Naslovnica Zakoni o obnovljivim izvorima energije ZAKON O OBNOVLJIVIM IZVORIMA ENERGIJE REPUBLIKE SRPSKE (BiH) 2022.\nGradnja solarne elektrane, izvođač radova firma EMT SOLAR d.o.o. Sarajevo\nPLANIRANJE I PODSTICANJE PROIZVODNJE I POTROŠNJE ENERGIJE IZ OBNOVLJIVIH IZVORA\n1. Planiranje i podsticanje proizvodnje i potrošnje energije iz obnovljivih izvora\n1. Razvrstavanje i sertifikacija postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora\nSERTIFICIRANJE POSTROJENJA ZA PROIZVODNJU ELEKTRIČNE ENERGIJE KOJA KORISTE OBNOVLJIVE IZVORE\nPROVOĐENJE SISTEMA PODSTICAJA I BALANSIRANJE\nGARANCIJA O PORIJEKLU ELEKTRIČNE ENERGIJE PROIZVEDENE IZ OBNOVLJIVIH IZVORA\nMJERE PODSTICAJA ZA PROIZVODNJU I KORIŠTENJE ENERGIJE IZ OBNOVLJIVIH IZVORA ENERGIJE\n1. Mjere podsticanja proizvodnje električe energije iz obnovljivih izvora energije i\n1.1. Pogodnosti prilikom priključenja na mrežu i prednosti u pristupu mreži\n1.2. Pravo na obavezan otkup po garantiranoj otkupnoj cijeni i pravo na premiju\n1.3. Predugovori i ugovori o podsticaju\n1.4. Sredstva za podsticanje\n2. Mjere za podsticanje korištenja obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje i u transportu\n3. Kupci – proizvođači i zajednice obnovljive energije\n4. Ostale mjere i informisanje\nIZGRADNJA ENERGETSKIH POSTROJENJA I VOĐENJE REGISTRA PROJEKATA\nZakon o obnovljivim izvorima energije – ovim zakon o obnovljivim izvorima energije uređuje se planiranje i podsticanje proizvodnje i potrošnje energije iz obnovljivih izvora, tehnologije za korištenje obnovljivih izvora energije, sertificiranje proizvodnih postrojenja, mjere podsticaja, provođenje sistema podsticanja proizvodnje, proizvodnja električne energije od strane kupaca – proizvođača pojedinačno ili u okviru zajednica, način vođenja registra i druga pitanja od značaja za ovu oblast.\nCilj ovog zakon o obnovljivim izvorima energije je stimulisanje proizvodnje električne i toplotne energije iz obnovljivih izvora energije i upotreba energije iz obnovljivih izvora u transportu radi potrošnje na domaćem tržištu i povećanja udjela u bruto finalnoj potrošnji energije, te osiguranje razvoja podsticajnih mehanizama, regulatornog okvira i tehničke infrastrukture za obnovljive izvore energije.\nPodsticanjem proizvodnje električne i toplotne energije iz obnovljivih izvora, kao i upotrebe energije iz obnovljivih izvora u transportu, osiguravaju se:\nOstvarivanje energetske politike u Republici Srpskoj (u daljem tekstu: RS) u pogledu udjela energije proizvedene iz obnovljivih izvora u bruto finalnoj potrošnji energije u RS-u,\nSmanjenje upotrebe fosilnih goriva i povećanje korištenja obnovljivih izvora energije,\nDoprinosi zaštiti životne sredine smanjenjem negativnih uticaja upotrebe fosilnih goriva,\nPodrška realizaciji ciljeva o klimatskim promjenama i ispunjenje obaveza iz međunarodnih ugovora,\nPovoljniji ambijent za investitore,\nPodsticanje, uvođenje, primjena i razvoj nove opreme i tehnologije, te razvoj domaće ekonomije u cjelini,\nDoprinos održivom razvoju, otvaranje novih radnih mjesta, posebno putem samozapošljavanja i razvoj poduzetništva u energetici,\nOdrživost sistema podsticaja i primjena operativne državne pomoći u formi tržišne premije, osim za male proizvođače,\nDugoročno osiguranje energije, povećanje sigurnosti snadbijevanja električnom energijom i razvoj elektroenergetskog sektora u cjelini,\nRacionalnije korištenje i raznolikost primarnih izvora energije, stvaranje uslova za regionalni razvoj, posebno u ruralnim i nerazvijenim područjima,\nPretpostavke za kvalitetno zbrinjavanje nekih vrsta otpada,\nAktivno učešće krajnjih kupaca i lokalnih zajednica u energetskoj tranzciji.\nPojmovi korišteni u Zakon o obnovljivim izvorima energije imaju slijedeće značenje:\nObnovljiva energija označava energiju vjetra, solarnu (toplotna i fotonaponska) i geotermalnu energiju, energiju iz okoline, hidroenergiju, bio-masu, bio-plin, deponijski plin i plin dobiven iz postrojenja za obradu otpadnih voda,\nProgram podrške označava svaki instrument i program koji stimuliše upotrebu obnovljivih izvora energije i smanjenjem troškova te energije, povećanjem cijene po kojoj se može prodati ili povećanjem, u smislu obaveze za nabavkom ili slično, količine tako nabavljene energije, uključujući pomoć pri investiranju, porezne olakšice ili smanjenja, povrat poreza, obavezujuće programe podrške za obnovljivu energiju, kao i direktne cjenovne programe podrške uključujući isplate po garantiranim otkupnim cijenama i promjenjive ili fiksne premije,\nKupac – proizvođač električne energije iz obnovljivih izvora energije označava krajnjeg kupca koji djeluje u okviru svojih prostorija smještenih unutar ograničenih područja i koji proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora energije za vlastitu potrošnju, odnosno koji može skladištiti ili prodavati električnu energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora energije koju je sam proizveo, pri čemu za kupce koji ne pripadaju kategoriji domaćinstva, te aktivnosti ne predstavljaju njihovu glavnu komercijalnu ili profesionalnu djelatnost,\nKupci – proizvođači električne energije iz obnovljivih izvora energije koji djeluju zajednički označavaju grupu koja se sastoji od najmanje dva kupca – proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora energije koji djeluju zajednički u skladu sa definicijom kupac – proizvođač, a koji su smješteni u istoj zgradi ili stambenom kompleksu,\nInstalirana snaga proizvodnog postrojenja (elektrane) označava zbir nazivnih snaga svih turbina u postrojenju ili svih generatora, ukoliko postrojenje nema pogonsku mašinu (turbinu), izraženu u kW,\nElektrična energija iz obnovljivih izvora energije predstavlja električnu energiju proizvedenu u postrojenjima koja koriste isključivo obnovljive izvore energije, kao i dio električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije u hibridnim postrojenjima koja koriste i konvencionalne izvore energije uključujući električnu energiju proizvedenu u postrojenjima iz obnovljivih izvora energija koja se koristi za punjenje sistema akumulacije, ali koja ne obuhvaća električnu energiju proizvedenu kao rezultat pumpno-akumulacionog sistema,\nObavezan otkup je program podsticaja za mala postrojenja koji predstavlja obavezan otkup proizvedene električne energije iz obnovljivih izvora energije po fiksnim garantnim otkupnim cijenama od strane Operatera sistema podsticaja,\nProdajna cijena ponuđača označava cijenu električne energije iz obnovljivih izvora energije koju ponudi ponuđač u postupku aukcije,\nTržišna premija za velika postrojenja označava promjenjivu premiju koju, kao podsticaj, mogu ostvariti proizvođači električne energije u velikim postrojenjima u skladu sa zakon o obnovljivim izvorima energije, određenu kao razliku između prodajne cijene i referentne tržišne cijene i koja se usklađuje na kvartalnom nivou,\nProizvođač električne energije iz obnovljivih izvora je proizvođač koji proizvodi električnu energiju koristeći obnovljive izvore energije na ekonomski primjeren način, uz zaštitu životne sredine i koji je osigurao mjerenje svih energetskih veličina u datom proizvodnom postrojenju,\nNaknada za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora je novčani dodatak na cijenu električne energije koji se obračunava svim krajnjim kupcima električne energije u Republici Srpskoj (Bosna i Hercegovina), a koja se koristi za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora,\nKrajnji kupac je pravno i fizičko lice koje kupuje električnu energiju za svoje vlastite potrebe i korištenje,\nUgovor o snadbijevanju električnom energijom po principu NETO mjerenja ili NETO obračuna predstavlja ugovor između snadbjevača i kupca-proizvođača koji dio potreba za električnom energijom proizvodi u vlastitom postrojenju,\nPostrojenje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora predstavlja postrojenje za proizvodnju električne energije (elektranu) u kojem se kao primarni izvor energije za proizvodnju električne energije koristi jedan ili više obnovljivih izvora energije,\nNETO mjerenje označava komercijalnu šemu snadbijevanja kod koje se višak električne energije koju kupac-proizvođač isporuči u mrežu tokom obračunskog perioda prenosi u naredni obračunski period u vidu energetskog kredita koji se koristi za umanjenje potrošnje električne energije u periodima kada je potrošnja električne energije kupca-proizvođača veća od proizvodnje za sopstvene potrebe,\nNETO obračun označava komercijalnu šemu snadbijevanja kod koje se višak električne energije koju kupac-proizvođač isporuči u mrežu tokom obračunskog perioda prenosi u naredni obračunski period u vidu monetarnog kredita koji se koristi za umanjenje troškova električne energije u periodima kada je potrošnja električne energije kupca-proizvođača veća od proizvodnje za sopstvene potrebe,\nEnergetski kredit označava pozitivnu razliku predate više proizvedene električne energije kupca-proizvođača i preuzete električne energije s mreže tokom obračunskog perioda,\nMonetarni kredit označava novčanu vrijednost razlike predate više proizvedene električne energije kupca-proizvođača u odnosu na količine preuzete s mreže tokom obračunskog perioda i izračunava se kao proizvod energetskog kredita i jedinične cijene više proizvedene električne energije koja odgovara jediničnoj cijeni komponente energije sadržane u maloprodajnoj cijeni snadbjevača umanjene za 5%,\nBalansna grupa obnovljivih izvora energije je grupa koju čini jedan ili više proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora energije koji su ostvarili pravo na podsticaj u vidu obaveznog otkupa.\nPojmovi koji nisu navedeni u stavu 1. ovog člana imaju značenja iz Zakona o energetici i Zakona o električnoj energiji.\nGradnja jedne od solarnih elektrana, izvođač radova EMT SOLAR d.o.o. Sarajevo\nKorištenjem obnovljivih izvora energije ostvaruju se ciljevi Republike Srpske (Bosna i Hercegovina) u oblasti energetike preuzeti međunarodnim sporazumima i strateškim dokumentima, a utvrđeni energetskim i klimatskim planom Republike Srpske (Bosna i Hercegovina).\nCiljevi Republike Srpske (Bosna i Hercegovina) o učešću energije iz obnovljivih izvora po godinama, količine predviđene za podsticaj po tehnologijama, pregled vrsta i način ostvarivanja podsticaja, kao i druga pitanja, uređuju se Programom o korištenju obnovljivih izvora energije ( u daljem tekstu: Program), koji donosi Vlada Republike Srpske (Bosna i Hercegovina).\nOčekivanu bruto finalnu potrošnju električne energije, energije grijanja i hlađenja i energije u transportu,\nSektorske ciljeve, odnosno udjele energije iz obnovljivih izvora u električnoj energiji, grijanju, hlađenju i transportu,\nMaksimalni ukupni instalirani kapacitet po godinama i tehnologijama izražen u kW, kao i maksimalne godišnje količine planirane proizvodnje električne energije po tehnologijama,\nMaksimalni ukupni instalirani kapacitet po godinama za mala postrojenja po tehnologijama, izražen u kW, kao i maksimalne godišnje količine planirane proizvodnje električne energije po tehnologijama (tehnološke kvote), koje su predmet podsticajnih mjera,\nTehnološke kvote po tehnologijama za zajednice obnovljive energije,\nNačin utvrđivanja uslova i obima aukcija,\nDrug mjere od značaja za ostvarivanje planiranih ciljeva.\nUčešče energije iz obnovljivih izvora u bruto finalnoj potrošnji energije izračunava se kao bruto potrošnja energije iz obnovljivih izvora podijeljena sa ukupnom finalnom bruto potrošnjom energije – izraženo u procentima.\nBruto finalna potrošnja energije iz obnovljivih izvora predstavlja zbir:\nBruto finalne potrošnje električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora,\nBruto finalne potrošnje energije za grijanje i hlađenje proizvedene iz obnovljivih izvora.\nBruto finalne potrošnje energije iz obnovljivih izvora u transportu.\nNačin izračunavanja udjela energije iz obnovljivih izvora u bruto finalnoj potrošnji energije u Republici Srpskoj (Bosna i Hercegovina) precizira se Programom.\nPostrojenja koja koriste obnovljive izvore energije za proizvodnju električne energije, ovisno o primarnom izvoru energije, razvrstavaju se na postrojenja koja koriste:\nEnergetski potencijal vodotokova,\nNeakumulisanu energiju sunca,\nEnergiju koja se dobiva iz bio-mase,\nEnergiju koja se dobiva iz bio-plina,\nDeponijski plin i plin iz postrojenja za tretman komunalnih otpadnih voda,\nEnergiju iz geotermalnih izvora,\nEnergiju drugih vidova obnovljivih izvora,\nEnergiju više obnovljivih izvora u kombinaciji.\nPostrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora za koja se može ostvariti pravo na podsticaj proizvodnje električne energije, s obzirom na instaliranu snagu, dijele se na mala i velika postrojenja.\nMala postrojenja su:\nHidroelektrane, vjetroelektrane, solarne elektrane na zemlji instalirane snage zaključno sa 150 kW,\nSolarne elektrane na objektima, elektrane na bio-masu i bio-plin, deponijski plin i plin iz postrojenja za tretman komunalnih otpadnih voda instalirane snage zaključno sa 500 kW,\nVelika postrojenja su:\nVjetroelektrane i solarne elektrane na zemlji instalirane snage veće od 150 kW zaključno sa 50.000 kW,\nSolarne elektrane na objektima i elektrane na bio-plin i bio-masu instalirane snage veće od 500 kW.\nSerifikat za proizvodno postrojenje izdaje se proizvođaču električne energije za proizvodno postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora energije na ekonomski isplativ način uz zaštitu životne sredine i u kojem je osigurano mjerenje svih energetskih veličina.\nPribavljanje sertifikata za proizvodno postrojenje je uslov za ostvarivanje prava na podsticaj proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora ili za izdavanje garancije o porijeklu električne energije, osim u slučaju propisanim ovim Zakon o obnovljivim izvorima energije.\nSertifikat za proizvodno postrojenje izdaje se nakon pribavljanja upotrebne dozvole od nadležnog organa, u skladu sa propisima o uređenju prostora i građenju.\nSertifikat za proizvodno postrojanje izdaje Regulatorna komisija za energetiku Republike Srpske (u daljem tekstu: Regulatorna komisija), na zahtjev proizvođača.\nRegulatorna komisija vodi Registar izdatih sertifikata za proizvodna postrojenja.\nIzuzetno od st. 3. i 4. ovog člana, sertifikat za proizvodno postrojene kupca-proizvođača ili zajednice obnovljive energije, instalirane snage zaključno s 50 kW, izdaje nadležni operater distributivnog sistema, kao sastavni dio deklaracije o priključku, na osnovu potvrde o izvedenosti radova iz člana 52. stav 6. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, i uz ispunjenje ostalih kriterija propisanih ovim zakon o obnovljivim izvorima energije.\nSertifikat za proizvodno postrojenje izdaje se na period važenja od:\n15 godina za proizvodno postrojenje koje koristi energetski potencijal vodotokova, energiju vjetra i energiju sunca,\n5 godina za proizvodno postrojenje koje koristi bio-masu i bio-plin.\nRegulatorna komisija donosi pravilnik kojim se preciznije uređuju kriteriji izdavanje sertifikata, postupak izdavanja, sadržaj sertifikata, njegovo produženje, prijenos i izmjena, vođenje Registra izdatih sertifikata, kao i pojednostavljena procedura izdavanja sertifikata za proizvodna postrojenja kupaca-proizvođača.\n1. Provođenje sistema podsticaja\nOperater sistema podsticaja, kao neprofitna organizacija, obavlja administrativno-finansijske i druge operativne poslove sistema podsticaja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora i osniva se u skladu s propisima kojima se uređuje sistem javnih službi.\nOperater sistema podsticaja (u daljem tekstu: Operater podsticaja) ima svojstvo pravnog lica s javnim ovlaštenjima utvrđenim ovim zakon o obnovljivim izvorima energije i upisuje se u Registar privrednih subjekata.\nVlada Republike Srpske (u daljem tekstu: Vlada) donosi odluku kojom se uređuju osnivanje, organizacija, kao i druga pitanja od značaja za rad Operatera podsticaja. Operater podsticaja finansira se iz naknade za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije.\nNadzor nad radom Operatera podsticaja vrše Ministarstvo i Regulatorna komisija, u okviru nadležnosti utvrđenih ovim zakon o obnovljivim izvorima energije.\nKorištenje sredstava od naknade za obnovljive izvore energije od strane Operatera podsticaja podliježe reviziji, koju vrši služba nadležna za reviziju javnog sektora Republike Srpske (Bosna i Hercegovina).\nOperater podsticaja podnosi Vladi izvještaj o ovom radu i finansijski izvještaj, najkasnije do 31. marta tekuće godine za prethodnu godinu.\nSolarna elektrana, gradnja solarne elektrane – izvođač radova firma EMT SOLAR d.o.o. Sarajevo\nNadležnosti Operatera podsticaja su da:\nVodi evidenciju o ukupnim količinama proizvedene električne energije i instaliranim kapacitetima proizvodnih postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije čiji su podaci javno dostupni,\nVodi evidenciju o planiranoj i ostvarenoj proizvodnji električne energije i kapacitetima proizvodnih postrojenja za koje je ostvareno pravo na podsticaj čiji su podaci javno dostupni,\nVodi evidenciju o planiranoj proizvodnji električne energije i kapacitetima proizvodnih postrojenja za koje je proizvođač ostvario preliminarno pravo na podsticaj,\nProvodi postupak aukcija za velika postrojenja u skladu sa ovim zakonom i pravilnikom o aukcijama,\nZaključuje ugovor o otkupu električne energije, ugovor o premiji s proizvođačima koji su ostvarili pravo na podsticaj na osnovu odluka donesenih u sistemu podsticaja, u skladu s odredbama ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nVrši obračun i isplatu sredstava za električnu energiju proizvedenu u postrojenjima koja ostvaruju pravo na podsticaj, te javno objavljuje godišnji izvještaj o isplaćenim sredstvima po proizvodnim postrojenjima, najkasnije do kraja februara tekuće godine za prethodnu godinu,\nZaključuje ugovore sa snadbjevačima krajnjih kupaca u Republici Srpskoj (Bosna i Hercegovina), kao i sa kupcima koji električnu energiju za vlastite potrebe nabavljaju direktno na tržištu, te u skladu s potpisanim ugovorima vrši fakturisanje i naplatu naknade za obnovljive izvore energije,\nVrši prodaju električne energije proizvedene u sistemu obaveznog otkupa po garantiranoj otkupnoj cijeni na tržištu električne energije,\nVrši preraspodjelu količina električne energije iz sistema obaveznog otkupa na snadbjevače krajnih kupaca u Republici Srpskoj (Bosna i Hercegovina), u slučaju nemogućnosti prodaje električne energije na tržištu ili u slučaju kada je cijena za 20% manja od prosječne referentne tržišne cijene u prethodnih 12 mjeseci, koju je utvrdila Regulatorna komisija,\nZaključuje ugovor o prodaji električne energije proizvedene u sistemu obaveznog otkupa po garantiranoj otkupnoj cijeni s izabranim ponuđačima ili snadbjevačima krajnjih kupaca,\nVrši fakturisanje i naplatu prodate električne energije proizvedene u sistemu obaveznog otkupa po garantiranoj otkupnoj cijeni od izabranog ponuđača ili snadbjevača krajnjih kupaca,\nVrši prodaju garancija o porijeklu za električnu energiju za koju se ostvaruje pravo na podsticaj,\nDonosi pravila rada Operatera podsticaja, uz saglasnost Regulatorne komisije,\nDonosi uputstvo o radu balansne grupe obnovljivih izvora energije,\nPreuzima balansnu odgovornost za proizvodnju električne energije za koju se ostvaruje pravo na obavezan otkup po garantiranoj otkupnoj cijeni i snosi troškove balansiranja u skladu sa članom 17. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nVrši obračun debalansa u skladu s uputstvom o radu balansne grupe obnovljivih izvora energije,\nIzrađuje i dostavlja Vladi izvještaj o ostvarenju ciljeva u skladu s Programom iz člana 4. stav 2. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije za tekuću godinu, najkasnije do 30. novembra,\nDeponuje sredstva koja predstavljaju mjere osiguranja od proizvođača koji su ostvarili preliminarno pravo na podsticaj,\nVrši obračun i prijenos sredstava Fondu za zaštitu životne sredine i energetske efikasnosti Republike Srpske (Bosna i Hercegovina),\nObavlja i druge poslove neophodne za provođenje sistema podsticaja.\nPravilima rada iz člana 12. tačka 13) ovog zakon o obnovljivim izvorima energije uređuju se:\nNačin i ostvarivanje prava i obaveza učesnika u sistemu podsticaja, u skladu s propisima kojima se uređuje sistem podsticaja,\nNačin dostavljanja planova proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije, te način praćenja ostvarenja planova,\nNačin vođenja evidencija o proizvođačima koji ostvaruju pravo na podsticaj, kao i o proizvođačima koji ostvaruju preliminarno pravo na podsticaj,\nNačin izdavanja potvrde za energiju i način vođenja evidencije o podnesenim zahtjevima i izdatim potvrdama,\nNačin i rokovi zaključenja ugovora, izmjene i dopune ugovora, prestanak važenja i raskid ugovora,\nBalansna pripadnost proizvođača i balansna odgovornost učesnika sistema podsticaja,\nNačin prodaje električne energije proizvedene u sistemu obaveznog otkupa po garantiranoj otkupnoj cijeni,\nNačin dostavljanja i vrste podataka od proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora koji su ostvarili pravo na podsticaj,\nNačin razmjene podataka s operaterom sistema na čiju mrežu su priključena proizvodna postrojenja,\nUslovi i način obračuna, fakturisanja, finansijskog poravnanja i naplate za električnu energiju proizvedenu u sistemu podsticaja,\nNačin prodaje garancije o porijeklu,\nInstrumenti osiguranja plaćanja preuzete i predate energije i njihovo korištenje u sistemu obaveznog otkupa,\nDruga pitanja u vezi s provođenjem sistema podsticaja.\nOperater distributivnog, odnosno prijenosnog sistema, odgovoran je za očitavanje i obračun električne energije isporučene na mrežu, kao i svih drugih energetskih veličina u proizvodnom postrojenju koje koriste obnovljive izvore energije, uključujući bruto proizvodnju, vlastitu potrošnju i potrošnju za vlastite potrebe.\nOperater distributivnog, odnosno prijenosnog sistema, mjesečno vrši obračun električne energije od proizvođača koji su ostvarili pravo na podsticaj i dostavlja izvještaj proizvođaču i Operateru podsticaja, kao i izvještaj o ukupno predatoj električnoj energiji krajnjim kupcima na svom području.\nOperater podsticaja, Regulatorna komisija i operater distributivnog, odnosno prijenosnog sistema imaju neometani pristup postrojenjima u skladu s pravilima koja važe za elektroenergetska postrojenja i svim podacima koji se odnose na postrojenje i energente koji se u njemu koriste, a u svrhu ispunjenja obaveza propisanih ovim zakon o obnovljivim izvorima energije.\nProizvođač električne energije iz obnovljivih izvora energije dužan je da omogući neometan rad predstavnicima Operatera podsticaja, Regulatorne komisije i operatera distributivnog, odnosno prijenosnog sistema.\nSnadbjevač krajnjih kupaca dostavlja izvještaje Operateru podsticaja o ukupno prodatoj električnoj energiji i ukupno obračunatom iznosu naknade sadržane u izdatim fakturama za utrošenu električnu energiju.\nSnadbjevač krajnjih kupaca dužan je obračunatu naknadu za obnovljive izvore energije uplatiti na račun Operatera podsticaja.\nU slučaju raspodjele planirane proizvodnje električne energije na snadbjevače krajnjih kupaca u Republici Srpskoj, u skladu sa članom 12. tačka 9) ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, snadbjevač je dužan preuzeti i platiti Operateru podsticaja pripadajući udio električne energije po važećoj referentnoj tržišnoj cijeni.\nProizvođač električne energije za koju je ostvareno pravo na podsticaj u vidu obaveznog otkupa član je balansne grupe obnovljivih izvora energije. Operater podsticaja je balansno odgovoran za balansnu grupu obnovljivih izvora energije.\nProizvođač električne energije koji je ostvario pravo na podsticaj proizvodnje električne energije u jednom ili više malih postrojenja čija je ukupna instalirana snaga manja ili jednaka 150 kW ne prijavljuje dnevni raspored rada Operateru podsticaja i ne snosi troškove balansiranja.\nProizvođač električne energije koji je ostvario pravo na podsticaj proizvodnje električne energije u jednom ili više malih postrojenja čija je ukupna instalirana snaga veća od 150 kW prijavljuje dnevni raspored rada Operateru podsticaja i snosi troškovi balansiranja.\nProizvođač električne energije koji je ostvario preliminarno pravo na podsticaj, u skladu s odredbama ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, u periodu od prvog priključenja na mrežu do isteka šest mjeseci od dana dobivanja upotrebne dozvole, može biti član balansne grupe obnovljivih izvora energije, pri čemu snosi troškove balansiranja u skladu s ovim zakon o obnovljivim izvorima energije i uputstvom o radu balansne grupe obnovljivih izvora energije.\nProizvođač električne energije u velikim postrojenjima koji ostvaruje pravo na tržišnu premiju, odgovoran je za balansiranje i plaća trokove balansiranja proizvodnje u skladu s propisima koji uređuju ovu oblast. Proizvođač iz stava 1. ovog člana postaje odgovoran za balansiranje na jedan od slijedećih načina:\nZaključivanjem ugovora s Neovisnim operaterom sistema Bosne i Hercegovine o neposrednoj balansnoj odgovornosti, ukoliko je proizvođač balansno odgovorna strana,\nZaključivanjem ugovora o prijenosu balansne odgovornosti na balansno odgovornu stranu.\nTroškove koji nastanu pri obavljanju poslova balansiranja Operater podsticaja prenosi na članove balansne grupe obnovljivih izvora.\nSredstva za pokriće troškova bilansiranja balansne grupe obnovljivih izvora energije osigurava Operater podsticaja iz slijedećih izvora:\nNaplate troškova balansiranja članova balansne grupe obnovljivih izvora energije,\nNaknade za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije,\nOperater podsticaja, uz saglasnost Regulatorne komisije, donosi uputstvo o radu balansne grupe obnovljivih izvora energije kojim se propisuju:\nPostupak registracije članova balansne grupe obnovljivih izvora energije,\nNačin obračuna debalansa proizvođača i grupe kao cjeline, te način realizacije plaćanja troškova balansiranja za članove balansne grupe obnovljivih izvora energije,\nNačin pripreme i dostavljanje planova proizvodnje,\nOstala pitanja vezana za nesmetan rad balansne grupe obnovljivih izvora energije.\nGarancija o porijeklu električne energije iz obnovljivih izvora energije (u daljem tekstu: Garancija o porijeklu) izdaje se na zahtjev proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora energije za koju ne ostvaruje pravo na podsticaj ili na zahtjev Operatera podsticaja za električnu energiju za koju je ostvareno pravo na podsticaj.\nU slučaju kada se proizvodno postrojenje nalazi na teritoriji više država, odnosno entiteta, garancija o porijeklu može se izdati bez nabavljanja sertifikata za proizvodno postrojenje za pripadajući dio proizvedene električne energije, na osnovu podataka nadležnih institucija i operatera elektro-energetskog sistema.\nGarancija o porijeklu izdaje se samo jednom za jediničnu količinu električne energije proizvedene u određenom periodu, o čemu se vodi posebna evidencija. Regulatorna komisija izdaje garanciju o porijeklu, vrši prijenos i poništavanje garancije o porijeklu.\nRegulatorna komisija donosi pravilnik o garanciji o porijeklu za električnu energiju kojim se uređuju sadržaj garancije, uslovi i postupak izdavanja, prijenos i poništavanje garancije o porijeklu, vođenje Registra garancija o porijeklu električne energije i drugo.\nGarancija o porijeklu izdaje se za električnu energiju proizvedenu u određenom periodu na osnovu podataka o proizvedenim količinama električne energije utvrđenih mjerenjem. Garancija o porijeklu može se upotrijebiti u roku od godinu dana od dana izdavanja, a nakon upotrebe ili isteka roka važenja, garancija o porijeklu se poništava.\nProizvođač električne energije iz obnovljivih izvora energije, koji je ostvario pravo na obavezan otkup po garantiranoj otkupnoj cijeni ili pravo na premiju utvrđenu u postupku aukcije, nema pravo na garanciju o porijeklu.\nGarancija o porijeklu izdata u drugim državama priznaje se u Republici Srpskoj po principu reciprociteta i u skladu s zaključenim međunarodnim sporazumima.\nRegulatorna komisija, uz saglasnost Vlade, može pristupiti relevantnim međunarodnim tijelima za izdavanje garancija o porijeklu ili pristupiti regionalnim udruženjima u Energetskoj zajednici, te izvršiti nabavku opreme i korisničkih programa neophodnih za članstvo u tim tijelima.\nSredstva za nabavku opreme, programa, članarine u tijelima iz stava 2. ovog člana, osiguravaju se iz sredstava prikupljenih po osnovu naknade za obnovljive izvore energije.\nSolarna elektrana – postavljanje solarne elektrane, firma EMT SOLAR d.o.o. Sarajevo\nProizvođač električne energije u novim postrojenjima iz obnovljivih izvora energije može ostvariti pravo na slijedeće vrste podsticaja:\nPravo na pogodnosti prilikom uključenja na mrežu,\nPravo na obavezan otkup proizvedene električne energije po garantiranoj otkupnoj cijeni ili pravo na premiju za prodaju na tržištu ili potrošnju za vlastite potrebe za mala postrojenja,\nPravo na tržišnu premiju za električnu energiju koju prodaje na tržištu, utvrđenu u postupku aukcije za velika postrojenja,\nProizvođač električne energije za istu količinu električne energije ne može ostvariti pravo na obavezan otkup po garantiranoj otkupnoj cijeni i pravo na premiju.\nPravo na podsticaj iz člana 23. stav 1. t. 2) i 3) ovog zakon o obnovljivim izvorima energije može ostvariti proizvođač električne energije ako:\nProizvodi električnu energiju u malim i velikim postrojenjima,\nKoličine električne energije, odnosno instalirani kapaciteti proizvodnih postrojenja ne prelaze tehnološke kvote za određenu godinu utvrđene Programom,\nPosjeduje sertifikat za proizvodno postrojenje,\nU postrojenju nije ugrađena oprema koja je korištena.\nNa vodotoku čija je dužina manja od 10 km, pravo na podsticaj može ostvariti samo jedno proizvodno postrojenje. Na vodotoku, čija je dužina veća od 10 km, pravo na podsticaj može ostvariti postrojenje čiji su krajnji dijelovi – vodozahvat i mašinska zgrada – udaljeni najmanje 5 km od krajnjih dijelova drugih proizvodnih postrojenja.\nU slučaju izgradnje više solarnih elektrana na istom objektu, sve izgrađene elektrane smatrati će se jednim postrojenjem u pogledu instalirane snage iz člana 8. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, a u svrhu određivanja vrste i visine podsticaja novoizgrađene solarne elektrane.\nProizvođači električne energije iz malog postrojenja koji je u periodu investiranja primao državnu pomoć srazmjerno se umanjuje garantirana otkupna cijena ili premija. Proizvođaču električne energije, iz velikog postrojenja, koji je u periodu investiranja primao državnu pomoć – srazmjerno se umanjuje tržišna premija ostvarena u postupku aukcije.\nPod državnom pomoći iz st. 1. i 2. ovog člana, podrazumijeva se svaka direktna ili indiretkna pomoć u vidu davanja u novcu, materijalu, opremi, subvenciji i poreznih olakšica.\nProizvođač, koji u postrojenjima u eksploataciji, u kojima je izvršena rekonstrukcija, proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora energije ima pravo na obavezan otkup po garantiranoj otkupnoj cijeni ili pravo na premiju za dio proizvedene električne energije koja je rezultat povećanja kapaciteta dobivenog rekonstrukcijom.\nOperator distributivnog sistema dužan je da svakom novom proizvođaču koji koristi obnovljive izvore energije ili efikasnu kogeneraciju i koji zahtijeva priključenje na distributivnu mrežu dostavi o svom trošku detaljnu analizu mogućnosti i uvjeta za priključenje, sa procjenom troškova priključenja i vremenskim okvirom za realizaciju predloženog načina priključenja.\nProizvođač prilikom priključenja na distributivnu mrežu snosi stvarne troškove izgradnje elektroenergetske mreže do mjesta priključenja i stvarne troškove koji nastanu usljed tehničkog prilagođavanja na postojećoj mreži.\nOperator distributivnog sistema, uz saglasnost Regulatorne komisije, donosi pravilnik kojim se uređuju način, uslovi i postupak za priključenje na mrežu postrojenja koje koristi obnovljive izvore energije i efikasnu kogeneraciju, način ostvarivanja pogodnosti prilikom priključivanja na mrežu, pravila i kriterije za podjelu troškova izgradnje elektroenergetske mreže i tehničkog prilagođavanja postojeće mreže između novih proizvođača.\nProizvođač električne energije iz obnovljivih izvora energije i u efikasnoj kogeneraciji priključuje se na prijenosnu mrežu u skladu sa propisima kojima se uređuje priključenje postrojenja na prijenosnu mrežu.\nOperator sistema podsticaja dužan je da, u saradnji sa operatorom sistema, osigura proizvođaču koji ostvaruje pravo na obavezan otkup električne energije po garantiranoj otkupnoj cijeni prednost u pristupu mreži u skladu sa prijavljenim dnevnim rasporedom rada, uvažavajući tehnička ograničenja elektroenergetskog sistema u cjelini ili djelimično.\nProizvođač električne energije iz obnovljivih izvora energije i u efikasnoj kogeneraciji koji ima pravo na obave- zan otkup i garantiranu otkupnu cijenu električne energije proizvedene u postrojenjima čija je snaga manja od 500 kW ne prijavljuje dnevni raspored rada i ne snosi troškove balansiranja.\nProizvođač električne energije iz obnovljivih izvora energije i u efikasnoj kogeneraciji koji ima pravo na obavezan otkup i garantiranu otkupnu cijenu električne energije proizvedene u postrojenjima čija je snaga veća od 500 kW dužan je da prijavi dnevni raspored rada Operatoru sistema podsticaja i snosi 25% troškova balansiranja.\nProizvođač električne energije koji prodaje električnu energiju na tržištu i ostvaruje pravo na premiju sam osigurava pristup na mrežu i snosi troškove balansiranja.\nProizvođač koji u postrojenju proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora energije ili u efikasnoj kogeneraciji i koji ispunjava uslove iz članova 24. i 25. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije i ima pravo na jednu od slijedećih vrsta podsticaja:\nobavezan otkup električne energije u cijelosti ili djelimično po garantiranoj otkupnoj cijeni (Feed-in tarifu) ili\npremiju ako električnu energiju koristi za vlastite potrebe ili prodaje na tržištu Republike Srpske.\nPravo na obavezan otkup električne energije po garantiranoj otkupnoj cijeni ili pravo na premiju iz stava 1. ovog člana može se ostvariti u trajanju od 15 godina.\nGarantiranu otkupnu cijenu i premiju za mala postrojenja utvrđuje Regulatorna komisija u skladu sa metodologijom propisanom Pravilnikom o podsticaju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije. Na osnovu metodologije iz stava 1. ovog člana, Regulatorna komisija, uz saglasnost Vlade, donosi odluku o visini garantiranih otkupnih cijena i premija za mala postrojenja.\nGarantirana otkupna cijena je nepromjenjiva u periodu trajanja prava na podsticaj.\nPremija za mala postrojenja je promjenjiva i izračunava se kao razlika između garantirane otkupne cijene za dato postrojenje i referentne tržišne cijene.\nReferentnu tržišnu cijenu utvrđuje Regulatorna komisija, najkasnije do 10. u mjesecu za prethodni kvartal, kao prosječnu ostvarenu veleprodajnu cijenu ostvarenu u prethodnom kvartalu u Bosni i Hercegovini i/ili na dvije berze u zemljama u okruženju. Regulatorna komisija najmanje jednom godišnje provjerava nivo garantiranih otkupnih cijena i premija za mala postrojenja.\nZa potrebe utvrđivanja visine garantiranih otkupnih cijena i premija iz stava 2. ovog člana, mala postrojenja dijele se na:\nHidroelektrane instalirane snage zaključno sa 150 kW,\nVjetroelektrane instalirane snage zaključno sa 150 kW,\nSolarne elektrane na zemlji instalirane snage zaključno sa 150 kW,\nSolarne elektrane na objektima:\nInstalirane snage zaključno sa 50 kW,\nInstalirane snage veće od 50kW zaključno sa 500 kW,\nElektrane na bio-masu i bio-plin, deponijski plin i plin iz postrojenja za tretman komunalnih otpadnih voda:\nInstalirane snage veće od 50 kW zaključno sa 500 kW.\nPrilikom zaključivanja ugovora o obaveznom otkupu po garantiranoj otkupnoj cijeni, odnosno ugovora o dodjeli premije za mala postrojenja, primjenjuju se garantirane otkupne cijene iz odluke koja je na snazi u vrijeme zaključivanja ugovora.\nIzuzetno od stava 5. ovog člana, visina garantirane otkupne cijene može se mijenjati u slučaju promjene:\nKursa konvertibilne marke u odnosu na kurs eura u Bosni i Hercegovini, u iznosu većem od 10%,\nInstalirane snage u slučaju iz člana 25. stav 3. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije.\nPravo na obavezan otkup po garantiranoj otkupnoj cijeni ili pravo na premiju, proizvođač električne energije iz obnovljivih izvora u malim postrojenjima ostvaruje na osnovu rješenja koje donosi Regulatorna komisija na zahtjev proizvođača, nakon izgradnje objekata i ispunjenja drugih uslova u skladu sa ovim zakon o obnovljivim izvorima energije.\nNosilac projekta, koji gradi malo postrojenje, može ostvariti preliminarno pravo na podsticaj obaveznog otkupa po garantiranoj cijeni ili pravo na premiju ako ispunjava uslove iz člana 24. stav 1. t. 1) i 2), te ako je upisan u Registar projekata. Nosilac projekta iz stava 1. ovog člana, uz zahtjev za sticanje preliminarnog prava prilaže slijedeće dokumente:\nRevidiran glavni projekat,\nGrađevinsku dozvolu izdatu od nadležnog organa, u skladu s propisima koji uređuju oblast građenja,\nRješenje o preliminarnom pravu na podsticaj za malo postrojenje donosi Regulatorna komisija,\nPeriod trajanja preliminarnog prava iz stava 3. ovog člana predstavlja maksimalni period u kojem je nosilac projekta dužan pribaviti upotrebnu dozvolu za malo postrojenje i on iznosi:\ngodinu dana za solarne elektrane,\ndvije godine za ostale elektrane.\nNosilac projekta dužan je da, najkasnije 30 dana od dana prijema rješenja iz stava 3. ovog člana, dostavi Operateru podsticaja zahtjev za zaključivanje predugovora o pravu na podsticaj s bankarskom garancijom ili depozitom u visini od 2% od vrijednosti investicije iz glavnog projekta.\nNosilac projekta koji je ostvario preliminarno pravo i Operater podsticaja dužni su da zaključe predugovor o preliminarnom pravu u roku od 60 dana od dana prijema rješenja iz stava 3. ovog člana, a u suprotnom prestaje važiti rješenje o preliminarnom pravu.\nRješenjem iz stava 3. ovog člana, te potpisivanjem predugovora o preliminarnom pravu na podsticaj, u skladu sa ovim članom, nosilac projekta rezervira količine za podsticaj i stiče mogućnost da ostvari pravo na podsticaj u periodu koji ne može biti dužiod šest mjeseci od isteka roka iz stava 4. ovog člana.\nRegulatorna komisija, uz saglasnost Vlade, donosi pravilnik o podsticanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora kojim se uređuju:\nPostupak za ostvarivanje prava na podsticaj i preciziraju uslovi za ostvarivanje prava na podsticaj,\nPostupak za ostvarivanje prava na podsticaj za proizvodna postrojenja u eksploataciji koja su izvršila rekonstrukciju i preciziraju kriteriji za ostvarivanje prava na podsticaj za ta postrojenja,\nKriteriji za umanjenje podsticajnih mjera za proizvodna postrojenja koja su u periodu investiranja primila državnu pomoć,\nMjerenje, očitavanje, obračun električne energije za koju se ostvaruje pravo na podsticaj,\nPeriod na koji se ostvaruje pravo na podsticaj i zaključivanje ugovora o podsticaju,\nNačin utvrđivanja troškova rada Operatera podsticaja,\nNačin provjere količina električne energije za podsticanje po tehnologijama (tehnoloških kvota) i izdavanje odgovarajućih potvrda za energiju za mala postrojenja od Operatera podsticaja,\nNačin utvrđivanja iznosa sredstava potrebnih za funkcionisanje sistema podsticanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora,\nMetodologija utvrđivanja garantirane otkupne cijene, referentne tržišne cijene, premije za mala postrojenja i granični iznos premije za velika postrojenja,\nDruga pitanja od značaja za provođenje sistema podsticaja.\nProizvođač električne energije iz velikih postrojenja koji ispunjava uslove iz čl. 24. i 25. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije ima pravo na tržišnu premiju za proizvedenu električnu energiju koju prodaje na tržištu. Tržišna premija iz stava 1. ovog člana je promjenjiva i izračunava se kao razlika između prodajne cijene električne energije ponuđača iz postupka aukcije i referentne tržišne cijene, utvrđene u skladu s članom 31. stav 5. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije.\nProdajna cijena električne energije ponuđača iz postupka aukcije je nepromjenjiva u periodu trajanja prava na podsticaj, osim u slučaju promjene kursa konvertibilne marke u odnosu na kurs Eura u Bosni i Hercegovini, u iznosu većem od 10%.\nPravo na tržišnu premiju ostvaruje se nakon provedenog postupka aukcije, izgradnje postrojenja i ispunjenja drugih uslova u skladu s ovim zakon o obnovljivim izvorima energije.\nProizvođač električne energije iz velikih postrojenja pravo na tržišnu premiju ostvaruje na period od 15 godina.\nAukcija je postupak javnog nadmetanja s ciljem prikupljanja ponuda za izgradnju postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i ostvarenja prava na podsticaj, pri čemu je predmet nadmetanja prodajna cijena električne energije proizvedene u velikim postrojenjima, po datoj tehnologiji i kapacitetu u skladu sa Programom.\nAukcija može biti:\nOtvorena aukcija se provodi za određenu tehnologiju i utvrđene kapacitete, u kojoj mogu učestvovati svi zainteresirani ponuđači koji su za izgradnju objekta pribavili lokacijske uslove i ekološku dozvolu. Na otvorenu aukciju mogu se prijaviti zainteresirani ponuđači i sa dijelom instaliranog kapaciteta postrojenja,\nLokacijska aukcija se provodi za određenu tehnologiju i utvrđeni kapacitet na lokaciji koju je prethodno utvrdila Vlada i na kojoj će se graditi objekat za koji su pribavljeni lokacijski uslovi i ekološka dozvola.\nVlada, na prijedlog ministarstva nadležnog za energetiku (u daljem tekstu: Ministarstvo), svake dvije godine, donosi odluku o provođenju postupka aukcije kojom se utvrđuju tehnološke kvote koje su predmet aukcije za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora za velika postrojenja, a koja se objavljuje šest mjeseci prije provođenja aukcije.\nOdlukom iz člana 37. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije uređuju se:\nObim aukcije, odnosno maksimalni nivoi ukupnog instaliranog kapaciteta iz tehnologija obnovljivih izvora koje su predmet aukcije,\nKoličine planirane električne energije koje su predmet podsticaja,\nMinimalni i maksimalni prag ponude,\nNačin i uslovi pod kojima se može mijenjati obim aukcije,\nMaksimalni period za početak rada postrojenja koje je predmet aukcije,\nInstrumenti osiguranja ponude u vidu bankarske garancije ili depozita, iskazani kao procenat od vrijednosti ukupne investicije projekta koji je predmet aukcije,\nNačin izračunavanja promjenjive tržišne premije,\nTrenutna referentna tržišna cijena,\nDruga pitanja od značaja za predmetnu aukciju.\nUkoliko provedena aukcija za određenu tehnologiju nije dovela do planiranog obima, razlika između planiranog i ostvarenog obima je predmet ponovljenog postupka aukcije za tu tehnologiju ili se, u slučaju da nije bilo dovoljno ponuda u dva postupka aukcije zaredom, razlika između planiranog i ukupnog obima ponuda dodaje obimu ponovljenih aukcija za druge tehnologije.\nIzmijenjeni obim aukcije iz stava 2. ovog člana ne može prelaziti ukupne tehnološke kvote predviđene odlukom o provođenju postupka aukcije, pri čemu ukupne kvote po tehnologijama iz Programa ne mogu biti prekoračene.\nU slučaju da se provodi lokacijska aukcija, pored elemenata iz stava 1. ovog člana, odluka sadrži i podatke o lokaciji i raspoloživoj dokumentaciji za planirani objekat.\nPostupak aukcije provodi Operater podsticaja, na osnovu odluke Vlade iz člana 37. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, u skladu s pravilnikom o aukcijama.\nMaksimalnu prodajnu cijenu i referentnu tržišnu cijenu za potrebe aukcije utvrđuje Regulatorna komisija, u skladu s metodologijom propisanom Pravilnikom o podsticanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije. Maksimalna prodajna cijena utvrđuje se i objavljuje nakon isteka roka za dostavljanje ponuda u postupku aukcije, a prije njihovog otvaranja.\nKriterij za izbor najpovoljnijeg ponuđača je najniža ponuđena prodajna cijena električne energije za datu tehnologiju, pri čemu se ponuda čija je cijena veća od maksimalne prodajne cijene iz stava 3. ovog člana odbacuje.\nRegulatorna komisija je nadležna da nadzire postupak aukcija, te u slučaju neusklađenosti nalaže Operateru podsticaja otklanjanje nepravilnosti.\nNakon provedenog postupka aukcije, Operater podsticaja dostavlja Vladi izvještaj o provedenoj aukciji i prijedlog rješenja o izboru najpovoljnijeg ponuđača. Rješenje o izboru najpovoljnijeg ponuđača donosi Vlada. Rješenje iz stava 2. ovog člana sadrži:\nNaziv izabranog ponuđača,\nOsnovne tehničke podatke o postrojenju uključujući primarni izvor energije, instaliranu snagu i planiranu godišnju proizvodnju električne energije,\nVisinu prodajne cijene proizvedene električne energije ostvarene u postupku aukcije,\nNačin obračuna promjenjive tržišne premije,\nRok za izgradnju objekta,\nVisinu garancije za realizaciju projekta,\nDruge podatke od značaja za konkretnu aukciju.\nProtiv rješenja Vlade iz stava 2. ovog člana može se pokrenuti upravni spor. U slučaju da izabrani ponuđač ne pribavi upotrebnu dozvolu u roku za izgradnju objekata propisanih rješenja stava 2. ovog člana, izabranom ponuđaču se umanjuje ponuđena prodajna cijena električne energije u iznosu od 1% za svaki mjesec kašnjenja u realizaciji projekta, pri čemu maksimalno umanjenje može iznositi 12%.\nIzabrani ponuđač iz člana 40. stav 2. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije i Operater podsticaja dužni su da zaključe predugovor o premiji u roku od 30 dana od dana prijema rješenja Vlade o izboru najpovoljnijeg ponuđača, a u suprotnom prestaje važiti rješenje Vlade. Ako izabrani ponuđač ne zaključi predugovor, Operater podsticaja dužan je da, u roku od osam dana od dana isteka roka iz stava 1. ovog člana, obavijesti Vladu o tome.\nMaksimalno kašnjenje izabranog ponuđača iz člana 40. stav 2. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije u realizaciji projekta, odnosno pribavljanju upotrebne dozvole iznosi godinu dana.\nProtekom roka iz stava 3. ovog člana prestaje važiti rješenje iz člana 40. stav 2. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije i predugovor iz stava 1. ovog člana.\nU slučajevima isteka rokova iz st. 1. i 4. ovog člana, Operater podsticaja, najkasnije u roku od osam dana od isteka datih rokova aktivira bankarsku garanciju. U slučaju iz stava 2. ovog člana, Vlada može izabrati drugorangiranog ponuđača.\nNakon izgradnje objekta i ispunjenja drugih uslova u skladu s ovim zakon o obnovljivim izvorima energije, pravo na tržišnu premiju proizvođač električne energije iz obnovljivih izvora u velikim postrojenjima ostvaruje na osnovu rješenja koje donosi Regulatorna komisija.\nRegulatorna komisija donosi pravilnik o aukcijama kojim se uređuje provođenje postupka aukcije, a posebno:\nZadaci Operatera podsticaja i učesnika aukcije,\nPriprema procesa aukcije,\nNačin raspisivanja javnog poziva za dostavu ponuda za aukciju,\nSadržaj ponude i način dostavljanja ponuda,\nInstrumenti finansijskog osiguranja ponude,\nProvjera urednosti ponuda,\nNačin ocjene i rangiranje ponuda,\nNačin donošeja rješenja o izboru najpovoljnijeg ponuđača,\nNačin obavještenja javnosti o postupku aukcije,\nDruga pitanja koja se odnose na postupak aukcije.\nOperater podsticaja izrađuje standardne obrasce predugovora i ugovora o podsticaju, ovisno o vrsti podsticaja, i to:\nPredugovor o obaveznom otkupu električne energije po garantiranoj otkupnoj cijeni,\nPredugovor o premiji za proizvodnju električne energije iz malih postrojenja,\nPredugovor o premiji za proizvodnju električne energije iz velikih postrojenja,\nUgovor o garantiranom otkupu električne energije po garantiranoj otkupnoj cijeni,\nUgovor o premiji za proizvodnju električne energije iz malih postrojenja,\nUgovor o premiji za proizvodnju električne energije iz velikih postrojenja.\nOperater podsticaja zaključuje predugovor ili ugovor o podsticaju na osnovu rješenja Regulatorne komisije ili na osnovu rješenja Vlade o izboru najpovoljnijeg ponuđača u postupku aukcije.\nProizvođač električne energije u malim postrojenjima, koji je ostvario preliminarno pravo na podsticaj u vidu obaveznog otkupa po garantiranoj otkupnoj cijeni ili u vidu premije, u skladu sa ovim zakonom, dužan je da zaključi odgovarajući predugovor sa Operaterom podsticaja.\nPredugovor iz stava 3. ovog člana obavezno sadrži odredbe vezane za period trajanja predugovora, maksimalno dozvoljeno vrijeme izgradnje postrojenja, obaveze proizvođača, tehničke podatke o postrojenju i planiranoj proizvodnji i drugo.\nProizvođač električne energije u velikim postrojenjima, koji je rješenjem Vlade izabran kao najpovoljniji ponuđač u postupku aukcije, dužan je da sa Operaterom podsticaja zajljuči predugovor o premiji.\nPredugovor iz stava 5. ovog člana obavezno sadrži odredbe vezane za period trajanja predugovora, maksimalno dozvoljeno vrijeme izgradnje postrojenja, obaveze proizvođača, tehničke podatke o postrojenju, planiranoj proizvodnji, visinu prodajne cijene električne energije ostvarene u postupku aukcije, način izračunavanja promjenjive tržišne premije i drugo.\nProizvođač električne energije u malim postrojenjima, koji je ostvario pravo na podsticaj u vidu obaveznog otkupa po garantiranoj otkupnoj cijeni ili pravo na premiju, ima pravo da zaključi ugovor o obaveznom otkupu električne energije po garantiranoj otkupnoj cijeni ili ugovor o premiji sa Operaterom podsticaja.\nProizvođač električne energije u velikim postrojenjima koji je ostvario pravo na podsticaj u vidu tržišne premije, ima pravo da zaključi ugovor o premiji sa Operaterom podsticaja.\nUgovorima iz st. 7. i 8. ovog člana obavezno se definišu premija, garantirana otkupna cijena i prodajna cijena električne energije, period trajanja ugovora, tehnički podaci o postrojenju i planiranoj proizvodnji, kao i obaveze proizvođača u pogledu dostavljanja podataka Operateru podsticaja.\nProizvođaču, koji je ostvario pravo na podsticaj, pravo prestaje u slijedećim slučajevima:\nIstekom vremena na koje je dato pravo na podsticaj, odnosno istekom ugovora o podsticaju,\nUkidanjem rješenja o pravu na podsticaj,\nPoništenjem rješenja o pravu na podsticaj.\nNakon prestanka prava na podsticaj u slučajevima iz stava 1. ovog člana, proizvođač nema pravo da za isto postrojenje ponovno zatraži pravo na podsticaj.\nRegulatorna komisija može ukinuti rješenje o podsticaju u slijedećim slučajevima:\nAko je istekao sertifikat za proizvodno postrojenje, a nije pokrenut postupak izdavanja novog sertifikata u skladu s propisima,\nAko proizvođač proizvodi električnu energiju suprotno uslovima koji su utvrđeni rješenjem,\nAko proizvođač ne izvršava obaveze iz ugovora ili predugovora o podsticaju,\nNa zahtjev proizvođača koji je ostvario pravo na podsticaj.\nRegulatorna komisija može poništiti rješenje o podsticaju u slijedećim slučajevima:\nAko je šrenje doneseno na osnovu neistinitih podataka uključujući podatke o starosti opreme i tehničkim i energetskim parametrima elektrane,\nU drugim slučajevima, u skladu sa zakonom.\nPoništenjem ili ukidanjem rješenja o podsticaju prestaje važiti ugovor o pravu na podsticaj.\nSredstva za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora osiguravaju se iz:\nNaknade za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora,\nPrihoda od prodaje garancija o porijeklu za električnu energiju iz sistema podsticaja,\nPrihoda po osnovu aktiviranja sredstava osiguranja za preliminarno pravo na podsticaj.\nKrajnji kupac električne energije u Republici Srpskoj obavezan je da plaća naknadu za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora kao dodatak na cijenu električne energije.\nSnadbjevač električnom energijom dužan je da na računu za utrošenu električnu energiju, koji dostavlja krajnjim kupcima, odvojeno iskaže naknadu za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora. Visinu naknade za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora utvrđuje Regulatorna komisija odlukom, uz saglasnost Vlade.\nIz sredstava za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora osiguravaju se sredstva za:\nPremije za električnu energiju iz obnovljivih izvora,\nDio troškova balansiranja,\nTroškove rada Operatera podsticaja,\nDio troškova koji se odnose na funkcionisanje sistema izdavanja garancija o porijeklu, u skladu sa članom 22. stav 3. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nUnapređenje mjera energetske efikasnosti i promovisanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora.\nTroškove rada Operatera podsticaja, na bazi opravdanih troškova, utvrđuje Regulatorna komisija u postupku utvrđivanja visine naknade za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora.\nFondu za zaštitu životne sredine i energetske efikasnosti Republike Srpske pripada 10% sredstava prikupljenih po osnovu naknade za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora radi realizacije mjera iz stava 1. tačka 5) ovog člana, a iz kojih se sufinansira i izgradnja elektrana za vlastite potrebe.\nMjere za podsticanje korištenja obnovljivih izvora energije\nS ciljem ispunjenja obaveza propisanih Programom iz člana 4. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije koje se odnose na učešće obnovljivih izvora u proizvodnji energije za grijanje i hlađenje, Vlada može uvesti slijedeće podsticajne mjere:\nSubvencije i druge olakšice za domaću proizvodnju i nabavku opreme koja se koristi za potrebe grijanja i hlađenja upotrebom obnovljivih izvora energije (solarni kolektori za pripremu tople vode, toplotne pumpe za korištenje aerotermalne, geotermalne i hidrotermalne energije i drugo),\nUvođenje obaveze velikim proizvođačima toplotne energije (industrijske i gradske toplane) da dio toplotne energije proizvede iz obnovljivih izvora energije,\nDruge podsticajne mjere.\nPored podsticajnih mjera iz stava 1. ovog člana, jedinica lokalne samouprave može:\nUvesti podsticajne mjere za proizvođače,\nPropisati uslove pod kojima je distributer dužan priključiti proizvođača toplotne energije na svoju distributivnu mrežu i da mu ponudi otkup toplotne energije,\nJedinica lokalne samouprave, najmanje jednom godišnje, obavještava Ministarstvo o planiranim i ostvarenim podsticajnim mjerama iz stava 2. ovog člana.\nVlada može uvesti određene mjere za razvoj tržišta goriva iz obnovljivih izvora energije u sektoru transporta i za razvoj odgovarajuće infrastrukture, a koje se odnose na:\nPodsticanje razvoja proizvodnje bio-goriva i drugih alternativnih goriva,\nRazvoj tržišta bio-goriva i drugih alternativnih goriva,\nVeće korištenje bio-goriva i drugih alternativnih goriva u okviru usluga javnog prijevoza,\nRazvoj infrastrukture za korištenje električne energije i drugih alternativnih goriva,\nDefinisanje područja u kojim je obavezno osigurati infrastrukturu za punjenje električnih automobila.\nS ciljem ispunjenja obaveza u pogledu učešća obnovljivih izvora u transportu, Vlada donosi uredbu kojom se uređuje korištenje obnovljivih izvora i drugih alternativnih goriva. Uredbom iz stava 1. ovog člana propisuju se:\nVidovi goriva iz obnovljivih izvora u transportu,\nUčešće bio-goriva, električne energije iz obnovljivih izvora i drugih alternativnih goriva u ukupnoj potrošnji goriva za transport,\nMjere kojima se može podsticati postavljanje infrastrukture za alternativna goriva u sklopu usluga javnog prijevoza,\nNadzor nad primjenom uredbe i druge mjere potrebne za ispunjenje ciljeva.\nOperater punionica ima pravo prioritetno kupovati električnu energiju od Operatera podsticaja po referentnoj tržišnoj cijeni, te za tu energiju dobiti garancije o porijeklu električne energije koje koristi isključivo kao dokaz o porijeklu energije koju prodaje kupcima na javno dostupnim mjestima za punjenje\nKrajnji kupac ima pravo da izgradi i priključi elektranu koja koristi obnovljive izvore energije na unutrašnje električne instalacije objekta za potrebe sopstvene potrošnje. Instalirana snage elektrane, u slučaju primjene šeme neto mjerenja ili neto obračuna, ne može biti veća od odobrene priključene snage objekta krajnjeg kupca.\nKrajnji kupac stiče status kupca-proizvođača, priključenjem elektrane iz stava 1. ovog člana na unutrašnje električne instalacije objekta, kao i pribavljanjem sertifikata za proizvodno postrojenje (elektranu) u skladu sa ovim zakonom, te ima prava i obaveze iz ovog zakon o obnovljivim izvorima energije i zakona kojim je uređena oblast električne energije. Kupac-proizvođač ima pravo da:\nProizvodi električnu energiju za sopstvenu potrošnju,\nSkladišti električnu energiju,\nVišak proizvedene električne energije isporuči u mrežu.\nElektrana, u kojoj kupac-proizvođač proizvodi električnu energiju u skladu sa stavom 1. ovog člana, smatra se unutrašnjom instalacijom kupca-proizvođača. Izgradnju elektrane vrši pravno lice koje ima licencu za izvođenje elektroenergetskih postrojenja, koju izdaje ministarstvo nadležno za poslove građenja.\nPriključenje na mrežu vrši nadležni operater distributivnog sistema na osnovu odgovarajuće potvrde o izvedenosti radova pravnog lica koje vrši izgradnju elektrane i uz ispunjenje ostalih uslova propisanih aktima o priključenju po pojednostavljenoj proceduri.\nSnadbjevač koji vrši snadbijevanje kupca-proizvođača primjenom šema neto mjerenja ili neto obračuna dužan je da preuzme višak proizvedene električne energije koji se isporuči u mrežu. Vlasnik elektrane za potrebe krajnjeg kupca može biti i treća strana, uz zaključenje posebnog sporazuma sa krajnjim kupcem za čije potrebe je elektrana izgrađena.\nOperater distributivnog sistema vrši mjerenje količina predate i preuzete električne energije na mjestu priključenja kupca-proizvođača, kao i mjerenje količina proizvedene električne energije na mjestu priključenja elektrane za vlastite potrebe na unutrašnje instalacije kupca-proizvođača.\nMjerenje na mjestu priključenja kupca-proizvođača vrši se dvosmjernim brojilom aktivne električne energije.\nOperater distributivnog sistema na mjesečnom nivou dostavlja snadbjevaču podatke o obračunskim mjernim veličinama registrirabim na mjestu priključenja kupca-proizvođača.\nOperater distributivnog sistema na godišnjem nivou dostavlja Regulatornoj komisiji i Operateru podsticaja podatke o ukupno proizvedenoj električnoj energiji kupaca-proizvođača.\nObračun više preuzete i predate proizvedene električne energije kupaca-proizvošača vrši se primjenom:\nŠeme neto mjerenja za elektrane instalirane snage do 10,8 kW (uključujući 10.8 kW),\nŠeme neto obračuna za elektrane instalirane snage u opsegu od 10,8 kW do 50 kW (uključujući 50 kW),\nStandardne šeme snadbijevanja za elektrane instalirane preko 50 kW.\nSnadbjevač ima balansnu odgovornost za mjerno mjesto kupca-proizvođača. Kupac-proizvođač čija instalirana snaga elektrane prelazi 150 kW dužan je prijavljivati dnevni raspored rada i snositi troškove debalansa.\nOsnovica za obračun preuzete i prodate električne energije kod primjene šeme neto mjerenja i neto obračuna je neto stanje dvosmjernog mjernog uređaja na mjestu priključenja kupca-proizvođača u obračunskom periodu koji iznosi jedan mjesec.\nUkoliko je tokom obračunskog perioda kupac-proizvođač preuzeo više električne energije nego što je predao u mrežu, kupac-proizvođač plaća razliku između preuzete i predate električne energije u skladu sa ugovornom cijenom za snadbijevanje.\nUkoliko je tokom obračunskog perioda kupac-proizvođač predao više električne energije u mrežu nego što je preuzeo, razlika između predate i preuzete električne energije prenosi se u naredni obračunski period u korist kupca-proizvođača i to:\nKod primjene šeme neto mjerenja u vidu energetskog kredita, izraženo u kWh ili,\nKod primjene šeme neto obračuna u vidu monetarnog kredita koji odgovara vrijednosti predate više proizvedene električne energije tokom obračunskog perioda.\nMonetarni kredit je proizvod energetskog kredita i jedinične cijene više proizvedene električne energije koja odgovara jediničnoj cijeni komponente energije sadržane u maloprodajnoj cijeni snadbjevača smanjenje za 5%. Energetski i monetarni kredit koriste se u obračunskim periodima kada je količina električne energije preuzete sa mreže veća od količine više proizvedene električne energije koju kupac-proizvođač preda u mrežu.\nSnadbjevač vrši finalni obračun količina predate i preuzete električne energije 1. aprila tekuće godine za prethodni dvanaestomjesečni period, pri čemu kupac-proizvođač nema pravo na nadoknadu viška predate električne energije koji preostane nakon finalnog godišnjeg obračuna.\nObračun naknade za podsticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije, u slučaju primjene šeme neto mjerenja ili neto obračuna, vrši se za neto razliku preuzete i predate električne energije u toku obračunskog perioda.\nU slučaju primjene standardne šeme snadbijevanja, obračun preuzete električne energije sa mreže i predate više proizvedene električne energije vrši se neovisno. Snadbjevač vrši obračun i izdaje fakturu kupcu-proizvođaču za preuzetu električnu energiju sa mreže primjenom ugovorene cijene snadbijevanja.\nKupac-proizvođač vrši obračun i izdaje fakturu za predatu električnu energiju – primjenom ugovorene cijene za višak proizvedene energije. Kupac-proizvođač koji na godišnjem nivou u kontinuitetu ostvaruje višak proizvodnje u odnosu na potrošnju, a za kojeg se prema kriteriju instalirane snage postrojenja primjenjuje šema neto mjerenja ili neto obračuna, ima pravo na primjenu standardne šeme snadbijevanja.\nObračun naknade za podsticanje proizvodnje električne energije, u slučaju primjene standardne šeme snadbijevanja, vrši se za ukupnu količinu električne energije koju kupac-proizvođač preuzme sa mreže.\nKupci iz kategorije domaćinstva i komercijalni kupci čiji su objekti locirani unutar iste zgrade ili stambenog kompleksa, imaju pravo učešća u šemi zajedničke proizvodnje. Kupci koji učestvuju u šemi zajedničke proizvodnje ugovorom regulišu međusobne odnose, uključujući pripadajući udio instalirane snage elektrane i proizvodnje svakog kupca pojedinačno, te imanuju zastupnika.\nPojedinačni kupci-proizvođači koji djeluju zajednički i ostvaruju pravo na primjenu komercijalne šeme obračuna u skladu sa iznosom pripadajuće instalirane snage elektrane.\nOperater distributivnog sistema i zastupnik kupaca koji zajednički proizvode električnu energiju zaključuju ugovor kojim se uređuju pravila raspodjele električne energije i period za alokaciju energije.\nKupci-proizvođači koji djeluju zajednički zadržavaju svoja prava i obaveze kao krajnji kupci, prema kojima se ne mogu primjeniti neopravdani ili diskriminatorski uslovi i procedure koje sprječavaju njihovo učešće u šemi zajedničke proizvodnje.\nElektrana za sopstvene potrebe kupaca-proizvođača koji djeluju zajednički priključuje se preko posebnog priključka sa pripadajućim obračunskim mjernim mjestom. Mjerna mjesta krajnjih kupaca i mjerno mjesto elektrane za sopstvene potrebe opremaju se pametnim mjernim uređajima.\nOperater distributivnog sistema vrši alokaciju proizvedene električne energije između dva učesnika u šemi zajedničke proizvodnje i utvrđuje količine:\nUkupno proizvedene električne energije,\nDirektno utrošene proizvedene električne energije pojedinačnih kupaca-proizvođača koji zajednički djeluju,\nUtrošene električne energije sa mreže pojedinačnih kupaca-proizvođača koji zajednički djeluju,\nViše proizvedene električne energije koju su pojedinačni kupci-proizvođači isporučili u mrežu,\nNeto utrošene električne energije pojedinačnih kupaca-proizvođača za slučaj primjene šeme neto mjerenja ili neto obračuna.\nZajednica obnovljive energije (u daljem tekstu: Zajednica) je pravno lice osnovano u skladu s propisima, s ciljem korištenja obnovljivih izvora energije za proizvodnju električne energije prvenstveno zbog zadovoljenja energetskih potreba članova Zajednice, na način koji podrazumijeva ekološke, ekonomske i socijalne koristi za članove Zajednice i za društvo.\nRad Zajednice zasniva se na otvorenom i dobrovoljnom učešću njenih članova koji imaju prebivalište ili sjedište u općini na kojoj se izvodi projekat ili u općini čija se teritorija graniči sa teritorijom općine na kojoj se izvodi projekat. Član Zajednice može biti fizičko ili pravno lice, javna preduzeća i institucije uključujući i jedinice lokalne samouprave.\nMalo i srednje preduzeće ili preduzetnik može biti član Zajednice pod uslovom da proizvodnja električne energije ne predstavlja njegovu osnovnu djelatnost. Član Zajednice zadržava status krajnjeg kupca, sa pravima i obavezama koje ima i prema njemu se ne mogu primjeniti neopravdani ili diskriminatorski uslovi ili postupci koji bi spriječili njegovo učešće u Zajednici.\nZajednica ima pravo na:\nProizvodnju, potrošnju, skladištenje, prodaju električne energije iz obnovljivih izvora, uzajamnu razmjenu električne energije proizvedene korištenjem obnovljivih izvora energije u postrojenjima u vlasništvu Zajednice između članova Zajednice,\nPristup svim tržištima energije direktno ili putem agregacije, na nediskriminatorski način,\nPodsticaje iz člana 23. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, u vidu premije za potrošnju za vlastite potrebe i pogodnosti prilikom priključenja na mrežu,\nZajednica koja se bavi snadbijevanjem električnom energijom kao tržišnom djelatnošću ili osigurava uslugu objedinjenog djelovanja ili obavlja druge energetske djelatnosti na komercijalnoj osnovi, te aktivnosti obavlja u skladu sa propisima za odgovarajuće djelatnosti.\nPriključenje Zajednici vrši se:\nPreko zajedničkog priključka kompletne Zajednice sa pripadajućim obračunskim mjernim mjestom ili\nPreko posebnih priključaka sa pripadajućim obračunskim mjernim mjestima pojedinačnih objekata članova Zajednice, elektrana, uređaja za skladištenje i drugih uređaja za potrebe Zajednice.\nRegulatorna komisija donosi pravilnik kojim definiše opseg (perimetar) distributivne mreže unutar kojeg je dopušteno posebno priključenje objekata koji čine Zajednicu putem pojedinačnih priključaka. Mjerna mjesta krajnjih kupaca i ostalih objekata koji čine Zajednicu opremaju se pametnim mjernim uređajima.\nRaspodjela proizvedene električne energije između članova Zajednice reguliše se međusobnim ugovorom.\nOperater distributivnog sistema i Zajednica ugovorom regulišu pitanja upravljanja i održavanja distributivne mreže unutar Zajednice, administracije šeme zajedničke proizvodnje, energetskog obračuna između članova Zajednice i druga pitanja od značaja za korištenje mreže i administriranje Zajednice.\nStatus zajednice utvrđuje se rješenjem Regulatorne komisije. Status se utvrđuje nakon provjere članova zajednice, lokacije elektrane, uvida u mjesto sjedišta pojedinih članova, ispunjenosti uslova iz člana 59. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije i drugih uslova propisanih pravilnikom iz stava 3. ovog člana.\nRegulatorna komisija donosi pravilnik o kupcima-proizvođačima i zajednicama obnovljive energije kojim se uređuju način i uslovi učešća na tržištu električne energije, primjena ograničenja instalirane snage elektrana za sopstvenu upotrebu, pojedinačno i na osnovu sistema, primjena komercijalnih šema obračuna i način postupanja u slučaju promjene snadbjevača.\nZadatke operatera distributivnog sistema u realizaciji šema proizvodnje za sopstvene potrebe, kao uslovi i postupak sticanja statusa zajednice obnovljive energije, prava i obaveze članova zajednice i druga pitanja.\nKupci – proizvođači\nPravo na obavezan otkup električne energije po referentnoj tržišnoj cijeni ima proizvođač električne energije u postrojenjima iz člana 8. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije koji je priključen na distributivnu mrežu, u periodu od prvog priključenja na mrežu do isteka šest mjeseci od dana dobivanja upotrebne dozvole.\nProizvođač kojem je, u skladu sa propisima, isteklo pravo na obavezan otkup po garantiranoj otkupnoj cijeni, ima pravo prodavati proizvedenu električnu energiju Operateru podsticaja po cijeni koja je 10% niža od referentne tržišne cijene, koju je utvrdila Regulatorna komisija.\nMinistarstvo, Regulatorna komisija, Operater podsticaja u okviru svojih nadležnosti razvijaju odgovarajuće edukativne programe, izrađuju brošure i druge vidove obuke s ciljem informisanja javnosti o podsticajnim mjerama, kao i o prednostima proizvodnje i korištenja energije iz obnovljivih izvora energije.\nIzgradnja energetskih postrojenja za proizvodnju koja koriste obnovljive izvore energije i efikasnu kogeneraciju vrši se u skladu sa strateškim dokumentima i planovima razvoja energetskog sektora u Republici.\nZa izgradnju energetski postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije, potrebno je prethodno nabaviti koncesiju u skladu sa propisima kojima se uređuje oblast koncesija ili u skladu sa propisima kojima se uređuju drugi vidovi javno-privatnog partnerstva. Osim u slučaju izgradnje:\nEnergetskih postrojenja na bio-masu, bio-plin, deponijski plin i plin iz postrojenja za tretman komunalnih otpadnih voda,\nElektrane na deponijski plin i plin dobiven iz komunalnih otpadnih voda,\nSolarnih postrojenja sa fotonaponskim ćelijama instalirane snage zaključno sa 250 kW na zemlji i na objektima, neovisno o instaliranoj snazi.\nU slučaju kada se za izgradnju proizvodnog postrojenja provodi postupak lokacijske aukcije, s izabranim ponuđačem zaključuje se ugovor o koncesiji bez provođenja javnog poziva. U skladu sa propisima kojima se uređuje oblast koncesija.\nIzgradnja energetskih postrojenja vrši se na osnovu građevinske dozvole nabavljene u skladu sa propisima kojima se uređuje oblast građenja i zaštite životne sredine. Osim, u slučaju kada se na objektu koji ima građevinsku dozvolu u sklopu adaptacije objekta vrši izgradnja elektrane kupca-proizvođača koja koristi obnovljive izvore instalirane snage do 50 kW.\nRegistar projekata je jedinstvena evidencija o projektima iz obnovljivih izvora energije i u efikasnoj kogeneraciji koji se realiziraju u skladu sa:\nIzdatim odobrenjem za građenje za postrojenja i potpisanim ugovorom o koncesiji ili ugovorom o javno-privatnom partnerstvu za postrojenja.\nPravno i fizičko lice koje gradi energetsko postrojenje dužno je prijaviti projekat Ministarstvu, u roku od 30 dana od dana pribavljanja odobrenja za građanje, odnosno zaključivanja ugovora iz stava 1. ovog člana,\nRegistar iz stava 1. ovog člana uspostavlja i vodi Ministarstvo.\nUpis projekata u Registar projekata vrši Ministarstvo po službenoj dužnosti ili na osnovu podnesenog zahtjeva vlasnika projekta. Ministarstvo upisuje projekte u Registar projekata iz resorsne nadležnosti Ministarstva za koje je zaključen ugovor o koncesiji.\nVlasnik projekta, koji je zaključio ugovor o koncesiji ili javno-privatnom partnerstvu, dužan je da u roku od 30 dana od dana zaključivanja ugovora podnese zahtjev Ministarstvu radi upisa projekta u Registar projekata. Za projekte za koje nije potrebno pribaviti ugovor o koncesiji ili ugovor o javno-privatnom partnerstvu, vlasnik je dužan podnijeti zahtjev za upis projekta u Registar projekata u roku od 30 dana od dana pribavljanja odobrenja za građenje.\nOperater podsticaja dostavlja ministarstvu zahtjev za upis elektrane kupca-proizvođača u roku od 30 dana od dana priključenja.\nVlasnik je dužan Ministarstvu podnijeti zahtjev za upis promjene podataka u Registru projekata, u roku od 30 dana od dana nastale promjene podataka, u slučaju promjene prodataka iz člana 67. stav 3. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije.\nRegulatorna komisija i Operater podsticaja dužni su dostaviti rješenja o preliminarnom pravu, sertifikatu, podsticaju, te obavijest o zaključenim predugovorima i ugovorima o podsticanju – Ministarstvu. U roku od 8 dana od dana donošenja rješenja ili zaključenja ugovora. Ministarstvo unosi podatke iz stava 6. ovog člana u Registar projekata, po službenoj dužnosti.\nUpravni nadzor nad provođenjem odredaba ovog zakon o obnovljivim izvorima energije i na osnovu njega donesenih propisa vrše Ministarstvo i Regulatorna komisija, u skladu sa ovlaštenjima propisanim ovim zakon o obnovljivim izvorima energije.\nInspekcijski nadzor nad provođenjem odredaba ovog zakon o obnovljivim izvorima energije vrši Republička uprava za inspekcijske poslove Republike Srpske posredstvom nadležnih inspektora, a u skladu sa ovlaštenjima propisanim ovim zakonom i zakonom kojim se uređuje organizacija rada Republičke uprave za inspekcijske poslove.\nKontrolu izgradnje elektroenergetskih objekata, tehničke ispravnosti, pogonske sigurnosti elektroenergetskih objekata i postrojenja, sigurnosti ljudi u elektroenergetskim objektima, kao i uvid u tehničku i pogonsku dokumentaciju vrši nadležna inspekcija u skladu sa posebnim zakonom.\nInspekcijski nadzor obuhvaća nadzor nad primjenom ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, drugih propisa, standarda, tehničkih normativa i normi kvaliteta koje se odnose na projektiranje, građenje, rekonstrukciju, održavanje i korištenje elektroenergetskih objekata, instalacija, postrojenja i opreme u tim objek- tima, kao i kvalitet isporuke električne energije i slično.\nNovčanom kaznom od 5.000 KM do 15.000 KM kaznit će se za prekršaj pravno lice ako:\nNe kupi električnu energiju, u skladu sa članom 15. stav 2. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nNe izradi i učini javno dostupnim godišni izvještaj o isplaćenim sredstvima po proizvodnim postrojenjima, u skladu sa članom 12. stav 1. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nNe raspiše javni poziv za prodaju električne energije, u skladu sa članom 12. stav 1. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nNe osigura Operateru podsticaja, Regulatornoj komisiji i operateru sistema slobodan pristup postrojenjima i podacima, kao i njihov nesmetan rad, u skladu sa ovim zakon o obnovljivim izvorima energije,\nSnadbjevač krajnjih kupaca ne dostavlja izvještaje Operateru podsticaja o ukupno prodatoj električnoj energiji i ukupno obračunatom iznosu naknade, u skadu sa članom 16. stav 1. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nSnadbjevač krajnjih kupaca ne uplati naknadu za obnovljive izvore na račun Operatera podsticaja, u skladu sa članom 16. stav 2. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nSnadbjevač električne energije ne preuzme od Operatera podsticaja pripadajući udio električne energije, u skladu sa članom 16. stav 3. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nSnadbjevač vrši snadbijevanje kupca-proizvođača, ukoliko ne preuzme višak proizvedene električne energije, u skladu sa članom 52. stav 7. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nOperater distributivnog sistema ne izvrši alokaciju proizvedene električne energije između učesnika u šemi zajedničke proizvodnje, u skladu sa članom 58. stav 3. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nSubjekat koji započne gradnju energetskog postrojenja suprotno odredbama člana 66. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije,\nVlasnik projekta ne podnese zahtjev za upis projekta u Registar projekata, u skladu sa članom 68. stav 3., 4., 6. ovog zakon o obnovljivim izvorima energije.\nZa prekršaj iz stava 1. ovog člana kaznit će se odgovorno lice u pravnom licu novčanom kaznom od 1.000 KM do 3.000 KM.\nZa prekršaj iz stava 1. ovog člana kaznit će se fizičko lice (investitor) novčanom kaznom od 1.000 KM do 3.000 KM.\nVlada, u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, donosi:\nProgram o korištenju obnovljivih izvora energije,\nUredbu o bio-gorivu i drugim obnovljivim gorivima u transportu.\nVlada, u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, donosi Odluku o osnivanju Operatera podsticaja. Ministar, u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, donosi Uputstvo o vođenju Registra projekata iz obnovljivih izvora energije. U roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, Regulatorna komisija donosi:\nPravilnik o izdavanju sertifikata za proizvodno postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora energije,\nPravilnik o garanciji porijekla za električnu energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora energije,\nPravilnik o podsticanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora,\nPravilnik o aukcijama,\nPravilnik o kupcima-proizvođačima i zajednicama obnovljive energije.\nOperater podsticaja, u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije donosi:\nPravila rada Operatera podsticaja,\nUputstvo o radu balansne grupe obnovljivih izvora energije.\nDo donošenja podzakonskih akata iz stava 2, stava 3. t. 1), 2) i 3), te iz stava 4. tačka 1) ovog člana primjenjuju se podzakonski akti koji su važili na dan stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, ukoliko nisu u suprotnosti sa ovim zakon o obnovljivim izvorima energije.\nOperater podsticaja dužan je da uredi balansnu odgovornost balansne grupe obnovljivih izvora energije u skladu sa pravilima balansnog tržišta, u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije.\nProizvođač koji je prije stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije stekao pravo na podsticaj u vidu obaveznog otkupa po garantiranoj otkupnoj cijeni, do isteka prava na podsticaj član je balansne grupe obnovljivih izvora energije, u skladu sa ovim zakon o obnovljivim izvorima energije.\nProizvođač čija je ukupna instalirana snaga proizvodnih postrojenja manja ili jednaka 500 kW, koji je prije stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije stekao pravo na podsticaj u vidu obaveznog otkupa po garantiranoj otkupnoj cijeni, do isteka prava na podsticaj ne prijavljuje dnevni raspored rada Operateru podsticaja i ne snosi troškove balansiranja.\nPostupci za ostvarivanje prava na podsticaj koji su započeti prije stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije, završiti će se odredbama Zakon o obnovljivim izvorima energije i efikasnoj kogeneraciji. Proizvođači električne energije iz postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije i u efikasnoj kogeneraciji -a koji su stekli preliminarno pravo na podsticaj po osnovu Zakon o obnovljivim izvorima energije u efikasnoj kogeneraciji, mogu produžiti preliminarno pravo u skladu s odredbama ovog zakon o obnovljivim izvorima energije.\nProizvođači električne energije iz postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije i u efikasnoj kogeneraciji, koji su stekli preliminarno pravo na podsticaj i nabavili upotrebnu dozvolu za postrojenje do 31.12.2021. godine.\nDanom stupanja na snagu ovog zakon o obnovljivim izvorima energije prestaje važiti Zakon o obnovljivim izvorima energije i efikasnoj kogeneraciji (“Službeni glasnik Republike Srpske”, br. 39/13, 108/13, 79/15 i 26/19).\nOvaj zakon o obnovljivim izvorima energije stupa na snagu osmog dana od dana objave u “Službenom glasniku Republike Srpske”.\nBroj: 02/1 – 021 – 127/22 Predsjednik\n10. februara 2022. godine Narodne skupštine,\nBanja Luka Mr. Nedeljko Čubrilović, s.r.\nPrethodni članakINTERSOLAR EUROPA 2022.\nNaredni članakVlada Federacije Bosne i Hercegovine omogućila jedan milion KM poticaja za kupovinu električnih automobila!


NSinfo: Usprotivili se ponudi vlasti - da im smanji porez\nUsprotivili se ponudi vlasti - da im smanji porez\nGrađani Danske plaćaju skoro najveće poreze u Evropi ali su se ipak većinom usprotivili ponudi vlasti da smanji davanja državi.\nNe samo da su se jasno usprotivili smanjenju poreza već je i opala podrška predlagaču ove ideje – premijeru Larsu Lekeu Rasmusenu.\nNaime, danska Vlada je planirala da smanji porez na prihod za pet odsto i poveća lični dohodak najsiromašnijih građana u proseku za sedam odsto. Ovo se međutim ne bi odnosilo na one sa visokim zaradama – oni koji zarađuju više od 151.000 dolara godišnje nastavili bi da plaćaju ceo iznos poreza od 58,3%. Cilj ove ideje je privlačenje kadrova u deficitarne profesije koje su slabo plaćene.\nZajedno sa smanjenjem poreza, planirano je da oni koji su dugo nezaposleni, što u njihovom slučaju znači više od godinu dana, dobijaju nagradu od 4.500 dolara ako pronađu ili prihvate neki ponuđeni posao. Danske vlasti su proračunale da bi zbog ove ideje morale da smanje podsticaje za održivo poslovanje i finansijsku pomoć za studente i višečlane porodice.\nNo, 60% anketiranih građana je bilo protiv ovog predloga, dok je 15% bilo uzdržano. Ovakav stav je neuobičajen u mnogim zapadnim društvima te je Blumberg pokušao da nađe objašnjenje za rezultate ankete. Prvi od njih je svakako kulturološke prirode – u danskom društvu se jako cene koncept jednakosti i principi države blagostanja koji podrazumevaju dostupnost obrazovanja i zdravstvene nege svim članovima društva. Danski mentalitet ne pridaje veliki značaj pojmovima uspeha i prestiža, stoga se razbacivanje novcem, voženje skupocenih automobila i gradnja vila, smatraju vrhunskim neukusom.\nOsim toga, Danci svakodnevno osećaju benefite od poreza koje uplaćuju, što kroz zdravstvo koje funkcioniše, što kroz kvalitetan socijalni sistem, i sigurnost koju im on obezbeđuje. Zato Run Štubager, profesor političkih nauka na Arhus univerzitetu, problem sa smanjenjem poreza objašnjava tako što “izgleda kao da Dancima tražite da se odreknu države blagostanja koju toliko cene, da bi imali manje poreze”.\nNo, s obzirom na činjenicu da Danska, ovakva kakva je, na međunarodnim rangiranjima zauzima prva mesta i po kriterijumu blagostanja i po kriterijumu sreće, njeni gađani ne žele ništa da menjaju.\nMožda zato i ne čudi što njihova reč za poreze, skat, tima i drugo značenje – dušica.\nizvor: b92.net, BIF, agencije\n... evropa, porez, posao, svet, zanimljivosti


Samu aplikaciju karakteriše jednostavan interfejs kako bi mališani uzrasta od tri do pet godina mogli lako da je koriste. Uz aplikaciju Srpska ćirilica deca mogu pokretom prsta da nauče kako pravilno ispisati linije koje kasnije formiraju slovo – ne bi li što brže ovladali mehanikom pisanja štampanih slova.\nPo pokretanju pomenute aplikacije potrebno je izabrati bilo koje slovo, nakon čega će se pojaviti slika karaktera sa linijama koje treba pratiti pokretom prsta, uz pomoć strelica i brojeva koji ukazuju na redosled i smer kretanja. Početak svake linije označen je rednim brojem – kako bi deca uspešno napisala određeno slovo azbuke na pravilan način koji je prikazan u bukvaru, tačnije praćenjem redosleda.\nAplikacija besplatna za preuzimanje\nSudeći prema pojedinim statistikama na Google Play prodavnici, Srpska ćirilica je zabeležila veoma dobru ocenu korisnika, uz pozitivne komentare. Inače, roditelji za svoje mališane mogu preuzeti i druge aplikacije od istog programera, uz pomoć kojih po istom principu mogu upoznati decu sa procesom pisanja brojeva ali i nekih osnovnih engleskih reči.\nAplikacija je za sada namenjena samo za Android, te se može u potpunosti besplatno preuzeti putem Google Play prodavnice, dok još nije poznato kada bi zvanično mogla da bude lansirana verzija za iOS operativni sistem.\n17. 3. 2017. u 13:20 Odgovori\nХвала Вам Пуно ☺☺☺☺☺☺☺\n1. 12. 2019. u 11:45 Odgovori\nOzbiljno jos uvek nema za ios, toliko vremena je proslo


Da li Đilas ostaje stožer opozicije\nOd opredeljenih birača na nivou Republike Srpska napredna stranka ima 44,5 a Stranka slobode i pravde 8,3 odsto podrške, ali u Beogradu SNS ima 27,7 a SSP 13,3 odsto. Ovo je nalaz Demostatove ankete iz jula, na uzorku od 1200 ispitanika, obavljene putem fiksnog telefona, što se ranije uzimalo u stručnim krugovima kao mana. Da je pouzdana metoda licem u lice, važilo je u politikologiji pre ere Interneta i mobilnih telefona.\nJasmina Lukač | Demostat | Beograd 18. Aug 2021 | Analize\nVremena i ljudi se menjaju, iako je telefonska anketa zastarela, baš to je čini pouzdanijom kada je reč o stanju opozicije. Jer, fiksne telefone zadržali su oni koji su manje izloženi „pametnim“ uređajima i Internetu, a više uticaju klasičnih medija, a to znači i najprisutnijoj televizijskoj ličnosti – predsedniku Aleksandru Vučiću.\nAnketa licem u lice možda bi dodala još koji procenat opoziciji, ali i bez toga, nalaz je važan iz dva krupna razloga. Prvi jer svedoči o drugačijoj političkoj realnosti od one za kojom je dosad pred izbore posezao Vučić. U toj realnosti svi u opoziciji imaju jedan do dva odsto, s tim što on nekog eto izdvoji. I pomene ga (na primer PSG, NDB, DJB...) s dozom poštovanja, kao nekog ko se „izdvojio“. Eto, neko ima šanse da preskoči cenzus od tri ili pet odsto, ili mu je blizu.\nMeđutim, to je smišljena strategija držanja opozicije zakucane za dno. Svođenjem opozicije na dvopostotnu, lako se ubija volja glasača da se uopšte trude da izađu i glasaju i stvara se utisak da protivnici vlasti nemaju baš nikakvu snagu. Osam odsto naravno nije dovoljno ni za kakvu pobedu, ali jeste nekakva snaga, makar i slabašna. Za razliku od beznadežnih dva odsto, otvara šansu da je rast moguć.\nTu dolazimo do drugog važnog razloga. Dosadašnje uvreženo mišljenje jeste da je dalji rast moguć samo ukrupnjavanjem, ali je još uvreženija rasprava kako, ko i sa kim da se ukrupnjava. O tome se raspravlja sa manje ili više strasti gotovo neprekidno od povratka Đilasa u politiku i pokušaja da se napravi Savez za Srbiju. Izdvajaju se uvek dva oprečna gledišta. Jedno koje je za raznorodnu i što širu, uhvati sve (keč ol) koaliciju, a drugo za ideološke kolone.\nŠta je dosad uočeni problem sa raznorodnom koalicijom, sem onog koji svi znaju napamet, a to je da izostane sinergijski efekat, te da umesto zbira postojećih glasova i privlačenja novih, dođe i do osipanja postojećih i odbijanja glasača?\nProblem je što široka raznorodna koalicija, naročito ako se pravi za izbore na više nivoa, traži komplikovane međusobne ugovore, nalik na predbračne, gde se glavne klauzule odnose na razvod i šta ko u tom slučaju dobija. Ko ne veruje, može da potraži u dokumentaciji koalicioni ugovor koalicije Zajedno za savezne i lokalne izbore 1996. Četiri raznorodne stranke – DS Zorana Đinđića, DSS Vojislava Koštunice, GSS Vesne Pešić i SPO Vuka Draškovića – jedva su usaglasile nastup i podelu mandata. Koštunicu je zanimao samo savezni nivo i samo da ga partneri ne prevare u broju prolaznih poslaničkih mesta. Na kraju je koalicija pukla na saveznom nivou, Koštunicini su dobili najviše mandata, više i od SPO, ali i to je bio jednocifreni broj. Svi su loše prošli. Pri tome je Vojislav Koštunica pogrešno procenio da mu na lokalu partneri nisu bili potrebni i DSS nije išao u okviru koalicije Zajedno na tom nivou. Ipak, kada su u drugom krugu (izbori su održani po većinskom sistemu) u atmosferi parastosa u sedištu SPO, iznenada počeli da stižu radosni izborni rezultati, a Drašković euforično zvao Đinđića da dođe na Trg Republike da proslave pobedu („Zorane, gradonačelnik si postao, izlazi“), prvi se popeo sa zastavom Srbije na spomenik Knezu Mihajlu tadašnji predsednik omladine DSS.\nSlično, samo još komplikovanije, dogodilo se sa dobro poznatim DOS-om, 18-članom koalicijom Demokratska opozicija Srbije koja je 2000. uspela da svrgne Slobodana Miloševića. To nije bio samo jedan ugovor nego serija njih, uostalom kao i u vreme koalicije Zajedno, potpisivala se izjava o poštovanju svih ranije međusobno potpisanih izjava.\nIzmeđu ostalog, Đinđić je morao da smisli i da većina predsednika stranaka koalicije DOS postanu potpredsednici njegove Vlade kako bi time namirio koalicioni ugovor.\nDo bolnog razlaza došlo je ubrzo po osvajanju vlasti, i prelomilo se kroz teški sukob između DS i DSS ko je vlasnik poslaničkih mandata – koalicioni štab na čelu sa Čedomirom Jovanovićem, ili poslanici imenom i prezimenom, odnosno DSS.\nSličan traumatičan put prošao je i Savez za Srbiju od 2018. do gašenja 2020. Koliko na samom nastanku tvrdilo se da Miloš Jovanović iz DSS neće da pristupi jer je nezadovoljan brojem poslaničkih mesta koja su mu ponuđena. Navodno, bio je to manji broj nego što su „dobile“ Dveri, iako je DSS sa njima u koaliciji 2016. ponovo uspeo da se vrati u parlament.\nPotpisivani su i obimni Sporazumi za narodom, zajednički zahtevi za izborne uslove i druga pisana obavezivanja, od kojih koliko 2020. ništa nije ostalo. Paradoks je, da iako je Savez za Srbiju ostao pri bojkotu izbora, desilo se isto što bi i da nije – a to je postizborni raspad. Jer, Boško Obradović je smesta istupio žureći da izneste prepoznatljivost koju je dobio sa Savezom, sa objašnjenjem da svi nastavljaju zajedno, ali svako svojim putem. Trauma je ublažena navodnim pretvaranjem Saveza u Ujedinjenu opoziciju Srbije koji je ubrzo zamro. I verovatno da neko sada pod tim imenom kandiduje i samog Vučića, mogao bi samo da gleda propast rejtinga.\nDakle, to su uočljive mane raznorodne široke koalicije, za koje se lek traži u olakoj tvrdnji da je spas u svrstavanju u ideološki srodne kolone. Samo, šta je u Srbiji ideologija? Kako ukazuje i Srećko Mihailović, glavni istraživač Demostata, to nije odnos da li ste za socijalizam ili kapitalizam, za državno vlasništvo ili tržište i slično. Glavni rascep podele u Srbiji nije ideološki koliko geopolitički i prelama se kroz odnos prema raspadu Jugoslavije te Zapadu i Rusiji, i odnosi se na pitanja članstva u EU, NATO, (ne)priznavanje nezavisnosti Kosova, održavanju celovite Bosne ili samostalne Republike Srpske, podršci ili otporu prema Milu Đukanoviću u Crnoj Gori, i tako dalje.\nGledajući kroz takav dualizam, možda bi najviše šanse protiv Vučića imala u opoziciji stožerna koalicija svedena na dve stranke, koje donekle, ali samo donekle „sede“ sa različitih strana ovog političkog rascepa. Na sličan način, kakav se recimo u Nemačkoj prave koalicije, a što se očekivalo u Srbiji da se desi posle 2012. sa Vučićevim naprednjacima i Tadićevim demokratama.\nTakvo udruživanje, stožerno bi bilo ne po tome što se sastoji od dve stranke plus mnogo malih fiktivnih udruženja, nego upravo stoga što bi nudilo jasnu „malu veliku koaliciju“. Prva stranka bi morala biti Đilasova SSP, a druga recimo Narodna stranka Vuka Jeremića, šta god oni dosad mislili jedan o drugom.


11:30 >> 11:30 Fudbal 27\ninformer.rs | 14. 06. 2016.\n19:50 Ostali sportovi 0\nSRBIJA DOČEKALA HRVATSKU! Večiti vaterpolo derbi u polufinalu EP!\nNe brinite ništa. Sad ce se oglasiti hrvatski zvaničnici, i reći će da je u stvari to pravo izvorno hrvatsko kolo. n\nPrihvatit cemo tu teoriju da smo srpskog porijekla ali prvo hajde da ispitamo porijeklo najveceg danasnjeg izmisljenog  Srbina..Voje Seselja....n\n@HRVAT - Samo ispitujte do mile volje. Potpuno mi je svejedno šta ćete naći\n@HRVAT - HRVAT,pošto vi u Hrvatskoj govorite srpskim jezikom i naravno da MORATE isključivo da pišete na srpskoj latinici onda nam komentar nemoj skrnaviti pismom podmuklih engleza?Pišeš,danasnji,izmislen i Seselj?Piše se izmišljen,današnji i Šešelj.Najbolji komentar iz vaših novina je ... Mi hrvati uz dobru propagandu možemo dokazati da je Tesla naš!Da je užičko kolo naše!Da je pozdrav sa tri prsta hrvatski!Srbi bi to demantovali ali ko bi im verovao?Eto,na šta smo mi srbi spali?Pet vekova smo kukavički trpeli malobrojne turke?Nekoliko decenija nas jahao austrougarski kaplar Jozef Broz Tita!Umesto viševekovnog dvoglavog orla smo nosili petokraku?\n@HRVAT - Bato,HRVATU,nema ti tu da PRIHVATIŠ teoriju da si srbin jer jesi srbin!Tvoj pradeda je pod moranjem ili iz koristi promenio hrišćansku veru pravoslavnu u katoličku!Odrekao se slave i sada vi potomci ispaštate?MORATE DA SE DEKLARIŠETE KAO HRVATI A TO NISTE!Govorite srpskim jezikom jer ,,hrvatski,, nije priznat.Deca od pet godina to uviđaju.I kraj priče.\npolako...vracaju se svojim korenima..moze neko da glumi ali osecanja pokazuju kakav je neko i ko je neko i odakle poticen\nČANAK ZADOVOLJAN UPRKOS PORAZU OD BUDUĆNOSTI: Odmerili smo se da ekipama koje pretenduju na vrh