od najvećih Marksovih taktičkih misterija, ona o zajedničkom usponu kapitalizma i proletarijata. Razvoj kapitala je jasno prikazan kao akumulacija ljudske bede, degradacije i brutalnosti; ali, kroz taj proces se razvija i radnička klasa, koja postaje „sve centralizovanija, jedinstvenija, disciplinovanija i organizovanija“.\nAli, šta može izroniti iz najvećih dubina fizičkog i kulturnog tlačenja, osim sve robotizovanijeg, nemoćnijeg i bezličnijeg proletarijata? Tačnije, istorija pobuna i borbi iz XIX i XX veka pokazuje da većina boraca nije dolazila iz redova poslušnih masa, lišenih svega, već da su to bili oni najmanje podložni disciplini, koji su imali šta da izgube.\nU aprilu 1848. Marks je otišao u Nemačku, zajedno s Manifestom i „Zahtevima Komunističke partije u Nemačkoj“. Ti „Zahtevi“, koje su takođe napisali Marks i Engels, zagovarali su buržoasku, a ne socijalističku revoluciju i naišli su na simpatije upravo kod onih elementa koji su se direktno radili protiv izbijanja martovske revolucije. Ako se imaju vidu Marksova funkcija potpredsednika neradikalne Demokratske Asocijacije iz Brisela, koju je preuzeo 1847. i njegova podrška prethodnom dolasku buržoazije na vlast, ne čudi što se brzo našao u raskoraku sa zbivanjima iz 1848. i u sukobu s većim delom Komunističke lige. Marks je pomogao osnivanje Demokratskog društva Kelna, koje je istaklo kandidate za frankfurtski Parlament i žestoko se protivio svim naporima Lige da pruži oružanu podršku revolucionarima. Sledeći oportunističku logiku, pod izgovorom da radnici ne smeju ostati „izolovani“, išao je dotle da se pozove na svoje „diskreciono pravo“, kao funkcionera Lige i da je u maju iste godine raspusti kao preterano radikalnu, jer ga je suviše ometala u pružanju podrške buržoaskim elementima.\nPošto je uklonio Ligu, Marks je svoje aktivnosti u Nemačkoj 1848. usmerio na podršku Demokratskom društvu i na diktatorsko uređivanje Novih rajnskih novina (Neue Rheinische Zeitung; NRZ). U oba svojstva zagovarao je politiku „ujedinjenog fronta“, u kojoj bi se radni ljudi, zajedno sa ostalim „demokratskim snagama“, borili protiv ostataka feudalizma. Naravno, takav aranžman nije ostavljao radnicima nikakvu autonomiju, niti slobodu delovanja. Marks je smatrao da oni ne poseduju nikakav revolucionarni potencijal. Kao urednik NRZ, davao je savete Kamphauzenu, biznismenu i predsedniku privremene vlade formirane posle poraza proleterskog ustanka. Pored toga, što zaista zapanjuje, podržao je zvanični list Demokratskog društva iako je ovaj osudio pobunu pariskog proletarijata iz juna 1848. Kao političar i urednik novina, Marks je sve više bio kritikovan zbog upornog odbijanja da zauzme radikalan stav prema konkretnoj situaciji ili u borbi za interese radničke klase.\nDo jeseni 1848, kada je radnički ustanak u Nemačkoj oživeo, Marksove javne aktivnosti poprimile su nešto borbeniji, proradnički ton. Ali, već u decembru nemiri su počeli da jenjavaju i ta neizvesna godina završila se bez odlučujućih revolucionarnih posledica. Tek tada je – znači, tek tada – Marks u svojim novinama zaključio da radnička klasa može računati samo na sebe, a ne na buržoaziju, ako želi da izvede revoluciju. Ali, pošto je za to sada bilo prilično kasno, izvor revolucije, mislio je, trebalo bi tražiti u nekom spoljašnjem šoku: naime, u ratu između Francuske i Engleske, kojem je trebalo da prethodi obnovljeni ustanak francuskih proletera. Tako je početkom 1849. Marks u francusko-britanskom ratu video socijalnu revoluciju, kao što ju je početkom 1848. video u ratu između Prusije i Rusije. Uzgred budi rečeno, nije to bilo prvi put da je Marks u klanicama nacionalnih ratova video iskru revolucije; radnici, kao subjekti, za njega i dalje nisu postojali; nije računao na to da oni mogu delovati – i da su delovali – na osnovu sopstvene inicijative, a da prethodno, iz generacije u generaciju, ne budu žrtvovani kao fabrički robovi ili topovsko meso. Neki radikali, koji su u događajima iz 1848. videli početak revolucije, bili su šokirani Marksovim determinističkim konzervativizmom. Na primer, Luj Gotšalk (Louis Gottschalk), koji ga je napao zato što radničkoj klasi ostavlja samo izbor između buržoaske i feudalne vladavine. „Šta je s revolucijom?“, pitao je. Iako je Marks na februarskim izborima (1849) podržao buržoaske kandidate, Komunistička liga (koju je raspustio) u aprilu se obnovila bez njega i tako ga praktično prinudila da napusti umereni Demokratski savez. Do maja, posle nedelju dana uličnih borbi u Drezdenu, pobune u Ruru i opštih nemira u Badenu, događaji – kao i reakcije nemačke radikalne zajednice – ostavili su Marksa daleko za sobom. Istog meseca je objavio gašenje NRZ, u oholom i očigledno apsurdnom uredničkom članku, u kojem je tvrdio da su te novine bile otvoreno revolucionarne tokom celog perioda 1848–1849.\nGodine 1850. Marks se pridružio ostalim nemačkim izbeglicama u Londonu, posle neposrednog uvida u pobune koje su u prethodne dve godine izbile na kontinentu. Pod pritiskom levice, počeo je da deluje u prilog nezavisno organizovanog nemačkog proletarijata i visoko centralizovane države, koju bi (sve centralizovaniji) proletarijat trebalo da osvoji i njome upravlja. Uprkos lošoj reputaciji kod članstva, zbog njegovih aktivnosti u Nemačkoj, koje su bile sve samo ne revolucionarne, Marksu je bilo dopušteno da se vrati u Komunističku ligu, gde je vremenom obnovio svoju dominantnu ulogu. U Londonu je našao podršku među čartistima i drugim elementima koji su se zalagali za izborne reforme i sindikalizam i izbegavao mnoge nemačke izbeglice nazivajući ih „agitatorima“ i „ubicama“. Takvim stavom pridobio je većinu u londonskoj sekciji i odneo prevagu nad onim članovima Lige koji su ga smatrali „reakcionarnim“ zbog minimalističkih zahteva iznetih u Manifestu i potcenjivanja revolucionarne prakse u Nemačkoj.\nAli, od početka pedesetih, Marks je najveći deo vremena provodio u biblioteci Britanskog muzeja, gde je mogao da određuje kurs svetske revolucije pošteđen buke svog oskudnog domaćinstva. Ubrzo je napustio svoj novootkriveni borbeni radikalizam i počeo da govori o opštem prosperitetu, ne ostavljajući mnogo izgleda za revoluciju. Naravno, istorija našeg sveta je mnogo puta ismejala teoriju o podudarnosti ekonomskih kriza i proleterskih pobuna. Od ludita, Komune i Francuske 1968, do bezbrojnih borbi iz poslednje četvrtine XX veka, pobuna je bila sopstveni gospodar. Naprotiv, velike fluktuacije nezaposlenosti i inflacije često su srozavale klasne borbe na nivo pukog preživljavanja, umesto da posluže kao gorivo za društvenu revoluciju. Velika depresija iz tridesetih godina XX veka donela je osiromašenu i deformisanu viziju, koja nije ni pokušavala da uništi kapitalizam, kao u slučaju nemačkog nacionalsocijalizma ili njegovog rođaka, američkog Nju dila. (Španska revolucija, svetli trenutak tridesetih godina, nije imala ništa s Depresijom koja je zahvatila industrijalizovane nacije.) Marksova preterana zaokupljenost spoljnim faktorima – pre svega ekonomskim krizama – bila je zaštitni znak kako njegovog praktičnog, tako i teoretskog pristupa. To svakako ukazuje na njegovu nezainteresovanost za subjektivitet većine ljudi, za njihovu potencijalnu autonomiju, maštu i snagu.\nDistanciranje od društvenih borbi njegovog doba očigledno je povezano s konvencionalnim buržoaskim životom koji je vodio. Kada je reč o zarađivanju, zapanjuje jaz između njegovih konkretnih postupaka i reputacije revolucionarnog teoretičara. Od 1852. i tokom celih šezdesetih, bio je jedan od „najcenjenijih“ i „najbolje plaćenih“ kolumnista New York Daily Tribune, po rečima njegovog urednika. Tačnije, 165 Marksovih članaka poslužili su kao uvodnici za taj ne baš revolucionarni velegradski dnevnik, zbog čega je 1855. zahtevao da se svi njegovi naredni članci štampaju anonimno. Ali, ako i nije hteo da se ističe kao glas velikih buržoaskih novina, još uvek mu je bilo veoma stalo da deluje kao džentlmen, što smo već videli po njegovog porodičnoj ulozi. Jedini razlog zbog kojeg se 1859. osetio obaveznim da isplati dug za Das Volk, londonske reformističke novine, bio je „izbegavanje skandala“. Godine 1862. pisao je Engelsu kako bi voleo da se upusti u neki posao: „Dragi prijatelju, siva je sva ta naša teorija, a samo je posao zelen. To sam, na žalost, suviše kasno shvatio.“ Iako ih je odbio, Marks je 1865. i 1867. dobio dve ponude koje su vredne pomena upravo zato što su bile upućene baš njemu: prva je stigla od Bizmarkovih emisara i pozivala ga je da svoj „veliki talenat stavi u službu nemačkog naroda“; druga je bila pisanje članaka iz oblasti finansija za zvanični žurnal pruske vlade. Godine 1866. tvrdio je da je zaradio 400 funti na spekulacijama sa američkom valutom, a njegov savet Engelsu kako da trguje akcijama na Berzi dobro je dokumentovan. Godine 1874. Marks se s još dva poslovna partnera borio na sudu oko vlasništva nad patentom za novu mašinu za graviranje, od koje su očekivali veliki profit.\nOvim zapanjujućim ilustracijama mentaliteta vladajuće klase treba dodati Marksov odnos prema deci, prema tri kćerke koje su stasale pod njegovim duboko viktorijanskim autoritetom. Godine 1866. zahtevao je da mu Pol Lafarg pruži finansijske garancije o svojoj budućnosti, kritikovao ga zbog nedostatka „marljivosti“ (Pol Lafarg je autor čuvenog eseja „Pravo na lenjost“; nap. prev.) i održao mu najlicemerniju moguću pridiku o njegovim namerama prema Lauri, koja je tada imala skoro 21 godinu. Podsetio je Lafarga da on i Laura još nisu vereni i da ako nameravaju da to učine, onda moraju težiti „dugoročnoj vezi“, što je dopunio nekim vrlo puritanskim stavovima: „Po mom shvatanju, prava ljubav se izražava kroz obuzdavanje ljubavnika, kroz suzdržanost i čak bojažljivost prema obožavanom biću, a nikako kroz neobuzdanu strast i izraze preuranjene bliskosti.“ Godine 1866. protivio se Dženinom pokušaju da nađe posao, iako je ona tada imala 22 godine; kasnije je zabranio Elenori da se viđa sa Lisagarajom (Lissagaray), komunarom koji je doslovno sam branio poslednju barikadu u Parizu.\nVraćamo se na politiku. Ekonomska kriza, koju je Marks željno iščekivao početkom pedesetih godina, došla je i prošla 1857, ne pokrenuvši nikakvu revolucionarnu aktivnost. Ali, zbivanja iz 1863. i ustanak u Poljskoj iste godine ispunili su vazduh novim nemirom, što je podstaklo i osnivanje Međunarodnog radničkog udruženja. Marks je odložio rad na pisanju Kapitala i bio veoma aktivan u Internacionali od njenog osnivanja, u Londonu, septembra 1864. Odžer (Odger), predsednik Saveta svih londonskih sindikata i Kremer (Cremer), sekretar Zidarskog sindikata, sazvali su osnivački sastanak, a Viler (Wheeler) i Del (Dell), takođe britanski sindikalni funkcioneri, formalno su predložili osnivanje međunarodne organizacije. Marks je bio izabran u izvršni komitet (koji je uskoro preimenovan u Generalni savet), na čijem je prvom radnom sastanku proglasio Odžera i Kremera za predsednika, odnosno sekretara Internacionale. Tako su od samog početka Marksovi prvi saveznici bili sindikalne birokrate, dok je njegov politički pristup, koji je „jasno i glasno“ zabranjivao isticanje radikalnih namera, bio potpuno reformistički. Jedan od prvih poteza Generalnog saveta bilo je slanje Marksove nadahnute i bratske čestitke Abrahamu Linkolnu, tom „odlučnom sinu radničke klase“.\nOstale rane Marksove aktivnosti uključivale su i osnivanje, u okviru Internacionale, Reformske lige, posvećene opštem pravu glasa. Hvalio se Engelsu kako je ta organizacija „naše dostignuće“ i pokazao isti entuzijazam kada je Nacionalna reformska liga, jedina preostala čartistička organizacija, tražila da bude primljena u Internacionalu. To je bilo previše čak i za vernog Engelsa, koji neko vreme odbijao da služi kao korespondent Internacionale za Mančester, gde je i dalje radio kao kapitalista s punim radnim vremenom. Upravo tokom te prakse prihvatanje svakog oblika engleskog gradualizma, što je u osnovi afirmisalo pristupanje londonskim sindikatima, Marks je, u pismu nemačkom socijalisti Ferdinandu Lasalu (Lassalle), napisao svoju čuvenu tvrdnju da je „proletarijat ili revolucionaran ili je ništa“.\nLasal i njegov Generalni sindikat nemačkih radnika (ADAV) gajili su ozbiljne etatističke iluzije; naime, smatrali su da je Bizmark, kao kancelar Nemačke, u stanju da sprovede autentičnu socijalističku politiku. Ipak, Marks je 1866. pristao da se kandiduje za predsednika ADAV, u nadi da će ga pripojiti Internacionali. U isto vreme je pisao Engelsovom rođaku: „Pristupanje ADAV biće od koristi samo u početku, zbog ovdašnjih protivnika. Posle toga, cela institucija tog sindikata, koja počiva na lažnim temeljima, mora biti uništena.“\nMogli bi se ispisati celi tomovi – kao što verovatno i jesu – o Marksovim manipulacijama sa Internacionalom, na primer o menjanju mesta, datuma i dužine sastanaka samo zato da bi se učvrstio i centralizovao njegov autoritet. Slučaju ADAV, pored mnoštva drugih, mogla bi se dodati Marksova podrška imućnom buržuju Lefortu, da bi se ojačala svoju potpuno neradikalna frakcija u okviru organizacije. Izgledalo je da su do 1867. njegove neumorne mahinacije urodile plodom; pisao je Engelsu, „mi (to jest, ti i ja), sada držimo tu moćnu mašineriju u svojim rukama.“\nGodine 1867. još jednom je javno izneo jednu od svojih omiljenih ideja, da bi se rat između Prusije i Rusije mogao pokazati u isti mah neizbežnim i progresivnim. Takav rat bi mobilisao nemački proletarijat protiv despotskog istočnog varvarizma i tako povećao izglede za evropsku revoluciju. Tom mentalitetu, stalno zaokupljenom „ratnim igrama“, nekako je uspevalo da izjednači sve žrtve i stavi ih u pokret samo kao oruđa države, a ne kao aktivne i nezavisne proleterske subjekte. To je izgleda odgovaralo Marksovom oslanjanju na sindikalne funkcionere umesto na radnike, što je bio zaštitni znak njegove omiljene strategije kao birokrate Internacionale. Marks je redovno ismevao svakoga (na primer, svog budućeg zeta Lafarga) ko bi primetio da pravi zadatak revolucionara nije bavljenje tim grubim igrama s konkurentskim nacionalizmima. A kada je 1868. belgijska delegacija na kongresu Internacionale u Briselu kao odgovor, umesto rata, predložila generalni štrajk, Marks je tu ideju odbacio kao „glupost“, navodeći kao razlog „nedovoljnu razvijenost“ radničke klase.\nSlabosti i kontradikcije pristalica Prudona i Bakunjina ovde nas ne zanimaju, ali možemo primetiti da je 1869. Marksov uticaj bio na vrhuncu, zahvaljujući brzom opadanju prudonista i činjenici da je Bakunjinov uticaj te godine tek počeo da dolazi do izražaja. Sredinom 1870, s loše vođenim ratom Napoleona III protiv Prusije, još jednom dolazi do izražaja Marksova opsednutost vojnim sukobima između „progresivnih“ i „neprogresivnih“ država. Tada je pisao Engelsu: „Francuzima je potrebno ribanje. Ako Prusi pobede, doći će do centralizacije radničke klase… superiornost Nemaca nad Francuzima na svetskoj pozornici u isto vreme će potvrditi superiornost naše teorije nad Prudonovom i tako redom.“\nJula 1870, u Otvorenom pismu koje je objavio Generalni savet Internacionale, Marks je tom viđenju dodao upozorenje: „Ako nemačka radnička klasa dozvoli da ovaj rat izgubi sadašnji striktno odbrambeni karakter i izokrene se u rat protiv francuskog naroda, pobeda i poraz biće podjednako pogubni.“ Tako je klanje francuskih radnika nešto dobro i poželjno, ali samo do određene tačke. Ovaj vrhunac ciničnog kalkulantstva deluje suviše neverovatno – posebno posle onakve osude Belgijanaca i drugih koji su smatrali da proleteri mogu delovati kao samostalni faktor. Kako bi sada „nemačka radnička klasa“ (pruska vojska) mogla odlučiti dokle da izvršava naređenja pruske vladajuće klase – i ako bi mogla, zašto im onda ne poslati „instrukciju“ da prosto ignorišu sva moguća klasna naređenja?\nOvakvi Marksovi javni istupi, lišeni svakog revolucionarnog sadržaja, prirodno su naišli na oduševljen prijem u buržoaskoj štampi. Tačnije, niko drugi do Džon Stjuart Mil, svetac-zaštitnik britanskog privatnog vlasništva, poslao je čestitiku Internacionali zbog njenog mudrog i umerenog Otvorenog pisma.\nKada se krajem leta 1870. rat Napoleona III pretvorio u prusku pobedu, Marks je, predvidljivo, protestovao zato što je Nemačka napustila „odbrambeni“ stav i sada postala agresor, koji traži aneksiju provincije Alzas-Loren. Poraz Francuske doveo je do pada Luja Napoleona i Drugog carstva, kao i do osnivanja privremene republikanske vlade. Marks je odlučio da zadatak Internacionale sada mora biti dvostruk: obezbeđivanje priznanja novog republikanskog režima i sprečavanje svakog revolucionarnog ustanka francuskih radnika.\nNjegova politika je sugerisala da bi „svaki pokušaj slabljenja nove vlade, u sadašnjoj krizi, kada je (pruska) vojska skoro pred kapijama Pariza, bila očajnička ludost“. Ta kolebljiva, antirevolucionarna strategija bila je veoma energično promovisana u javnosti – sve dok Komuna, na svoj grubi i „nenaučni“ način, nije od nje uskoro napravila sprdnju.\nNaravno, Marksov negativan stav prema ustanku Parižana dobro je poznat; bilo bi suviše velikodušno reći da je na budućnost Komune gledao pesimistički. Danima posle uspešnog početka pobune nije se oglasio da pruži podršku njenoj smelosti, nego je samo progunđao kako Komuna „nema nikakve šanse“. Iako je na kraju priznao njen značaj (i tako bio prinuđen da revidira svoje reformističke ideje o proleterskoj upotrebi postojeće državne mašinerije), njegov nedostatak simpatija snažno ilustruje i činjenica da se tokom dvomesečnog trajanja Komune, Generalni savet Internacionale nije tim povodom oglasio ni jednom jedinom rečju.\nČesto se zaboravlja da kada se neka analiza ili posveta objavi mnogo posle bitke, s bezbedne udaljenosti, živih više nema. Marksova majstorska polemika o pobedama Komune iz Građanskog rata u Francuskoj zapravo je osmrtnica, na isti način na koji je to bila Klasna borba u Francuskoj, pisana s bezbedne udaljenosti od revolucionarnog ustanka u Parizu, koji nije podržao ni 1848.\nPosle kraćeg perioda, kada je na opšti uspeh proleterske borbe gledao optimistički – slično njegovom zvaničnom stavu odmah posle ustanaka u Evropi 1848-1849 – Marks se vratio na svoje uobičajene pozicije. Uskratio je podršku Internacionale raštrkanim ustancima iz 1871. u Italiji, Rusiji i Španiji – uzgred, upravo u onim zemljama najotvorenijim za anarhističke ideje. U septembru je održan poslednji sastanak Internacionale, pre nego što ju je iduće godine Marksova frakcija praktično raspustila, radije nego da prihvati dominaciju radikalnijih elemenata, kao što su bile pristalice Bakunjina. Marksov buržoaski gradualizam je došao do izražaja i na konferenciji održanoj u Londonu, u jesen 1871, u izjavama poput ove: „Uvođenje radnika u Parlament bilo bi ravno pobedi nad vladom, ali treba izabrati pravog čoveka.“\nOd raspuštanja Internacionale do smrti 1881, Marksov životni stil nije mnogo odstupao od onog iz prethodnih decenija. Izbegavao je komunarske izbeglice – kao što se tokom pedesetih godina klonio i nemačkih radikala prognanih posle ustanaka iz 1848–1849 – i družio se s ljudima kao što su bili Maksim Kovalevski, nesocijalistički ruski aristokrata, dobrostojeći dr Kugelman, biznismen H. M. Hindman, veoma imućni socijaldemokrata i naravno, tada već penzionisani kapitalista, Engels.\nS takvim izborom prijatelja, ne iznenađuje njegovo nepoverenje u radikalni kapacitet radnika, koji je redovno propuštao da uoči. Godine 1871 je pisao: „Situacija u Evropi kreće se ka opštem evropskom ratu. Prvo moramo proći kroz taj rat, pa tek onda razmišljati o eventualnoj odlučujućoj, spoljnoj efikasnosti evropske radničke klase.“ Zagledan, kao i uvek, u neke spoljašnje faktore – i naravno, u „neumitne istorijske zakone“ – dao je svoj doprinos nasleđu izraženom u milionima mrtvih iz Prvog svetskog rata, žrtvovanih kapitulacijom marksističkih partija, koje su 1914. glasale za rat.\nPošto je tokom celog života odbijao da prizna mogućnosti istinske klasne borbe i shvati realnost žive negacije kapitalizma, Marks je aktivno i konkretno podržavao progres i celinu kapitalističkog razvoja, što je zahtevalo žtrvovanje celih generacija. Smatram da su ovde izneta zapažanja o njegovom konkretnom ponašanju važna i tipična, jer ukazuju na doslednu vezu između njegovog života i njegovih glavnih ideja. Zadatak proširivanja istraživanja na „specifično teoretskog“ Marksa prevazilazi okvire ovog pokušaja; ipak, prethodna zapažanja možda mogu baciti makar indirektno svetlo čak i na taj „manje telesni“ aspekt njegovog primera.\nDžon Zerzan, 1979.