Naslovnica NAJNOVIJE Društvo Sarajevo večeras postaje kulturni centar Evrope\nSarajevo će po 23. put postati centar regionalne kinematografije, budući da se večeras otvara novo izdanje Sarajevo Film Festivala.\nProjekcijom filma Druga strana nade Akija Kaurismakija, večeras u 20:30 minuta u Narodnom pozorištu Sarajevo, započet će najveća regionalna smotra filmskog stvaralaštva, 23. po redu – koja je postala najvažniji brend glavnog grada, ali i Bosne i Hercegovine.\nS obzirom na ugled, renome, tradiciju ali i imena – Sarajevo od večeras i narednih sedam dana postaje kulturno središte Evrope.\nPredstojeće 23. izdanje Sarajevo Film Festivala će biti unaprijeđeno u nekoliko segmenata, što će stvoriti dodatnu vrijednost, kako za filmske profesionalce, tako i širu publiku. 235 filmova prikazat će se na ovogodišnjoj smotri filma.\nOve godine SFF će imati ukupno 18 programa, a prikazat će se ukupno 235 filmova. Selektori su izabrali 111 dugometražnih, 137 igranih, 124 kratka filma, 70 dokumentarnih i 28 animiranih filmova.\nBroj zemalja produkcije i koprodukcije ove godine je 54, a 23 Sarajevo Film Festival imat će 43 svjetske i 23 međunarodne premijere.\nOve godine festival će trajati osam dana, jedan dan kraće nego prethodnih godina, ali s bogatijim sadržajem.\nOvogodišnji festival obilježit će dva imena, ali možda i još neko iznenađenje.\nPočasno Srce Sarajeva za izuzetan doprinos filmskoj umjetnosti biće uručeno na 23. Sarajevo Film Festivalu legendarnom komičaru i glumcu Johnu Cleeseu.\nPublika Sarajevo Film Festivala će, nakon ceremonije dodjele nagrade, imati priliku da u Open Air programu pogleda nezaboravnu komediju “Riba zvana Wanda”.\nJohn Cleese je najpoznatiji po svome doprinosu i ulogama u humorističkim serijama Leteći cirkus Monthy Python i Fawlty Towers, te dugometražnim filmovima Monthy Python i Sveti Gral, Biranov život po Monthy Pyhtonu i Riba zvana Wanda.\nCleese trenutno obavlja funkciju rektora na Univerzitetu Cornell.\nSarajevo Film Festival će imati čast da u programu Posvećeno ugosti istaknutog reditelja Olivera Stonea, kojem će u okviru 23. izdanja Festivala biti uručena nagrada Počasno Srce Sarajeva za izuzetan doprinos filmskoj umjetnosti.\nVišestruki dobitnik nagrade Oscar Američke filmske akademije, Oliver Stone je napisao i režirao preko 20 dugometražnih filmova, a njegov opus uključuje neke od najuticajnijih, kultnih naslova koji su obilježili protekle decenije. Stone je u nekim od svojih filmova u potpunosti odbacio konvencije mitskog žanra, a u tom se kontekstu prvenstveno pominje Vod smrti (1986.), inače prvi film iz njegovog vijetnamskog triptiha, te filmovi Rođen 4. jula (1989.), JFK (1991.), Rođene ubojice (1994.), Nixon (1995.), kao i satirični filmski portret bivšeg američkog predsjednika Georga W. Busha W (2008.) i dokudrama o životu američkog zviždača Edwarda Snowdena – Snowden (2016.).\nNjegovi su filmovi osvajali pažnju brojne, međunarodne publike i imali su značajan kulturni uticaj. Među takvim filmovima se ističu oštra filmska kritika američkog angažmana u Centralnoj Americi – Salvador(1985), kritički prikaz američkog korporativnog kapitalizma Wall Street (1987.), istinita priča o dvije od samo 20 osoba koje su preživjele teroristički napad u New Yorku 11. septembra 2001. World Trade Center, te poetski omaž šezdesetim godinama prošloga vijeka The Doors (1991.).\nUnaprijeđeno nekoliko segmenata\nSarajevo Film Festival kontinuirano razvija svoj prepoznatljivi koncept kao međunarodni filmski festival s jasnim fokusom na regionalni film. Predstojeće 23. izdanje će biti unaprijeđeno u nekoliko segmenata, što će stvoriti dodatnu vrijednost, kako za filmske profesionalce, tako i širu publiku.\nBazirajući se na evaluaciji prethodnih izdanja, rukovodioci Festivala odlučili su da usmjere snage na jačanje sinergije između postojećih segmenata – program, industrija (CineLink Industry Days) i edukacija (Talents Sarajevo).\nSva tri segmenta će biti čvrsto integrisana i paralelno realizovana tokom prvih 7 dana Festivala. Posljednji dan Festivala biće rezervisan za reprize najuspješnijih ostvarenja (nagrade oficijelnog žirija i nagrade publike) u atmosferi kreiranoj za potpuno uživanje u filmu.\nOve godine Sarajevo Film Festival pokreće novi program – Takmičarski program – studentski film za regionalne filmske škole i akademije. Program će predstavljati završetak punog kruga aktivnosti kojima Festival otkriva, podržava i promoviše regionalne autore te služi kao pristupna tačka marketu za šire audio-vizuelne industrije u regiji ka drugim evropskim i globalnim tržištima.\nSnažnija integracija postojećih segmenata i razvoj novog regionalnog programa za akademije, još jednom će potvrditi Sarajevo Film Festival kao nezaobilaznu tačku za autore, filmske profesionalce, studente, ljubitelje filma i medije.\nSarajevo Film Festival će predstaviti i dvije nove lokacije: House of Shorts, namijenjen autorima, studentima i filmskim profesionalcima koji žele imati potpuni uvid u kratki film, te Pozorište mladih koje će biti okupljalište za publiku Dječijeg programa i TeenArene.\nTakođer, najatraktivnija festivalska lokacija, Ljetno kino koje svake večeri okuplja oko 3.000 gledalaca, u 23. izdanju Festivala biće rekonstruisana te će zablistati u novom sjaju i na taj način publici ponuditi novo iskustvo gledanja filmova pod zvijezdama.\nOd sedam filmova koji se takmiče za nagradu Srce Sarajeva četiri će imati regionalnu premijeru, a tri svjetsku. U utrci za prestižno Srce Sarajeva su: “Pravci” (Bugarska) u režiji Stephana Komandareva; “Sofijin sin” (Grčka) u režiji Eline Psykou; “Strašna majka” (Gruzija) debitankinje Ane Urushandze i “Taoci” (Gruzija) u režiji Reza Gigineishvili.\nSvjetsku premijeru na 23. SFF-u imaće: “Buđenje dana” (Albanija i Grčka) u režiji Gentiana Kocija, debitantski film Emanuela Parvua (Ruminija) “Meda ili ne tako sjajna strana stvari”, a treća svjetska premijera je film “Zrno” (Turska) turskog reditelja Semiha Kaplanoglua.\nTakmičarski program – igrani film prioritet daje ostvarenjima koja će na Sarajevo Film Festivalu imati svjetsku ili međunarodnu premijeru. Filmovi ovog programa prikazuju se u udarnim festivalskim terminima, u zgradi Narodnog pozorišta u Sarajevu.\nKao glavni program Sarajevo Film Festivala, Takmičarski program privlači više od 150 gostiju – režisera, scenarista, producenata, glumaca, glumica i drugih filmskih radnika, i u proteklim godinama je postao najznačajnije mjesto okupljanja istočnoevropskog filma i svih onih koje zanimaju kinematografije zastupljenih zemalja.\nOsim takmičarskog dugometražnog i kratkometražnog filma, produkcija SFF-a se i ove godine potrudila da ojača i ostale dijelove programa, tako da svi ljubitelji filma, ma kog žanra u ovogodišnjem programu mogu pronaći nešto za sebe, uključujući i one najmlađe.\nKompletan program pogledajte OVDJE.\nProgram Posvećeno u okviru kojeg će ugostiti Joshuu Oppenheimera, koji će nam se pridružiti u Sarajevu i predstaviti ostvarenja koja su ga svrstala među najznačajnije filmske autore današnjice.\nOppenheimer će se susresti sa festivalskom publikom tokom predavanja i Q&A sesije koji će biti organizovani u okviru programa Posvećeno.\nFilmovi Joshue Oppenheimera The Act of Killing iThe Look of Silence će biti prikazani i u okviru programa Suočavanje s prošlošću, a učesnici će imati priliku da nakon projekcija učestvuju u razgovoru sa ovim istaknutim filmskim autorom.\nJoshua Oppenheimer, autor dva filma nominovana za nagradu Oscar Američke filmske akademije, rođen je u SAD 1974. godine. Njegov dugometražni prvijenac Guardian i Sight and Sound proglasili su filmom godine. Film je osvojio 72 međunarodne filmske nagrade uključujući nagradu Evropske filmske akademije, nagradu BAFTA, nagradu publike Berlinalea, nagradu Filmske akademije azijsko-pacifičke regije i nagradu za najbolji film britanskog časopisa Guardian.\nNjegov drugi film (nominacija za Oscara za najbolji dokumentarni film 2016.), je premijerno prikazan na filmskom festivalu u Veneciji 2014. godine, gdje je osvojio pet nagrada uključujući Veliku nagradu žirija, nagradu međunarodnog udruženja filmskih kritičara (Prix FIPRESCI) i nagradu evropskih filmskih kritičara (FEDORA). Film je nakon toga osvojio još 72 prestižne filmske nagrade, uključujući Independent Spirit nagradu, IDA nagradu za najbolji dokumentarac, nagradu Gotham za najbolji dokumentarni film i tri Cinema Eye nagrade, uključujući nagradu za najbolji film i nagradu za najboljeg reditelja. Cinema Eye ga je 2016. godine proglasila filmskim autorom koji je obilježio deceniju, a oba njegova filma filmovima koji su obilježili deceniju. Joshua Oppenheimer je 2014. godine osvojio prestižnu MacArthur Fellowship nagradu (poznatu i pod imenom “nagrada za genijalce”).\nSuočavanje s prošlošću i Sajam istinitih priča\nU programu Suočavanje sa prošlošću će učestvovati i proslavljeni ratni fotograf Ron Haviv koji će, zajedno sa profesoricom Lauren Walsh, kroz razgovor o njihovom filmu u pripremi ”Biografija jedne slike” propitivati dinamički odnos između uspomena i fotografije.\nHaviv i Walsh će se baviti pitanjem značaja dokumentovanja stvarnih događaja, te vrijednostima koju sačuvane uspomene imaju kako za sadašnjost tako i za budućnost.\nPo drugi put SFF organizuje i Sajam istinitih priča. Na sajmu će organizacije koje se bave istraživanjem i dokumentovanjem dešavanja u ratovima u bivšoj Jugoslaviji vođenim u posljednjoj deceniji prošloga vijeka predstaviti devet istinitih priča koje do sada nisu bile prikazane na filmu ili televiziji.\nCilj ovog programa je da se obezbijedi prostor za susret i saradnju filmskih autora i predstavnika relevantnih organizacija, te stvori ”otvoreni izvor” ideja, a kako bi značajne priče iz prošlosti pronašle put do šire publike. Na osnovu jedne od priča predstavljenih na prošlogodišnjem sajmu je Muris Beglerović u produkciji Al Jazeere Balkans snimio film ”Nesmireni snovi” koji će ove godine biti prikazan u sklopu programa Suočavanje sa prošlošću.\nProgram podrške filmskoj industriji SFF-a je tokom petnaest godina svog postojanja postao vodeće mjesto okupljanja filmskih profesionalaca iz Jugoistočne Evrope i dao ključni doprinos stvaranju trenda i povećanju broja regionalnih filmskih kooprodukcija.\nPretvorio je Sarajevo u neizbježnu destinaciju za filmske profesionalce iz svih djelova Evrope koji tragaju za telentima i mogućim kooprodukcijama. SFF svake godine privlači 1000 profesionalaca iz različitih domena audiovizuelnih industrija zahvaljujući međusobno povezanim segmentima u okviru programa CineLink dani filmske industrije.\nI ove godine više od 1.000 profesionalaca će prisustvovati danima CineLinka na SFF-u, koji se odvija u sljedećim terminima:\nCineLink Co-Production Market, 15 – 17.8.\nCineLink Work-in-Progress, 14 – 16.8.\nCineLink Drama, 13 – 17.8.\nDocu Rough Cut Boutique, 12 – 16.8.\nTrue Stories Market, 14.8.\nTalents Sarajevo Pack&Pitch, 16.8.\nAvant Premiers, 13 – 15.8.\nCineLink Talks, 12 – 16.8.


Za dvorište : Jelke(tuja, juniperus..),živa ograda(ligustrum..)\nID oglasa: 36399 Jelke(tuja, juniperus..),živa ograda(ligustrum..)\nČlan od 25 Apr 2016\nI. Prodajem sadnice četinara (tuja "smaragd", "kolumna", "juniperus"..), žive ograde ("ligustrum", "lovor", šimšir..), povoljno i u izvanrednom stanju.. II. Obavljam usluge u oblasti baštovanstva, hortikulture: 1. Formiranje žive ograde, 2. Zasnivanje travnjaka, 3. Sađenje četinara i lišćara, 4. Oblikovanje i preoblikovanje ukrasnih biljaka u unikatne kreacije i forme, 5. Podizanje alpinetuma, 6. Postavljanje malča, 7. Pravljenje bordura i cvetnih leja, 8. Održavanje biljaka i zelenih prostora, površina (podrezivanje, šišanje, košenje...); Ivan (Niš, Leskovac), tel.: 064/405-95-41, email: ihortikulturagmail.com


Na šta građani žele da se troši novac - užički i somborski model - Izazov\nNa šta građani žele da se troši novac – užički i somborski model\nRadio-televizija Srbije\t 22. januara 2022. 19:14\nDr Branislav Milić koji radi na projektu "Odgovorne lokalne finansije i uključivanje građana" kaže da su sproveli istraživanje kako bi utvrdili zašto se malo građana uključuje u odlučivanje.\nPokazalo se da su u nekim slučajevima same lokalne samouprave nedovoljno upoznate sa metodama uključivanja građana, u drugim slučajevima građani nisu imali poverenje u samouprave, a bilo je i onih koji su nezainteresovani i veruju da lokalne samouprave donose najbolje oduke u njihovu korist.\nOve godine specijalisti projekta "Odgovorne lokalne finansije i uključivanje građana" pomoći će zaposlenima u 20 opština da bolje informišu i uključe građane, a na raspolaganju će biti i 750.000 švajcarskih franaka da to i sufinansiraju.\nMilić napominje da svaka lokalna samouprava treba da proceni šta treba da uradi, kako bi građani najbolje reagovali.\n"Neke manje mesne zajednice najbolje reaguju ako im stavite plakat u centru sela, negde slušaju radio, negde nacionalni medij. Ključna je aktivnost ljudi u lokalnoj samoupravi, ovo je posao, zahteva ljude, vreme i finansijska sredstva. To nije nešto što se jednom izgradi i onda stane", ističe Milić.\nŠta građani mogu da predlože\nNa pitanje mogu li građani da daju predloge, ili samo da glasaju o njima, Milić ističe da u prvom jednogodišnjem periodu pripremaju lokalne samouprave da komuniciraju sa građanima, ali i prikupljaju predloge da vide kako građani razmišljaju.\nNavodi dva primera – Sombora i Užica.\n"Prema somborskom modelu, građani delegiraju opšte interese za ceo grad, takva je situacija uglavnom Vojvodini. Prema užičkom modelu, koji je u još osam lokalnih samouprava, građani delegiraju teme koje su neposredno u njihovom susedstvu. Grupa građana, na primer, hoće javnu površinu da renovira", objašnjava Milić.\nNakon toga lokalna samouprava napravi set kriterijuma, kako bi građani znali šta mogu da delegiraju.\n"Onda se, prema užičkom modelu okupi najmanje 15 građana koji su podmirili poreske obaveze i predlažu ideju, a lokalna samouprava ide na teren da vidi da li je ideja realna, i mi to finansiramo sa 40 posto. Ako oni izdvoje milion, mi dajemo od 300 do 400 hiljada dinara", objašnjava Milić.


Momci iz Brazila i "anđeo smrti"\nVerovatno su svi gledali "Momke iz Brazila" kao jednu fiktivnu, ali moguću priču o delovanju čuvenog "anđela smrti" Dr. Josefa Mengelea koga briljantno tumači Gregori Pek. Njegovi "kasni radovi" (nakon rata i Aušvica) nikada nisu potvrđeni, sve do sada, i najnovije knjige "Mengele: the Angel of Death in South America" argentinskog istoričara Jorge Camarasa.\nOno što je definitivno potvrđeno je da je nakon rata i bega u Južnu Ameriku, živeo i "radio" u Argentini i Brazilu, te da je umro 1979. u Brazilu kao "Wolfgang Gerhard". Tek je 1985. nakon ekshumacije, a zatim i 1995, DNK analizom utvrđeno da je Wolfgang Gerhard zapravo Josef Mengele.\nJorge Camarasa u svojoj knjizi otkriva detalje koji ukazuju na nastavak rada dr Mengelea sa ekserimentima na polju genetskog inženjeringa. Britanski Telegraf prenosi detalje iz nove istorijske knjige koji ukazuju na to da je u brazilskom mestu Candido Godoi koje broji samo 7 hiljada stanovnika učestalo rađanja blizanaca, od kojih većina rođenih ima plavu kosu i plave oči (?!), što odstupa od svakog proseka.\nSvedoci govore da je stvarno u to doba raštrkana seoska imanja obilazio terenski doktor koji se predstavljao kao Rudolph Weiss (?!), te da je posebno obilazio i pratio trudnoće ondašnjih trudnica, a davao im je i "nove vrste medikamenata". Ovo sa medikamentima je još sumnjivije i govori u prilog tvrdnji argentinskog istoričara jer je nepobitno utvrđeno da je Mengele tokom 50-tih bio suvlasnik jeden farmaceutske kuće.\nSve u svemu zanimljiva storija koja se neverovatno poklapa sa matricom bestseling novele Ire Levina.\nTags Aušvic, Josef Mengele, nacisti Author Goran Aničić\nPrevious Previous post: Blackberry Curve 8900 i Bold\nNext Next post: Ušteda za lokalnu saomupravu korišćenjem WordPressa\nEvo danas je 1. maj, dan kada svet obeležava nekakav uspeh radnika u borbi za svoja prava koji je neko, nekada uspeo da...\nLeave a comment on Socijalni paradoks\nCategories VideoPosted on 17. June 2009 17. June 2009\nLeave a comment on Rebrendirani SAAB


Novembar 10, 2019 admin\nAmerički predsednik Donald Tramp pohvalio je Nemce zbog mirnog otvaranja unutrašnje granice devetog novembra 1989. Rušenje Berlinskog zida označio je kao istorijski događaj, koji drugima treba da služi za primer.\nSudbina Berlinskog zida treba da bude „pouka za represivne režime i vladare svuda u svetu“, ocenio je Tramp.\n– Nijedna gvozdena zavesa ne može da zadrži gvozdenu volju naroda, koji je odlučan da bude slobodan – naveo je u zvaničnoj poruci, koju je Bela kuća objavila u subotu.\n– Hrabri muškarci i žene iz Istočne i Zapadne Nemačke udružili su se da sruše zid, koji je više od četvrt veka bio simbol ugnjetavanja i neuspelog socijalizma – ocenio je Tramp, posebno istakavši kakav su značaj nemački protesti, koji su prethodili tom događaju, imali za slobodu i pravdu širom seta.\n– Ujedinjeni i boreći se za zajedničku i ispravnu stvar, rizikovali su život za slobodu… Na taj način doprineli su padu gvozdene zavese – rekao je američki predsednik.\nIako je pohvalio Nemce zbog događaja koji treba da posluži kao „istorijski primer“, Tramp u vlastitoj kući očigledno ne želi da ga posećaju na rušenje zidova.\nNevladina organizacija iz Berlina dopremila je u Vašington originalni deo Berlinskog zida, adresiran na američkog predsednika. Kako je saopštila inicijativa Otvoreno društvo, 2,7 tona težak deo zida donet je u subotu ispred Bele kuće, gde je trebalo da bude svečano uručen, ali je Bela kuća odbila da ga primi, saopštio je Jerg Vašesio, predstavnik organizacije u Vašingtonu.\n– Nemačka je ponovo ujedinjena i u Berlinu nas tu i tamo sačuvani delovi podsećaju da nijedan zid ne može večno da traje – stoji na delu zida u obliku pisma, adresiranom na američkog predsednika.\n– Decenijama su SAD igrale važnu ulogu u rušenju tog zida. Od Džona F. Kenedija do Ronald Regana, američki predsednici su bili protiv.\n– Akcija treba da podseti predsednika na angažman SAD za svet bez zidova i otvoren društvo, saopštilo je udruženje. Ona je izraz opredeljenja za svet bez zidova u načelu, a ne bez jednog određenog zida – naveo je Vašesio.\nTramp, međutim, napreduje sa izgradnjom zida na američkoj granici prema Meksiku i hvali ga kao „prelep“ i „velik“. Ukoliko Bela kuća na primi poklon, zid će krenuti na „malo putovanje po SAD“, kako bi ga videlo što više ljudi.\n← POTPUNA ZABRANA STIGLA I DO SRBIJE! Nema više PUŠENJA na javnim mestima!\nVučić sutra u Parizu, sastanak sa Makronom →\nŠOK! PALA VLJORINA TUŽBA PROTIV DAČIĆA U UN: Britanija podržala Čitaku, Rusija i Kina stale u odbranu Srbije\nDecembar 20, 2019 admin Komentari isključeni za ŠOK! PALA VLJORINA TUŽBA PROTIV DAČIĆA U UN: Britanija podržala Čitaku, Rusija i Kina stale u odbranu Srbije\nKurti: Razmena teritorija je rešenje iz 19. veka\nOktobar 13, 2019 admin Komentari isključeni za Kurti: Razmena teritorija je rešenje iz 19. veka\nZavršen Samit EU-Zapadni Balkan, Ana Brnabić zahvalila Poljskoj\nJuli 6, 2019 admin Komentari isključeni za Završen Samit EU-Zapadni Balkan, Ana Brnabić zahvalila Poljskoj


Šefovi misija OSCE: Tranzicijska pravda i pomirenje ključ ponovne uspostave povjerenja u jugoistočnoj Evropi - REKOM ~ KOMRA\nHome | Pravda i pomirenje | Šefovi misija OSCE: Tranzicijska pravda i pomirenje ključ ponovne uspostave povjerenja u jugoistočnoj Evropi\nSARAJEVO, Bosna i Hercegovina, 17. maj 2013.\nŠefovi Misija OSCE-a u Bosni i Hercegovini i Srbiji pozvali su na nastavak aktivnosti na tranzicijskoj pravdi i pomirenju kako bi se osigurala regionalna stabilnost i prosperitet, pred dvodnevnu konferenciju na Jahorini u Bosni i Hercegovini.\nDeveti međunarodni forum za tranzicijsku pravdu: Pomirenje u postjugoslovenskim državama organizira Koalicija za REKOM (Regionalna komisija za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim grubim kršenjima ljudskih prava počinjenim na teritoriji bivše Jugoslavije u periodu od 1991. do 2001.), te podržava Misija OSCE-a u Bosni i Hercegovini i Misija OSCE-a u Srbiji.\n„Tranzicijska pravda je od velikog značaja za poticanje pomirenja, razbijanje kruga nasilja i stvaranje održivog mira“, izjavio je Fletcher M. Burton, šef Misije OSCE-a u BiH. „Razvoj djelotvornog pravosudnog sistema je ključni element u poticanju pomirenja i ostaće jedan od prioriteta naše Misije u BiH“.\nForum će obuhvatiti razne panel diskusije na teme koje su u vezi s tranzicijskom pravdom i pomirenjem. Cilj je dati doprinos regionalnoj prekograničnoj komunikaciji i koordinaciji u vezi s ovim pitanjima između predstavnika vlasti i pravosudnih institucija, te s organizacijama civilnog društva i udruženjima žrtava i veterana rata. Pored toga, očekuje se da će se kroz Forum povećati interes i podrška raznih aktera tranzicijskoj pravdi u postjugoslovenskim državama i procesu REKOM-a.\n„Uspostava regionalne komisije je neophodna jer sama suđenja nisu dovoljna za utvrđivanje i iznošenje činjenica o ratnim zločinina, slušanje priča žrtava i vraćanje povjerenja među ljudima“, kazala je v.d. šefa Misije OSCE-a u Srbiji, Paula Thiede. „Takvo tijelo je potrebno i zbog toga da se osigura alternativa za međusobno konfliktne izjave država o sukobima i zločinima iz devedesetih godina“.\nOSCE će i dalje podržavati proces tranzicijske pravde, koji uključuje djelotvorno procesuiranje predmeta ratnih zločina, dovođenje počinilaca pred lice pravde i utvrđivanje činjenica o počinjenim zločinima.


Upravljanje svim procesima u kompaniji...\nEfikasno planiranje, upravljanje i optimizacija proizvodnih procesa\nFizički prototipovi su prošlost...\n3DEXPERIENCE platforma na kojoj je bazirana najnovija CATIA služi za:\nUpravljanje dokumentacijom, projektima, projektnim zahtevima i sastavnicama\nUpravljanje procesima koji su vezani za razvoj proizvoda i proizvodnju (PLM - Product Lifecycle Management)\nSimultani rad i razmenu informacija svih zaposlenih u različitim sektorima firme\nSaradnju inženjera bez obzira na CAD softver koji koriste.\nDanas imamo 3DEXPERIENCE platformu koja predstavlja novi termin koji prevazilazi okvire PLM-a i odnosi se na upravljanje svim procesima u firmi gde su korisnici platforme svi zaposleni, kako u tehničkim, tako i u netehničkim sektorima. Predstavlja osnovu u okviru koje rade sve ostale aplikacije (CATIA, ENOVIA, DELMIA, SIMULIA, SolidWorks…). Iako je prilagođena cloud tehnologijama, 3DEXPERIENCE platforma je dostupna i kao hosted ili on-premise verzija, što znači da može raditi totalno nezavisno u vašoj lokalnoj mreži ili na pojedinačnim računarima.\nDODATNI PLM RESURSI\nDobavljači za auto-industriju uvek teže ka novim - globalnim, prilikama i poslovima, ali ostaje pitanje kako da kompanija zadovolji zahteve kupaca, postigne svoje ciljeve sa postojećim resursima.\n3DEXPERIENCE rešenje je dokazano u globalnim automotive firmama i omogućava zaposlenima u vašoj kompaniji da analiziraju poslovne prilike, tendere, brzo osvajaju nove poslove, upravljaju projektima i resursima i da pri tom izvrše sve faze razvoja i proizvodnje kako bi klijentima isporučili željeni proizvod u datom vremenskom periodu, bez nepredviđenih ulaganja. Sve u jednom jedinstvenom korisničkom okruženju. PLM nije samo za korporativne gigante, već postoje i posebna rešenja za mala i srednja preduzeća i one kojima je potrebno prilagodljivo i široko primenjivo rešenje.


USVOJEN PREDLOG MREŽE ŠKOLA U KLADOVU | Timočke\nUSVOJEN PREDLOG MREŽE ŠKOLA U KLADOVU\nNa petoj sednici Opštinskog veća u Kladovu usvojen je predlog Mreže škola koju čini pet javnih osnovnih škola od kojih su četiri sa izdvojenim odeljenjima, jedno izdvojeno odeljenje škole za osnovno obrazovanje i vaspitanje učenika sa smetnjama u razvoju i jedna osnovna muzička škola. Podršku je dobio i predlog Odluke o mreži javnih predškolskih ustanova koju čine PU “ Neven“ i vaspitne grupe u osnovnim školama za realizaciju pripremnog predškolskog programa za decu u godini koja prethodi njihovom polasku u prvi razred osnovne škole.\nNa sednici Veća usvojeni su Izveštaji o radu u 2018. godini javnih preduzeća „Komunalac“ i „Jedinstvo „, koje od pravnih i fizičkih lica za isporučenu toplotnu energiju i vodu za piće potražuje 87 miliona dinara. Pozitivnu ocenu većnika dobio je i Izveštaj o radu TOO Kladovo za prethodnu godinu uz konstataciju da su u opštini Kladovo lane evidentirana 75.092 noćenja inostranih i domaćih gostiju. Najveći rast beleže izdavaoci soba za prenoćište jer je njihove kapacitete koristilo 9750 turista.\nNa sednici Opštinskog veća jednoglasnu podršku dobio je predlog Odluke o raspisivanju javnog konkursa za dodelu sredstava iz budžeta opštine Kladovo za 2019. godinu za realizaciju programa udruženja građana. Za tu namenu ove godine planiranu su sredstva u iznosu od 5.691.000 dinara. Pravo učešća imaju udruženja građana sa programima od javnog interesa u oblasti ekonomskog razvoja, poljoprivrede i ruralnog razvoja, zaštite životne sredine, socijalne i dečije zaštite, razvoja kulture i opštih usluga lokalne samouprave.\nVećnici su usvojili i predlog rešenja o obrazovanju Saveta za bezbednost saobraćaja kao na putevima u opštini Kladovo i predlog rešenja o formiranju Komisije za tehničko regulisanje saobraćaja na teritoriji te podunavske opštine.\n← POŽAR U SLATINSKOM NASELJU U BORU\nOD FEBRUARA STIPENDIJE VEĆE ZA 30 PROCENATA U KNJAŽEVCU →


Najvažnije je da smo shvatili da sa Bešiktašom može ravnopravno da se igra. Ukratko, ovo je zajednički utisak fudbalera Partizana posle 1:1 sa turskim klubom u prvom meču plej-ofa kvalifikacija za Ligu Evrope.\nCrno-beli su odigrali još jedan dobar i hrabar meč pod komandom Zorana Mirkovića, a sreća i nedostatak iskustva uticali su da samo jedna lopta završi iza leđa golmana Tolge Zengina. Ključni trenutak meča u Humskoj je bio ekspresno brzo primljeni gol nakon što je Rikardo Gomeš u 14. minutu obradovao više od 20.000 navijača.\nSa tim se slaže i mladi Danilo Pantić, koji je bez sumnje jedan od najboljih igrača Partizana u novoj sezoni.\n- Drugi gol bi promenio dosta toga, ali... Bila je teška utakmica, baš kao što smo i očekivali. Vodeći gol smo postigli u pravom trenutku, međutim, Bešiktaš je brzo izjednačio i to nas je preseklo. Uspeli smo da se vratimo u meč, da budemo bolji, ali nismo stigli do drugog gola. Mislim da smo bili potpuno ravnopravni protivnik, čak sam u nekim trenucima osetio da imamo kvalitet da pobedimo. Nažalost, nismo i u četvrtak nas čeka veliki revanš u Istanbulu koji će sve odlučiti. Naš jedan pogodak bi mnogo toga promenio, zato i idemo tamo s namerom da postignemo gol - rekao je Danilo Pantić za "Blic".\nNapadač Partizana je otkrio i šta očekuje od drugog meča sa "crnim orlovima".\n- Mislim da se dva meča neće previše razlikovati, odnosno da će biti kao i što je bilo u Humskoj - otvoreno, napadački, sa dosta prilika za gol. Vidite, Bešiktaš i mi igramo slično i ne verujem da će se nešto promeniti. Zato očekujem da nastavio tamo gde smo stali. Mi moramo da postignemo gol, ali mislim i da Bešiktaš neće igrati na 0:0.\nPantić je dodao i da ekipa, pre revanša u Istanbulu, prvo mora da razmišlja o domaćoj Superligi i nedeljnom (19.30) gostovanju Mačvi u Šapcu. Vicešampion je u prošloj sezoni dva puta slavio protiv narednog rivala, 6:1 na svom stadionu i 1:3 na gostovanju.\n- Po rezultatu bi se reklo da su to bile lagane utakmice, ali uopšte nije bilo tako. Okrećemo se našem prvenstvu, koje je podjednako bitno kao i dueli sa Bešiktašom. U svakoj utakmici želimo da pobedimo, pa tako i u Šabac idemo po tri boda, što je jedino prihvatljivo - dodao je Danilo Pantić.


Kako bi izgledali gradovi kada ne bi bilo automobila? – The PRESTIGE\nAli, ako pogledamo drugu stranu medalje, oni su jedni od najvećih emitera gasova sa efektom staklene bašte na svijetu.\nSve više gradova uvodi mjere koje ograničavaju automobilski saobraćaj\nZnačaj automobila u svakodnevnom životu jeste ogroman, ali sjetite se kako ste se osjećali kada ste prošli put bili u nepomičnoj gužvi, u nepreglednoj koloni automobila. Vjerovatno ste bili bijesni, nervozni, možda čak i tužni jer kasnite na događaj koji vam je važan.\nIstraživanja su pokazala da u Los Anđelesu vozači provedu 119 sati godišnje zaglavljeni u gužvi. U Moskvi je ovaj broj još veći, te su vozači zaglavljeni u gužvi čak 210 sati godišnje, a ako bismo ovaj broj pretvorili u dane, to bi bilo nevjerovatnih 9 dana tokom godine provedenih u svom automobilu čekajući u zastoju.\nOvi, ali i brojni drugi negativni podaci, naveli su vlasti pojedinih gradova na svijetu da neke djelove gradova u potpunosti zatvore za automobile. U tim gradovima ulice se redizajniraju kako bi se prioritet pomjerio sa saobraćaja na druge namjene, kao što su parkovi.\nAmsterdam, već poznat po tome što se automobilima kreće rjeđe nego biciklima ili pješke, planira da uvede i dodatne mjere kako bi se smanjio broj automobila – do 2025. godine planira se uklanjanje čak 11.200 parking mjesta, kako bi se proširili trotoari i biciklističke staze i zasadilo drveće.\nInteresantna je i situacija u Parizu, gde se svake prve nedjelje u mjesecu srce grada, odnosno ulice prvog, drugog, trećeg i četvrtog arondismana zatvaraju za saobraćaj i služe kao pješačke zone. Slične mjere su donijete i u Birmingemu, Briselu, Helsinkiju, Oslu, ali i mnogim drugim gradovima, ne samo u Evropi već u čitavom svijetu.\nPrvenstveno, ukoliko bi se u pojedinim djelovima gradova zabranili automobili, stvorilo bi se više mjesta za šetnju i parkove, proširili bi se trotoari ili bi se napravile čitave pješačke zone. Problem zapravo ne predstavljaju samo automobili kao takvi, već i cjelokupna infrastruktura koja im je podređena.\nTako u Sjedinjenim Američkim Državama postoji duplo više parking mjesta nego što ima automobila. Ukoliko bi se neki od parkinga uklonili, dobio bi se prostor koji bi mogao da se redizajnira i na drugi način koristi stanovništvu. Još jedna pozitivna stvar koju bi donijela zabrana automobila jeste da ne bi bilo toliko gužvi. Dobar primjer je Barselona, u kojoj je jedno naselje poznato po stalnim gužvama 2016. godine transformisano, pa je prostor koji su zauzimala vozila sada namijenjen pješacima, biciklistima i komšijama koje žele da vrijeme provode zajedno napolju.\nMeđutim, ukoliko bi način za sprječavanje ovakvih gužvi i drugih problema bila zabrana automobila u pojedinim gradskim oblastima, to ne bi značilo da bi saobraćaj u potpunosti stao. Redizajniranje gradskog pejzaža na ovaj način zapravo bi podrazumevalo znatno unapređenje mreže javnog transporta, čime bi se omogućio prelazak ljudi iz jednog kraja grada u drugi autobusima, tramvajima ili metroom, uz istovremeno unapređenje infrastrukture koja omogućava korišćenje drugih prevoznih sredstava kao što su bicikli ili električni skuteri.\nDa li bi zabrana automobila imala uticaj na klimatske promjene?\nPočetkom ove godine, kada su uvedeni vanredno stanje i karantinske mjere, imali smo priliku da na ulicama vidimo manje automobila, ali i da sami manje koristimo ovo prevozno sredstvo. U tom periodu, zapravo, dnevne emisije gasova sa efektom staklene bašte su se smanjile za čak 17 odsto, pokazalo je istraživanje Univerziteta u Istočnoj Angliji.\nVođeni ovim skorašnjim primjerom, možemo zaključiti da bismo, ukoliko se u budućnosti bude smanjilo korišćenje automobila za transport, mogli da očekujemo i smanjenje ukupne emisije gasova sa efektom staklene bašte, s obzirom na to da su prevozna sredstva jedna od većih emitera ovih gasova na svijetu.\nPored redukcija emisija, ovakvo redizajniranje saobraćaja i urbanog pejzaža bi redukovalo i uticaj urbanih toplotnih ostrva, tj. izmijenilo bi mikroklimu grada, što je i poželjna mjera adaptacije na klimatske promjene kako bi se ublažili efekti zagrijavanja i toplotnih talasa.\nMožete li da zamislite da se umjesto četiri automobilske trake i parkinga tu nalaze dvosmjerne biciklističke staze, još jedan drvored i klupe, a da sredstva javnog transporta mogu nesmetano da prolaze trakama koje su namijenjene samo za njih? Danas je teško zamisliti ovakvo stanje, ali ukoliko se sve više gradova povede svijetlim primerima o kojima smo ovdje pisali, možda ćemo u budućnosti živjeti u mjestima koja su više skrojena po mjeri čovjeka, a manje po mjeri automobila.


Dok je 46 miliona Italijana starijih od 12 godina, što je više od 85 posto, primilo najmanje jednu vakcinu, procjenjuje se da je oko 2,5 miliona italijanskih radnika još nevakcinisano, prenosi Tanjug, pozivajući se na BBC.\nKazne od 500 do 1.500 eura\nU slučaju da neko od zaposlenih ne dolazi na posao, jer nema zelenu propusnicu, to će se smatrati neopravdanim odsustvom i taj zaposleni će ostati bez plate, iako nije predviđena disciplinska mjera i osoba ne može biti otpuštena.\nPredviđene su i kazne od 500 do 1.500 eura, ukoliko zaposleni dođu na posao bez tog dokumenta.\nOčekuje se veliki pritisak na apoteke i ostala mjesta na kojima je moguće testiranje za dobijanje zelene propusnice, koje su već krenuli sa osiguravanjem potrebnih zaliha testova.\nDa bi dobili zelenu propusnicu Italijani moraju biti vakcinisani bar jednom dozom vakcine ili da su preboljeli COVID-19 u posljednjih šest mjeseci, a još jedan od uvjeta je i da su testirani negativno na svakih 48 sati.\nOdluka o obaveznoj zelenoj propusnici je generalno gledano popularna, pošto dvije trećine Italijana smatra da je ona potrebna, prema ovosedmičnom istraživanju Ipsosa.\nMeđutim, ona ima i protivnike, pa su tako, nakon nereda u Rimu i Milanu prošle subote, u kojoj su se sukobili protivnici uvođenja COVID propusnica sa pripadnicima policije i kada je uhapšeno 12 osoba, a oko 30 povrijeđeno, za danas najavljene nove demonstracije.\nU luci Trst na sjeveru Jadrana, gdje je samo 40 posto od 950 radnika vakcinisano, prijeti štrajk i prekid u snabdijevanju, to su najavile i kamiondžije, a postoje upozorenja o smetnjama i u javnom prijevozu u industrijskom centru Milanu.\nRadnici pristaništa u Trstu ponudili su da otkažu štrajk ako vlasti odgode obaveznu primjenu propusnice do kraja oktobra, ali je vlada to odbila.\n2 minuta vijesti o pandemiji ubije vam životno veselje\tBritanska vlada odbija ponovno uvođenje mjera protiv covida


Silikonski aplikator za nanošenje tekućeg pudera ne upija proizvod već ga ravnomjerno razmazuje.\nOvim silikonskim aplikatorom se svaki tekući ili kremasti proizvod vrlo jednostavno nanosi i daje prirodan izgled kože lica.\nVeoma lagan i za čišćenje nakon svake upotrebe.\nKupnjom ovog proizvoda ostvaruješ 32 bodova.


Geocentar – Stranica 5 – GeoCentar\nTehnološkim napretkom vidljivi su pomaci u istraživačkoj i kartografskoj tehnologiji. Snimanjem iz zraka bespilotnom letjelicom dobiju se prostorni podaci visoke kvalitete. Sve je veći izazov njihova razmjena i međusobna suradnja korisnika. Zašto? U sljedećim člancima pročitajte više o povezivanju daljinskih istraživanja i cloud tehnologije: ...


Sporazum Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini i države Bosne i Hercegovine još nikada nije potpisan, iako je to urađeno s drugim vjerskim zajednicama u našoj zemlji.\nOsnovni ugovor Islamske zajednice i Bosne i Hercegovine upućen je u Predsjedništvo Bosne i Hercegovine ali opstrukcije od strane Mladena Ivanića i Dragana Čovića doprinijele su ovakvoj situaciji. Denis Bećirović (SDP) kazao je da to pitanje postavlja već tri godine.\nMnogi eksperti i vjerski lideri ističu da je neophodno što prije potpisati sporazum između Islamske zajednice i države Bosne i Hercegovine sa svim specifičnostima islamske vjerske prakse, usklađivati i primjenjivati zakonske propise s Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i slobodama i Zakon o slobodi vjere i pravnom položaju crkava i vjerskih zajednica, kako bi sloboda vjere bila adekvatno osigurana.\nPrevious MS&WOOD Fojnica: Ima 355 uposlenih, nadaju da će moći zaposliti hiljadu ljudi u naredne dvije godine\nNext Pobijedili i Hrvatsku: Mini fudbal reprezentacija Bosne i Hercegovine izborila plasman u četvrtfinale Eura (Video)


SI ĐINPING SPREMAN DA SARAĐUJE SA BAJDENOM: Sprema se 1. vitruelni sastanak sa američkim kolegom uprkos sve VEĆIM TENZIJAMA!\nFoto: EPA / Jim Lo Scalzo, EPA / Xinhua\nAnđela Popović 10.11.2021. 20:26h 17:21h\nKineski predsednik Si Đinping rekao je da je "spreman da sarađuje sa SAD "uprkos jakih tenzija između dve zemlje u izjavama uoči očekivanog virtuelnog samita sa svojim američkim kolegom Džoom Bajdenom".\nVirtuelni sastanak bi mogao bi da se održi iduće nedelje, preneo je CNN pozivajući se na izvor blizak tom pitanju, dodajući da tačan datum nije još određen. To će biti njihov prvi video sastanak od dolaska Bajdena u Belu kuću u januaru, od kada su imali još samo dva telefonska razgovora.\nKineski ambasador u SAD Ćin Gang je sinoć pročitao pismo Sija za vreme godišnjeg gala prijema Nacionalnog komiteta o odnosima SAD-Kina, američke organizacije koja se bavi razmenom između dve velike sile.\nSi je istakao da je u skladu sa principima uzajamnog poštovanja, mirnog suživota i saradnje na dobrobit svih Kina spremna da sarađuje sa SAD da ojača razmenu i saradnju oko svih pitanja, preneo je danas kineski ambasador na svom Tviter nalogu.\nChina is ready to manage differences with the US, the country's leader Xi Jinping said, ahead of a planned virtual meeting with US President Joe Biden. https://t.co/m4FfqUySme\nKineski predsednik je takođe rekao da želi da "Kina i SAD zajedno odgovaraju na regionalna i međunarodna pitanja kao i na svetske izazove dok istovremeno na odgovarajući način rukovode razlikama, da bi vratili odnose između Kine i SAD na dobar put jednog solidnog i stabilnog razvoja".\nU svom pismu kineski predsednik ocenjuje da su odnosi dve zemlje danas na "raskrsnici" i navodi da je "saradnja jedini dobar izbor" jer dve strane "imaju sve da izgube pri konfrontaciji".\nBela kuća je najavila početkom oktobra da će virtuelni razgovor dvojice lidera biti održan do kraja godine.\nOdnosi Pekinga i Vašingtona su na vrlo niskom nivou po nizu pitanja, od trgovine do ljudskih prava preko regionalnih ambicija Kine. Tenzije su dodatno porasle poslednjih nedelja oko pitanja Tajvana.\nDžo Bajden međutim takođe naglašava da želi da srađuje sa kineskim vlastima oko određenih izazova kao što je klima. On je ipak oštro osudio početkom novembra kao veliku grešku to što Si Đinping nije došao na UN konferenciju o klimi u Glazgovu ni na samit G20 u Rimu.\nKurir.rs / Beta, Foto: EPA /Jim Lo Scalzo, Xinhua\nUPOZORENJE TAJVANSKOG MINISTARSTVA ODBRANE Kina počela sivu zonu ratovanja, želi da preuzme ostrvo bez borbe! Evo i kako!\nKinaSADSi ĐinpingDžo Bajden\nSTIŽU DOLARI U SRBIJU! AFRIKA NOVA KRALJICA BAKŠIŠA: Pevačica razbija na turneji u AMERICI! (VIDEO) 1


13:24 >> 13:26\nDržava El Salvador je kupila bitkoine u vrednosti oko 21 milion dolara u ponedeljak, a danas u toj zemlji on postaje zvanično sredstvo plaćanja\nDržavna kasa El Salvador se snebdela bitkoinom uoči današnjeg stupanja na snagu zakona prema kojem je ova zemlja postala prva u svetu u kojoj je najpopularnija globalna kriptovaluta postala zakonsko sredstvo plaćanja.\nPredsednik El Salvadora Najib Bukele otkrio je juče u seriji tvitova da je zemlja kupila ukupno 400 bitkoina, kao prvi korak u okviru nastojanja da digitalnu valutu doda svom bilansu stanja.\n“Kupovaćemo mnogo više”\nPlaćanje kroz “ćivo”\nEl Salvador je lansirao aplikaciju za digitalni novčanik pod nazivom „ćivo“, za koju građani mogu da se prijave podnošenjem na uvid ličnih identifikacionih dokumenata kako bi mogli da obavljaju transakcije koristeći bitkoin. Kako bi se podstaklo brže usvajanje novog platežnog sredstva, svi koji se prijave za korišćenje aplikacije dobiće bitkoine u vrednosti 30 dolara.\n– Naši brokeri će kupovati još mnogo više – napisao je Bukele.\nCena bitkoina porasla je nakon njegovih tvitova porasla na oko 52.682 dolara sinoć na trgovanju 16 minuta posle ponoći po istočnoameričkom vremenu.\nEl Salvador je prva zemlja koja je prihvatila bitkoin kao legalnu valutu, koja će biti u opticaju zajedno sa američkim dolarom, i istovremeno prva država koja je uvela taj token u svoj bilans stanja i u devizne rezerve.\n“Šta će nam to!?”\nZagovornici i kritičari širom sveta s interesovanjem prate kako će se odvijati ovaj eksperiment bez presedana. Međutim, odluka vlasti o usvajanju britkoina kao zvaničnog plateznog sredstva naišla je na kritike širom zemlje. Skoro 70 posto Salvadoraca koje je anketirao Univerzitet Centralne Amerike ne odobrava odluku vlade, a mnogi su rekli da ne znaju ni kako da koriste digitalnu valutu.\nS druge strane, pristalice ovog poteza El Salvadora smatraju da to ukazuje na rastuće prihvatanje bitkoina i da bi druge zemlje mogle da slede ovaj primer.\nSalvadorska vlada se nada da će povećati finansijsku inkluziju u zemlji, u kojoj oko 70 posto građana nema pristup tradicionalnim finansijskim uslugama.\nEl Salvador prvi “priznao“ bitkoin: Zvanična valuta, građanima po “e-novčanik”\nbitkoin digitalna imovina El Salvador kriptovalute


Rotoplat TP3 vertikalna strečerica | PakSistemi\nRotoplat TP3 je vertikalna štrečerica sa pokretnom platformom. TP3 pokretna platforma je specijalno dizajnirana kako bi se moglo lakše manipulisati teretom putem ručnog paletnog viljuškara.\nKao standardni deo opreme viljuškar poseduje ekran osetljiv na dodir u boji od 7 inča sa sistemom Multilevel control (MLC), koji je specijalno dizajniran od strane Robopac – a, kako bi korisnicima omogućio lako podešavanje rada samog paletizera i jednostavan pristup svim funkcijama. Opciono postoji mogućnost instalacije RConnect sistema – tehnološki sistem za praćenje rada mašine, koji pruža veći ninov kontrole procesa rada ali i potpunu podršku korisnicima od strane proizvođača.\nU zavisnosti od tipa nosača folije postoje tri tipa ROTOPLAT-a TP3 sa nosačima: FR, PDS ili PVS.\nKARAKTERISTIKE ROTOPLAT TP3 308 FR ROTOPLAT TP3 508 PDS ROTOPLAT TP3 708 PVS\nPrečnik pokretne platforme (mm): 1650 standardno / 1800 opciono 1650 standardno / 1800 opciono 1650 standardno / 1800 opciono\nMaksimalna težina palete (kg): 1500 1500 1500\nBrzina rotacije pokretne platforme (rpm): 5÷12 5÷12 5÷12\nBrzina kretanja nosača folije (gore-dole) (m/min): 1.5÷5.5 1.5÷5.5 1.5÷5.5\nZatezanje folije: Podesivo preko panela Podesivo preko panela Podesivo preko panela\nPredistezanje folije: Nije dostupno (FR) fiksno 250% standardno (PDS) podesivo 150%-400% (PVS)\nMaksimalne dimenzije palete (DxŠ) (mm): 1000x1200 standardno / 1200x1200 opciono 1000x1200 standardno / 1200x1200 opciono 1000x1200 standardno / 1200x1200 opciono\nMaksimalna visina palete (mm): 2200 standardno / 2400/2800/3100 opciono 2200 standardno / 2400/2800/3100 opciono 2200 standardno / 2400/2800/3100 opciono\nNapon (V): 230 1 Ph 230 1 Ph 230 1 Ph\nFrekvencija napajanja (Hz): 50/60 50/60 50/60\nMaksimalne dimenzije rolne (HxØ) (mm): 500x300 500x300 500x300\nMaksimalna težina rolne (kg): 20 20 20\nDebljina filma (µm): 17÷35 17÷35 17÷35\nPhase stopping point: Standardno Standardno Standardno\nSoft start (Lagani početak okretanja platforme: ) Standardno Standardno Standardno\nDetekcija visine proizvoda fotoćelijom: Standardno Standardno Standardno\nPrilaz viljuškara: Zadnji Zadnji Zadnji


NOVOSTI IZ APC Archives | Stranica 5 od 16 | AzilSrbija\nPočetna / NOVOSTI IZ APC (Strana 5)\n29. maja 2018.\tEVROPA I MIGRANTI, MI U MEDIJIMA, NOVOSTI IZ APC Komentari su isključeni na Djurović (APC): Srbija definitivno postaje tampon zona za migrante ako i BiH zatvori granicu\n20. maja 2018.\tAKTUELNO, Internacionalna saradnja, MI U MEDIJIMA, NAJNOVIJE, NOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć Komentari su isključeni na APC/CZA u sedištu UN na panelu o globalnom dogovoru o migraciji među članicama UN-a\n30. aprila 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć, Psihološka pomoć Komentari su isključeni na Redovni monitoring timova APC/CZA u Somboru, Horgošu i na drugim otvorenim lokacijama\nU okviru projekta Monitoring and improving asylum and migrant practices in the border areas in Serbia, a koji je finansijski podržao OSIFE, APC/CZA tim pravnika i psihosocijalnih radnika pruža pravna i psihološka savetovanja i asistencije tokom redovnih poseta u pograničnim…\n30. aprila 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć, PRIČE SA TERENA, Psihološka pomoć Komentari su isključeni na Pružanje informacija i monitoring duž Hrvatske granice\nAPC/CZA mobilni timovi redovno prate situaciju na granici sa Hrvatskom, a u okviru projekta praćenja situacije na granicama i negativnih praksi prema migrantima i izbeglicama koje finansira OSIFE. Jedna od redovnih poseta je bila i poseta APC/CZA socijalnih radnika i…\n20. aprila 2018.\tAKTUELNO, Internacionalna saradnja, NAJNOVIJE, NOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć Komentari su isključeni na Nove muke porodice male Medine u Hrvatskoj\nPravno savetovanje i zastupanje u azilnom postupku u svim centrima – poseta Bogovađi\n20. aprila 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć Komentari su isključeni na Pravno savetovanje i zastupanje u azilnom postupku u svim centrima – poseta Bogovađi\nPravnici APC/CZA au prisustvovali 19. aprila 2018. godine u Centru za azilante u Bogovađi saslušanjima tražilaca azila koje „Centar za zaštitu i pomoć tražilaca azila" zastupa u azilnom postupku pred nadležnim organima u Republici Srbiji. Od kraja februara 2018 godine,…\n5. aprila 2018.\tAKTUELNO, NAJNOVIJE, NOVOSTI IZ APC Komentari su isključeni na Vojska Srbije predale MUP-u obezbedjenje granice ka Bugarskoj i Makedoniji\n21. marta 2018.\tNAJNOVIJE, NOVOSTI IZ APC Komentari su isključeni na Nov prihvatni kamp u Tutinu\n27. februara 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Socijalno-integracijska pomoć Komentari su isključeni na Integracijska radionica u Bogovadji\nU okviru projekta LOVE (Pravo, Red, Vrednosti) – za migrante/azilante/osobe kojima je odobren azil, u ostvarivanju svojih prava bez diskriminacije, finansiranom od strane Evropske unije, APC/CZA tim posetio je Centar za azil u Bogovadji. Organizovana je integracijska radionica za učesnike…\n27. februara 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć, PRIČE SA TERENA, Psihološka pomoć Komentari su isključeni na Informisanje migranta u Somboru i praćenje zloupotreba duž granica\nTimovi APC/CZA su redovno na terenu širom Vojvodine, prate prakse na granicama prema migrantima i azilantima, njihovo stanje, ilegalne deportacije iz susednih zemalja u Srbiju, uslove prihvata i smeštaj lica dok su u Srbiji. JEdna od naših mnogih poseta oblastima…\n21. februara 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć, PRIČE SA TERENA, Psihološka pomoć Komentari su isključeni na Monitoring APC/CZA tima na severu\nU okviru redovnih poseta tima pravnika, pedagoga i psihologa Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila (APC/CZA) prihvatnim centrima na severnim i južnim granicama Srbije, u okviru projekta Monitoring i unapređenje položaja tražilaca azila i migranata u pograničnim delovima Srbije…\nRadionica – Razumevanje/Poštovanje pravila u Tutinu i u drugim kampovima\n30. januara 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Socijalno-integracijska pomoć Komentari su isključeni na Radionica – Razumevanje/Poštovanje pravila u Tutinu i u drugim kampovima\nU okviru projekta LOVE (Pravo, Red, Vrednosti) – za migrante/azilante/osobe kojima je odobren azil, u ostvarivanju svojih prava bez diskriminacije, finansiranom od strane Evropske unije, sa mladima koji su smešteni u kampu u Tutinu rađena je radionica o važnosti postojanja…\n30. januara 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć, PRIČE SA TERENA, Psihološka pomoć Komentari su isključeni na APC/CZA obilazi izbeglice duž granice sa Hrvatskom\nTim Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila (APC/CZA) posetio je „Grafosrem" – napuštenu fabriku u Šidu gde borave izbeglice koje pokušavaju da pređu granicu sa Hrvatskom i nastave dalje. Iako je kraj januara, i idalje hladno, zatičemo ljude na…\n23. januara 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć, PRIČE SA TERENA, Psihološka pomoć, Socijalno-integracijska pomoć Komentari su isključeni na Preševo i aktivnosti APC na jugu Srbije\nNaš južni tim i u januaru ove godine redovno obilazi kampove na jugu Srbije, prati situaciju na granicama, informiše i pravno i psihološki savetuje izbeglice sa kojiima se susreće. Situacija u Preševu je zabrinjavajuća. U kampu je oko 900 ljudi.…\nVakcinacija dece u CA Bogovađa – Pravna pomoć\n19. januara 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć Komentari su isključeni na Vakcinacija dece u CA Bogovađa – Pravna pomoć\nAPC/CZA redovno posećuje centre za azil i pomaže tražiocima azila da ostvare svoja prava. Jedan od primera kada je potrebno ostvariti prava na zdravstvenu zaštitu je i porodica smeštena u centru za azil u Bogovađi, poreklom iz Irana sa malom…\n16. januara 2018.\tNAJNOVIJE, NOVOSTI IZ APC, Pravna pomoć, PRIČE SA TERENA Komentari su isključeni na Prvi odobren azil u 2018. godini\nPrvog radnog dana 2018. godine tražiocu azila iz Bangladeša, koga zastupa Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila, je nakon azilnog postupka, koji je trajao vise od jedne godine, odobrena subsidijarna zaštita u Republici Srbiji. Tražilac azila je još kao…\n16. januara 2018.\tNOVOSTI IZ APC, Socijalno-integracijska pomoć Komentari su isključeni na Integracijski događaj u Preševu\nU integracijskom događaju su učestvovali migranti iz lokalnog prihvatnog centra u Presevu i sedam srednjoškolaca koji su aktivni u kancelariji za mlade u Preševu. Učesnici su se okupili u sali kancelarije za mlade gde su se svi ukratko predstavili i…\n10. januara 2018.\tNOVOSTI IZ APC, RAD SA DECOM, Socijalno-integracijska pomoć Komentari su isključeni na Saveti deci izbeglicama u Lazarevcu\nU okviru projekta LOVE (Pravo, Red, Vrednosti) – za migrante/azilante/osobe kojima je odobren azil, u ostvarivanju svojih prava bez diskriminacije, finansiranom od strane Evropske unije, APC/CZA je zajedno sa Školom za obrazovanje odraslih "Đuro Salaj" u Lazarevcu organizovao integracijskih događaj…\n10. januara 2018.\tNOVOSTI IZ APC, RAD SA DECOM, Socijalno-integracijska pomoć Komentari su isključeni na Humanitarna pomoć za decu i majke\nNa poziv tima da posete kancelariju APC/CZA u Subotici, poznata lica migranata počela su da pristižu u podne. Ovom prilikom smo uručivali sakupljenu humanitarnu pomoć za decu i majke. Svi migranti koji su posetili kancelariju su u statusu registrovanih migranata,…\n9. januara 2018.\tNOVOSTI IZ APC Komentari su isključeni na UNFPA trening o rodno zasnovanom nasilju u kontekstu mesovitih migracija u Srbiji\nPredstavnica Centra za zaštitu I pomoć tražiocima azila (APC/CZA) učestvovala je 21. i 22. novembra na treningu Populacionog fonda Ujedinjenih nacija, održanom u Beogradu. Prepoznavanje i reagovanje na rodno zasnovano nasilje u kontekstu mešovitih migracija u Republiciji Srbiji, a koje…\nSTRANA 5 of 16« First...«34567\t»\t10...Last »


Nastavak sna – LŠ: Spens dočekuje Meškov – Rukometni klub Vojvodina\nNastavak sna – LŠ: Spens dočekuje Meškov\nRukometaši Vojvodine dočekaće beloruskog prvaka Meškova u okviru 7. kola C grupe Lige šampiona (subota, 18č). To je četvrti put ove sezone da je naš tim domaćin nekom evropskom velikanu u novosadskom Spens-u. I ovoga puta ulaz će biti slobodan, kao nagrada za frenetičnu podršku. Poklon ljubiteljima rukometa koji će imati priliku da još jednom na delu vide najbolji rukomet na kontinetu.\n– Zaista je velika privilegija nadmetati se u Ligi šampiona. Mi smo sa dve pobede ostvarili cilj. Međutim, želimo još. To je prirodno, bez obzira što su protivnici favoriti. Igrali smo egal poluvreme u Brestu. Sada je prilika da vidimo da li smo i koliko napredovali u odnosu na taj meč. Osvojili smo Superkup Srbije nedavno, to je podstrek, ali i obaveza da nastavimo tim putem – rekao je trener Nikola Marković.\nKapiten Zoran Nikolić pozvao je navijače da ispune Spens – mnogo nam znači podrška sa tribina. Pozivam navijačku grupu "Firma" da bude uz nas. Pozivam i mališane, lepo je videti crveno-belu tribinu. To imponuje i daje smisao.


UEFA dozvolila 16.000 navijača na utakmici Zvezde protiv Milana! – Sport\nZavršena je sednica Kriznog štaba za suzbijanje koronavirusa, sve postojeće mere „ostale su na snazi“, a danas u 15.00 sati biće održana konferencija za novinare, prenela je Radio-televizija Srbije.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić juče je kazala da će na sednici Kriznog štaba zatražiti ukidanje obaveznog PCR testa za ulazak u Srbiju iz Madjarske.\nTakodje, na sednici je razmatrano i pitanje da li će biti publike na utakmici Crvene Zvezde i Milana na utakmici Lige Evrope u februaru.\nKisić Tepavčević: Brojke i dalje visoke, nema popuštanja mera\nČlanica Kriznog štaba i ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević izjavila je danas da postojeće mere protiv korona virusa ostaju na snazi jer brojke i dalje pokazuju da je oboljevanje od tog virusa i dalje na visokom nivou.\n„Poslednjih dana i nedelja stabilnija je epidemiloška situacija u Srbiji, ali oboljevanje je i dalje na visokom nivou, pa smo jednoglasno odlučili da se mere u ovom momentu ne popuštaju“, kazala je Kisić Tepavčević.\nDomaći fudbal, Fudbal, Međunarodni fudbal, Priča dana, VestiFK Crvena zvezda, liga evrope


SVAKA ČAST! ŠAPIĆ: Neću da radim ni sa opozicijom ni sa Vučićem!\nNe mogu da budem nezadovoljan. Ali činjenicom da, sa ovim procentom i sa ostalim rezultatima koji pokazuju da će jedna stranka imati većinu da formira beogradsku vlast i da rukovodi Beogradom, neću biti u prilici da uradim ono što sam želeo, ne mogu da budem zadovoljan, kaže Aleksandar Šapić, predsednik opštine Novi Beograd.\n* Lider Socijaldemokratske stranke Boris Tadić je po objavljivanju rezultata poručio da poziva „svu građansku, demokratsku, proevropsku opoziciju na ujedinjenje“. Da li bi se Vaša grupa građana odazvala takvom pozivu?\n– Ponovo se termin opozicija koristi kao da je to neka vrsta formalne organizacije. To što mi nećemo biti sastavni deo aktuelne vlasti ne znači da međusobno imamo jednake programe za razvoj Beograda. Svako od nas ima svoj način borbe, komunikacije i delovanja na političkoj sceni. Mi ćemo, kao i do sada, nastaviti da delujemo apsolutno samostalno, jer da smo hteli da se udružujemo sa nekim mi bismo to uradili pre izbora. Naš način delovanja i u budućnosti ostaje samostalan, otvoren za razgovore sa svima jer razgovor je osnovno sredstvo u ovom poslu. Bez ikakvog iskazivanja međusobne mržnje i negativnosti – zaključio je Šapić.


Kome ili čemu mi pripadamo? – soulfood\nby milica perisicon September 17, 2019\nSeptembra 27.-og po prvi put će biti organizovan House of Beautiful Business salon u Beogradu, na temu pripadnosti. Temu su izabrale dve sestre koje dogadjaj i organizuju, Sonja i Nataša, kao nešto što njih same duboko i lično pogadja.\n“Želimo da naša publika oseti važnost ove teme u svima nama: šta je, ustvari, osećanje pripadnosti, i zašto imamo potrebu da pripadamo “nečemu”? Kako se to osećanje menja sa globalizacijom, a posebno sa nomadskim stilom života? Koliko brzo će nam biti potrebno da shvatimo da pripadnost nema fizičku niti materijalnu osnovu, već da je to osećanje duboko intimne povezanosti u nama samima…”\nSalon je zakazan u lepom prostoru Dorćol Platz u 18:30. A dogadjaj u Beogradu ima zanimljive predavače i goste: filozofa, futurologa, čoveka iz business-a, muzičare, proizvodjače i preduzetnike, i za kraj, gurua.\nRobert Rowling Smith je Englez, autor 7 knjiga i filozof. Njegova poslednja knjiga AutoBioPhilosoph je iskrena i originalna autobiografija koja proučava fundamentalno pitanje Šta to znači biti human?\nRobert će nam pričati o univerzalnom značenju pripadnosti.\nPhilip Horvat, futurolog iz Berlina. Kombinujuci najnovija istraživanja iz oblasti psihologije i neurologije, teorijske sisteme i različite metodologije za inovacije, Philip inspiriše i konsultuje neke od najinovativnijih i organizacija okrenutih ka budućnosti. On predaje, radi kao konsultant, i partner je u kompanije LUMAN, gde vodi treninge za menadžere upravo u pravcu pripreme za transformacijske procese u budućnosti.\nPhilip će s nama podeliti njegove tehnike koje koristi kako bi ostao “normalan” i optimističan, i sačuvao osećaj pripadnosti izmedju vremenskih zona i fizičkih prostora.\nNa panelu ce učestvovati:\nLP Duo, Sonja i Andrija, muzičari, čarobnjaci, tvorci prvog hibridnog klavira i kvantne muzike. Nastupaju na velikim svetskim festivalima. Trenutno imaju promociju novog albuma “Analog Love”.\nSa njima ćemo pričati o spoju muzike i nauke, procesu stvaranja, o budućnosti muzike, novim tehnologijama u umetnosti.\nBranimir Brkljac, osnivač Mokrin House, se predstavlja i na ovaj način: Diplomirani pravnik bez iskustva, Priučeni marketingaš sa iskustvom, Govornik iz ubeđenja, Predavač iz ljubavi, Pisac početnik, Znatiželjni posmatrač sveta oko sebe, “Večiti putnik, ne drži ga mjesto i bježi mu se često”.\nIspričaće nam kako se oseća kroz projekte koje radi, putovanja, druženja…gde pronalazi svoja mesta pripadnosti.\nFarma Ranilović, par koji je otišao iz Beograda na Kosmaj, kupili 200 koza i sada proizvode najbolji koziji sir u Srbiji.\nIspričaće nam priču o životu na selu, o ljubavi prema kozama i osećanju pripadnosti u ovom novom poretku.\nNa kraju, pozvaćemo gurua Sri Harija, da nam ispriča svoju životnu priču o putovanjima kroz Indiju od svoje 15 godine, i za kraj, spajanje kroz vodjenu meditaciju.\nKome je namenjen ovaj događaj u Dorćol Platzu?\nU pitanju je dogadjaj koji okuplja nekonvencionalne goste pa samim tim i publiku. Pre svega, to su ljudi koji rade na sebi, radoznali i otvoreni za promene. Takvih ljudi ima u svim oblastima: business, lifestyle, tehnologije, umetnost, preduzetništvo…\nTema pripadnosti je veoma aktuelna za nomade, ljude koji žive u Beogradu trenutno, zbog nekog posla ili opredeljenja druge vrste, ali i sve nas koji smo prošli kroz toliko promena poslednjih 30 godina.\nPored predavanja i panela sa gostima, organizovaćemo i radionicu na temu pripadnosti, promovisaćemo i naš Museum of Belonging. Pozivamo sve da zaprate Instagram stranicu Museum of Belonging i podele s nama svoje priče o pripadanju. Ljudi iz celog sveta nam se javljaju, šalju fotografije i priče, sve su lične, duboko intimne i kreativne.\nNaravno, za atmosferu na dogadjaju ce se dodatno pobrinuti i muzičari, zanimljive grickalice i neformalno druženje. Salon je odlična prilika da se upoznaju ljudi sličnih interesovanja koji se na ovakvim okupljanjima ne tako retko pronadju i povežu za neke druge buduće, čak i životne projekte.\nKako je došlo do organizacije događaja The Art of Belonging | Chamber of Beautiful Business u Dorćol Platzu? Kako ste ostvarili kontakt sa orgnizacijom Chamber of Beautiful Business?\nSonja Kresojevic je prošle godine bila na House of Beautiful Business, velikom dogadjaju u Lisabonu, gde se po prvi put srela sa neobičnim i inovativnim konceptom. U pitanju je globalna organizacija koja okuplja preko 500 učesnika iz biznisa, nauke, tehnologije, humanitarnih nauka, umetnosti, ekonomije, koji pronalaze nove modele za budućnost humanizovane ekonomije i društva.\nNa salonima svuda po svetu oni razgovaraju, vode debate, organizuju radionice, eksperimente, igrice, prototipove novih modela, večere, umetničke instalacije, koncerte, ples, “druženja u tišini”, konstelacije i još mnogo toga.\nDa li planirate da nastavite saradnju sa House of Beautiful Business? Šta sve ova organizacija ima u planu?\nHouse of Beautiful Business organizuje svake godine centralni dogadjaj u Lisabonu. Mesto dogadjanja je prelepa Akademija Nauke u Lisabonu.5 dana, 100 govornika i izvodjača, više od 60 predavanja. Ove godine je tema “The Battle for Beautiful Business” gde ce neke od tema biti sve naše borbe sa kapitalizmom, i proslava humanosti u znak otpora protiv mašina.\nUz to veliko okupljanja, ove godine su pokrenuli i manje dogadjaje, Chambers, u 17 razlicitih gradova, i nama je zadovoljstvo da podelimo ovakvo okupljanje i sa Beogradom.\nDodjite, veoma je korisno, okrepljujuće, zabavno i humano!\nBroj mesta je ograničen, obezbedite svoje mesto na vreme. Karte se kupuju na linku dole. Promo kod za popust na karte ChamberBelgrade20\nPrevious Article Previous post: Slatki slanutak\nNext Article Next post: U čemu je tajna transurfinga?


Radončić: Izetbegović je posljednja osoba koja može pozivati na nacionalno jedinstvo - Kameleon M&M\nRadončić: Izetbegović je posljednja osoba koja može pozivati na nacionalno jedinstvo\nPredsjednik SDA Bakir Izetbegović jučer je izjavio kako iskustva SDA sa SBB-om nisu loša, već da je bio loš odnos Fahrudina Radončića prema rukovodstvu SDA. On čak nije isključio ni opciju ponovnog koaliranja sa SBB-om. Tim povodom za komentar smo kontaktirali predsjednika SBB-a.


Caligara će potpisati profesionalni ugovor | Ju1897.net\nCaligara će potpisati profesionalni ugovor\nObjavio: Gaetano Scirea u 13:52h / Kategorija: Novosti\nPrema navodima Gianluce Di Marzia, Fabrizio Caligara će potpisati prvi profesionalni ugovor sa Juventusom.\nFabrizio Caligara je pored Keana, jedan od najcenjenijih igrača Juventusove primavere. Rođen je 2000. godine i igra u veznom redu, a u ovoj sezoni je postigao jedan gol i upisao četiri asistencije za ekipu Fabia Grossa. Agent igrača, Luca Ariatti, je u sedištu kluba kako bi obavio sve formalnosti.


Vesti online / Ličnost nedelje / Mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije\nOni koji ga poštuju kažu da je svoj i nepotkupljiv, oni koji ga ne podnose, prezrivo mu prišivaju čin pukovnika koji nikada neće ožaliti što nije postao patrijarh. Gledaju ga kao ratnika u mantiji koji, vođen umišljajem da je merilo stvari, maše mačem i "odrubljuje" neverne glave. Od političara, što mu se najmanje zamera, do homoseksualaca i Srpkinja koje abortiraju i za koje kaže da su ubile za godinu dana više dece nego što su to učinili Musolini, Hitler i Broz.\nKada takav Amfilohije izrazi sumnju da Aleksandar Vučić radi na predaji Kosova, njegov sedi lik osvane na naslovnim stranama sa spiskom svih ispada ili "ispada", kako već ko oseća i promišlja.\nRođen na Božić pre 80 leta, u Barama Radovića, nadomak manastira Morača, Risto, kako mu je svetovno ime, nije u mladosti delovao kao neko ko će se obući u mantiju i zamonašiti. Fizički spretan i sportski nadaren mladić oštrog uma, sin Ćire i Mileve Radović, međutim, okrenuo se crkvi i istrajao do kraja na Bogoslovskom fakultetu u Beogradu. Usavršavaće se na starokatoličkom univerzitetu u Bernu, magistrirati u Rimu, a doktorirati sa najvećom ocenom u Atini na temu Sv. Grigorija Palame. Posle godinu dana na Svetoj Gori, po pozivu odlazi da predaje na Ruskom pravoslavnom institutu "Sveti Sergije" u Parizu.\nRusi su mu slaba tačka, pa kada je Đukanovićeva Crna Gora uvela sankcije "majčici Rusiji", mitropolit se obrušio rečima: "Ko ne bio veran jednojezičnoj, jednokrvnoj Rusiji, dabogda živo meso od njega otpadalo, bio proklet tri puta i 3.000 puta od mene."\nOpela i pomeni su možda i najčešća mesta njegovih okršaja sa politički korektnom javnošću. Bez dogovora sa porodicom i vlastima održao je govor prepun politički stavova nad odrom ubijenog premijera.\n- Ubila ga je bratska mržnja kratkovida i slepa, koja previđa važnu istinu - ko se mača lati - od mača će i poginuti - rekao je, između ostalog, da bi kasnije objašnjavao da se to odnosilo na Đinđićeve ubice.\nNa opelu Miloševićevom bratu otkriva da se ogrešio o bivšeg jugoslovenskog predsednika.\n- Mene je Slobodan zvao iz Haga da svedočim. Nisam otišao. Tako mi je tada u crkvi savetovano. Pogrešio sam što nisam otišao, mada mi je srce govorilo da treba da odem. Vreme pokazuje i tek će da pokaže da se on, na svoj način, iskreno borio za srpski narod. E, drugo je pitanje da je pristao na ponude i učinio ustupke, ko zna kako bi bilo.\nDržao je govor i na sahrani Danila Kiša iako je ovaj u svom zaveštanju tražio da se to ne čini. Služio je pomen i Jovanki Broz koja počiva u istom grobnom mestu gde i Tito.\n- Ja sam malo kandilo i prema Titu bacio. Velim: toliko je greha i zla na sebe natovario, pa da ga malo okadim - bio je duhovit.\nKao jedan od trojice učenika čuvenog Justina Popovića, on je, ipak, u stanju da prizna greške.\n"Priznajem da nisam sposoban da upotrebim blagu reč, nego nekad izbije iz mene Dinarac i čovek, ali znam koja je mera ljudskog ponašanja. Ako važi latinska izreka da je u imenu sudbina, onda to i nije tako rđavo ime", protumačio je jednom značenje svog monaškog imena na grčkom jeziku - dva voda vojske. Baš kao da se pomirio sa sopstvenom životnom misijom - vladika na ratnom bojištu, sa stvarnim i iskonstruisanim protivnicima.\n< < Stefan Nemanja\nZoran Radojičić > >\nAmeričke sankcije Rusiji nanose štetu...\nErdogan: Hoće da nas obore na kolena, imamo...\nTrajković: Podela najokrutnije rešenje\nKad padneš u vodu, ili plivaš ili potoneš\nMilojević: Na Salcburg kao da su navijači na...\nKljajić i Pantić. Da vratimo dug Bešiktašu\nBez gostujućih navijača u duelima Partizana i...\nWTA: Halep povećala prednost, Olga popravila...\nMarka: Đoković uradio ono što Rafa i Rodžer...\nNaučnici otkrili najtopliju planetu u svemiru...\nKad stane kiša, padne Dimitrov: Đoković u...\nImate dobru startnu poziciju na poslu, preuzmite inicijativu i ostvarićete napredak. Ne dozvolite da vam dileme pretpostavljenih poljuljaju samopouzdanje.


IGM ''MLADOST'' d.o.o, Leskovac - Rešenje o davanju saglasnosti na Studiju o proceni uticaja na životnu sredinu projekta eksploatacije opekarske sirovine na površinskom kopu ''Lučina'' | Ministarstvo zaštite životne sredine\nIGM ''MLADOST'' d.o.o, Leskovac - Rešenje o davanju saglasnosti na Studiju o proceni uticaja na životnu sredinu projekta eksploatacije opekarske sirovine na površinskom kopu ''Lučina''\nObaveštava se javnost i zainteresovani organi i organizacije da je ovaj organ, rešavajući po zahtevu nosioca projekta, preduzeća IGM ''MLADOST'' d.o.o, iz Leskovca, Puškinova bb, doneo Rešenje o davanju saglasnosti na Studiju o proceni uticaja na životnu sredinu projekta eksploatacije opekarske sirovine na površinskom kopu ''Lučina'', na teritoriji KO Lučani, na području SO Ćićevac, i KO Braljina i Maćija, na području SO Ražanj, na katastarskim parcelama definisanim Informacijama o lokaciji Opštinske uprave Ćićevac, br. 350-59/20-05 od 28.09.2020.godine, i Opštinske uprave Ražanj, br. 350-35/20-02 od 30.09.2020.godine.\nProstor planiranog eksploatacionog polja površinskog kopa opekarske sirovine „Lučina“ nalazi se jednim delom na katastarskoj opštini Lučina opštine Ćićevac, obuhvatajući 250 katastarskih parcela pod brojem: 3187, 3332/2, 3287, 3285, 3283/1, 3283/2, 3284, 3288, 3325, 3055/2, 3058/2, 3317, 3289/1, 3290/2, 3314, 3216/2 ,3175/2, 3178, 3164/1, 3170/1, 3097/3, 3084, 3097/2, 3164/2, 3184/1, 3184/2, 3215, 3183, 3171/1, 3171/2, 3171/3, 3157/2, 3158, 3160, 3234, 3078, 3077/3, 3233/2, 3161/2, 3180/2, 3181, 3182, 3180/1, 3161/3, 3163/1, 3163/2, 3233/1, 2624, 2625, 3121, 2623, 2620, 2621, 2622, 3122, 3077/1, 3077/2, 3232/1, 3076/5, 3076/2, 3076/3, 3076/4, 3097/1, 3097/4, 3204/2, 3204/3, 3081, 2613/1, 2613/2, 3163/4, 3206, 3293, 3295/1, 3289/2, 3175/1, 3207, 3205, 3193, 2611, 3060, 3068, 3124, 3062, 3217, 2975, 3004, 3073, 3146, 3147, 3148, 3144, 3089, 3151, 3152, 3162, 3145, 3149, 3161/1, 3101, 3100, 3159, 3140/1, 3192, 3194, 3085, 3235, 3140/2, 3079, 3080, 3108/1, 2974, 3123, 3125, 2973, 3290/1, 3331, 3324, 3130, 3075, 3076/1, 3112/2, 3074, 3136, 3066, 3072, 3087, 3104, 3092, 3095, 3083, 3098, 3094, 3102, 3283/3, 3168, 3173, 3282/1, 3115, 3281, 3282/2, 3082/2, 3332/1, 3329, 3311, 3330, 3111, 3112/1, 3169, 3312, 3203, 3204/1, 3082/1, 3333, 3322/4, 3322/5, 3328, 3209, 3210/1, 3210/2, 3208, 3199, 3200, 3201, 3211, 3197, 3202, 3232/2, 3231/2, 3212, 3213, 3214, 3198, 3177, 3186, 3185, 3176/2, 3174 ,3172/1, 3176/1, 3188, 3179, 3195, 3196, 3189/2, 3191, 3190, 3189/1, 3109, 3070, 3090/1, 3090/2, 3069, 3323, 3063, 3067, 3090/3, 3172/2, 2608, 2609, 3170/2, 3071, 3088, 3091, 3322/1, 3167, 3286, 3291, 3110, 3086, 3096, 3099, 3292, 3310, 3313, 3321, 3309, 3294, 3295/2, 3296/1, 3138, 3139, 3141, 3137, 3133, 3134, 3135, 3142, 3155, 3108/2, 3113/2, 3154, 3143, 3150, 3153, 3132, 2615/2, 3157/1, 3163/3, 2615/1, 2610, 2612, 2614, 3165, 3127/3, 3129, 3131, 3127/2, 3166, 3126, 3127/1.\nDrugim delom eksploataciono polje površinskog kopa „Lučina“ obuhvata katastarske opštine Braljina i Maćija u opštini Ražanj. U KO Braljina SO Ražanj 239 katastarskih parcela obuhvaćeno je eksploatacionim poljem PK „Lučina“ pod brojem: 1202, 1215, 1200, 1201, 1218, 1219, 1216, 1217, 1209, 1210, 1206, 1208, 1211/1, 1199, 1211/3, 1211/2, 1231, 1232, 1229, 1230, 1235, 1192, 1233, 1234, 1222, 1223/1, 1220, 1221, 1227, 1228, 1223/2, 1226, 1187, 113, 114, 112/1, 112/2, 2126, 2127, 2124, 2125, 1205, 1207, 1203, 1204, 1190, 1191, 1188, 1189, 2128/1, 2128/2, 4861, 2129, 2170, 2169, 2184/1, 2171, 2181, 2180, 2172, 2168, 2163, 2162, 4868, 2164, 2167, 2166, 2165, 2182, 2219, 2220, 2174, 2173, 2179, 2184/2, 2183, 2178, 2175, 2176, 2177, 2160/2, 1225, 1214, 1213, 1224, 1241/1, 1238/1, 1238/2, 1212, 1195, 1194, 1193, 1196, 1198/2, 1198/1, 1197, 1241/2, 2156, 1254/2, 1255, 2157, 2159, 2160/1, 2158, 1254/1, 1243, 1242, 1241/3, 1244, 1237, 1236, 1245, 81/3, 37/2, 1, 81/2, 41, 40, 49, 42, 77, 78, 75/1, 76, 83, 82, 79, 80, 2140, 2139, 2142, 2141, 2134, 2133, 2138/1, 2138/2, 2131/1, 2131/2, 39, 38, 2144, 2143, 2130, 2145, 32, 33, 30, 31, 81/1, 72, 34, 35, 24, 25, 23, 27, 28, 29, 26, 81/14, 66/2, 67, 54/2, 55, 75/2, 74, 70, 73, 68, 53, 71, 69, 50, 54/1, 52, 51, 65, 64, 63, 66/1, 96, 93/2, 84, 62, 57, 56, 48, 59, 61, 60, 58, 97, 107, 106, 105, 108, 111, 110, 109, 104, 100/1, 99, 98, 100/2, 103, 102, 101, 47, 2150, 2155, 2154, 2148, 2146/1, 2146/2, 2147, 2153, 2136, 2135, 2132, 2137, 4868, 2152, 2151, 36, 43, 3/2, 3/1, 44, 46/2, 46/3, 45, 4/2, 2146/3, 2149, 37/1, 2, 4/1, 5/2, 5/1. U KO Maćija SO Ražanj 15 katastarskih parcela obuhvaćeno eksploatacionim poljem PK „Lučina“ pod brojem: 561, 580, 581, 582, 583, 584, 585, 586, 587, 588, 589, 590, 591, 592, 593, u skladu sa članom 24. stav 1. Zakona o proceni uticaja na životnu sredinu («Sl. glasnik R.Srbije» broj 135/04, 36/09), zavedeno pod brojem 353-02-1708/2020-03.


Fokus pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova u okviru potrage za nestalim Splićaninom Matejem Perišem u poslednjih 48 sati je ponovo bilo Veliko ratno ostrvo, a ovoga puta obavljena je terenska pretraga ostrva, paralelno sa hotelom “Jugoslavija” do “Galijske bare”.\n– Juče i danas pretraživano je Velikio ratno ostrvo, a pošto je naplavljeno, neki delovi ostrva nisu dostupni za pešake, što je vrlo važno za pse koji učestvuju u potrazi, a ona će se nastaviti i dalje. Važno je da se provere i potrage nastavljaju – kazao je za Jutarnji list Nenad Periš, otac nestalog Mateja.\nSrpska policija je i nakon rekonstrukcije kretanja Mateja Periša nakon napuštanja kluba “Gotik” u noći kad je nestao, navela da je signal njegovog mobilnog telefona takođe lociran u zoni Velikog ratnog ostrva kojeg su pretraživali, a oko kojeg još od početka potrage patroliraju plovila rečne policije i Žandarmerije.


Streljačko streličarski klub OSI “Despot Đurađ Branković” Archives | podunavlje.info\nOznaka: Streljačko streličarski klub OSI “Despot Đurađ Branković”\nSMEDEREVO, 17. oktobar 2020 – Ove subote je u Sportskoj hali u Smederevu održano Prvenstvo Srbije u streličarstvu za osobe sa invaliditetom u organizaciji Streljačko streličarskogk kluba „Despot Đurađ Branković“, a domaćini su osvojili čak 11 medalja. Zlatne medalje pripale su Gavrilu Milenkoviću, veteranu, u disciplini olimpijski luk, Miodragu Grbi, takođe veteranu, kompaund luk, seniorki Vesni Jovanović, olimpijski luk. Vlado…\nparastreličari, Prvenstvo Srbije, Streljačko streličarski klub OSI “Despot Đurađ Branković”Leave a comment\nSmederevcima šest zlatnih medalja na parastreličarskom turniru u Vilovu\nSMEDEREVO, 22. avgust 2020 – Danas je, u organizaciji ŠSU OSI „Prijatelji Šajkaške“ iz Titela, održan parastreličarski turnir u Vilovu kod Titela. Učestvovao je šest klubova sa 42 takmičara, a Streljačko streličarski klub OSI „Despot Đurađ Branković“ osvojio je čak šest zlatnih medalja. Zlatne medalje su osvojili Miodrag Grba, kompaund luk 50 metara, Gavrilo Milenković, olimpijski luk 60 metara, Svetislav…\nStreljačko streličarski klub OSI “Despot Đurađ Branković”, Titel, VilovoLeave a comment\nDeset medalja na Državnom prvenstvu parastreličara\nSMEDEREVO, 15. septembar 2018 – Državno prvenstvo u parastreličarstvu, koje je održano ove subote u Smederevskoj tvrđavi, proteklo je u znaku domaćina. Članovi Streljačko streličarskog kluba OSI “Despot Đurađ Branković” bili su najuspešniji tim. Osvojili su ukupno deset medalja, od kojih sedam zlatnih, dve srebrne i jednu bronzanu medalju. Najsjajnija odličja zaslužili su: Gavrilo Milenković, veteran 60 metara, Miodrag Grba, veteran…\nDržavno prvenstvo u parastreličarstvu, Smederevska tvrđava, Streljačko streličarski klub OSI “Despot Đurađ Branković”Leave a comment\n24/10/2020, 6:56 pm


"Ulaganje u klince, postaje osvajanje kosmosa u Srbiji" - Sportklub\nBlog ostalo Autor:Rada Nikolić16. sep. 202110:00 > 10:061 komentar\nStvari moraju da se nazivaju pravim imenom, reći onako kako jeste, a ne šta bi neko voleo da čuje. U sportu, ni ogroman, težak rad nije garancija da ćete postati „neko i nešto“, ali bez toga, bićete sigurno „ništa“. Mnogi se kriju pod skutima košarke, a samo gledaju svoju interesnu sferu.\nKada ovako priča Zoran Lukić (50), dugodišnji trener ruskog Nižnjeg Novgoroda, skoro je višak da doda da nije lak za saradnju. Ali jeste za otvoren razgovor na razne teme, koje više ili manje „žuljaju“ sport u kome je kraj aut linije više od četvrt veka.\nOd klupskih takmičenja, odnosno izbora da se igra FIBA Liga šampiona umesto „ponuda“ ULEB, preko angažovanja u juniorskoj selekciji Srbije, tretmana struke, uticaja stranih pojačanja u nacionalnim ligama, ali i stanju u evropskoj košarci.\n„U ovom periodu se obično okupe svi akteri najjačeg klupskih nadmetanja pod ingerencijom Svetske organizacije, tako da još „slažem“ utiske sa nedavnog sastanka u Ženevi. U diskusijama, mnogo detalja, šta je urađeno, ali i u kom smeru idemo, uključujući i razgovore sa sudijama, ne bi li smanjili razlike oko tumačenja situacija na terenu. Iako smo skloni da rad arbitara stavljamo pod lupu, nije ni njima lako. Istina, nemam zamerki na poslednju sezonu, ali je i bila lakša jer nije bilo publike. Iz iskustva učestvovanja u Ligi šampiona, znam da nije lako deliti pravdu u Grčkoj ili Izraelu kada su dvorane pune,“ priznaje Lukić za Sport klub.\nZbog sukoba na relaciji FIBA – Evroliga, koji godinama ne prestaje da tinja, ceh su platile i sudije (uglavnom najbolje), koje su se priklonile drugoj strani, pa im je spuštena rampa na najvećim reprezentativnim takmičenjima, poput EP, SP ili OI.\nKo još veruje u Deda Mraza\n„Evroliga će stvaranjem zatvorenog sistema, postati kočnica razvoja košarke u mnogim zemljama. Samo da želja učešća u tom takmičenju ne postane fantazija mnogih, u pokušaju da se ispune svi (ne)mogući uslovi. Pa, niko ne bere novac sa grane. A ja prvi ne verujem u Deda Mraza. I FIBA Liga šampiona je napravila ugovore sa nekoliko klubova kao svojevremeno sa Darušafakom. Diskutovao sam na tu temu, jer se preskaču sportski principi, a ostali moraju da se kvalifikuju. Da ne idemo u ponižavanje intelekta. Izlazimo iz granica normalnog odavno u svakodnevnom životu, pa nema ni sportskih granica. Nastavimo li ovako, ne da se nećemo zanimati sportom, već ćemo nestati sa planete. Ili, setite se šta se dešavalo sa klupskim fudbalom u Evropi, pre nekoliko meseci. Neki su probali da dižu „bune“, pa doživeli kolaps. Ne znam, ne pratim toliko zbivanja u tom sportu, možda je samo pitanje vremena kada će ponovo pokušati. Ali, nije fudbal tek tako sport jedan, mnogi imaju motiva da ulažu pod trenutnim okolnostima i odnosima, pa se i bolje razvija.“\n„Ne slažem se da samo najbolj arbitri sude u Evroligi, niti da je FIBA LŠ zbog te činjenice oštećena. Bilo je i primera da je nekolicina, iz prvog prešla u ovo drugo takmičenje. Ne bih se mešao u politiku, ne iz straha od posledica. Niko i ništa nije dealno. Košarka svašta trpi, a najviše od onih, koji pod njenim okriljem, i takozvanom velikom brigom za ovaj sport, samo gledaju neke svoje interese. Naravno da bi bilo sjajno da najbolji sude onda kada je najdelikatnije, bez podele na „mi i oni“. Sa svetskim i kontinentalnim šampionatima, posebno onim prvim, zbog FIBA smernice razvoja košarke u svakom kutku planete, pravdu dele „razni“. Ali, šta da se radi.“\nLukić je protekle sezone proglašen za najboljeg trenera LŠ, bez obzira što je „njegov“ Nižnji Novgorod poražen u četvrtfinalu fajnal eita. Sledi novi pokušaj u takmičenju koje se nezvanično smatra trećerangiranim, još nedostižnog „glamura“ onih koji su pre dve decenije „odbegli“ og krovne basket organizacije. Zašto i dalje FIBA takmičenje, da li je u pitanju finansijski momenat?\n„Zarada sigurno postoji kada uprava mog kluba želi da bude učesnik LŠ, a mogli smo da zaigramo Evrokup. Da se razumemo, sve je korektno, nema potrebe da fantaziramo. Evroliga jeste po kvalitetu ispred, ali LŠ je na nivou onih koji su nas zvali bez uspeha. Jedina razlika je u smislu kvalifikacija za elitu, s obzirom da finalisti Evrokupa direktno ulaze u Evroligiu, dok su ostali u eliti po „ključu“, ugovoru…“\nZa nekoga ko se pre skoro dve decenije „pozdravio“ sa radom u ovdašnjoj košarci, gradeći gro karijere u ruskom klubu, verovatno je bio iznenađujuće lep poziv da\npredvodi najbolje srpske juniore (do 19 godina) na letošnjem SP u Letoniji. Osećaj bi bio još ugodniji da je bilo medalje, posle plasmana u polufinale.\n„Svako ima pravo da priča šta hoće, to ne možete zabraniti ljudima. Tako i na temu povratka u Srbiju, igrača ili trenera. Ne znam kako se olako izvlače zaključci, umesto da se realno i studiozno razmišlja. Dovođenje jednog stručnjaka (Željko Obradović, prim. aut) za spas i anuliranje svega onog što se dešava pod srpskim obručima, a nije od juče, neće rešiti probleme. Jeste dobra stvar, ali mora da se radi mnogo i konbtinuirano, ništa ne može preko noći.“\n„Pomalo gorak ukus, čak i sa ove, pristojne distance. Tako je uvek kada ste tako blizu, a ispostavi se, daleko. Imali smo šansu, a nismo uspeli. Bilo bi mi lakše da nismo bili u prilici da u tim mečevima osvojimo medalju, koja je bila na dohvat ruke. Ne kaže se uzalud da se najteže podnosi četvrto mesto. Ono što je definitivno odlučilo je fizička dominacija rivala. Pre svih, Francuske i Kanade, pa čak i američke selekcije. Oni fizički izgledaju kao dobri seniorski timovi. Posebno „trikolori“. Bio sam šokiran jer su atletski fascinatni, toliko da su mogli da produže i u VTB ligu.“\nSve veću važnost fizičkih karateristika pod obručima, stručnjaci odavno apostrofiraju.\n„U tom segmentu, srpski juniori su bili u inferiornom položaju. Parirali su košarkaškim znanjem, glavom, ali gde su do izražaja dolazile „fizikalije“, nismo mogli adekvatno da odgovorimo u ključnim momentima. Zato je izostala medalja. Žao mi je tih momaka, jer su trudom i odnosom na treninzima i mečevima, zaslužili više od četvrtog mesta. Ako postoji uteha, odnosno pouke sa ovako velikih takmičenja, onda je to smer u kome bi trebalo da nastave da rade.“\nZoran Lukic of @BC_NN has been elected Coach of the Season! Congratulations! 👏 #BasketballCL pic.twitter.com/xYyJ2baDtc\n— Basketball Champions League (@BasketballCL) May 5, 2021\nSagovornik Sport kluba navodi još jedan dovoljno ilustrativan primer.\n„Glavni plejmejker francuske juniorske reprezentacije već igra Evroligu u dresu Barselone, a naš Mihailo Petrović nije ni „omirisao“ igranje u seniorskom uzrastu. Imali smo i mi neke, koji su osetili šta znači igrati u toj kategoriji, ali… I ovaj šampionat je bio momenat posle koga bi trebalo dobro razmisliti kako i šta dalje. Pa, srpski mladi igrači, sa izuzetkom onih iz Mege, retko dobijaju priliku da zaigraju za prve timove svojih klubova. A i to što se dešava u pomenutom klubu, pa oni imaju totalno drugačiji koncept od ostalih. Njih ne zanima pasoš, nacionalnost, već košarka, napredak i, još ponešto, rezultati nisu primarni. Ni za moje kolege koji tamo rade, nije loše. Ali, generalno, mladim igračima u Srbiji, nedostaje iskustvo jakih, ozbiljnih utakmica i fizička dominacija.“\nU Košarkaškom savezu Srbije, poput mantre se ponavlja rečenica da je u mlađim reprezentativnim kategorijama primarno napraviti igrača za seniorsku selekciju, dok su rezultati (medalje) sekundarni.\nPartizan? Kad ostane bez reči\n„Pitate me koliko je uopšte postojalo realne osnove u pričama da ću preuzeti Partizan. E, stvarno, na tu temu, nemam komentar. Stvarno. Možemo da razgovaramo o mnogim stvarima, ali ćemo ovo da preskočimo. Mislim da takav odgovor, govori više od bilo kakvih objašnjenja.“\n„Teško je „izbaciti“ igrača za najviši rang sa samo 30 dana priprema u proseku, već mora da postoji kontinuitet rada. Pri tome ne mislim da toga nije bilo ranije. Drugo je osećaj igranja za nacionalni tim, to već ide i od kućnog vaspitanja. Ne znam koliko može reprezentativaca da se izbaci za seniorski saziv, ali znam nešto drugo. Igrači se razvijaju u klubovima, a iz reprezentativnih selekcija mogu dalje „samo“ da se lansiraju. Jedini izuzetak može da bude rad sa kadetima (igrači do 16 godina), kod kojih ima više prostora za okupljanja i unapređenje timskih i individualnih karakteristika.“\nNe računajući svetsko juniorsko prvenstvo, FIBA se ovog leta opredelila za čelindž turnire za preostale mlađe reprezentativne kategorije, umesto kontinentalnih šampionata.\n„Znam nacionalne saveze, koji su na takve provere poslali izlazna, takmičarska godišta, dok je KSS slao mlađe i, uradio pravu stvar. Ti turniri su bili prilika da treneri probaju što više kandidata, naprave kostur selekcija za vreme kada se ponovo budu održavali šampionati.“\nNa ovim prostorima, od košarke se uvek puno (sve) očekuje, pa se podjednako notira broj i sjaj reprezentativnih medalja ili nova, mlađa lica u seniorskom sazivu.\n„Moramo da budemo realni, jer, talenat nije sporan, dok ulaganje u mlade selekcije, za nas postaje kosmos u poređenju sa francuskom ili španskom federacijom. Nije samo stvar gde i kako će se organizovati pripreme, već ima mnogo važnih, naoko sitnih detalja. Pa, pomenuti, naši veliki rivali, na prvom koraku, imaju profesionalne trenere za te mlađe reprezentativne kategorije, a gde je još „milion“ stvari. Ne živim u drugoj galaksiji i razumem da neke stvari nisu moguće iz raznih razloga, ali onda nemojmo da se stalno poredimo sa onim moćnim, najvećim…“\nMedarević kao primer\n„U svakom poslu, pa i u ovom mom, dešavaju se greške, nešto promašite. Kao što kolege izbegavaju da apostrofiraju pojedince u mlađim selekcijama. Sada, kada je juniorsko SP prošlost, navešću jedan primer. Tokom priprema, upoznao sam bolje centra Vojina Medarevića. Posmatrao sam ga kako trenira, pa mi prođe kroz glavu kako je zanimljiv, vidim ga kao igrača. A da li će to postati, zavisi od njegovog rada, energije, truda… Dao sam mu neke smernice, a mnogo zavisi od klupskog (Dinamik) razvoja. U tom uzrastu, bilo je još interesantnih momaka, ali mora puno i kvalitetno trenira da bi se to „nešto“ napravilo. Dug i neizvestan put.“\nDa li pogrešno preživljavamo i neuspeh seniora u olimpijskim kvalifikacijama?\n„Sigurno zahteva analizu, a drugo je pitanje koliko je realno da je to neka vrsta udara na nacionalni ponos. Ovo poslednje nije rezervisano samo za košarku, pa imamo sjajan vaterpolo i još neke sportove na koje smo obično, ljudski ponosni. Taj poraz od Italije bi trebalo da shvatimo kao jedan pad, koji je poput uspeha, sastavni deo ovakvih ciklusa. Desile su se neke čudne stvari, ima problema, ali ima i onih koji bi trebalo da ih rešavaju. Trebalo bi da se prestane sa uvijanjem i počne sa imenovanjem, umesto silnih priča koje neko hoće da čuje, one koje prijaju uvu, a koliko su korisne… Nismo pričali o mnogim stvarima koje su se dešavale.“\nOd izostanka sa Olimpijskih igara, Lukiću mnogo više smeta preterivanje.\n„Počelo je još pre dve godine, kada smo listom peto mesto na Svetskom prvenstvu klasifikovali kao neuspeh. Pa taj rezultat je samo pokazatelj da i drugi rade i da nismo bogom dani, pa ni kada je ovaj sport u pitanju. Tu počinju naše greške. Peto mesto su neki nazivali čak i debaklom. Kao da zapravo ne znamo gde nam je mesto. Šta je sa uvažavanjem drugih? Ne kažem da nije trebalo da se borimo i za zlato na tom SP, ali ni „petica“ nije bila nešto poražavajuće. A posle takvog doživljaja, usledio je red dobro poznatih poteza. Pa, mi, kako preživljavamo i kvalifikacije, imamo problem.“\nOvo poslednje postoji i u domaćoj trenerskoj struci, koja je proslavila ovaj sport.\n„Dosta se priča o ranom odlasku igračkih talenata, a u Srbiji sve manje i trenera, mnogi su van granica. Ovaj posao nije lako izdržati, mnoge stvari istrpeti, imati mnogo entuzijazma, posebno kada se radi sa decom. Imamo i dalje dobre trenere, ali… U košarku mnogi mnogo ulažu, pa i treneri to moraju da isprate, da obezbede profesionalni razvitak. Koliko je sve to realno, a trebalo bi i da se živi. Još uvek se ima elana, ali je selekcija, na sve strane, sve surovija. Naravno da ima i drugih problema. Ima ko će da pomogne, primera radi, u organizaciji mlađih kategorija, to je „ikebana“. Nekada ste mogli da budete trener i da radite još „nešto“. To je sada nemoguća misija. Nekako mi se sve čini da idemo po nekoj, staroj matrici. Znate, i vozovi pre 50 godina su bili vozovi, ali… Sve se mora pratiti, ali ne samo rečima. Od slučaja do slučaja, kada se desi, ugasimo požar, ali šta je sa uzrocima, kako dalje… Takva pitanja ostaju bez odgovora.“\nPonekad i otkaz koristan\n„Svojevremeno sam napustio Nižnji zbog izvesnih razmimoilaženja, pa sam otišao u turski Banvit. Bilo je dobro iskustvo iako sam dobio otkaz. Našao sam se u „zanimljivoj“ situaciji, napravio grešku, ali izvukao i pouku. Znate da je lakše promeniti trenera nego (nekoliko) igrača. Tada sam video šta znači imati upravu koja drži reč, kao i koje su vrednosti bitne za neke odluke. Jednogodišnje selektorsko iskustvo u Indiji je sasvim drugačije. Ogromna zemlja sa unutrašnjom uređenošću, mada je bitna i sportska infrastruktura, a 2006. nisu imali profesionalnu ligu. Bili su korektni, ali za košarku je neophodna ogromna količina dodatne energije. Tamo je ušao NBA, ali u kontekstu tržišta, ne sportskog razvoja.“\nSrpski klubovi, po lošem primeru evropskih, sve više gomilaju strana pojačanja „šarenih“ kvaliteta. Za razliku od Nižnjeg Novgoroda.\n„Katastrofa, ma ozbiljan problem i, nema šanse da se popravi. U dve, tri utakmice na početku priprema, Nižnji je odmerio snage sa Zenitom. A tamo, pa teže je primetiti ruskog igrača nego „uvozne“. Jer, u Rusiji je dozvoljeno devet stranaca po ekipi, za VTB ligu se prijavi osam, a šest ima pravo da se skine po utakmici. Kombinacija koliko hoćete sa tolikim brojem stranaca. A kako utiče na razvoj domaćih igrača? Možemo da ćutimo i da se pravimo blesavi. Elem, biće stvarno gadno, ako srpski klubovi misle da su stranci rešenje za sve ono što im nedostaje. Inače, ja nemam takvih problema u Nižnjem. Dugo sam ovde i uvek sam bio fokusiran na ruske igrače. Ni to nije lako, ali sam imao razumevanje uprave. Kada bih mogao, ne bih ni dvojicu stranaca. Zato što mnogo više volim da dam šansu momku od 16 godina, kao nedavno protiv devetorice stranih „ala“ Zenita. Verujem da može da postane košarkaško ime i uvek ću sve uraditi za njegov razvitak, kao i njegovih vršnjaka. Nemam uopšte dilemu.“\nRedak je primer trenera, pa još stranca, da u istoj klupskoj sredini, sa kraćim prekidom, sakupi deceniju staža. Lukić je jednom prilikom otišao toliko daleko rekavši da bi u Nižnjem mogao da ostane do penzije.\n„Čak su mi neki prijatelji, kada su to čuli, zamerili smatrajući da nisam dovoljno ambiciozan, pa zašto ne bih probao nešto drugo… A meni su izazov mladi i razbijanje neke vrste klupskog proklestva, da prestane da se dešava da dođemo do nekog solidnog nivoa, a onda opet ispočetka. Ipak, glavna stvar je posedovanje slobode (rada) u klubu, pošto sam se opredelio za stvaralaštvo. Važnije od bilo koje ambicije su saradnici, koji vas dobro razumeju i podržavaju. Znajući koliko je potrebno vremena da se stigne do nečega. Ne kažem da se ne bih prepustio nekim drugim izazovima, ali zašto menjati ako ste zadovoljni. Uz želju da napravim(o) trenera, koji bi jednog dana mogao da me nasledi.“\nSaradnja sa Sergejem Panovim traje već 15-ak godina, što je opet raritet u košarkaškim krugovima?\n„Upoznali smo se još 2006. na kampu JUBAK, na Kopaoniku. On je završavao igračku karijeru, a ja sam stigao iz Indije gde sam vodio seniorsku selekciju. Pričali smo dugo i ponudio mi je da dođem u CSKA 2, odnosno rad sa mlađim kategorijama pošto je on postavljen za direktora. Kasnije smo u „paketu“ produžili u Nižnji Novgorod i, dalje trajemo. Odlično se razumemo, slično košarkaški razmišljamo.“\nIz privatnog ugla\n„Nižnji Novgorod me na neki način podseća na Beograd. Na ušću dve reke, sa tvrđavom, recimo, kao naš Kalemegdan. Takva utvrđenja, Rusi zovu „kremlj“ što je u prevodu uprava grada. Inače, da bi shvatili red veličina, površina čitave oblasti sa Nižnjim kao centrom, veličine je naše Srbije. Navikao sam se na -30, pa i veće hladnoće. Jedne godine je bila, više od mesec dana, prosečna temperatura -35, pa kada je „skočilo“ na -25, govorili smo da je otoplilo. Za život mi je super, a ni Moskva nije daleko, oko 50-ak minuta leta.“\nZoran Lukić ima četvoro dece, a ćerke Vanja i najmlađa, desetogodišnja Petra, nisu deo košarkaške priče. Sinovi, Strahinja i Ognjen, daleko su od Nižnjeg Novgoroda. Prvi je u SAD, na koledžu, a drugi se „zabavlja“ košarkom, prvo u Vizuri, a trenutno u Crvenoj zvezdi. Jer, bez ruskog državljanstva, nema takmičenja u zemlji gde mu tata već dugo radi.\nI o ciljevima u predstojećoj sezoni?\n„Naravno. To je kod nas jednostavno. Da pobedimo u svakom meču ako je moguće. Tako se gradi karakter igrača, koje prvo biramo po ljudskim, pa košarkaškim kvalitetima. Nižnji je jedna specifična sredina, klub gde igrači imaju svoju „svlačionicu“. Da rešavaju eventualne međusobne probleme, predočavaju ih kasnije u razgovoru sa mnom, najčešće o budućnosti pojedinaca. To ćete retko naći čak i u mnogo manjim sredinama. Kod nas nema politike, ima demokratije, ali ne i anarhije. Zna se šta radi kapiten i kako komunicira. Postavka se dešava još u svlačionici, nema prevare.Izgradio sam neke osnove, pa moji igrači odlično znaju kako se naziva loš čovek. Nema „plivanja“ ili onih opravdanja tipa „uticaja meseca na nečije ponašanje“. Ne uvijamo stvari u oblandu, to neka rade drugi ako im se to sviđa. Kod mene ne prolazi.“\nZato odavno prolaze neke jeftine varijante NBA u Evropi. Da li je kontinentalna košarka na dobitku ili gubitku?\n„Najjača svetska liga je više postala cirkus, sve je to daleko od sporta. A klincima je to „sve i sja“. Vidim to po mojoj deci, koja čudom ne mogu da se načude kako kao trener, sve to minimalno pratim. Ma, nisam ljubitelj. Ne bih voleo da NBA utiče na evropski basket. Jedna je stvar organizacija lige, druga kao se tamo biraju treneri. Bilo bi lepo i korisno da Stari kontinent ima organizacionu bazu kao NBA, primera radi. Pa i zatvoren krug, koji je napravila Evroliga, bez sportskih principa, početna je faza formiranja evropske NBA ćelije. Ali, u SAD imaju NCAA (koledž) ligu, a ovde toga nema.“\nDa je malo atipičan, posebno u odnosu na kolege, Lukić ne apostrofira one koji su se od njega vinuli u orbitu.\n„Šta tu ima da se priča, pa to je posao trenera, ili barem veoma važan deo. Bilo je dosta sjajnih momaka, neki su već završili karijere. A kada bi kojim slučajem i počeo da ih nabrajam, verovatno bih neke zaboravio. Ovako, nastaviću da radim, pa dokle stignem.“\nOnda bar savet za one sa manje trenerskog staža, ali i one koji sanjaju velike igračke karijere, što pre i što veće, dodali bismo…\n„I jedni i drugi moraju dosta toga da žrtvuju i dosta rade, uz pun koš entuzijazma i odricanja. Klinci mnogo pričaju, ma „lete“, da ne pominjem uticaj vaspitanja. U košarci ništa nije garantovano, najmanje uspeh, pa i kada teku potoci znoja. Zato ima garancije kada malo radite – ništa od karijere, pa svako neka izabere.“\nBC Nizhny Novgorodkošarkaška reprezentacija SrbijeKSSŽeljko ObradovićZoran Lukić


Prikljucite se firmi GreenZap i - Mali oglasi Računari, internet\nMali oglas: Prikljucite se firmi GreenZap i...\nPrikljucite se firmi GreenZap i kupujte ili prodajte putem sopstvenog greenzap racuna. Da biste mogli da pocnete, dobicete 25$, a za svakog ko se preko vas prikljuci firmi, dobijate 5$-20$. Posetite link i registrujte se: www.greenzap.com/1061980\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20050615005927\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20050615005927\t/\nSlični mali oglasi - greenzap, firmi, mogli, biste, racuna, putem, sopstvenog, kupujte


20:05 >> 21:24\nHoće li Sremski Karlovci rizikovati svoju evropsku vinogradarsku i vinsku reputaciju zarad nešto prihoda iz proširene industrijske zone i veće ciglane, pita\nVinogradi ili industrija: Okolina Sremskih Karlovaca, Foto: FB grupa Zaštitimo karlovačke vinograde\nSremski Karlovci su na putu da se pridruže Jadru i Rađevini, rekama Stare Planine, Boru, Limu i Drini, deponijama u Nišu, Pančevu… i drugim mestima u Srbiji u kojima se svakodnevno uništava zemljište, voda i vazduh, zarad nešto malo državnog, a malo više privatnog profita, boje se meštani ovog fruškogorskog grada.\nPo svemu sudeći, pred Opštinom Sremski Karlovci i njenim građanima je donošenje odluke koja bi mogla da bude sudbonosna za ovaj poznati istorijski kraj – hoće li svoju budućnost vezati za zdravu hranu, vino i eko-turizam ili za industriju.\nNaime, Opština je spremna da promeni prostorni plan i omogući širenje industrijske zone praktično u vinograde i to bi dugoročno moglo da bude “ekser u sanduk“ čuvenog fruškogorskog vinogorja, o kome zapisi datiraju iz srednjeg veka, a razvoj vinarstva i vinogradarstva, uz turizam, se odavno smatra strateškim pravcem razvoja opštine i celog fruškogorskog kraja.\nOvo je stav građana okupljenih u grupu “Zaštitimo karlovačke vinograde“, koji su pokrenuli peticiju protiv ovakve odluke.\nCiglana kod Sremskih Karlovaca, Foto:FB “Sačuvajmo karlovačke vinograde”\n– Meštani su ogorčeni, jer ovakve promene i proširenje industrijske zone će im uništiti vinograde, sniziti vrednost imanja i nekretnina, a pitanje je da li će oni koji se bave vinogradarstvom ubuduće moći da dobijaju i subvencije za bavljenjem organskom poljoprivredom praktično u zoni industrije koja zagađuje. Tu se već nalazi teška industrija, skladišta nafte i, kako čujemo, opasnih materija, a sada će da se proširi i ciglana, koja ionako zagađuje svojom proizvodnjom – kaže za 24sedam Bojan Baša, fruškogorski vinar i član “Zaštitimo karlovačke vinograde“.\nIGM “Polet“ Novi Bečej: Sve po zakonu, radimo na ekologiji\nU vezi poslovanja “Fabrike cigle Stražilovo“ u Sremskim Karlovcima iz novobečejskog “Poleta“ odgovaraju da poštuju sve zakonske procedure i ekološke propise i da je ta “Nekse grupa” od 2003. do danas u svoje kompanije uložila gotovo 55 miliona evra, od čega u Sremskim Karlovcima više od 16 miliona, gde je fabrika prva dobila filter.\n– Svi izveštaji iz 2020. pokazuju da vrednosti ne prelaze granične količine emisije koje su definisane Uredbom o graničnim vrednostima emisije štetnih materija u vazduh iz stacionarnih izvora. Svesni smo naše obaveze kontinuiranog unapređenja procesa u cilju povećanja stepena zaštite životne sredine, potrošnje energije i poboljšanja energetske efikasnosti, a na čemu i mi, kao i sve članice poslovnog sistema Nekse grupe, regionalnog proizvođača građevinskog materijala, već dugo radimo – kaže za 24sedam Majda Petković, direktorka “Poleta“.\nUdruženi građani upozoravaju da vremena za reakciju javnosti ima malo, jer Opština svakog trenutka može da da predlog izmene prostornog plana na javni uvid i onda teče rok od nedelju dana ili dve da svi zainteresovani saopšte svoje primedbe.\nZalaze 70 hektara u privatne vinograde\n– Planira se prenamena zemljišta tako da ono iz poljoprivrednog pređe u industrijsko, odnosno u zonu iskopavanja ruda, pod koju se računa i opekarska glina. To bi omogućilo ciglani “Polet Bečej“, koja je u vlasništvu hrvatske “Nekse grupe“, a koja ovde ima pogon, da proširi za 70 hektara zahvatanje gline na privatne posede u atarima Matej, Remetica i Karaš. To bi za vinogradarstvo bilo pogubno – ističu iz “Zaštitimo karlovačke vinograde“.\nOva tri atara su na svega dva kilometra od Sremskih Karlovaca, opštine vekovima poznate po vinogradarstvu, a u kojoj i danas postoji više od 30 vinarija. Ovaj predeo je prepoznat kao jedna od najboljih pozicija za vinogradarstvo u Evropi, i po kvalitetu zemlje se može porediti s najboljim vinogradarskim regijama u Italiji i Francuskoj.\nIndustrijska zona u Sremskim Karlovcima; Foto: FB grupa Zaštitimo karlovačke vinograde\n– Ovde je raj za organsku proizvodnju, poljoprivredu, ekološki, kulturni, agro i vinski turizam i danas godišnje dođe više od 300.000 turista u Sremske Karlovce. Ne dolaze oni zbog cigli i crepova, nego zbog Fruške Gore i naših vina – naglašava Bojan Baša.\nŽalbe u vetar\nOn ističe da je i sa ciglanom i industrijskom zonom na Dunavu i u sadašnjem obimu, pre najavljenog uvećanja, bilo problema. U svega nekoliko godina potpuno je uništeno 54 hektara pošumljenog priobalja, “bez pardona“ uništen je značajan arheološki lokalitet, a da je ciglana prepoznata kao ozbiljan zagađivač celog rejona.\nU “Zaštitimo karlovačke vinograde“ kažu da petrol koks i druge toksične i kancerogene materije koje se koriste u radu završavaju na njihovim biljkama, posuđu, u njihovim plućima…\nPosledice iskopavanja gline; Sremski Karlovci, Foto: FB grupa “Zaštitimo karlovačke vinograde”\n– Žalili smo se ministarstvima energetike, poljoprivrede, zdravlja i ekologije i ništa. Inspekcije “skreću“ nadležnost jedna na drugu i nikom ništa. Sada je dogorelo do noktiju – priča Bojan Baša.\nU Udruženju “Zaštitimo karlovačke vinograde“ ističu da je “neko iz Karlovaca“ procenio da je važniji interes jedne privatne firme nego vekovna tradicija koja dovodi hiljade turista u grad poznat po dobrom vinu, kulturnom nasleđu i prelepoj prirodi koja ga okružuje.\n– Umesto da se podižu novi vinogradi, nama su i postojeći vinogradi, i to najvišeg kvaliteta, u opasnosti da nestanu. U Republici i Vojvodini se donose strateški dokumenti o razvoju vinogradarstva i turizma, a onda se na lokalu događa ovo. Zbog toga smo pokrenuli ovu peticiju – objašnjavaju meštani.\nŠta traže građani u peticiji\nU peticiji, koju je već potpisalo nekoliko hiljada građana, Pokrajinskom sekretarijatu za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj, kao i Pokrajinskom sekretarijat za urbanizam i zaštitu životne sredine i Ministarstvu za zaštitu životne sredine Srbije građani zahtevaju:\nObustavu proširenja zone eksploatacije kao i zabranu korišćenja petrol koksa i drugih prljavih energenata (nulta tolerancija) u radu ciglane „AD Polet Bečej“, pogon „IGM Stražilovo“, i sprovođenje mera sanacije i rekultivacije zatvorenih kopova;\nZabranu skladištenja opasne materije TNG i obustavu povećanja skladišnih naftnih kapaciteta u RZ „Prosjanice“ koji nose rizik potencijalnog hemijskog udesa, kao i obavljanje drugih delatnosti koje bi proizvele rizik po životnu sredinu i stanovništvo;\nPotpuno izmeštanje skladišta amonijum nitrata privrednog subjekta „Promist“, kao i potpunu zabranu delatnosti na parceli 3485 koje podrazumevaju držanje opasnih materija i nose rizik potencijalnog hemijskog udesa i eksplozije;\nOčuvanje i zaštitu vinogradarstva, voćarstva i pčelarstva kao tradicionalnih delatnosti i organske proizvodnje;\nSprovođenje svih zakonom predviđenih mera očuvanja i zaštite prirodnih resursa, geoloških i arheoloških lokaliteta.\nFruška Gora Sremski Karlovci vino vinogradarstvo