ŠRI LANKA | Manga Trip\n05.08 - KO PHANGAN – Tajland 13 dana\n05.08 - KO SAMUI – Tajland 18 dana\n09.08 - KO SAMUI – TAJLAND 13 dana\nŠRI LANKA za porodice\n02.12 – 16.12.2017. 27.01 – 12.02.2018.\nIstražite mističnu Šri Lanku, biser Orijenta i prihvatite ovaj egzotični izazov! Provedite porodični odmor na tropskim plažama Indijskog okeana. Zaronite u toplo more, čija temperatura retko pada ispod 27 stepeni celzijusa i uživajte u raznolikoj flori i fauni, drevnim spomenicima, arheološkim nalazištima svetske baštine priznate od UNESCO-a, poljima čaja i začina, rudniku mesečevog kamena po kojem je čuvena, hramovima… i isprobajte neke, od preko hiljadu specijaliteta, koji će zadovoljiti svačiji ukus. Ovo živopisno čudo, karakterišu bogatstvo i lepota a utisak koji ostavlja, učiniće sve članove Vaše porodice prijatno uzbuđenim za sve vreme boravka na ostrvu. Vaše dane možete provesti i aktivno, upoznajući vašu decu sa kulturom i znamenitostima ove čarobne zemlje, ploviti lagunama, planinariti, surfovati i osetiti čari poslednje, divlje egzotike na svetu u kojoj će mališani posebno uživati. Beskrajne, tropske plaže, ruševine iz nekih zaboravljenih vremena, priroda i neopisivo lepe boje, divlji slonovi koji slobodno tumaraju ostrvom, narod koji je preživeo mnoge teškoće a ostao srdačan, kolonijalne tekovine i plantaže čaja dokle god se pogled pruža, hrana koja će vam probuditi čula, talasi savršeni za surfovanje, delfini i kitovi nadomak obale, učiniće odmor Vaše porodice nezaboravnim i napuniti porodične albume spektakularnim fotografijama. Omogućite svojoj deci sticanje znanja koja nikada neće zaboraviti i priuštite im neprocenljivo životno iskustvo!\nSastanak grupe na aerodromu Nikola Tesla u dogovoreno vreme (ukoliko vam više odgovara, mogući su polasci sa drugih aerodroma: Zagreb, Budimpešta…). Upoznajemo se i uzbuđeno brojimo minute do polaska! Let sa presedanjem za Kolombo.\nSlećemo na internacionalni aerodrom Bandaranaike. Dobrodošli u mističnu Šri Lanku, egzotičnu u svakom smislu te reči! Transfer do smeštaja u mestu Negombo, koje se nalazi na obali okeana. Odmaramo se uz šum talasa i uživamo u mirisima ove magične zemlje. Slobodno vreme. Predlažemo zajedničku šetnju i večeru u nekom od lokalnih restorana, uživanje u svežim morskim plodovovima. Noćenje.\n3. dan: Negombo – Kendi\nBudimo se rano i krećemo u porodičnu avanturu! Napuštamo sobe i putujemo za Kendi, slikoviti gradić u srcu ostrva. Okruženi smo zelenim brdima i plantažama čaja, čija nas lepota ostavlja bez daha. Usput posećujemo rezervat slonova, gde imate priliku da upoznate divlje slonove i sloniće u njihovom prirodnom okruženju. Smeštanje u guest house, u popodnevnim časovima i nakon kraćeg odmora, sledi odlazak u šetnju i obilazak grada Kendi, kulturno bogatstvo Šri Lanke. U večernjim časovima fakultativno posećujemo najznačajniji budistički hram u Šri Lanki, hram Sri Dalada Maligawa ili Hram Buding zuba, gde se možete upoznati sa budističkom kulturom i inspirativnom tradicijom ove mistične zemlje. Slobodno vreme. Noćenje.\nSlobodan dan ili fakultativni, poludnevni izlet u čuvenu Kraljevsku botaničku baštu, gde možete videti raznovrsno tropsko cveće iz čitavog sveta! Prilika da se mnogo toga nauči, uživa u prirodi i lepoti ovog ogromnog parka i pravi momenat za nastanak prelepih porodičnih fotografija uz šarenoliku, ezgotičnu floru. Slobodno popodne za istraživanje čudesnog Kendija. Noćenje.\n5.dan: Kendi – Nuwara Eliya (Zemlja čaja)\nSlobodno vreme u Kendiju ili celodnevni fakultativni izlet : Zemlja čaja! Krećemo jutarnjim vozom u višesatnu vožnju kroz jednu od najslikovitijih regija Šri Lanke i uspon na oko 1500m nadmorske visine! Još jedno lice ove magične zemlje koje treba otkriti. Dok se voz lagano penje, upijte energiju božanstvenih predela i družite se sa lokalnim stanovništvom, upoznajte decu sa novim narodom, njihovim običajima, navikama i kulturom.U okruženju polja čaja, vazduh postaje svežiji a vegetacija drugačija. Stižemo u Nuwara Eliyu. Vreme za odmor i osveženje a zatim, kraći obilazak ovog kolonijalnog mesta u brdima. Nakon toga, sledi povratak minibusom, uz obavezna usputna zaustavljanja u poljima čaja i poseta jednoj od najvećih i najstarijih fabrika čaja u Šri Lanci, gde imate priliku da se upoznate sa procesom uzgajanja i proizvodnje ovih blagotvornih trava, kao i da kupite najkvalitetniji crni, zeleni i beli čaj, uzgajan na okolnim plantažama. Povratak u Kendi u večernjim časovima. Noćenje.\n6. – 14. dan: Ikaduva\nBuđenje i pakovanje, polazak na obalu! Napuštanje smeštaja u jutarnjim satima i polazak prema plažama. Vožnja do Ikaduve. U popodnevnim časovima stižemo i smeštamo se u guest house, a odmah nakon toga, istrčavamo na plažu! Huk talasa, opkoljeni palmama, miris soli u vazduhu i opuštajuća muzika iz okolnih barova, opijaju. Prepuštanje ovom magičnom ostrvu i potpuno stapanje sa prirodom…\nIkaduva je jedno od najpoznatijih turističkih mesta na jugozapadu ostrva, ali i dalje pomalo divlje i mirno, kao i čitava Šri Lanka. Dugačka i široka, peščana plaza koja je obavijena talasima sa jedne strane, a sa druge palmama, potpuno očarava. Uzbuđenjima tokom dana nikad kraja, a dane ispraćamo uz tropski zalazak sunca i sve nijanse narandžaste boje prosute po nebu, koji čini da se sve više zaljubljujemo u ovo mesto, kome ćemo često poželeti da se vratimo.\nZa vreme našeg boravka u Ikaduvi, čekaju nas mnoge aktivnosti: vožnja po lagunama, poseta rudniku Mesečevog kamena – dragog kamena po kojem je Šri Lanka čuvena u svetu, poseta uzgajivačima cimeta (fakultativno). Svaki dan degustiramo nešto novo od specijaliteta morske hrane, egzotičnog voća i napitaka. Mališani će posebno uživati u susretima sa raznim vrstama kornjača, a ako budemo posebne sreće, možda ćemo prisustvovati njihovom izlegnuću! U blizini se nalazi još prelepih plaza, koje možemo posetiti u dnevnim izletima (fakultativno).\nJedan ceo dan posvećujemo odlasku u jedan od najpoznatijih nacionalnih parkova Šri Lanke – rezervat Udalawe. Videćete zašto je ova zemlja svetski poznata po bujnom biljnom i životinjskom svetu (fakulativno)! Otkrijte zašto je Šri Lanka među poslednjom “divljom” egzotikom na svetu i ponesite puno lepih uspomena sa ovog magičnog, porodičnog putovanja. 8 noćenja.\n14.dan: Ikaduva – Beograd\nPakovanje stvari. Transfer do aerodroma u zavisnosti od vremena leta. Let za Srbiju, sa presedanjem. Sabiramo utiske koji su se nakupili u danima iza nas, dok letimo kroz noć. Uspomene za čitav život i putovanje sa kojeg se vraćamo drugačiji.\nSlećemo u Beograd. Sa osmehom na licu se rastajemo i vraćamo svakodnevnim obavezama, uz jedan širi pogled na život oko nas. Planirajte novu Manga, porodičnu avanturu i upoznajte vašu decu, na najlepši mogući način, sa svetom koji ih okružuje!\nKENDI – Hotel Kandy Supreme\nSmešteni smo u jednostavnom i udobnom guesthouse-u na lokaciji pogodnoj za istraživanje ovog gradića. Sobe su dvokrevetne, svaka sa svojim kupatilom sa toplom vodom.\nIKADUVA – Guesthouse Mother˙s Place\nSmešteni smo u udobnom guesthouse-u u neposrednoj blizini plaže a nedaleko od centra Ikaduve. Sobe su dvokrevetne, svaka sa svojim kupatilom, jednostavne i sredjene. Recepcija je otvorena 24h.\nNEGOMBO – Guesthouse Angel Inn\nGuesthouse je uradjen u lokalnom stilu i nalazi se nedaleko od plaže. Sobe su dvokrevetne, svaka sa svojim kupatilom sa toplom vodom. Wi-Fi je dostupan gostima smeštaja.\n– Odrasli: 1199€\n– Deca od 2 do 12 godina (u sopstvenom ležaju): 899€ – Deca od 2 do 12 godina (u ležaju sa roditeljima): 699€\nAvio prevoz sa taksama (Beograd-Colombo-Beograd)\n1 noćenje u guesthouse-u u Negombu (1/2 sobe sa kupatilom) na bazi noćenja sa doručkom – švedski sto\n3 noćenja u guesthouse-u u Kandiju (1/2 sobe sa kupatilom)\n8 noćenja u guesthouse-u u Ikaduvi (1/2 sobe sa kupatilom)\nOrganizacija i vodjenje puta\nStručni vodič za sve vreme boravka u Šri Lanki\nVizu za Šri Lanku (30$)\nFakultativne izlete i obilaske\nUlaznice za hramove i lokalitete


Milijarde za američkog gubitaša | Ekonomist\nJužna Koreja je postigla sporazum sa kompanijom GM o zajedničkom “ubrizgavanju” 4,35 milijardi dolara u SAD gubitaša u toj zemlji, kako bi nastavio poslovanje.\nPrema sporazumu, Korejska razvojna banka pod kontrolom države, drugi najveći akcionar u korejskom ogranku GM-a, obezbijediće finansijsku injekciju od 750 miliona dolara, dok će GM obezbediti 3,6 milijardi dolara novih kredita.\nPlanovi GM-a o restrukturiranju, kojima je predviđano i zatvaranje jednog od njegova četiri pogona u Južnoj Koreji i smanjenje radne snage za skoro 3.000 radnika, izazvali su zabrinutost Seula da će kompanija “GM Koreja”, treći najveći proizvođač automobila u zemlji, možda biti zauvijek zatvorena.


Zašto energetska zadruga? – Energetska zadruga Elektropionir\nZašto energetska zadruga?\nZašto brinuti o energiji? Suočavanje sa klimatskom krizom i rad na ublažavanju klimatskih promena i prilagođavanju na njih obeležiće ostatak ovog veka. Preko dve trećine ukupne emisije gasova sa efektom staklene bašte posledica je sagorevanja fosilnih goriva (uglja, nafte i gasa). Promena ovakvog načina proizvodnje energije je presudna. U Srbiji, ona je i rešenje za jedan od gorućih problema – zagađenje vazduha.\nGrađani su se pokazali kao značajan motivacioni faktor i katalizator prelaska na čistu energiju. Energetska zadruga Elektropionir je stvorena sa idejom da bude jedan od ključnih aktera u osnaživanju običnih ljudi da aktivnije učestvuju u tranziciji srpskog energetskog sektora na obnovljive izvore energije. Mi ne čekamo da se steknu svi uslovi i da se većina pokrene, već mislimo da uporna grupa pionira može da menja stvari. Cilj nam je da demonstriramo ekološki i ekonomski održiv način proizvodnje električne energije, zasnovan na principima demokratskog upravljanja zadrugom. U zadruzi svaki član, zadrugar, ima jedan glas u donošenju odluka. Zajednički stičemo ekspertizu, određujemo pravac daljeg delovanja i rastemo kako bismo realizovali ambicije veće od naših pojedinačnih krovova. Zadruga želi da uspostavi mrežu decentralizovanih krovnih solarnih elektrana i solarnih parkova u kolektivnom vlasništvu običnih ljudi širom Srbije.\nTrenutno radimo na pokretanju pionirske prozjumerske solarne elektrane, obuci za prozjumere, pripremi terena za elektranu na krovu stambene zgrade, a zalažemo se i za bolju poziciju domaćinstava i energetskih zadruga u zakonodavnom okviru.\nUkoliko ste zainteresovani da se uključite u globalnu klimatsku akciju i doprinesete očuvanju životne sredine u Srbiji, kao i da prelaskom na obnovljive izvore energije smanjite svoj račun za struju, javite nam se.


POTVRĐENO: Na Ribarcu i Kameničkoj adi sve je zelenilo i sadržaji za rekreaciju, Jaroslav Černi završio studiju | NSU\nNaslovna vest POTVRĐENO: Na Ribarcu i Kameničkoj adi sve je zelenilo i sadržaji za...\nPOTVRĐENO: Na Ribarcu i Kameničkoj adi sve je zelenilo i sadržaji za rekreaciju, Jaroslav Černi završio studiju\nPlaniran je još jedan sportski centar, biciklistički centar, jer je tu na keju do Begeča i preko budućeg mosta što prelazi preko kanala i ide dalje prema Banatu je EuroVelo staza\nPrezentacija “Studije hidrološkog uređenja površinskih i podzemnih voda priobalja na levoj obali Dunava u Novom Sadu u zoni Kameničke ade i Ribarskog ostrva” koju je uradio Institut “Jaroslav Černi” iz Beograda predstavljena je danas u Zavodu za urbanizam.\nPrva studija koja je rađena sa profesorima sa Fakulteta tehničkih nauka, potvrđena je ovom dopunom podataka za izradu plana detaljne regulacije koja se prostirala analizom voda do Slankamena. Prezentaciji su prisustvovali i Dušan Miladinović, direktor JP “Urbanizam” i dr Matija Stipić sa Fakulteta tehničkih nauka.\nAkcenat je na očuvanju šumskog područja na Kameničkoj adi i svođenje na površinu pod izgrađenim objektima u smislu sporta, kulture i turizma\nFOKUS NA OČUVANJU PRIOBALJA\nStudija je fokusirana na priobalje, sa akcentom na očuvanju šumskog područja na Kameničkoj adi i svođenje na površinu pod izgrađenim objektima u smislu sporta, kulture i turizma. Mile Božić, iz Instituta, naveo je da će svi sadržaji biti javni za sve građane.\nStudiju je predvodio tim sa velikim iskustvom u oblasti hidrologije, hidraulike, hidrodinamike, uređenja površinskih voda i projektovanja regulacionih građevina, a trajala je nekoliko meseci. Izučavano područje obuhvatilo je Kameničku adu i Ribarsko ostrvo, sa ciljem da se zaštiti voda i postojeća infrastruktura.\nAnaliza površinskih voda rađena je na dve hidrološke stanice, Slankamenu i Novom Sadu, i utvrdila je da izgradnja veslačke staze neće imati nikakav uticaj ni na vodostaj i ledostaj, jer postojeći sistem pruža stogodišnju zaštitu. Planirani radovi, prema ovoj studiji, neće uticati na povećanje vodostaja i na pojavu erozija.\n; Izgradnja veslačke staze neće imati nikakav uticaj ni na vodostaj i ledostaj, jer postojeći sistem pruža stogodišnju zaštitu\nČETIRI KILOMETRA OBALE\nPrema rečima Božića, ideja je bila da se ovim rešenjem nikome ništa ne pogorša i da niko ne bude ugrožen. Analizom podzemnih voda, koje su obuhvatale i nivoe podzemnih voda u poslednjih 40 godina, došlo se do zaključka da planirana veštačka staza neće imati nijedan negativni uticaj na podzemne vode.\n– Veslačka staza imaće veoma povoljne uticaje na nivo podzemnih voda, ne samo u bližoj okolini, već i na Telepu i Limanu. Ona će dovesti do konstante podzemnih voda i držaće je pod kontrolom, bez oscilacija – istakao je Vladimir Lukić iz Instituta “Jaroslav Černi”.\nDušan Miladinović, iz Zavoda za urbanizam, izneo je da će dužina planirane obale utvrde biti četiri kilometara, a ide obodom Kameničke ade do Ribarskog ostrva i brodogradilišta. Spojila bi se kod kasarne Rečne flotile.\n– Ko će finansirati to nije na nama da se bavimo. Verovatno može da ide preko republike i pokrajine. Svakako obalom utvrde će opet gazdovati “Vode Vojvodine”, jer je to vodni objekat i pod njihovom nadležnošću – rekao je Miladinović.\nVladimir Lukić iz Instituta “Jaroslav Černi”: Veslačka staza imaće veoma povoljne uticaje na nivo podzemnih voda, ne samo u bližoj okolini, već i na Telepu i Limanu\nRibarsko ostrvo ostaće u režimu plavnog dela i planirano je krčenje šipražja, uklanjanje neuglednih objekata i popravljanje obale koja je urušena. Uz veslačku stazu planirana je i gradska plaža u dužini od 1.400 metara, sa nekoliko ugostiteljskih objekata. Veslači će imati i svoja dva objekta za smeštaj kajaka, kao i za zimski trening, gde je moguće uraditi objekat koji ima bazen sa tekućom vodom gde bi trenirali kao u prirodnim uslovima. Ova veslačka staza omogućavaće pripreme za sva takmičenja i organizovanje sportskih manifestacija na svetskom nivou.\n– Planiran je još jedan sportski centar, biciklistički centar, jer je tu na keju do Begeča i preko budućeg mosta što prelazi preko kanala i ide dalje prema Banatu je EuroVelo staza. Iz tog razloga Novi Sad kao veliki grad treba da ima jedan centar gde svi ti biciklisti kada dođu mogu da se odmore tu i poprave bicikl – istakao je Miladinović.\nOn ističe da bi nelegalne objekte na Kameničkoj adi brzo rešio, odnosno uklonio, jer je to napadanje javne svojine koje se vodi kao krivično delo.\n– Građevinska inspekcija je do sada radila svoj posao, oni su tamo rušili objekte. Porušeno je više od 10 objekata, a kada će ponovo biti akcija ne znam. Oni niču brže nego što grad to uspeva da reši. Postupak da se neki objekat ruši traje, ali nadam se da će ovaj plan omogućiti efikasno i brzo uklanjanje tih objekata – naglasio je.\nA sta ce biti sa nelegalno gradjenom “dolinom lopova” na kamenjaru. I od koga oni vuku struju i kako mogu da uzurpiraju deo javnog dobra i medjunarodnog plovnog toka. I kako to da karin komerc moze da uzurpira i zatvara dolmu kao da ie njegovo privatno dobro. Sta cemo sa tim delom dunava i zasto javnost cuti o tome i ko to njih sve stiti? Kako to moze da prolazi i svi da se prave ludi. To je jedan teror dela bogatih koji pokazuju da im se moze sve a dai ostali nemamo nikavo pravo tu da se pitamo.\nA sto ne moze da se objavi moj komentar da ce ovi i Banat izmestiti?\ninteresuje me dali ce se most pomeriti zbog bitnog legalnog objekta cuvenog modnog kreatora kod Sodrosa Milana barona inace tamo je dozvoljena gradnja Vila


Top saveti za proslavu dečijeg rođendana bez muke - Big Bang\nNovember 28, 2017 Život\nTop saveti za proslavu dečijeg rođendana bez muke\nSvaki roditelj zna koliki stres dolazi sa organizacijom dečjih rođendana. U nastavku pročitajte kako da se rešite tih muka i uživate u najlepšem danu sa mališanima.\nBilo da ste se odlučili za rodjendaonice Beograd ili za proslavu kod kuće, biće vam korisni naši saveti uz koje će sigurno sve proći u najboljem redu. U daljem tekstu navodimo na šta bi definitivno trebalo da obratite pažnju:\nPružite detetu priliku da ispolji svoju kreativnost i maštu\nNikako ne smete zaboraviti da je to slavljenikov dan, i da je najbitnije da on uživa. Osim ukoliko je u pitanju baš bebac, uključite dete koliko god je to moguće u samo planiranje rođendana. Vaši najmlađi vam mogu dosta pomoći u pripremi tog specijalnog dana.\nTime mu dajete na važnosti i pokazujete da vrednujete njegovo mišljenje, pa npr. možete njemu/njoj prepustiti da izabere koje će se pesmice slušati na proslavi.\nAko imate vremena i dara, na kompjuteru možete zajedno sa detetom napraviti unikatne i originalne pozivnice za rođendan, što sigurno neće proći nezapaženo.\nNe zaboravite da najavite rođendan\nKada živite u stanu, može se desiti da komšije dečiji rođendan i buku koja dolazi sa tim shvate kao remećenje kućnog reda. Da biste izbegli ovaj problem, potrebno je da ih na vreme obavestite o tačnom datumu održavanja proslave.\nOvo je važno kako zbog dobrih odnosa sa komšilukom, tako i zbog toga što ćete se osećati neprijatno ukoliko vam neko pokuca na vrata usred proslave kako bi se žalio na buku.\nNe dozvolite da deci bude dosadno\nObično ljudi smatraju da je rođendanska proslava uspela ukoliko malim gostima ispunite vreme zabavnim aktivnostima.\nNaravno, to je mnogo lakše u igraonicama nego kod kuće, zbog toga što oni nude vaspitačice koje čuvaju decu i sa njima se igraju, ali vi uz određenu pripremu možete biti čak i zabavniji od animatora.\nDogovorite se sa mališanom koje igračke on želi da deli sa drugom decom, a dobar izbor mogu biti i razne društvene igre, kao i:\ncrtanje – zadajte im temu ili ištampajte bojanke sa najrazličitijim motivima\ntakmičenje u sportu koji svi vole (ukoliko je lepo vreme napolju)\nmaskenbal – zabava je zagarantovana\ndiskoteka u kući – nađite neku jeftiniju disko kuglu i mališani će uživati\nmuzičke stolice – tradicionalno dobra stvar\nasocijacije ili kvizovi znanja.\nUštedite novac, a ne ugrožavajte zabavu\nUz malo mašte videćete da vam za zabavnu žurku uopšte nije potrebno mnogo novca. Sve što vam dođe pod ruku, ukoliko naravno nije otrovno/opasno, može biti vid zabave i izazov za vaše male goste.\nDeca obožavaju ovakve stvari, pa možete napraviti npr. i takmičenje u pravljenju najgroznijeg jela i upotrebiti jednostavne sastojke poput senfa, krpica, kokica ili pak ostataka dekoracija od Nove godine ili Uskrsa.\nSvaki gost mora biti bezbedan\nZa one koji planiraju proslavu u rodjendaonici – pazite na to da ona ne bude sa strmim stepenicama, i da bude maksimalno pregledna; kako neko radoznalo dete ne bi moglo neopaženo da izađe.\nUkoliko slavite kod kuće, a na spisku gostiju se nalaze sasvim mali gosti – obavezno sklonite sve igračke koje su možda nebezbedne i staklene stolove, a ukrase koje želite da sačuvate premestite na gornje police koje malci ne mogu dohvatiti.\nJako je bitno da pripremite i plastičan pribor za jelo kako se mališani ne bi povredili, a pod tim podrazumevamo i tanjiriće kao i čaše za sokove – em bezbedno, em vam olakšava pranje sudova na kraju dana.\nPostavite pravila pre početka slavlja\nDa ne biste glumili policajca i konstantno smirivali i utišavali decu, a da ona ipak ne bi jurila svuda naokolo – odredite neka pravila i pre samog početka proslave.\nJako je bitno da napomenete u koje sobe se sme, a u koje ne sme ulaziti i to je potrebno naglasiti odmah. Kreativniji način za ukazivanje na ova pravila jesu znaci poput “STOP!” ili “PAŽNJA – ZABRANJENA ZONA!” koje možete napraviti sa detetom.\nPranje sudova i čišćenje nereda ostavite za sutra\nUmesto dosadnih obaveza koje vas čekaju nakon kućne proslave rođendana, završite dan na najlepši mogući način. Možete sa slavljenikom otvarati poklone ili mu tražiti da vam ih pokaže.\nTakođe, možete proživeti još jednom ceo dan prepričavajući zabavne trenutke i razgovarajući sa detetom o tome šta mu se manje ili više dopalo.\nPročitajte još i od kakve je pomoći tehnologija u predškolskim ustanovama.\nPrevious Post:Putovanje na letovanje motorom – evo šta treba da znate\nNext Post:U pećini novog doba


ŽENSKA PRAVA U SRBIJI: OD PAPIRA DO REALNOSTI JOŠ JE DUG PUT\nHome / VESTI / Vesti iz EPuS-a / ŽENSKA PRAVA U SRBIJI: OD PAPIRA DO REALNOSTI JOŠ JE DUG PUT\nU okviru Programa Podeli svoje znanje – Postani mentorka, u subotu 5. marta održana je tradicionalna Mentorska šetnja povodom Dana žena u partnerstvu sa organizacijom Vital Voices, a nastavila se javnom debatom na temu „Od papira do realnosti: ženska prava u Srbiji“.\nSkup je započeo okupljanjem na Trgu Svetog Save, nakon čega su učesnice krenule u simboličnu šetnju Omladinskom ulicom i Ibarskim kejom. Srbija se tako našla na mapi globalnih mentorskih šetnji u organizaciji Vajtal Vojses sa jednom od 87 šetnji održanih u 59 zemalja širom sveta sa ciljem da pokaže snagu ženskog liderstva i ujedini žene u podršci drugim ženama.\nUčesnice debate održane nakon Šetnje, osvrnule su se na stanje ženskih prava u Srbiji sa podsećanjem na ulogu žena i ženskih pokreta u ostvarivanju prava žena. Takođe, posebna pažnja bila je posvećena i značaju deljenja znanja i mentorstva u ovim procesima. Događaju su prisustvovale mentorine, mentorke i alumnistkinje programa, kao i zainteresovane građanke Kraljeva i mediji.\nGovornice na debati su bile Biljana Maletin, nezavisna ekspertkinja, Milana Lazić, koordinatorka za ljudsku bezbednost i rodnu ravnopravnost iz Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije i Marina Blagojević Hjuson, naučna savetnica sa Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja u Beogradu, a diskusiju je moderirala Svetlana Stefanović, menadžerka programa „Podeli svoje znanje - postani mentorka“.\nSvetlana Stefanović je na početku debate istakla da je 8. mart dan podsetnik, dobar trenutak da se podsetimo svih žena koje su se kroz istoriju borile za svoja i naša prava. Takođe, veoma je važno naglasitii da se borba za ženska prava mora spustiti i na lokalni nivo, kao i da treba raditi na osnaživanju žena u ruralnim predelima. “Ovo nije samo borba žena, već zajednička borba muškaraca i žena, da nama i novim generacijama budućnost bude bezbednija i ravnopravna.”\nStefanović je podsetila prisutne da je u procesu izrada novog Nacionalnog akcionog plana za primenu Rezolucije 1325 Saveta Bezbednosti Ujedninjenih nacija Žene, mir i bezbednost u Republici Srbiji (2016-2020), kao i da je Srbija potpisnica Istanbulske konvencije u skladu sa kojom je od izuzetne važnosti usaglašavanje postojećih zakona. U procesu donošenja je i Zakon o ravnopravnosti žena i muškaraca.\nBiljana Maletin se osvrnula na značaj Ženske platforme za razvoj Srbije 2014-2020, koja ima za cilj da otvori stalni dijalog i ukaže na mogućnosti i potrebe koje za sada ostaju skrivene. Na trećoj Palićkoj konferenciji, zajedničkim radom formulisana je Platforma koja je proizišla iz objektivnog prikaza stanja i ujedno ponudila scenario razvoja Srbije koji u potpunosti bio zasnovan na principima rodne ravnopravnosti u svim poljima društvenog života. “Mi smo nositeljke baklje promena i borbe za potpunu ravnopravnost, a naša misija je da stvaramo istoriju”, istakla je Maletin.\nMilana Lazić je podsetila prisutne na istoriju borbe za ženska prava u Srbiji i bliže objasnila Indeks rodne ravnopravnosti koji za cilj ima merenje rodne ravnopravnosti. Indeks rodne ravnopravnosti koji Evropski institut za rodnu ravnopravnost izrađuje od 2013. godine, prvi put je urađen i za Srbiju. Indeks prati napredak u ostvarivanju rodne ravnopravnosti i pruža ocenu stanja u četiri domena – rad i novac, znanje, vreme, moć i zdravlje. Srbija je prva zemlja Zapadnog Balkana za koju je izrađen Indeks po metodologiji Instituta. Naša država najviše zaostaje za Evropskom unijom u kategoriji položaja žena u oblasti rada i novca (čak 33% žena je nezaposleno), a najmanje u oblasti zdravlja, dok je iznad proseka EU kada je reč o moći, odnosno učešću žena u odlučivanju i upravljačkim strukturama. Lazić je sa prisutnim učesnicama podelila šta za nju znači mentorstvo i izrazila je želju da i ona bude deo Programa sledeće generacije.\nMarina Blagojević Hjuson govorila je o istoriji ženskog pokreta u Srbiji, koja je krunisana prvom konferencijom žena 1978. godine. Marina je govorila o nevidljivosti ženske delatne moći, kako se kroz kulturu proizvodi rodna nejednakost i kako postoji mnoštvo slojeva koji proizvode tu “drugost”.\nOna je takođe ukazala na bitan fenomen, a to je povezanost ženskosti i brige, na individualnom i kolektivnom nivou. “Kod nas se rod konstruisao drugačije nego na Zapadu. Žene su u tom konstruktu kultura, a muškarci predstavljaju prirodu, što dovodi do drugaćije vrste izbora, a samim tim i do rodne diskriminacije. Individualno osnaživanje je izuzetno bitno jer ono vodi do grupnog osnaživanja, a ono zatim dovodi i do ukorenjavanja. Kada su ženska prava ukorenjena, njihovo osporavanje samim tim postaje nemoguće.” istakla je Marina. Ona je naglasila da je feminizam inovacija i da je pomeranje ka deesencijalizaciji neophodno, jer je potrebno prevazići uvreženi model mišljenja.\nPosle izuzetno inspirativne i interaktivne debate, prisutne su došle do zaključka da žensko pitanje nije čak ni rodno, vec društveno, civilizacijsko pitanje. Potrebno je prevazići negativne tradicije, afirmisati pozitivno i boriti se protiv patrijarhata u ideološkoj i visokoakademskoj sferi, što se najbolje oslikava kroz upotrebu rodno senzitivnog jezika.


PANIKA Naoružani teroristi OVK zauzeli policijsku stanicu u Makedoniji, traže nazad svoju državu – Nadlanu.com\nObjavljeno 21. apr 2015. / 13:42:49\nOsobe u maskirnim uniformama UČK od zarobljenih policajaca oduzele su oružje, mobilne telefone i radio-vezu, trojicu su vezali, snimali kamerama i fizički maltretirali poručivši im da žele svoju državu\nČetrdeset naoružanih osoba sa oznakama UČK, koji su ušli sa Kosova, zauzelo je policijsku stanicu u selu Gošince, opština Lipkovo, javili su makedonski mediji.\nKako je objasnio portparol Ministarstva unutrašnjih poslova Ivo Kotevski, naoružana grupa sa Kosova napala je policijsku stanicu gde su bila četvorica službenika na dežurstvu, razoružali ih i obratili im se na albanskom jeziku sa prevodiocem, rečima da žele svoju državu i da ne žele nikakve “ohridske dogovore”.\nPritom, rekli su policajcima da im “neće pomoći ni Gruevski, ni Ahmeti”. Ipak, policajci sa karaule Gošinci su posle pola sata od zauzimanja pušteni da pešice napuste objekat, a po njihovim rečima dugo se čula rafalna paljba terorističke grupe.\nNECENZURISANO: Kako su se Goca Tržan i Sandra Afrika dodirivale u krevetu


Na Predlog zakona podnet je amandman na član 3. koji je podneo Odbor za rad, socijalna pitanja i društvenu uključenost i smanjenje siromaštva, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo ocenio je da je podneti amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije.\nSednici je predsedavala predsednica Odbora Jelena Žarić Kovačević, a prisustvovali su i članovi i zamenici članova Odbora: Nevena Veinović, Željko Tomić, Dijana Radović, Ilija Matejić, Olja Petrović, Luka Kebara, dr Uglješa Mrdić, Marija Jevđić i Jovan Palalić.\nSreda, 29. decembar 2021. | 85. sednica Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo 29.12.2021.\nSaziv 85. sednice Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo – 29.12.2021.\nIzveštaj 85. sednice Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo – 29.12.2021.\nZapisnik 85. sednice Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo – 29.12.2021.


Čolak uspješniji od Mikulića\nZavršen je pojedinačni teniski turnir u Širokom koji se igrao na terenima TC Đulić. Organizator turnira, koji je u kalendaru HT Toura, je bio TK Set, a igrao se za igrače mlađe od 35 godina. Nastupilo je 32 igrača iz Širokog, Gruda, Posušja i Mostara. U finalu su se sastali domaći predstavnici, Ivan Čolak- Cika i Branimir Mikulić- Branac. U neizvjesnom finalnom meču uspješniji je bio Cika koji je, nakon što su oba igrača uzeli po set, u ruletu tie-breaka bio s(p)retniji i uzeo još jedan naslov na domaćem terenu s ukupnim rezultatom 6/2,5/7,10/8. U poluF meču Cika je bez većih problema svladao Beru Čuljka 6/2,6/1, dok je Branac bio bolji od Ive Šuška 7/5,6/2. Nakon finala uslijedilo je proglašenja i dodjela pehara.\n30.03.2021. u 10:56 • 0 Komentara • Print • # • ^\nLeda indoor 2021\nOd 19.-31.3.2021 godine na rasporedu je drugi single turnir (35+) iz kalendara Hercegovina tour-a. Turnir ˝Leda indoor 2021˝ održat će se u dvoranskim uvjetima na zemljanoj podlozi u dvorani Blizanci- Čitluk. Prijave su do četvrtka, 18.3. do 16 h na broj 063/117-330 (Bojan), nakon čega je izvlačenje i raspored mečeva prvog kola. Želimo ugodno druženje i puno sportske sreće, a za najuspješnije su osigurane nagrade.\n12.03.2021. u 13:29 • 0 Komentara • Print • # • ^\nŠimunović/Rogić pobjednici turnira parova u Mostaru\nU proteklom tjednu u organizaciji Tenis Kluba Mostar održavo se turnir parova iz kalendara Hercegovina Toura. Turnir "Mostar Doubles 2021" se igrao na zemljanoj podlozi na terenima TC Mostar uz sudjelovanje 15 parova s područja Hercegovine.\nTurnir je krasilo nekoliko uzbudljivih mečeva, a do finala su se probili domaći par Šimunović/Rogić i međugorska kombinacija Dodig/Vučić. Šimunović/Rogić su u polufinalnom dvoboju u gustom meču pobijedili kombinaciju Sentić/Marković (Neum/Mostar) sa 7:5 6:4, dok su Dodig/Vučić s uvjerljivih 6:1 6:2 pobijedili kombinaciju Vujnović/Džajić (Čapljina/Ljubuški). U dramatičnom finalnom meču nakon niza preokreta u prvom setu, Šimunović/Rogić su opravdali ulogu prvih nositelja i odnose pobjedu u dva seta rezultatom 7:5 6:4. Pobjednicima i finalistima su uručeni pehari i prikladne nagrade od organizatora TK Mostar.\n12.03.2021. u 13:16 • 0 Komentara • Print • # • ^\nVujnoviću prvi turnir sezone\nZavršen je prvi turnir sezone ˝Široki indoor 2021˝ koji se, od 19.2. igrao na terenima TC Đulić u organizaciji TK Set. Prvi single turnir iz kalendara Hercegoviona tour-a za 2021 na kojem je sudjelovalo 27 igrača iz Neuma, Čapljine, Čitluka, Širokog, Međugorja, Gruda, i Mostara. Nakon prethodno odigrana četiri kola, do finala su se probili Igor Musa iz Mostara i Kristijan Vujnović iz Čapljine. Nakon što je Musa u obadva seta prvi došao do break-a nije uspio zadržati stečenu prednost, pa je Vujnović preokretima došao do pobjede u dva seta 6/4,6/3. Musa je u polufinalnom meču bio bolji od prošlogodišnjeg pobjednika Dalibora Jaraka iz Čapljine 6/1,6/4, dok je Vujnović u polufinalu nadigrao Alena Jakirovića iz Mostara 6/2,6/3. Vujnoviću je ovo prva titula na jubilarnom desetom izdanju turnira ˝Široki indoor˝.\n05.03.2021. u 08:20 • 0 Komentara • Print • # • ^\nMostar doubles 2021\nTK Mostar organizira prvi turnir parova u sezoni za rekreativce/veterane od 5.- 12.3.2021. Turnir je iz kalendara Hercegovina tour-a, a igra se na terenima TC Mostar. Prijave parova su moguće do petka, 5.3.2020 do 10.00 h na mob. 063/893-809 (Ranko), nakon čega se pristupa izvlačenju i izradi rasporeda mečeva prvog kola. Početak turnira je u petak u popodnevnim satima. Očekuje se nastup do 16 parova.\n03.03.2021. u 19:28 • 0 Komentara • Print • # • ^


Customers and target Industries | S&T AG\nKupci i ciljna Industrija\nS&T ima mnoge klijente uključene u telekomunikacije i može demonstrirati zvučno iskustvo u mnogim projektima na ovom polju. U 2006-oj, 21% od S&T-jeve totalne prodaje je došla od projekata u telekomunikacionoj industriji. Telekomunikacione kompanije na IT polju brzo mijenjaju svoj fokus. Iako smanjenje troškova ima prioritet u poslednje vrijeme, sada je fokus na podršci rasta, korišćenjem IT tehnologija da se implementira fokus na klijente, povećavajući produktivnost i efikasnost, i garantujući fleksibilnost i brzinu predstavljanjem inovacija.\nProvajderi Finansijskih usluga\nZahtjevi za IT servisima za banke i osiguravajuće kompanije se ne smanjuje. IT rješenja i sistemi moraju se složiti sa zakonskim i specijalno sa zahtjevima za sigurnost i fleksibilnost. Ugovori iz ovog segmenta ekonomije uključivali su 19% od S&T-jeve prodaje u 2006-oj. Preuzimanjem IMG The Information Management Group, S&T je značajno povećao svoje kapacitete i ekspertizu u ovom sektoru. Kao dodatak servisa ponuđenih od strane S&T, sada se mogu ponuditi rješenja i za Customer Management, Process & IT Management, Business Networking & Sourcing, Community Management i Operation Services\nPotpuno familijaran sa ovim sektorom, S&T nudi skrojena rješenja za proizvodnu industriju, koja iskušava ekstreman pritisak od konkurencije i troškova. 37% od S&T-jeve prodaje je generisano projektima za proizvodne kompanije. Svojom kombinacijom ekspertize u IT tehnologiji i znanjem u ovom sektoru, S&T može garantovati kompanijama u proizvodnoj industriji ne samo efikasan rad infrastrukture, nego i optimizaciju infrastrukture i aplikacionih resursa. Da bi dopunio ovo, IMG The Information Management Group donosi IT bazirana rješenja koja rješavaju poslovne izazove i maksimiziraju tržišne šanse.\nJavna administzracija u zemljama gdje S&T radi suočava se sa velikim izazovima. Optimizovanje poslovnih procesa je ključ za razvoj administracije i formira bazu za sve e-government aktivnosti. Cilj je da se poveća efikasnost i unaprijedi kvalitet servisa koji su ponuđeni građanima. EU direktive, politički i statutarni okviri, uslovi i smanjenja budžeta, stavljaju veliki pritisak na javne autoritete. S&T radi sa velikim brojem klijenata u javnoj administraciji, od vladinih ministarstava do univerziteta i državnih lutrija, nudeći im pun portfolio usluga\nS&T daje podršku svojim klijentima dok se suočavaju sa IT izazovima tokom cijelog lanca kreiranja IT infrastrukture.


Beogradska policija uhapsila je tri osobe, među kojima je jedan policajac iz Kragujevca, prilikom primopredaje oko 100.000 tableta ksalola. Pored policajca S. B, koji je naveden kao organizator, privedeni su S. Z. i N. Z.\nSinoć je u Beogradu došlo do primopredaje oko 100.000 tableta (ksalola) koja su se nalazila u deset kartonskih kutija. Primopredaja se odvijala tako što je iz jednog putničkog vozila deset kartonskih kutija prebačeno u drugo putničko vozilo u kojem se nalazio S. B kao organizator i N. Z. kao pripadnik.\n- Po nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal nakon višemesečnog predistražnog postupka sinoć su policijski službenici Ministarstva unutrašnjih poslova, Direkcije policije, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala kao i Sektora unutrašnje kontrole lišena slobode tri lica S. Z, N. Z. i policajac S. B. iz Kragujevca, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo 346. udruživanje radi vršenja krvičnih dela i krivično delo 246. neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga - navodi se u saopštenju.\nNavedenim licima je određeno policijsko zadržavanje i ona će uz krivičnu prijavu biti sprovedena u Tužilaštvo za organizovani kriminal dok se još jedno lice nalazi u bekstvu.\nFoto: Uprava carine, arhiva\nIzvor: Blic, 9. 10. 2020.\nOTKRIVAMO: KO JE KRAGUJEVAČKI POLICAJAC I DILER “KSALOLA”\nPolicajac koji je u noćašnjoj akciji Sektora unutrašnje kontrole uhapšen zajedno sa još dve osobe, nakon izvršene primopredaje oko 100.000 tableta "ksalola" jeste Slaviša Bojković, pomoćnik komandira u Kragujevcu i predsedik Sindikata srpske policije RC Kragujevac, saznaje Nova.rs.\nBojković je visoki funkcioner Sindikata srpske policije, predsednik regionalnog centra Kragujevac i član nadzornog odbora pomenutog sindikata.\nKako portal Nova.rs nezvanično sazanje, inspektori sektora unutrašnje kontrole sumnjaju da je sindikalno angažovanje Bojkoviću bila samo maska za prikrivanje kriminalnih aktivnosti kojima se bavio već duže vreme, što navodno potvrđuje činjenica da je oko sebe imao dobro organizovanu grupu. On je takođe već duže vreme na merama sektora unutrašnje kontrole, a u istragu se kasnije ukljuzčila i Direkcija policije, kao i Služba za borbu protiv organizovanog kriminala.\nDa se Bojković bavio sindikalnim aktivnostima, pokazuje i jedno od saopštenja Sindikata srpske policije, nakon održanog sastanka sredinom juna 2019. godine, gde je uzeo učešće na sastanku u kabinetu načelnika policijske uprave Kragujevac i predstavnika SSP, ali i sajt sindikata, gde se vidi da je predsednik regionalnog centra Kragujevac, upravo Bojković.\nIzvor: Nova S, 9. 10. 2020.\nCarinici su na prelazu Kaluđerovo sprečili krijumčarenje više od 22.000 tableta sedativa ksalol u septembru 2019. godine.\nKako je tada saopštila Uprava carina, taj prekršaj je otkriven kada je na izlazu iz zemlje na red za kontrolu stigao automobil "seat ibica" rumunskih registarskih oznaka, kojim je putovao rumunski državljanin (43).\nDetaljnom kontrolom automobila, u rezervnoj gumi pronađeno je 1.500 blistera sa po 15 tableta leka za smirenje ksalol.\nPrvih devet meseci proške godine, carinici su sprečili krijumčarenje gotovo pola miliona različitih tableta, među kojima najviše lekova za ublažavanje bolova, sedativa i sredstava za potenciju.\nO LEKU KSALOL\nŠta je lek ksalol i čemu je namenjen\nLek ksalol sadrži aktivnu supstancu alprazolam. Alprazolam pripada grupi lekova koji se nazivaju\nbenzodiazepini, koji deluju tako što smanjuju anksioznost (uznemirenost), ubrzavaju uspavljivanje, smanjuju agitaciju (uzrujanost) i emocionalnu neuravnoteženost (sedativni efekat).\nLek ksalol je namenjen za lečenje anksioznosti, napetosti ili drugih somatskih (telesnih) ili psihijatrijskih\nsimptoma povezanih sa anksioznošću. Takođe, primenjuje se kod napada panike sa agorafobijom ili bez nje\n(strah od otvorenog prostora). Benzodiazepini su namenjeni za primenu samo u slučajevima prisustva teških\noblika bolesti koje onesposobljavaju pacijenta i koje ga dovode do izražene uznemirenosti.\nLek ksalol izaziva zavisnost (možete primetiti pojačanu želju za uzimanjem leka, ili fizičke simptome koji će se smanjiti ili povući samo nakon uzimanja leka). Verovatnoća da se razvije zavisnost se povećava sa povećanjem doze i dužinom trajanja terapije.\nBezbednost i efikasnost primene leka ksalol kod dece i adolescenata mlađih od 18 godina nije utvrđena.\nLekar će odlučiti o primeni ovog leka kod dece i adolescenata na osnovu njihovog stanja.\nUzimanje leka Ksalol sa alkoholom\nNe smete konzumirati alkohol dok ste na terapiji lekom ksalol jer alkohol pojačava sedativni efekat ovog\nLek ksalol može da izazove pospanost, ošamućenost, pad koncentracije i mišićnu slabost, pa je veoma važno da ne upravljate vozilima i da ne rukujete mašinama tokom terapije ovim lekom. Ovi efekti mogu biti\nizraženiji ukoliko niste dovoljno spavali ili ukoliko ste konzumirali alkohol.\nTokom lečenja ovim lekom može doći do otežanog pamćenja događaja koji su se desili nakon uzimanja leka\n(anterogradne amnezije). Problemi se obično javljaju nekoliko sati nakon uzimanja leka. Obratite se Vašem\nlekaru ako primetite ove simptome.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, uhapsili su Đ. M. (1997) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPolicija je na Voždovcu zaustavila osumnjičenog i u kesi koju je nosio pronašla tri kilograma amfetamina, upakovanog u četiri paketa, kao i oko 700 grama kofeina.\nNakon toga, policija je pretresom dva stana koje osumnjičeni koristi, pronašla još 3,7 kilograma marihuane i 2,3 litra amfetaminskog ulja, dok je u drugom stanu pronašla manju količinu amfetamina, vagicu za precizno merenje i aparat za vakumiranje.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu zaplenili su kilogram amfetamina i uhapsili F. N. (1999), zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPolicija je drogu pronašla u kesi koju je nosio osumnjičeni.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Leskovcu uhapsili su I. P. (1983) i N. Đ. (2001) iz Leskovca zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo neovlašćeno držanje opojnih droga.\nPolicija je prilikom pretresa stanova i drugih prostorija u kojima osumnjičeni borave pronašla oko 39 grama marihuane, dok je u parkiranom vozilu u kom su zatečeni, u okolini Bojnika, nađeno oko četiri grama marihuane i oko četiri grama amfetamina.\nOsumnjičenima je, po nalogu osnovnog javnog tužioca, određeno zadržavanje do 48 sati i oni su, uz krivičnu prijavu, privedeni tužilaštvu u Lebanu.\nUhapšen zbog sumnje da je prodao paketić marihuane sugrađaninu\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Pazaru uhapsili su I. M. (1987) iz Novog Pazara, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPo nalogu nadležnog tužilaštva, protiv tridesetogodišnjeg muškarca podneta je krivična prijava zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćeno držanje opojnih droga.\nPolicija je tridesetogodišnjaka zatekla kako upravlja vozilom pod dejstvom psihoaktivnih supstanci i kod njega je pronađen paketić sa 5,3 grama marihuane koji je, kako se sumnja, kupio od I. M.\nNjemu je određeno zadržavanje do 12 sati zbog upravljanja vozilom pod dejstvom psihoaktivnih supstanci.\nPo nalogu višeg javnog tužioca, I. M. je određeno zadržavanje do 48 časova i on će, uz krivičnu prijavu, biti priveden tužilaštvu.\nZatečen da upravlja automobilom pod dejstvom psihoaktivnih supstanci\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave saobraćajne policije, prilikom kontrole "presretačima" na auto-putu Šid-Beograd, zaustavili su vozača "pasata" koji je vozio brzinom od 213,9 kilometara na sat na delu puta gde je ograničenje 80 kilometara na sat.\nKontrolom je utvrđeno da dvadesetšestogodišnji vozač nema položeni vozački ispit i da je automobilom upravljao pod dejstvom psihoaktivnih supstanci, zbog čega je zadržan u službenim prostorijama do 12 sati.\nZbog prekršaja nasilnička vožnja, presudom Prekršajnog suda u Beogradu, on je osuđen na kaznu rada u javnom interesu u trajanju od 248 sati i novčanu kaznu od 240.000 dinara.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Pazaru uhapsili su A. J. (1990) iz Novog Pazara, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivična dela neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga i nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.\nPolicija je kod osumnjičenog i prilikom pretresa stana i drugih prostorija koje koristi pronašla šest kesica sa marihuanom, dva džointa, 19 semenki kanabisa, kao i nekoliko komada pištoljske municije.\nPo nalogu višeg javnog tužioca, osumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 časova i on će, uz krivičnu prijavu, biti priveden tužilaštvu.\nPripadnici Sektora unutrašnje kontrole uhapsili policijske službenike\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Sektora unutrašnje kontrole, u dve odvojene akcije, uhapsili su policijske službenike: J. B. (1983) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, kao i S. P. (1987), J. S. (1984) i D. C. (1978), zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela zloupotreba službenog položaja.\nPolicija je, na izlazu sa autoputa kod Velike Plane, prilikom pregleda vozila "ford kuga" kojim je upravljao osumnjičeni J. B. pronašla 58 kilograma marihuane, zapakovane u 47 paketa.\nU drugoj akciji, policija je uhapsila S. P, J. S. i D. C. koji se terete da su, u septembru ove godine, koristili svoj službeni položaj i ovlašćenja prilikom postupanja prema migrantima i od njih oduzimali mobilne telefone i novac, o čemu nisu sačinjavali službene spise.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Zrenjaninu uhapsili su D. Ž. (1983) iz okoline Zrenjanina, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPolicija je prilikom pretresa stana i drugih prostorija osumnjičenog pronašla pet kesica i kutiju sa oko 202 grama marihuane, kao i vagicu za precizno merenje.\nPo nalogu Višeg javnog tužilaštva u Zrenjaninu, osumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati nakon čega je, uz krivičnu prijavu, priveden tužiocu.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Kladovu uhapsili su J. G. (1970) iz Leskovca, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nGranična policija je, u saradnji sa carinicima, na Graničnom prelazu Đerdap, u kamionu kojim je upravljao osumnjičeni pronašla 121.765 tableta sa liste psihoaktivnih supstanci.\nOd osumnjičenog zaplenjeno oko 3,8 kilograma amfetamina, manja količina kokaina i oko 202 grama heroina\nPolicija je pretresom stana osumnjičenog zaplenila oko 3,8 kilograma amfetamina i manju količinu kokaina, a pregledom vozila "alfa romeo" kojim je upravljao, u kaseti pored menjača, pronašla još oko 202 grama heroina.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 sati i on će, uz krivičnu prijavu, biti privedn Višem javnom tužilaštvu u Kragujevcu.


GCC Champions 2017 - Golf Centar\nGCC Champions 2017\nBoško Palkovljević ŠAMPION GOLF CENTRA za sezonu 2017.\nU subotu, 4. novembra održana je završna runda GCC Championship serije turnira. Od 47 kvlaifikovanih igrača za ovu seriju najbolji rezultat ostvario je Boško Palkovljević, ostvarivši najbolji rezultat u seriji takmičenja i u finalnoj rundi.\nZa ŠAMPIONA GOLF CENTRA računao se Stroke bruto rezultat. Boško Palkovljević je završio takmičenje sa 237 udaraca ispred Miroslava Ivanovića sa 247 udaraca i Marka Sušića sa 248 udaraca.\nU kategoriji juniori (stroke neto) najbolji rezultat ostvario je Marko Sušić sa ukupno 193 udarca na dva turnira serije Championship-a i finalnoj rundi GCC Champions 2017, posle njega Nikola Bjelobaba je takmičenje završio sa 231 udarcem.\nU kategoriji dame najbolji rezultat ostvarila je Sara Sušić, koja je završila sezonu 2017 sa odličnim rezultatima, Champions 2017 završila je sa 193 udarca ispred Maje Ilić sa 237 udaraca.\nU najjačoj kategoriji muškaraca prvo mesto osvojio je Mladen Kapor sa 213 udaraca ispred Dina Jusufović sa 219 udaraca i Miroslava Ivanovića sa 221 udarcem u toku serije turnira i završnom Champions-u 2017.\nLongest Drive: Mile Dragić\nNearest to the pin: Maja Ilić\nČestitamo svim golferima na odličnim rezultatima i zahvaljujemo se na prisustvu na svim klupskim turnirima.


NEMA POSKUPLJENJA STRUJE ZA DOMAĆINSTVA | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome Vijesti NEMA POSKUPLJENJA STRUJE ZA DOMAĆINSTVA\nGeneralni direktor preduzeća “Elektroprivreda Republike Srpske” Luka Petrović izjavio je da u ovoj godini neće biti poskupljenja električne energije za domaćinstva. Petrović je rekao da je to stav i predsjednika Vlade Republike Srpske Radovana Viškovića.\nOn je naveo da je u “Elektroprivredi Srpske” u toku reorganizacija elektrodistributivnih preduzeća i da je otkriven višak radnika.”Pristupili smo najlakšem i najblažem načinu sređivanja broja radnika, a to je isplatom stimulativnih otpremnina i socijalnom nadoknadom za zbrinjavanje radnika”, rekao je Petrović.\nOn je naveo da se na prvi objavljeni poziv za otpremnine javilo 978 radnika, ali da je potrebno “osloboditi” 569 radnika, te dodao kako treba podvući crtu ispod koje nema otpuštanja radnika.Petrović je pojasnio da svi zahjevi ne mogu biti odobreni, te da se mora voditi računa o tome da ne dođe do ugrožavanja distribucije električne energije.\n“Cilj nam je da bude operativnija distributivna djelatnost i da se smanje gubici, tako da ovo nije nikakva priprema za privatizaciju”, rekao je Petrović.\nPrethodniPOČEO VASKRŠNJI POST\nSlijedećiJAVNA RASPRAVA O AUTO-PUTU KA BANJALUCI 4. MARTA


25.01.2010, 23:55 #1\nU subotu na �Pinku� počinje �Veliki brat VIP�\nČetvrti serijal �Veliki brat VIP� počinje da se prikazuje 30. januara na Televiziji �Pink�, a kako saznajemo, producentska kuća �Emotion� trenutno je u pregovorima sa manekenkom Sunčicom Travicom, pevačicom Ildom Šaulić i manekenkom Sanjom Brnović.\nBorbu za 50.000 evra za sada su osigurali folk pevači Era Ojdanić i Bora Drljača, majka Jelene Karleuše - Divna Karleuša, i makedonski transvestit Boki 13. U toku protekle nedelje ugovoreno je i učestvovanje tri pop pevačice - Anabele Đogani, Romane Panić i Zorane Pavić.\nIako je bilo planirano da u kuću uđe manekenka Sanja Papić, organizatori emisije su ove nedelje kontaktirali sa manekenkama - Sunčicom Travicom, devojkom Viktora Troickog, i Sanjom Brnović, navodno bivšom devojkom Lenija Krevica, koja je od ove tri manekenke najbliža ulasku u kuću. Sanja Brnović je atraktivna crnogorska manekenka kojoj su letos pripisivali vezu sa legendarnim pevačem Lenijem Krevicom, te je veoma verovatno da će upravo ona braniti boje Crne Gore.\nOve godine, producentska kuća �Emotion� očigledno tipuje na lepotice, jer kako saznajemo, postoji mogućnost da učesnica iz Bosne i Hercegovine upravo bude jedna manekenka iz Bijeljine. Podsećamo da su takmičarke iz BiH u proteklim serijalima mahom bile manekenke (Emina Hamzabegović, Slađana Pejić�), pa će se ta tradicija verovatno nastaviti i u 2010.\nKako će osim Ere i Bore, u kuću sigurno ući i bar jedna narodna pevačica, izbor je, izgleda, pao na Ildu Šaulić, ćerku legendarnog Šabana Šaulića. Ildi će uskoro izaći album, te je ovo najbolji način da ga promoviše. Ukoliko se organizatori ne dogovore sa Ildom moguće je da će u kuću ući neko iz poslednje postavke �Zvezda Granda�.\nKada je u pitanju ulazak Nataše Bekvalac, šanse da je gledamo bar 24 sata u kući svakim danom su veće i sada je već izvesno da će ona biti specijalni gost. Nataši će ovo biti odlična reklama za album koji je trenutno u pripremi, a samim tim što je ekskluzivac �Šoumastera�, muzičkog dela producentske kuće �Emotion�, teško da će lepa Nata moći da odbije ponudu.\nIpak, kako je ostalo pet dana do početka šoua, velika je mogućnost da producenti promene mišljenje i u poslednjem trenutku u plan izbace nekog sa spiska i ubace nekog novog, jer dobro je poznato da �Emotion� nekoliko nedelja pre početka napravi dogovor sa tridesetak zvezda od kojih na kraju uđu odabrani.\nOno što je novina u svakom pogledu jeste da će VIP učesnici u ovom serijalu biti podeljeni u dve ekipe, na bogate i siromašne, a najverovatnije je da će tabor bogatih tokom života u kući uživati u svim blagodetima, dok će siromašni morati da se �muče� za osnovne potrepštine.\nKuća velikog brata biće najverovatnije podeljena na dva dela, od kojih će jedan potpuno opremljen pripasti bogatima, dok će siromašni spavati u improvizovanom smeštaju, bez ikakvog komfora. Još nije poznato na koji će način podeliti stanare, ali imajući u vidu kakav je Veliki brat, sigurno će biti �surova� borba.\nMaca se vraća!\nDragan Marinković Maca, popularni voditelj i glumac, koji je već dva puta bio učesnik VIP sezone �Velikog brata�, ali i voditelj nekoliko emisija producentske kuće �Emotion� trebalo bi da u ovom serijalu vodi program izbacivanja i ubacivanja takmičara. On je, inače, trebalo da vodi i prethodni regularni serijal, međutim zbog glumačkih obaveza morao je da odustane. Glumačke obaveze je završio, i po svemu sudeći naći će se u predstojećem VIP serijalu, rame uz rame sa koleginicom Marijanom Mićić.\n26.01.2010, 00:14 #2\nBlagi Bože, svaki serijal sve gori i gori. A maca će upotpuniti kolekciju debilnim komentarima i ponašanjem autističnog tinejdžera s poremećajem koncentracije.\n27.01.2010, 16:44 #3\nČeka nas tortura, još puno dana, a naročito noći virenja kroz ključaonicu. Što bi ljudi rekli, ne moram da gledam, daljinac je super izum ali dokle više sve to. Pa, deca to gledaju, i odrastaju uz takve "zabavne" sadržaje. Kakvo je to vaspitanje, putem takvih sadržaja. Strašno .\nSva sreća da imam kablovsku .\n27.01.2010, 16:52 #4\nČeka nas tortura, još puno dana, a naročito noći virenja kroz ključaonicu. Što bi ljudi rekli, ne moram da gledam, daljinac je super izum ali dokle više sve to.\nNe razumem Vas, sam si rekao, stvar izbora i daljinskog upravljaca\nI zasto se sad svi kao nesto zgrazavamo i svima nam je to fuj i nije za nas, a svi znamo otprilike sve sto se desava u kuci.\nPa, deca to gledaju, i odrastaju uz takve "zabavne" sadržaje. Kakvo je to vaspitanje, putem takvih sadržaja. Strašno .\nDeca to ne moraju da gledaju.\nA mislis li ako ne gledaju emisije poput VB da ce biti kulturniji i obrazovaniji?\nI bolje vaspitani?\nNecu da kazem ni da cu gledati, ni da necu gledati.\nSve zavisi koliko me u pocetku zaintrigiraju i da li ce moci odrzati moju paznju, kao gledaoca.I nije mi to fuj, zasto bi bilo?\nPa mnoge zemlje u svetu emituju takodje VB,kao neki vid razbibrige iliti da vidimo kako izgledaju umisljene zvezde, kad padnu maske.\n27.01.2010, 17:06 #5\nKad kažeš, svi se nešto kao zgražavamo, ispada da u stvari potajno gledamo sve to sa strane, mi koji to uopšte ne gledamo ali čujemo kad drugi pričaju o tome ili kad u novinama pročitaš, preletiš pogledom preko naslova i podnaslova, šta se sve tu "tragično"dešavalo i kakve nas "drame" sve čekaju.\nŠto se tiče daljinca, nije rešenje samo promeniti kanal, već je problem što nema alternative tome, zato što su to emisije lakog sadržaja, koje uđu pod kožu a ne nude ništa korisno. Sve je to veliki biznis, velike su pare date. Ono što je komercijalno, po pravilu nije uvek kvalitetno i da deca, koja formiraju svoje stavove, sve to upijaju i njima to predstavlja model ponašanja. Velika je odgovornost televizije, kao uticajnog medija, na formiranje svesti naroda.\nDa, mislim da će deca biti vaspitanija i kulturnija, lepše se ponašati u društvu, biti obrazovanija ako se sadržaji rijaliti programa zamene nečim zaista vrednim. Tako će sami izgrađivati svoj sistem vrednosti i sami birati šta će gledati\nNisam nešto video da se emisije koje zaista nude korisne informacije, koje mogu da edukuju, ne samo decu, već i odrasle, emituju u nekom udarnom terminu, već se guraju na marginu. Toliko ima sadržaja koji takođe mogu da privuku pažnju gledaoca, ako se to predstavi na pravi način.\n27.01.2010, 19:05 #6\nCekaj, ako te ne interesuje,zasto preleces pogledom preko naslova i podnaslova?\nZasto te interesuje kakve se tragedije i drame odigravaju u kuci?\nZasto te cekaju, ako ti ne pratis taj program i desavanje u kuci?\nOno sto me ne interesuje, ne gledam, ne citam i ne slusam, jednostavno me ne interesuje, pa i ne pridajem znacaj tome.\nOno što je komercijalno, po pravilu nije uvek kvalitetno i da deca, koja formiraju svoje stavove, sve to upijaju i njima to predstavlja model ponašanja. Velika je odgovornost televizije, kao uticajnog medija, na formiranje svesti naroda.\nIzvini, ali ja kad cujem ovako nesto, stvarno mi nije dobro.\nDeca ce biti vaspitanija i kulturnija, ako se na televiziju ukinu emisije lakog sadrzaja.Nije nego\nPrvo ta deca to ne moraju ni da gledaju, stvar roditelja da li ce im dozvoliti ili ne, po sopstvenoj proceni.\nEvo za vreme mog odrastanja ,turbo folk je trestao gde god si prosao.\nIsli su na mars, vozili su dvesta na sat, prolazili su kroz crveno, palili mora i planine.Oblacili se budibogsnama pa to ni jednog momenta nije uticalo na moje vaspitanje, niti sam manje kulturnija ili se lose ponasam u drustvu, niti mi je to i jednog momenta u toj sveopstoj zaludjenosti bio model ponasanja.\nKao sto si rekao, sama sam birala po kojim arsinima cu voditi svoj zivot.\nProcenjivala sta je dobro, sta ne.\nIsto tako ne verujem da ce se i jedno dete u Srbiji, usporediti i ugledati na Eru Ojdanica, zato sto je on u VB ili nedaj ti boze Milica.\nA mozda ce shvatiti da od tih kvazi zvezda, ne treba praviti idole, kad se pokazu u pravom svetlu.\nJoj što organski ne podnosim kada neko ko se izjašnjava kao neko ko NE GLEDA, NE PRATI, štaviše GNUŠA se od serijala tipa VB-a i sličnih emisija, a pri tome misli i da utiču loše na djecu, nalazi shodno da daje bilo kakve komentare, a ja ruku u vatru dajem da će da odgledala barem 2 sata istog.\nTreba stisnuti pa reći da tu i tamo pogledaš tuđi život u zatvorenoj kući, i znati se nositi sa time.\nJa sam gledala onu sezonu koja me je privukla izborom ljudi u kući, ili nisam gledala uopšte. Ali nisam bježala od toga.\nDjecu će otupiti gledanje VB-a a neće ih otupiti to što kući nemaju šta da jedu, ili što razbijaju glavu kako njihov drugar iz razreda može da ima sve novo, najbolji mobitel, tata mu ima najskuplje auto...a ništa ne rade?\nDanašnja djeca svakodnevno igraju igrice u kojima je osnov ubijanje, ubijaju se Grandom...ali Bože moj, svi znamo da ih ustvari zatupljuje i dajem im loš primjer gledanje Velikog brata, naročito ovog VIP serijala. Ahaaaa, kako ne. Mogu samo da gledaju i smiju se i ne prave iste greške...i da vide da se do tako lakih para možeš samo stići ako glumiš budalu, ili u većini slučajeva, glumiš samoga sebe.\nja ne znam šta da vam kažem ... ali ja sam fan VB... jbg tako je.. I baš se radujem novom serijalu.. mada VIP manje volim jer su svi nešto fini i naviknuti su na kamere..ovi obični su mi mnogo slađi..\nmada moram da priznam da mi je šou mnogo zanimljiv u početku..dok mi kasnije interesovanje polako opada.. ne znam šta je loše u rialiti šovovima.. u trenucima dokolice obožavam da ih gledam ... pa posle prepričavam\n27.01.2010, 19:51 #9\nSigurno je da VB izaziva različite reakcije kod ljudi i ne vidim ništa loše u tome da je nekom to OK a nekom ne. Ima i gorih stvari od VB a meni to što neko pristaje da se predstavi u raznim iskušenjima izgleda interesantno, mislim koliko toga ljudi mogu da izdrže za određenu svotu novca.\n27.01.2010, 21:53 #10\nKao i uvek, digla se velika prašina oko VB. Ja kad kažem da to ne gledam, čvrsto stojim iza toga. Drugo, pogrešno je mišljenje da će se izbegavanjem i ignorisanjem VB eliminisati loš uticaj tog vida zabave. Svako ima pravo na svoje mišljenje.\nBella, možda na tebe sav onaj kič 90-ih nije uticao na tvoje vaspitanje i obrazovanje, kao ni na mene, mi smo u manjini ali na mnoge jeste. Mnogi roditelji, u nedostatku vremena koje bi trebalo da provedu s decom,to kompenzuju time što ih postave ispred TV-a i nemaju vremena da vide šta im deca sve gledaju. Jednostavno, nisu sva deca ista. Neka će deca odbaciti sve to što gledaju i neće uticati na njihove buduće stavove ali su neka deca jako podložna uticajima koji im servira TV, i, na neki način im postaje model kako se treba ponašati u društvu.\nNaravno da ima mnogo gorih stvari od gledanja VB, kao što je siromaštvo, neizvesnost u kojoj živimo ali to je druga tema.\n27.01.2010, 22:52 #11\nJa kad kažem da to ne gledam, čvrsto stojim iza toga\nA to ovde vise nema ko ne zna. Ako nisi rekao 20 puta od kako si clan, nisi nijednom, izes mi sve. Skontali smo, ne gledas. Ali ne prosvetljuj nas vise, nije da numemo da citamo.\nJa cu da gledam, vala. Cujem, dovlace misice i pevaljke.. vala se smejati provalama\nNaravno, ukusi su razliciti i o njima se moze uvek raspravljati.\nBella, možda na tebe sav onaj kič 90-ih nije uticao na tvoje vaspitanje i obrazovanje, kao ni na mene, mi smo u manjini ali na mnoge jeste.\nSvaka normalna osoba, nije sebi to dopustila.\nDa ne idemo u off\nKo voli da gleda nek' izvoli.\nNego, rekose li da ulazi Karleusina, majka, ljubi je cerka\nElem, dosta smo se nagledali cerke, pa da i majka ne bude u pozadini bljestavila\n27.01.2010, 23:00 #13\nSmena generacija u pitanju, ali u ovom slučaju, u obrnutom smeru.\n27.01.2010, 23:01 #14\njedva chekam subotu veche ...\nvec sam kupila kokice za mikro i pivo jelen ....\n27.01.2010, 23:16 #15\nOpet u dve kolone, mogu ja da budem sudija?\nElem, nemam ništa protiv koncepcije VB-a, čak sam prvi serijal u kompletu odgledao. Ali, ovaj izbor ukućana je dovoljan da u startu mogu da kažem da ni minut neću odgledati.\nVi koji gledate, želim vam dobru zabavu i kvalitetne kokice.


Ekipa Heretics je pobednik EU First Strike Valorant turnira - Ostalo - Esports - B92.net\nŠpanska organizacija Heretics je sinoæ napravila ogroman uspeh, pošto su svladavši SUMN FC postali pobednici First Strike-a, prvog zvaniènog Valorant turnira u organizaciji Riot Games-a.\nPredrag Ciganoviæ RUR ponedeljak, 7.12.2020. | 16:03\nIako su mnogi veæ videli da je G2 šampion First Strike turnira, pošto su do sada ove godine bili neporaženi na takmièarskom nivou, zaustavljeni su u polufinalu i to baš od ekipe Heretics. Još jedno veliko iznenaðenje turnira je SUMN FC, koji su savladali ekipe kao što su Purple Cobras i FunPlus Phoenix da bi stigli do finala. Ekipa predvoðena bivšom CS:GO zvezdom, Kristijanom ”loWel” Garsijom je stvarno bila u odliènoj formi i u ovo finale su ušli kao favoriti nakon što su eliminisali Team Liquid i G2. Njegov saigraè je još jedan bivši CS:GO igraè, Nukkye, sa kojim je zajedno nastupao za Hellraiserse i koji je nama verovatno najpoznatiji po svojim nastupima u Imperialu, gde je igrao sa Nexom.\nVeæ na prvoj mapi smo videli zašto je Heretics bio favorit. Igrao se Ascent, a oni su svojim protivnicima prepustili samo jednu, tako da je nakon samo dvadesetak minuta rezultat veæ bio 1-0. Ipak, britanska ekipa se nije predala, veæ su odmah na Iceboxu dokazali šta znaju. Slavili su sa 13-7 i rezultat je ponovo bio izjednaèen.\nOèekivali smo da æe istu formu preneti i na Haven, ali Heretics je veæ na startu napravio veliku prednost. Iako je SUMN pokušao da se vrati u meè, nisu imali dovoljno snage, pa je španska ekipa slavila sa 13-5. Konaèan rezultat je postavljen na Bind-u, gde smo gledali neizjednaèeniji okršaj, ali je na kraju ipak kao pobednik izašla LoWelova ekipa sa 13-11, što je znaèilo da smo dobili šampiona do sada najveæeg Valorant turnira.\nOvim turnirom je zvanièno završena ”prva sezona”, pošto do kraja godine više neæemo imati prilike da gledamo Valorant turnire. Za igru koja je izašla pre taèno 6 meseci, možemo reæi da je ovaj turnir dobar poèetak, ali da tu ima mnogo prostora za napredak i siguran sam da æe Riot Games veæ u narednoj godini uložiti mnogo više novca u ova takmièenja, naroèito kada LAN format ponovo bud bio moguæ. U prilogu ispod možete pogledati snimak finalnog okršaja.


Imunost u milijardu kopija - Proizvodnja vakcine - Nedeljnik Vreme\nNAJVAŽNIJI SVETSKI RESURS: Vakcina protiv kovida\nfoto: pool via tanjug ap photo\nSvaki stoti čovek na planeti koji je do sada primio vakcinu protiv kovida-19 živi u Republici Srbiji. S obzirom da je milijarda od miliona veća hiljadu puta, a sedmomilionsko stanovništvo Srbije čini samo jedan promil svetske populacije, domaća imunizacija odvija se desetostruko brže od svetskog proseka. Imajuću u vidu da širom nerazvijenog dela sveta do sredine februara vakcinacija praktično nije ni počela, pravi zaplet u trenutno najvažnijoj temi našeg doba predstavlja okolnost da, uz Veliku Britaniju, Srbija nesumnjivo brže sprovodi vakcinaciju (i revakcinaciju) od svih zemalja članica Evropske unije. No, posmatrajući ipak stvari izvan našeg malog dvorišta, kroz zapažanje da se država na obodu velike evropske zajednice, uz efikasnost organizacije, oslonila na svoju političku "nepripadnost" i strategiju direktnih pregovora sa svim proizvođačima vakcina (dakle, ne na svog moćnog suseda), svetski mediji zapravo ukazuju na iznenađujući neuspeh Evrope u imunizaciji.\nMada ulaže milijarde evra u naučna istraživanja, i mada je od početka epidemije kroz različite fondove i programe investirala daleko najviše u razvoj vakcina, Evropska unija je uspela da vakciniše samo šest odsto populacije, daleko manje od Izraela i Sjedinjenih Američkih Država, ostavljajući na nemilost pred zarazom ne samo svoje članice, nego i brojne, od njenog plana imunizacije zavisne siromašne zemlje. Predsednica Evropske komisije, Ursula fon der Lajen, rekla je da se "zemlja koja sama odlučuje može kretati kao gliser, dok EU više liči na tanker"; odgovarajući na teška pitanja u Evropskom parlamentu, priznala je da "stvari nisu tamo gde želimo da budu" i da je EU jednostavno imala previše poverenja u planirane ciljeve proizvođača vakcina.\nPROBLEM SU MILIJARDE\nAko se ostave po strani naivnost, poverenje, političke kalkulacije i birokratija Brisela, iz gladijatorskog tržišta vakcina isplivava ključno, ali zapravo neobično pitanje: zašto proizvodnja vakcina uopšte ide tako sporo? Bili u Evropi, neposredno izvan nje ili na drugoj strani sveta, pred očiglednom pojavom novih sojeva i velike mogućnosti dalje mutacije korona virusa, ako vakcinacija bude tekla presporo računaće se samo ukupni ishod i pitanje: može li moderni svet, koji šalje robote u svemir i komunicira u deliću sekunde, obaviti nešto tako jednostavno kao što je masovno umnožavanje vakcine?\nNakon dramatične godine pandemije, dva i po miliona mrtvih, razorenih ekonomija i promene načina života do kojih je doveo virus iz Vuhana, naučni centri i laboratorije su iskoristili ogromnu baštinu naučnog znanja i u rekordnom roku pronašli rešenje – proizveli su čitav niz čudesno efikasnih vakcina, propisno ih testirali u kliničkim studijama i potom registrovali, pa čak u dobroj meri i odbranili od antivakcionalnih neistina. I sada, kada farmaceutske kompanije samo treba da učine ono što potrošačko društvo inače stalno čini zarad profita – da umnože željeni proizvod u traženi broj primeraka – to se ne događa.\nOsnovni odgovor leži u brojkama – da je tražnja za vakcinama u milionima, nikakve nestašice niti zastoja vrlo verovatno ne bi bilo (sva drama bi se svodila samo na cenu proizvodnje). Ali, pokazuje se da na kratak rok ni beskonačno dubokom investicijom stvari ne mogu da se umnože na hiljadu puta veću skalu – na milijarde kopija koje su u slučaju vakcine neophodne. I kao što je, simbolično posmatrano, jedan virus iz familije prehlada, nakon što je između slepog miša i ljuskavca mutirao u infekt sa relativno dugom inkubacijom i kapljičnim prenosom, zapanjeno otkrio da moderni svet, sa svojim aerodromima, neefikasnim merama, različitim kulturama nošenja maske i teoretičarima zavere, predstavlja idealni poligon koji će sa neverovatnom lakoćom pokoriti, sada se pokazuje da kapitalizam, koji snabdeva svet onolikom robom, ipak ne funkcioniše jednako efikasno na onim najvećim skalama produkcije.\nDok je u predindustrijsko doba robu bilo moguće umnožiti u desetine primeraka, u ranoindustrijskom u stotine, potom i hiljade, da bi tiraži u 20. veku ustaljeno dostizali stotine hiljada, bilo da je reč o automobilima, odeći ili knjigama, moderna globalna, multinacionalna ekonomija proizvodi serije u milionima kopija. Međutim, da bi se svet brzo zaštitio od korona virusa vakcine se moraju umnožiti u neistraženom području – u milijarde primeraka.\nSvesni toga, ključni proizvođači vakcina, registrovani već u desetinama zemalja, krajem prošle godine su zaista najavili takve tiraže – Fajzer/Biontek da će u 2021. proizvesti dve milijarde vakcina, Moderna milijardu, ruski Gamaleja institut, kao i kineski Sinofram takođe jednu milijardu, dok je Oksford/Astra Zeneka najavio proizvodnju čak tri milijarde vakcina do kraja godine. Dva meseca kasnije, ispostavlja se da su ove projekcije sasvim neodržive.\nKVALITET, TRANSPORT, DISTRIBUCIJA…\nDa bi se bolje razumelo šta uopšte podrazumeva ovakav industrijski poduhvat i kako dolazi do zastoja, treba znati da u trenutnoj proizvodnji vakcina učestvuje na stotine kompanija, kooperanata, snabdevača i transportnih preduzeća. Tokom prethodne godine, dok se tokom kliničkih studija čekalo na Veliki udar, proizvođači vakcina su oko sebe okupljali na desetine i stotine kompanija, organizujući složeni sistem na različitim kontinentima. Tako, na primer, dok Moderna DNK plazmide i mRNK pravi u pogonima švajcarske kompanije Lonza, Fajzer proizvodi DNK plazmide u fabrici u Sent Luisu; složeni proces proizvodnje mRNK lanaca se pravi u Andoveru, u Masačusetsu i u Marburgu u Nemačkoj (pored njih, proizvodnja postoji u firmi Alnilam u SAD). Neophodni lipidi se prave u britanskoj kompaniji Croda, a uskoro se proizvodnja premešta u Alabamu, dok se poslednje faze, kao i pakovanje vakcine izvodi u Kalamazo u Mičigenu, Pursu u Belgiji, kao i na brojnim drugim lokacijama u Americi i Evropi, uz pomoć kompanija kao što su Katalent, Rovi i Recifarm. Istovremeno, Oksford Astra Zeneka ima pogone za razne faze širom Evrope i Indije. Ruska Gamajela se pravi takođe na više lokacija, u Rusiji i Kazahstanu, a deo će se posla, kao što je poznato, možda obavljati i u Srbiji.\nProblem održavanja kvaliteta u različitim fazama proizvodnje na tako velikoj produkciji je centralan, ali se pokazuje i da transport i distribucija nisu zanemariv izazov. Vakcine zasnovane na mRNK (budući da se lanac razara na visokoj temperaturi) se moraju čuvati na temperaturama nižim od 70 stepeni celzijusa, a manje je poznato da se ovo pitanje sudarilo sa regulativom u avio-saobraćaju, jer avioni mogu nositi samo određenu količinu suvog leda. Međunarodna asocijacija za avio saobraćaj je, inače, napravila procenu da je za transport potrebne količine vakcina neophodno čak 8000 aviona Boing 747. Uz obilje nevolja koji donose ove brojke, transport vakcina državnim avionima i specijalnim linijama, kakav svedočimo, privremeno se događa iz nužde. Standardizacija, bar-kodovi i bezbednost vakcina i njenih sirovina su pritom posebno pitanje na ovim skalama – pojava falsifikovanih vakcina u Kini, brzo otkrivena i sankcionisana, ukazuje da briga nije uzaludna.\nBudući da su se imena trenutnih velikih proizvođača vakcina protiv korona virusa odomaćila u javnosti, manje je poznato da zapravo među njima nema nijedne od tri najveće farmaceutske kompanije koje su tržištem vakcina vladale pre pandemije. Naime, najveći igrači – GlaksoSmitKlajn, Sanofi i Merk – su iz trke ispali tokom njenog naučnog dela, budući da su razni njihovi kandidati zastali u ranim fazama istraživanja. Efikasne vakcine su uspešno napravili mali igrači, praktično spinof kompanije koje su u saradnji sa većim sistemima (kakav je Fajzer) i uz beskrajan priliv sredstava sa berze, morali da za nekoliko meseci naprave globalni sistem. Stanje u proizvodnji vakcina je takvo da se istorijski skok ne očekuje od najveće trojke u timu, nego od njenih novih, najnižih igrača. Postoje najave da bi, na poziv različitih vlada, velike kompanije mogle da se uključe i preuzmu deo tereta u proizvodnji.\nMeđutim, središnje pitanje nije u veličini (zapanjujuće su veliki sistemi proizvodnje koji su već napravljeni), nego u uskim grlima. Najveće usko grlo kad je reč o mRNK vakcinama je četvrta faza proizvodnje. Naime, nakon što se napravi ogromna količina (a to je samo par grama) DNK plazmida, od kog se pravi mRNK i uporedo neophodni lipid (čestice masti u kojima će biti smešten mRNK do ulaska u ćeliju), nužno je spakovati ih zajedno – pakovanje ovih, takozvanih nanočestica je toliko sofisticiran i zahtevan proces da ga trenutno mogu izvesti samo tri mala preduzeća na svetu. Njihova brzina je zapravo brzina proizvodnje vakcina. Slična uska grla, mada ne tako ekstremna, postoje i kod drugih vrsta vakcina.\nMeđutim, ne treba smetnuti sa uma da nije reč o prirodnoj prepreci – o nestašici retkih metala, nedostajućih energenata ili kakvih drugih sirovina kojima priroda ne može da namiri gigantske ljudske potrebe. Pojava novog virusa je prirodna nesreća bez spremnog rešenja sa kojom se moderni čovek, nenaviknut na bestijalnost prirode, negde lakše, negde teže suočio. Ali sada, kad rešenje postoji i sredstva nisu problem, otkrili smo nešto sasvim novo – jedno ograničenje brojne skale našeg doba, i da razvijeni svet ne može dovoljno brzo da proizvede tako životno traženu robu u količini od milijardu kopija, uprkos tome što je ulog tako visok.\nU kakvom filmu o zlokobnoj epidemiji, sada bismo se našli u fazi između dramskog raspleta i odjavne špice, kada su junaci pronašli razrešenje i u par kadrova vidimo kako ga mašine štancuju u ogromnom tiražu, utovaruju se kamioni i svet je spasen, neposredno pre poslednjih scena gde ćemo saznati šta je sa daljom sudbinom protagonista. No, kao i svi mi, dramaturgija ne računa na milijarde – film se na ovom mestu naglo prekida, počinje rasprava o poštovanju ugovora, prebacivanje avionskih dozvola i borba ko ima, a ko nema pravo na vakcinu. Na scenu, neizbežno, izlaze tapkaroši. Publika je uplašena, i dalje pod maskama, sa zebnjom osluškuje kako u pozadini sale neko kašlje.


Demonstranti u Beogradu zatražili zaštitu od zagađivača\nNa protestu, koji je 11. septembra održan u Beogradu, predstavnici ekoloških organizacija zatražili su od vlasti u Srbiji zaštitu od, kako su naveli, zagađivača.\nDemonstranti su, nakon skupa i govora ispred Skupštine Srbije, na oko sat vremena blokirali Brankov most, jedan od najvažnijih u Beogradu, i poručili da će uslediti nove blokade, ukoliko se političari ogluše o njihove apele.\nProtest je organizovalo nekoliko desetina ekoloških organizacija, zabrinutih za životnu sredinu u Srbiji, kao i politiku zvaničnika po tom pitanju.\nHemičar Nenad Kostić rekao je tokom govora ispred Skupštine Srbije da ne postoji “zeleno” rudarstvo.\n„Pokazivali su nam idilične fotografije rudnika, a posle sam saznao da su to fotografije tuđih rudnika, ne rudnika Rio Tinto. Shvatio sam da kompanija ne radi na zaštiti životne sredine nego na reklami“, rekao je Kostić.\nKompanija Rio Tinto započela je istraživanja u zapadnoj Srbiji, gde je otkrivena ruda jadarit, kombinaciju litijuma i bora. Kako je najavljeno, kompanija bi trebalo da započne izgradnju rudnika za preradu te rude, što je izazvalo nezadovoljstvo ekoloških aktivista.\nNakon pritiska javnosti, predsednik Srbije Aleksandar Vučić, najavio je u julu da će po ovom pitanju biti organizovan referendum.\nDekan Šumarskog fakulteta Ratko Ristić rekao je tokom svog govora da ne razume zašto treba kopati litijum u Srbiji, niti kako se to nekome isplati.\n“Nama smeta što bi neko uništio hektare zemljišta kod Loznice, napravio deponije. Stranci dolaze i kupuju zemljište od uplašenih i neinfromisanih ljudi”, rekao je Ristić.\nAleksandar Jovanović Ćuta iz Pokreta „Odbranimo reke Stare planine“ pozvao je okupljene da odaju minutom ćutanja počast za sve nestale reke i preminule u Srbiji od zagađenog vazduha.\n„Skupili smo se ovde da kažemo ne onima kojima umesto maline i meda nude koncentrovanu sumpornu kiselinu, ko to truje Srbiju – (kinesku kompaniju) Linglong, (kineski) Ziđin, Rio Tinto ili možda neko mnogo otrovniji?“, rekao je Jovanović.\nNaučna savetnica sa Instituta za hemiju, Dragana Đorđević, rekla je da se jalovišta rudnika zagađuju vekovima.\n“Građani Bora udišu koktele toksičnih supstanci, a jalovišta rudnika zagađuju se vekovima, borska reka je zato mrtva reka”, rekla je.\nGlumica Svetlana Ceca Bojković rekla je okupljenima da je upaljen crveni alarm za Srbiju.\nSkupu su se obratili i Nebojša Zelenović iz opozicione stranke Zajedno za Srbiju (ZZS) i bivši gradonačelnik grada Šapca na zapadu Srbije, kao i Radomir Lazović iz političke organizacije “Ne davimo Beograd”.\nSa bine su se tokom događaja mogli čuti i uvredljivi nazivi za Albance sa Kosova, a jedna govornica se pozvala i na reči vođe četničkog pokreta iz Drugog svetskog rada Dragoljuba Draže Mihailovića.\nJedan od govornika je otpevao i molitvu "Pomozi nam višnji Bože".\nTroje učesnika na protestu za Radio Slobodna Evropa (RSE) su naveli da su zabrinuti za stanje životne sredine u Srbiji.\n"Konkretno sve zajedno (je motiv za protest, prim. aut.): i reke, i šume, i sečenje zelenila po Beogradu, i Rio Tinto, pre svega, i budući planovi da se otvori četrdeset rudnika", kaže Bojana Milivojević iz Beograda.\n"U Srbiji će uskoro ostati samo oni koji su prisiljeni da ostanu, govorim u ime svoje generacije, '91 sam godište, mi smo takozvana nesrećna ratna generacija, svi odlaze, odlaze i mlađi od nas, ovde neće imati ko da bori za ove vrednosti i zbog toga nam rade sve što rade", kaže Saša Vojinović iz Zrenjanina.\n"Bojim se da je minut do 12 već prošao i da ovo ne bude kasno. Ono što možemo, mi ćemo uraditi, bar mi koji imamo neku svest", kaže Nikola Popović iz Bačke Palanke.\nProtest se održava uprkos pandemijskim merama u Srbiji koje predviđaju zabranu okupljanja više od 500 ljudi.\nNa protest 11. septembra je pozvalo više od 40 organizacija, a u Beogradu je i vikend pre, u subotu, 4. septembra, održan protest zbog zagađenja vazduha, kada je organizovana šetnja pod sloganima "Za Srbiju bez smoga" i "Gušite nas".\nOrganizatori su tada podsetili da u Srbiji po proceni Evropske agencije za zaštitu životne sredine od zagađenog vazduha godišnje umre 15.000 ljudi.\nIz kompanije Rio Tinto saopštili su 11. septembra da imaju razumevanja za zabrinutost koju građani Srbije iskazuju u pogledu zaštite životne sredine.\n"Posvećeni smo poštovanju najviših ekoloških standarda i izgradnji održive budućnosti za zajednice u kojima poslujemo, blisko sarađujući sa svim zainteresovanim stranama. Projekat Jadar koji želimo da realizujemo u Srbiji u ovom pogledu neće biti izuzetak", naveli su iz kompanije.\nZorana Mihajlović: Ekološki protest iskorišćen za predizbornu promociju političara\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović, navela je u saopštenju 11. septembra, da je ekološki protest iskorišćen za promociju pojedinaca koji žele da preko ekologije prave političku karijeru.\n“Recite ljudima koji su se danas okupili da su zapravo bili na predizbornom ekološkom protestu koji ste organizovali zbog sebe”, dodaje se u saopštenju.


TEŠKA NESREĆA: POGINUO VOZAČ RENAULTA ŠABAN MUMINOVIĆ | Hayat.ba\nTEŠKA NESREĆA: POGINUO VOZAČ RENAULTA ŠABAN MUMINOVIĆ\nU saobraćajnoj nesreći koja se jučer dogodila u Jusufovićima kod Bužima smrtno je stradao Šaban Muminović (61) iz Lubarde.\nPortparol Ministarstva unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona Ale Šiljdedić kazao je za “Avaz” da je policiji 5. januara u 14 sati prijavljeno da je na lokalnom putu u Jakupovićima došlo do slijetanja i prevrtanja vozila Renault Megane, slovenskih registarskih oznaka, kojim je upravljao Šaban Muminović.\nHitna pomoć je Muminovića prevezla u Dom zdravlja u Bužimu, gdje mu je pružena pomoć nakon čega je prevezen u Kantonalnu bolnicu Bihać, gdje je u 16:25 sati konstatirana smrt – kazao nam je Šiljdedić.\nO događaju je upoznata dežurna kantonalna tužiteljica, koja je zatražila da se uključe istražitelji MUP-a USK i vještak saobraćajne struke kako bi se utvrdio tačan uzrok slijetanja vozila s puta u dvorište kuće.\nNermina Hasić - 01/03/2021 16:29 0


Antropocentrizam feat biocentrizam vs kapitalizam\nProšao je dan od protesta za prava životinja i par dana više od tribine o seksualnom nasilju organizovane u okviru festivala mentalnog zdravlja. Protest po sebi treba da budi neku borbenost, tribina na neku temu da kroz diskusiju razvije potencijal za akciju. U čemu leži neuspeh protesta u dostizanju promene i tribine u tome da aktuelnu temu dovede do konkretne akcije?\nMoj utisak je da kada posećujem događaje, nemam osećaj prekida. Sve je kao jedna beskonačna linija reprodukcije istih rečenica. Fraze koje su lepe na uho. Često moderatori kažu “Lepo izloženo i veoma zanimljivo je ovo što smo čuli”. A čuli smo najčešće ono što na tu temu uvek čujemo. Ponovimo da utvrdimo gradivo – “Prosto, mislim da, nekako bi trebalo da shvatimo da…” uz razne varijacije u pristupima, ali uvek i samo uvek iz iste ideološke pozicije. Dakle, niti lepo, niti veoma zanimljivo, već iritantno, amortizujuće i veoma obeshrabrujuće.\nOdakle to polaze oni koji su uključeni u proteste ili koji kroz tribine i seminare prilaze nekom društvenom problemu i zbog čega je ograničena efikasnost takvih vidova borbe za to bolje, popravljeno društvo?\nIndividua polazi od sebe. Individualni aktivizam jeste ono što karakteriše sve građanske proteste na bilo koju temu i karakteristika je svih tribina koje se iznova organizuju da ukažu na društveni problem.\nPrateći godinama sadržaj protesta i tribina, uočljivo je odsustvo za klasnim, kolektivnim delovanjem koje stoji nasuprot individualnog aktivizma i ideologije koja ga promoviše. Kolektivno delovanje koji ima jasan klasni interes je efikasnije čak i unutar kapitalizma, ono je podrivajuće po sebi, nije samo simbolično delovanje.\nTribinski govornici i protestni govornici zajedničko imaju to da izgledaju kao ljudi koji kreče kuću pomognuti raznim donacijama, kroz inostrane programe, dobrom voljom onih koji imaju moć, a plafon i malter na kući padaju od vlage i loših temelja. Kada okreče jednu prostoriju, iako je pola maltera otpalo, na jednom delu vlaga izbila i buđ se nahvatala, oni kažu “Mi radimo kao pojedinci koliko god možemo da makar malo bude bolje, kada bi svaki pojedinac učinio toliko…”. Kada bi i učinio, plafon bi i dalje bio polusrušen a temelji napuknuti, ali bi taj pojedinac imao čime da uteši sebe. Dao je mnogo preko granica mogućnosti, iscrpljen, istrošen, ego je nahranio Plazmom i mlekom i može mirnije da spava. Individualizam uvek završava u nahranjenom egu. Ovakav pristup nije karakterističan samo za individue, već i za sve pokrete i organizacije koje deluju po ovom principu, ne videći dalje od svog nosa. Artikulisani interesi su najčešće interesi tih grupa ili dela građana. Otuda stalne podele, zastupanja pojedinačnih interesa. Takav pristup ne podriva društveno uređenje u kom postoje eksploatisani i eksploatatori. Ovakva postavka stvari ostaje netaknuta, dok se uspesi u ostvarivanju prava svode na radovanje robova što mogu konačno da budu nešto dok god ne dovode u pitanje da su robovi. To su takozvane male borbe, mali uspesi, mali koraci ka pobedi, koji iznova traže da se osvojeno iznova osvaja. Koji je onda tačno rezultat istih?\nOni koji organizuju proteste i tribine, nesumnjivo bar većina, polaze od iskrenog motiva da se neki deo društvene stvarnosti promeni, vode se jakim emocijama u toj akciji. Nedostajuće je to da nemaju preduslov efikasnosti – artikulaciju čije interese zastupaju, ko su suprotstavljene strane, šta je to što onemogućava da njihovi zahtevi budu ispunjeni, dakle nedostaje im klasni kontekst.\nTeme protesta i tribina o kojima je ovde reč jesu prava životinja, mentalno zdravlje, prevencija suicida, dostupnost i kvalitet zdravstvene zaštite, efikasnost javnih službi, protivljenje vršnjačkom nasilju, protivljenje diskriminaciji manjina, etc.\nZajedničko svima je to da zahtevi idu samo toliko da apeluju da nešto profunkcioniše.\n“Mi imamo sjajne programe”, “Evo vidimo kako ovaj holandski model ima prednosti. Primenjivan je neko vreme kod nas, ali nije zaživeo”, “Vladavina prava i pravna država jesu načini da popravimo ovaj sistem”, “Trebalo bi više raditi na edukaciji, na podizanju svesti o ovoj temi”…\nIli poslednji protest #nemanazad sa zahtevima za primenu Zakona o dobrobiti životinja, efikasnosti rada službi i poboljšanje uslova za život životinja kod nas.\n“Volontiram više od 15 godina. Sigurno ste čuli za čudo od psa, Miška iz azila kog sam spasila, lavovski se borila da mu omogućim život invalidnog psa (nismo čuli)… Mora se stati na put zlostavljanju životinja. Nehumanost. Štanceri… Azili… legala… nedostatak hrane… pas na lancu… Mi brinemo o 50 pasa…. ako vidite da komšija drži psa na lancu, prijavite ga… veterinarska inspekcijoooo, radi svoj posao… policija da reaguje… gde je tužilaštvo… primenite zakon… zakon se ne sprovodi, životinje pate…”.\nProtest ljubitelja životinja, Novi Sad, oktobar 2021 | foto: TR\nKod ljubitelja životinja i zaštitara životinja, koji su vrlo često ujedno vatreni branioci životne sredine i često imaju zajedničke životne stilove, biocentrizam je pozicija sa koje nastupaju i uz to je prisutno nerazumevanje društvenog uticaja na ono što su istakli kao probleme. Delaju kao individue ili kroz vrlo slabe organizacije lokalnog tipa. Kao i ceo civilni sektor, koja god oblast delovanja da je u pitanju.\nTo je najbolje da objasnim u nekoliko crta.\nSa protesta su se čula dva zahteva. To su vladavina prava i primena zakona. To su zahtevi koji odzvanjaju na svim opozicionim protestima građanskih opcija, po “objektivnim“ i “nezavisnim“ medijima. Ko donosi zakone? Da li su svi zakoni moralni i etički, da li su svi zakoni u interesu naroda? Ne, nisu. Zakone u ovakvom društvenom uređenju donosi vlast koja je u sprezi sa kapitalom koji jedino za cilj ima sticanje profita. Zakoni doneseni u društvu koje karakteriše odnos čoveka nad čovekom obezbeđuju da interesi manjine bivaju štićeni zakonom, eksploatisana većina nije u milosti zakona. Zbog toga je važno znati čije interese zastupate. Ako tražite uopšteno vladavinu prava i primenu zakona, morate se setiti da je Holokaust bio sproveden po zakonu, poštovanjem prava te države. Zakon o dobrobiti životinja (“Sl. glasnik RS”, br. 41/2009) i drugi koji se tiču ove teme svakako da treba da se primenjuju.\nČesto u grupama za zaštitu životinja pročitam da je mizantropija u redu. Biocentrizam se stavlja kao moralniji pristup od antropocentrizma. Čovek je zao, sistem je truo, životinje pate.\nČovek pati. Druge životinje takođe. Humano društvo je humano društvo za homo sapiens sapiensa i druge mu srodnike. Kapitalizam, sa merama štednje, ili jednostavnije on koji krupnim koracima gazi ka privatizaciji javnih dobara, prirode, komunalnih delatnosti, javnog sektora, nije humano društvo po meri čoveka ni prirode. Privreda je već privatizovana, ne čini mi se da ikom godi osim vlasnicima kapitala. Ekološka pitanja i pitanja opstanka svih evolucijom nastalih bića je pitanje eksploatacije.\nPitanje da li je uopšte moguće u ovakvom društvenom uređenju biti human i imati moralno dostojanstvo. Postavka nije antropocentrizam vs biocentrizam, već antropocentrizam feat biocentrizam vs kapitalizam. O tome više u De Žardenovoj Ekološkoj etici, toploj preporuci svima.\nDrugi deo zahteva odnosi se na apele državi da radi u interesu neke grupe, u ovom slučaju ljubitelja životinja, da veterinarska inspekcija i tužilaštvo vrše svoju dužnost i efikasno rade. Ukazivanje na to da je delovanje javnog sektora zakazalo po pitanju životinja ne sme da nas navede na pomisao da je javni sektor nužno zlo.\nSa čime se susreće svaki prosečan ljubitelj životinja, slobodni strelac ili pripadnik materijalno i ljudski slabe organizacije za zaštitu životinja? Beskonačnim vraćanjem dugova, lovom na donacije, apelima za hranu, pregorevanjem ljudstva, materijalnim iscrpljivanjem preko granica mogućeg prosečnog volontera. Rezultati? Po sopstvenim priznanjima, skromni. Edukacija o neophodnosti sterilizacije, čipovanju i vakcinisanju dobacuje koliko i bilo koja druga – efikasnost opisana nešto ranije na primeru krečenja kuće. Materijalni uslovi diktiraju mogućnosti. Odatle polazim u odbrani toga da glavni zahtev mora biti jačanje javnog sektora koji vrši komunalnu delatnost zbrinjavanja životinja. Na protestu se moglo čuti da su uslovi u azilima loši. Jesu. Država je dala veliki novac nekom privatniku da obavlja tu delatnost zbrinjavanja pasa (primer koji je neko od govornika na protestu pomenuo), taj slučaj je pokazao da ne sme da se dozvoli privatizacija komunalne delatnosti. Stoga, poziv da se ustane protiv Zakona o izmenama i dopunama zakona o komunalnim delatnostima koji je omogućio da privatnik vrši usluge komunalne delatnosti, odnosno Zakon o komunalnim delatnostima (“Sl. glasnik RS”, br. 88/2011, 104/2016 i 95/2018), član 5:\nTaj primer sa protesta za zaštitu životinja je idealan primer, pokazna vežba kako će proći svako obavljanje komunalne delatnosti ukoliko je vrši privatnik vođen profitom. Posledice primene ovog zakona, kao i Zakona o javno- privatnom partnerstvu i koncesijama videćemo kada budemo zavisili od privatnika kada su u pitanju vodosnabdevanje, odbrana od poplava, navodnjavanje, skladištenje otpada etc. Privatnik ima interes da mu država omogući da obavlja komunalne delatnosti jer azili jesu veliki izvor prihoda. S tim u vezi, zainteresovanih za profitabilne poslove je i jedno od poznatih „udruženja za zaštitu životinja“. Više o tome na: https://nova.rs/vesti/hronika/vodja-levijatana-novac-od-donacija-za-zivotinje-stavlja-u-svoj-dzep/\n„Njega psi ne zanimaju, već politika i azili, jer su tamo pare, bio je na sastanku sa Anom Brnabić, tražio je 10 miliona evra, 4 za održavanje azila a ostalo da ide njemu“, navodi se u tekstu.\nZahtev je jačanje javnog sektora koji radi u interesu društva, koji ima programe i resurse. Samo tako će se izbeći enormni stalni dugovi prema privatnim veterinarskim stanicama, beskrajni apeli da se donira hrana, nesigurno korišćenje privatnih poseda za formiranje azila, pregorevanje volontera, beskonačne podele među volonterima i udruženjima, konkurentski odnos među istima, etc. Nepotizam je doveo do slabljenja kvaliteta rada javnog sektora. Rešenje nije u lustraciji državne firme koja upošljava partijski kadar, tako što će se državna imovina dati u bescenje privatniku bez ikakve kontrole kako će dalje obavljati delatnost od društvenog značaja. Rešenje se mora tražiti u potpunoj promeni društvenog uređenja. Ponude opozicije u vidu “stručnjaštva“ i ostalih obećanja otpadaju kao opcija, nešto ranije rečeno i zbog čega. Mi imamo azile, veterinarske službe, inspekcije. Zbog čega nije moguće da se od oporezivanja vlasnika ljubimaca plaća čipovanje, lečenje, hranjenje? Nije moguće jer u ovakvim odnosima moći, svaki porez je dodatan novac koji krade vladajuća kriminogena struktura, ova na vlasti, a bilo bi isto sa bilo kojom strankom iz opozicije koja je trenutno u ponudi jer nema nikakvo uporište u narodu, niti mogućnosti kontrole odozdo.\nZastavica sa istaknutim zahtevima protesta | foto: TR\nJedan fenomen koji je zavredeo pažnju na protestu jeste apel protiv štancera životinja. Visoki porezi i kontrola odgajivača svakako bi doprineli smanjenju ilegalnih štancera. Ujedno možda i zapošljavanju gde bi čovek zarađivao platu za dostojanstven život.\nSa druge strane, rasa je statusni simbol, moda, aksesoar. Ono je karakteristika potrošačkog društva. Jedne godine su u modi cipele na debeli đon. Sledeće su demode. Kupićeš nove, iako starima ništa ne fali osim da nisu više popularne. Tako je i sa psima. Svake 3-4 godine, imamo smenu popularnosti neke rase. Šnaucer, westi, pomeranac, mops… a štanceri ponudu prilagođavaju potražnji. Šta će njemu kujica westija kad su već sad u modi pomeranci? Ona mu je trošak. Njemu treba profit, ne trošak.\nIsta situacija je sa svim temama koje se nameću na tribinama. Rad sa žrtvama nasilja, psihološka pomoć, prevencija suicida, bolesti zavisnosti i ostalo zahtevaju jak javni sektor, dostupnu kvalitetnu zdravstvenu zaštitu, javno zdravlje. Usluge koje pružaju ustanove javnog zdravlja ne smeju biti na margini, simbolične, bez ikakvog realnog rezultata.\nBorci za prava životinja, psiholozi, pedagozi, socijalni radnici, sociolozi moraju jasno stati protiv ovakvog društvenog uređenja koje je nehumano. Nehumano prema čoveku, drugim životinjama, šumi, reci, planini… U suprotnom, predlagati da svako zakreči onoliko koliko može nadajući se da će se nepopravljivi kapitalizam popraviti, vodi u beskraj protesta, nezadovoljstava, performansa, tribina i festivala.\nSlažem se, #nemanazad. Ni za životinje, ni za društvo. Samo moramo da budemo jasni šta je to napred.\nAutorka: Tara Rukeci\nU Novom Sadu, 19. 10. 2021.\nStavovi izneti u tekstu su stavovi autorke i nisu stavovi Zrenjaninskog socijalnog foruma.\nP.S. Autorka nema blog.


Gradonačelnik Ćatić obišao šestočlanu porodicu u povodu Dana porodice @ StartBiH.ba\nGradonačelnik Ćatić obišao šestočlanu porodicu u povodu Dana porodice\nU povodu Dana porodice gradonačelnik Konjica Osman Ćatić danas je posjetio porodicu Vrtić, Azru i Sanela koji su roditelji četiri dječaka, izražavajući na ovaj način spremnost i namjeru Grada Konjica da bude snažna podrška mladim porodicama, s posebnim akcentom na podršku majčinstvu.\n- Drago mi je da sam u prilici posjetiti ove plemenite mlade ljude i biti svjedokom bogatstva koje imaju, a to su njihova djeca i njihova porodica. Porodica Vrtić je dokaz da se mladi ljudi koji to žele mogu ostvariti u našoj domovini Bosni i Hercegovini uz vlastiti angažman i rad, kao i podršku zajednice. Želim da primjer njihove harmonije i snažnih emocija koje porodica sa sobom nosi, bude vodilja generacijama mladih Konjičana - kazao je ovom prilikom gradonačelnik Ćatić.\nAzra Vrtić zahvalila je Gradu Konjicu na podršci porodicama s djecom.\n- Suprug Sanel i ja odlučili smo se za život u Konjicu, jer smatramo da Gradska uprava nama mladima pruža dovoljno mogućnosti za ugodan život s našom djecom i ovdje nam je najljepše. Zahvaljujući podršci majkama porodiljama i novorođenoj djeci, ja sam u prilici biti uz svoje dječake i pružiti im uslove za bezbrižno odrastanje. Hvala Gradu Konjicu što podržava porodice s djecom – kazala je Vrtić, majka četvoro djece.\nSredinom prošle godine Grad Konjic donio je Pravilnik o dodjeli novčane pomoći za novorođeno dijete, koji je naišao na pozitivne kritike mladih ljudi, a u 2022. godini kroz novi Pravilnik pruža se još značajnija podrška porodicama koje se odluče na treće, četvrto, peto dijete, saopćeno je iz Gradske uprave.\nNavedenim Pravilnikom pravo na novčanu pomoć za prvo i drugo novorođeno dijete u iznosu od 100 KM u trajanju od šest mjeseci može ostvariti jedan od roditelja koji nije u radnom odnosu i prijavljen na evidenciji Službe za zapošljavanje – Biro rada Konjic. Pravo na novčanu pomoć za treće i svako naredno novorođeno dijete u iznosu od 200 KM, priznaje se za period od dvadeset četiri mjeseca, bez obzira na radnopravni status.


Poslao: 03 Avg 2012 22:07\n3Ovo se svidja korisnicima: ivance95, TwinHeadedEagle, vasa.93\n@Aleksandar Petrunovic, prvo da ti kažem da je ovo FORUM i da svako ima pravo na komentar ma koliko se tebi on ne sviđa.\nDrugo, sasvim je normalno da Đoković ne igra za Srbiju, već za novac, kao i svaki iole normalan sportista...\nEvo, Nadal "ima povredu noge" ili čega već...on nije hteo ni da igra. Šta on ima od Srbije i lažnog patriotizma, ništa, od turnira ima novac\nPoslao: 03 Avg 2012 22:16\n3Ovo se svidja korisnicima: Aleksandar Petrunovic, Miroslav'92, vasa.93\nNeizmerno mi je zao Cavica, steta\nNovaka mi nije zao, gubio je on i u vaznijim mecevima, pa nikom nista, na kraju se vrati i objasni im...\nJos gledam vaterpoliste i Bolta i to je to...\nNekako mi ove OI mnogo dosadne, China je bila zanimljivija bar meni\nPoslao: 03 Avg 2012 22:20\n2Ovo se svidja korisnicima: A., Miroslav'92\njoš jedna stvar, kad Đoković pobeđuje, onda se svi ponose "naš Đoković, ne možemo bez njega, bla bla bla"\na kad gubi "moron, ja bih bolje, bla bla bla"...\nPoslao: 03 Avg 2012 22:24\nmpman ::@Aleksandar Petrunovic, prvo da ti kažem da je ovo FORUM i da svako ima pravo na komentar ma koliko se tebi on ne sviđa.\nZnam sta je ovo, kad neko napada igraca bez razloga i bez argumenata niti neko to gleda, niti prati, samo spamuje sa postovima.\nDrugo: Sasvim je normalno da Djokovic igra za Srbiju!Ako hoces da kazes da on na oi ako mu ne ponude odredjen novac nece igrati onda si se zeznuo nesto.\nAko mislis da Nadal za polusmomljenom nogom moze da igra onda..\nNovak do sada u profesionalnoj karijeri ima preko 25miliona dolara samo od tenisa i nagrada na turnirima.Znate li koliko je to novca? Zar mislis da mu je stalo vise stalo da uzme 200,300 hiljada dolara nego zlatnu medalju na oi? Imao je i motiv vise,vratio bi se na 1. mesto na svetu da je dobio finale,jednostavno nije islo!\nEvo ajde tebi da daju isti taj novac, da li bi ti bolje predstavio srbiju u tenisu? Tako da ..\nPoslao: 03 Avg 2012 22:27\ni drugo, niko nije napadao igrača, već si TI napao članove\nPoslao: 03 Avg 2012 22:28\nmpman ::još jedna stvar, kad Đoković pobeđuje, onda se svi ponose "naš Đoković, ne možemo bez njega, bla bla bla"\nStojim uvek iza svojih reci, ima takvih slucajeva koje si naveo,ali me ne interesuju.Pratim Novaka,desilo se desilo.Ladno je mogao danas da izgubi federer pa bi bila ista prica i Svajcarci bi govorili kao neki sto govore sad za Novaka.,\nPoslao: 03 Avg 2012 22:29\ni treća stvar, koja Srbija?\nSvi umovi odoše odavde, jednom nas predstavljali matematičari na Olimpijadi, osvojili medalje i ODLAZE, ne vraćaju se, šta misliš, zašto?!\nKonkretno samo Hibrid je spam sa komentarima, kog clana sam napao jos??\nVidi se kad nego govori svoje misljenje i vidi se kad nego pise to samo iz mrznje prema nekome..\nPoslao: 03 Avg 2012 22:30\nNovac polakomi covjeka.\nDa ti da neko 50 miliona dolara da ne igras na OL da li bi ih igrao?\nNapisano: 03 Avg 2012 22:30\nDopuna: 03 Avg 2012 22:32\nAleksandar Petrunovic ::Znaci uzdrzite se komentara malo molim vas bice svima lakse!\nPukli smo i kraj.\nOvaj topic je pregledan 56604 puta\nUkupno su 636 korisnika na forumu :: 32 registrovanih, 5 sakrivenih i 599 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: amaterSRB, bojank, Boris90, crnitrn, djo97, doktor097, dragoljub11987, Dzoni70, GveX, ILGromovnik, Jester, Klecaviks, Lošmi, MB120mm, mcgunner, mercedesamg, Mercury, Milos ZA, milos.cbr, Mlav, nenad81, Oscar2, pera bager, Profica, Regrut Boskica, robertino, segax1, Snorks, srecko81, Toni, Vlad000, Vlada78