Vuk Jeremić: Borba volje protiv sudbine | Novosti.RS\nVuk Jeremić: Borba volje protiv sudbine\nsubota, 24. 12. 2011. u 20:55\nMinistar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić piše za "Večernje novosti" o dvovekovnom iskustvu srpske diplomatije\nSrbija i njena istorija nas navode da se upitamo: nisu li neki srpski usudi dati mnogo pre, te da li se dva veka srpske diplomatije mogu u najkraćem opisati kao borba volje protiv sudbine, i da li je gotovo ista spoljnopolitička pitanja svaka generacija morala iznova rešavati za sebe. Jer, kao Zapad Istoku i Istok Zapadu, kao „kuća na putu“, kako je pisao Radovan Samardžić, i danas nas mnogi od moćnih vide kao uski pojas ničije zemlje na liniji dodira civilizacija.\nTreba da nas ohrabri činjenica da, smešteni u središte ruže moćnih globalnih vetrova, nismo prvi kojima se to ovde događa. Ali, upravo zato treba da svoj učinak merimo krupnim aršinima naših slavnih prethodnika: kakvu snagu vizije nam je predao Ilija Garašanin, gledajući daleko u budućnost u još sasvim neoslobođenoj Srbiji? Kakvu nam je veru u pobedu zaveštao Nikola Pašić kada je u jesen 1915. sa starim kraljem u Prizrenu odlučio da se povuče preko Prokletija, znajući da time čini nešto što će za posledicu imati to da za neko vreme Srbije neće biti na jedinom prostoru na kome je do tada postojala? Konačno, koju nam je svoju poslednju misao predao na čuvanje Aleksandar Prvi, dok je u Marselju padao kao prva velika žrtva fašističkog terora?\nTRI NAČELA ZA OPSTANAK Dvovekovno iskustvo srpske diplomatije uči nas da opstajanje države počiva na tri načela. Prvo je svest da nam pristanci na ultimatume nikada nisu donosili korist, već samo vodili novima. Drugo, pokazivalo se da, kad god nismo bili isključivi - kada nismo slepo prihvatali bilo kakvu dogmu, a uz to mudro izbegavali konfrontaciju sa velikima - iz istorijskih kovitlaca smo izlazili ako ne jači, onda sa daleko manje ožiljaka. I treće, povest srpske države i diplomatije svedoči da smo uvek bili na pravoj strani istorije - onoj koja se na kraju nije pokazivala samo pravednijom, već i pobedničkom. Čestito nasleđe naših slavnih prethodnika i briga za narod i državu nalažu nam da na tim načelima istrajemo i danas. Pitanja koja su pred nama su velika, iskušenja možda još veća. Ali sve dok se držimo ovih načela - naša sudbina ostaće u našim rukama.\nSvet koji se danas pred nama rađa mnogo više liči na onaj iz burnog doba druge polovine 19. i prve polovine 20. veka, nego iz vremena ravnoteže koja su usledila. Danas u našoj neposrednoj blizini izrastaju dve velike, nama vrlo dobro znane, sile. Na severozapadnim vratima Balkana, iz potresa globalne finansijske krize se uzdiže nemački džin; na našim jugoistočnim kapijama, posle celog veka, ponovo se uspravlja Turska. Te dve zemlje danas su naši partneri, ali koliko god marljivo radili na tome da sa njima uklopimo svoje interese, oni se sa njihovim ipak ne podudaraju do kraja. Treća sila - tokom istorije naš najsnažniji saveznik, Rusija - ima, gledano iz naše perspektive, za razliku od prethodne dve, jedan nedostatak - geografski nam je daleko.\nU vremenu u kome živimo, svaka od ovih sila se nalazi u stanju svoje dramatične mene - u situaciji za koju vidimo da je sasvim različita od one juče, i za koju sa izvesnošću možemo reći da nije ista kao ona u kojoj će biti sutra. Taj huk na horizontu ovde svako osetljivo uho ispunjava oprezom, jer dobro znamo da su ulozi malih država i naroda u globalnim promenama, po pravilu, najveći.\nKad god je Srbija razmišljala jednodimenzionalno, kad god nije nastojala da harmonizuje sve relevantne uticaje, bivala je izložena stradanju; kad god je uspevala da uspostavi ravnotežu - opstajala je i rasla.\nMale zemlje ne čine njihove dimenzije, već njihova promišljenost, pragmatizam, rodoljublje i mogućnost da u svakom trenutku sarađuju sa što je moguće većim brojem partnera. U neizvesnim vremenima koja očekuju čovečanstvo, naši najjači aduti ne mogu biti ni u oružju niti u našoj ekonomskoj snazi, jer je nemamo dovoljno, već u lucidnosti naših ideja, kao i mudrosti i strpljenju da ih uprkos svim teškoćama sprovodimo u delo.\nJedan ultimatum vodio je drugom, sve dok konačno u Beograd 23. jula 1914. nije stigao i onaj koji se nije mogao prihvatiti. Njegovo odbijanje Srbiju je ovenčalo lovorikama globalne slave. Nikad ne smemo zaboraviti koliko je u nju bila ugrađena podrška svetog ruskog cara Nikolaja Drugog, koji je, štiteći Srbiju, ušao u Veliki rat i, sa svojom krunom i porodicom, u revoluciji bio njegova poslednja žrtva. Iz tog vremena pamtimo sa dubokom zahvalnošću i američkog predsednika Vudroa Vilsona, koji je, vraćajući načelo morala u evropsku politiku, posle Prvog svetskog rata zaštitio Srbiju od apetita sila pobednica, i na Vidovdan 1918. proglasio Srpski dan u Americi, kada se na Beloj kući i svim javnim zgradama u Vašingtonu vijorila srpska zastava.\nKO ĆE SE ZAUZETI ZA NAS Slično kao i nama danas sudbina je odredila da generaciji ustanika budu bliža i primenjivija diplomatska iskustva iz vremena stradanja srednjovekovne države nego iz zlatnog doba njenog uspona. Da im bude dalji ponos Stefana Nemanje, koji je sklapao savez sa velikim Fridrihom Barbarosom, nego vazalsko balansiranje mudrog Stefana Lazarevića. Da im bude bleđe sećanje na Dušanovu silu nego na žrtvenu diplomatiju Olivere Lazarević, koja je posle Kosovske bitke, zarad mira sa Osmanskom imperijom, otišla u harem pobednika Bajazita Prvog, čoveka koji je pogubio njenog oca, kneza Lazara. Vekovima kasnije, istina, ne tražimo po svetu oružje i džebanu, ali i dalje tragamo za onima koji će se zauzeti za nas.\nStradali smo kad god nismo razumevali prirodu tektonskih pomeranja u svetu. Uspevali smo kad smo ih razumevali i imali veštine da, jašući na talasima promena, iskoristimo njihovu snagu. Kad god smo imali hrabrosti da isplovimo sa naših obala, u otadžbinu smo se vraćali sa kapitalom koji nas je činio relevantnijim i na evropskoj i na svetskoj pozornici. Kad god smo u svom okruženju prednjačili u uređenju države, harmonizaciji društva i ekonomskom prosperitetu, naša reč se više čula, naše ideje nalazile plodno tle, a naši sunarodnici van naših granica uživali veća prava.\nNažalost, ni naša generacija nije pošteđena starih usuda. Kada je u oktobru 2000. godine došlo do uspostavljanja demokratske vlasti, bili smo uvereni da i Srbija i region ulaze u fazu ravnopravne saradnje, harmonije i napretka. U ostvarenje tog cilja uložili smo velike napore kao malo koja druga zemlja na svom putu u Evropsku uniju, putu kojim ćemo, uprkos teškoćama, nastaviti da koračamo. Ali, teško je ne primetiti - 11 godina kasnije - da je Srbija neuporedivo više promenila svoj odnos u pozitivnom smeru prema okruženju nego što se dogodilo suprotno.\ndanas je pred nama ponovo nešto vrlo blisko ultimatumu - od nas se traži odricanje od Rezolucije 1244 kako bismo ubrzali svoj evropski put. Na to ne možemo pristati. Srbija danas svojim partnerima nudi racionalnu politiku saradnje na bazi uzajamnog poštovanja u duhu dostojanstvenog Jovana Ristića, dok neki od nas traže bespogovorno prihvatanje svojstveno Čedomilju Mijatoviću.\nAko je ovo zaista pisao Vuk, pitam se šta traži u DS - stranci koja je protiv sva tri proklamovana načela. Tekst je zaista dobar, zagrebao je po dubokim i suštinskim pitanjima. Ovo je neverovatno osveženje posle lavina gluposti koje nam svakodnevno stižu od svih ostalih iz vladajuće koalicije, a bogami i SNS-a. Ovaj Jeremić se po kulturi, obrazovanju i doslednosti polako približava veličini jednog Vojislava Koštunice.\nodlican tekst, zelim da istrajes.\n@gradisha - Vlast danas brine za narod i drzavu koliko i za lanjski sneg, potrebno je samo naci alibi za sve neuspehe vlasti. Tekst me podseca na radove nadobudnih srednjoskolaca. Ovo je tema za nasu nauku, a ne za politiku, pogotovo ne za politicare pripravnike.Ne cudi me onda sto kao drzava ne reagujemo cak ni na "velike tektonske poremecaje" a kamoli na "mala podrhtavanja tla".\nG-dine Jeremicu, pitam se da li ste naucili anlo-saksomsku retoriku u London-u ili u Massachusetts-u. Vreme je da se zauzmemo sami za sebe! Medjutim, nisam Vas moga videti kod naseg naroda na Kosovu i Metohiji ili bilo gde drugo gde mu je zivot ugrozen!\nFantastican tekst, naravno jer Srbija jeste zemlja koja treba da prouci sviju istoriju i nastavi korake Stefana Nemanje, narod je u vecini ne obrazovan, iskorscavan tako da je izgubio svaku vrednost, jedino sta je preostalo to je ulizivanje i prosijacenje, korupcija, heroji omladine bili su pljackasi i banditi iz Americkih filmova. Komsija krade komsiju, brat brata, a sve je to zato sto je narod pokvaren a ja se pitam zasto? Verovatno su ostale posledice zivota pod Turskom i komunizmom....... \n@Srbin - Mislim da se ipak radi o pravu i drzavi. Kad ni jedno ni drugo nije kako treba - narod je pokvaren.\nSrbijo zamljo moja sta si docekala ,\nSve dok naglasavamo da nam je Evropa desperatno potrebna Brisel ce nam postavljati uslov za uslovom do konacnog priznanja Kosaova. Onog trenutka kada im pokazemo da nam je namera da udjemo u Evropu ali ne po svaku cenu imamo velike sanse.Imam utisak (nadam se da me ne vara) da je dosadasnja politika ove Vlade bila uspesna i da treba nastaviti sa njom. Kao sto kaze G-din Jeremic istorija ukazuje na to\n( 23 ) ( 58 )\nGospodin Jermic bi bio u pravu da nije bilo devedestih i kulminacije Veliko-Srpskog sovinizma. Za vrijeme velikog Srpskog ali posteno govoreci i evropskog politicara Srbiju su svi cijenili i obozavali hrlili u zajednicku drzavu. Od dolaska Aleksandra pa do krvoloka Milosevica na Djelu je raspad drzave. U devedesetima proslog stoljeca dio Srbskog rukovodstva u Begradu planir i provodi etnicko ciscenje i sto je najgore presudeni i od sadasnje skupstine priznat genocid. Zato Srbija nema saveznika.\n@tana - Jel ti doticni(a) nikada niste videli i culi Tudjmanovu izjavu koja glasi: Da mi hrvati nismo hteli rat - RATA NE BI NI BILO. A, za tvoje napisano o etnickom ciscenju mogu samo da kazem da ste izneli NOTORNU LAZ I NEISTINU. Ja samo mogu da kazem da svi vi koji kidisete na sve sto je SRPSKO - da ce vam se sve to obiti jednoga dana o glavu.\nMarkoCG Kolektivno ludilo\nVi ste jedan raspad sistema isti ste kao i Milo. A idete u savez sa vjekovnim neprijateljima postepeno priznajete Kosovske institucije.Vi imate prijatelje to su Rusija Kina Brazil Indija ima ih i jos ali ne vi volite da u BG pašaluku đuskate sa pijanim Englezima i pričate kako ste dio EU sa svim bolestinama koje ona nosi.\n@MarkoCG Kolektivno ludilo - Knez Lazar: zdrav Milose vero i nevero..prvo vero poslednja nevero.Sutra ces me izdat na Kosovu..Milos: ja nevera nikad nisam bio,nit sam bio nit cu kada biti.Videt cemo sutra na Kosovu,ko je vera a ko je nevera.Nevera ti uz koleno sedi.......\nmislio sam da si ti covek ali ovu pricu pricaja tadicu i slicnim jer poenta svega toga je da su nas uvek napadali i ucenjivali a mi smo se UVEK VOJNO BRANILI I NA KRAJU POBEDJIVALI ali na zalost uvek je bilo domacih izdajnika koji su ako treba i cara nam ubili samo da se dodvore tako da ne sekiraj se ti opet ce doci ultimatum koji se nemoze ispuniti i opet ce nas napasti i stradacemo i na kraju pobedicemo !!!!!!!!!!!! pozdrav braco srbi\n@nemanja - Stradati hocemo, pobjediti necemo.\n"Od nas se traži odricanje od Rezolucije 1244 kako bismo ubrzali svoj evropski put. Na to ne možemo pristati."Јесам извуко,али ово је у реду.\nSvaka cast g-dinu Jeremicu na ogromnom trudu i koji ulaze u odbrani nasih legitimnih nacionalnih interesa...Ovaj njegov govor sa sinocne svecane akademije povodom 2 veka moderne srpske diplomatije je zaista sjajan,a i film koji je prikazan nakon toga bio je izuzetno dobar i poucan.\nNedosledna i politika stalnih ustupaka dovela je do toga da nas ne smatraju ozbiljnima. Štap i šargarepa u izvođenju EU (Nemačke) postali su teleskop koji se stalno produžava a na njegovom kraju izgleda da nema ništa. I sama EU je bremenita problemima i netrpeljivošću. Srbija kao zemlja na raskrsnici puteva mnogo čršće je bila brvno na kom su se sudarali interesi moćnih sila. Hajde da tu činjenicu jednom iskoristimo pametno.\nnova vlast dacic i toma a srbija na dno mrak mrakova bilo nam je lose ocekuje nas jos gore drzite se braco srbi\nNe volim DS, unistio je Srbiju, tj. nastavio da je unistava. Vuk Jeremic je imao srecu i nesrecu da se bavi jednim teskim poslom i mislim da ga je radio posteno i veoma dobro i u veoma teskim okolnostima. Ja mu skidam kapu. Ne bih ga mjenjao ko god da je na vlasti.\nJa u ovom tekstu vidim i osecam previse pesimizma i crnih prognoza i iskreno pomalo me plasi!!!Pisao sam sto puta do sada da Srbija treba naci jednu silu u Evropi kojoj ce dati i prodati sve zanimljivo pocevsi od vojnih baza pa do koncesija za puteve!!!Zauzvrat traziti zastitu svake vrste na svakom forumu,sastanku,sednici...treba nam neko mocan u njihovim redovima ciji glas i rec vrede,Italijani nas postuju ali su slabi,Spanci takodje,Nemci nas ne podnose,mislim da je idealno resenje Francuska!\n@Igor Katana Ub - Nakon sto su bosanski Srbi vezivali njihove nenaoruzane posmatrace za bandere oko Sarajeva mislim da Francuzi ne dolaze u obzir. Nikada nam to nece oprostiti.\n@Igor Katana Ub - 2fast nisu bili Francuzi nego Poljaci i to nije tacno imali su naoruzanje i nisu se ponasali neutralno. Za onoga ko to nezna treba da zna. Ja stvarno se pitam odakle vama ti podaci??\n@Igor Katana Ub - Procitajte optuznicu UN suda za ratne zlocine u bivsoj Jugoslaviji (ICTY) protiv Ratka Mladica pa cete videti. Dostupna je na web sajtu ove institucije.\n@Igor Katana Ub - ICTY je nelegalna Institucija posto sve sudije dolaze iz zemalja NATO-pakta, cak i sam UN ga ne priznaje samo UN-Karta ga je priznala od vrha UN nikad nije taj sud odobren. A drugo dali ste vi culi da posotji sud na ovom svetu da se nekome sudi kao Profesoru Seselju 9 godina?? I kako je mogoce da stalno dolazi do smrtnih slucaje u tom sudu koga vi toliko cenite. Pa taj sud da je neutralan sedeo tamo Toni Bler, Bill Clinton i ostala zapadska mafija.\n@Igor Katana Ub - Valjda zato ICTY (i sud i tuzilastvo) podnose sestomesecne izvestaje SB UN-a o svom radu. Inace da znate, sto opet pise na njihovom webu, sudije su i iz Kine, Koreje, Rusije..... Sem sto ste nepismeni i strahovito "zaobilazite istinu". Pravi Srbin po uzoru na Dobricu Cosica ("serbski je lagati").\n@Igor Katana Ub - Ja nepismen ja dragi gospodine govorim engleski, nemacki i francuski.\n@Igor Katana Ub - Ne govorim francuski od nabrojanih jezika koje poznajete, ali raspadom Juge postadoh poliglota. Sada govorim: srpski, hrvatski, bosanski, crnogorski aktivno i makedonski i slovenacki pasivno.\nKao prvo Nikola Pasic je znao da Kosovo ranije nikada nije bila srpska teritorija i da se silom ne moze drzati tako da je 1915 povukao preko Prokletija. On je bio izgleda pametniji od od vas danasnji politicara. Drugo, sto se tice nemacke, turske da su stvarno velesila i rusije koja jeste geogravski mnogo daleko, ja bih dodao jos nesto, iduce godine bit ce tolikih demokratskih promjena u rusiji da cete samo vi ostati prijatelji sa jos dalekim Brazilom, Kinom i Indijom. Zato birajte Evropa ili..\n@hajdarpasic - A vas svi zele tako zelene, bolje vi u pamet nego...\nCitanjem ovog clanka.koji treba da bude inspiracija svakom srbinu,dosao sam do odgovora na neke moje dileme.Bio sam zadovoljan Vukovom aktivnoscu u pocetku.Medutim u zadnje vreme se pitam sto je toliko pasivan.Odgovor sam nasao upravo sada,da u demokratskoj stranci ima neslaganjai.Medjutim ako je doslo do nekog nesporazuma izmedju Vuka i vodece politike DS ,Predlozio bih mu da se odvoji pre izbora i osnuje novu stranku,mladih i obrazovanih ljudi kao sto je On bio kada je posotavljen za ministra.\n@daci - Ja bih predlozio Vuku Jeremicu da se izdvoji iz DS-a i osnuje sopstvenu stranku ili da se prikljuci novoformiranim narastajucim strankama poput Socijaldemokratskog saveza i slicnih. Garantujem mu da je on sledeci premijer u Vladi RS.\nmoze..nek mus e stranka zove SURFUJEMO PO ISTINI\n@daci - gospodin jevrem preteruje sa eksponiranjem.... sa blatom u politickom dosijeu ni kad padne s polozaja nece biti dobro vidjen negde gde zamislja da pripada po svojim " kvalitetima"\nOvde treba da bude borba razuma. Da smo mi vidili razumnu i odgovornu politiku nebi došli u situaciju da nam se odlaže status kandidata niti da izgubimo Kosovo. Mi smo se držali slogana i Kosovo i Evropa a na kraju smo Kosovo izgubili a Evropa nam je na dugom štapu.\nJeremic vise ni sebi ne veruje, a njegovi diplomatski "uspesi" (tuzba MSP- u, SB UN-a...) ukoplai su Srbiju. Ne sme spominjati nase stare diplomate tipa Pasica.\nNije vise Vreme Karadjordja I Obrenovica! Pustite nas da zivimo kao normalni moderni Svet. Jesmo pobedjivali, ali je Vreme “Danas” drugacije. Kad ce Srbija to da razume? Zasto nam bre trebaju sve po 10 Godina, i da na kraju ostanemo tamo gde smo i bili? Pustite bre I to Kosovo neka ide, Srbi u Srbiju i gotovo, ima mesta za sve. I videcete kako Zovot moze da bude i lepsi nego sto jeste. Vojvodina? A sta je Vojvodina, neka Bomba koja nas ceka za nekih pa opet 10 Godina?Ajde Srbijo, otvori Oci\n@ZoranTB - Zorane-i vi ostali,Kosovo je oteto,sto ce i biti sa Vojvodinom i,Sandzakom,pa bih te pitao sta je to za tebe Srbija,verovatno ti preci nista nisu ostavili dedovinu.Pa zato pricas ovo,A to da ce Srbija ziveti bolje ako pusti Kosovo ili Vojvodinu kaci macku o rep,verovatno neznate nista o EU i samo pricate bajke jedni drugima,jos gore ce biti narodu ako ikad Srbija bude clan EU zivi bili pa videli.Bogati ce biti jos bogatiji a sirotinja ce uvek biti sirotinja,takvim sistemom funkcionise kapitaliza\nA sto je uopste Gavrilo Princip pucao na Ferdinanda u Sarajevu?\n@Miladin - Od tada nas stalno i kostaju bosanski Srbi. Placamo za njih jos i danas.\nod ovih zutih jedino g. Vuk Jeremic ima prolaznu ocenu\nSrpska diplomatija prakticno ne postoji u zadnjih sto godina,a u zadnje 4 godine,srpska diplomatija je najsmesnija i najjadnija od kada je na njenom celu Vuk Jeremic.Jeremic je sve,a najmanje diplomata.Jeremic nista nije naucio o diplomatiji jer diplomatija koju on predstavlja,umesto da siri krug prijatelja u svetu,krug prijatelja je svela na najmanji moguci broj ikad do sad.A s takvom diplomatijom uz bajku i sanjarenje o Kosovu,na danasnji dan treba "zapaliti svecu"za dusu srpske diplomatije!\n@MatijaBG - Au,Matija,koliko ti nemas pojma...Pa ovo je najbolja i najaktivnija diplomatija koju smo imali u zadnjih nekoliko decenija.To je jasno svakom gradjaninu ove zemlje,a i mnogi eminentni svetski listovi su pisali o tome.To sto je nama manevarski prostor jako suzen i sto su se utemeljili stereotipi o Srbima koji se tesko menjaju,to je druga stvar.A to sto mislis da bi se odricanjem od Kosova sve resilo,to je tek nebuloza...\n@MatijaBG - Што се тиче ''паљења свеће'', боље да је запалиш за ''душу'' кандидатурице за чланство у унијици. Уживај уз бајке и сањарење о ЕУ-дембелији.:)\n@MatijaBG - Evropa nema dusu,Vuce ,Vuce.....zar to ne vidis:)))videcemo jos,strpi se,videces da ces plakati na kraju,bas kao posle Eduardove stative:)))\n@MatijaBG - Izvinjavam se,Evandrove stative:)))\n@MatijaBG - Dosta bre Matija,pa ti nemas veze ni pojama , nesrljaj vise,pokazao si dovoljno koliko se razumes o politici!!! Kada smo mi imali boljeg diplomatu i boljeg predsednika osim sada????Smatram da oni korektno rade i da je tesko sve to ispraviti sto su drugi predsednici zabrljali pre njih.....)\n@MatijaBG - Pa sta ja rekoh da ti Matija pojma nemas,prvo se nauci da pises pa onda vodi politiku.....ha...ha.....haaaaa\nTo je uglavnom o tome koliko novog mozemo da ostvarimo za dobro svih nas. Greska je u tome sto novo tezimo da u nesemo u staro, i to je taj zacarani krug, taj dan kad prevazidjemo sami sebe i prihvatimo nacela prirode, novo zamenjuje staro, bice vise razumevanja sta znaci napraedna diplomatija, drzava i visoki standardi. Ako postoju volja nista nije ne dohvatljivo. : - ))\nSto te tata pusta samog?\nOno što ministar nije rekao, a što je očigledno, je da smo u 19. veku sporo ali sigurno napredovali jer smo brinuli isključivo o sopstvenim nacionalnim interesima. U 20. veku smo sopstvene interese pretpostavili nekakvim jugoslovenskim i doživeli katastrofu, sad u 21. veku opet smo nekakve opšte evropske interese pretpostavili svojima i vidimo da nas to ne vodi u dobrom pravcu. Tek kad se vratimo politici da su nam sopstveni interesi na prvom mestu, možemo da očekujemo nekakav napredak.\nMatijaBG (Srpska diplomatija prakticno ne postoji u zadnjih sto godina). Svako ko je zavrsio (cestito) bar srednju skolu zna da ja na pocetku proslog veka i sve do pocetka II sv rata jedan od diplomatskih jezika bio Srpski i da je dinar bio zlatan dinar, toliko o tvom znanju. P.S. vise puta sam te molio da ne preskaces terapjiu a ti ponovo, nije dobro po tebe a ti kako hoces !!!\n@Indijanac iz Paracina - Ja bih o srpskoj istoriji ipak sa Srbima ,a ne sa Indijancima,molicu te lepo.Hvala!\nPred kongres u Berlinu Nemacka je imala najtvrdji stav za srpsko pitanje i samo mudroscu i aktivnom politikom tadasnji ministar, najveci srpski diplomata ikada, Jovan Ristic uspeo je da pridobije sve clanice kongresa, najvece sile sveta, i izdejstvuje najvazniju pobedu za Srbiju. I Bizmark, nemacki kancelar, je na kraju glasao za nezavisnost i prosirenje male i mlade Knezevine rekavsi "Zar da od srpskih granica zavisi mir u Evropi!" Srbija je posle 420 godina obnovila svoju drzavnost! Ugledaj se\nDa smo 1919. napravili Kraljevinu Srbiju do Benkovca, po Londonskom ugovoru iz 1915. i da se tamo uspostavila srpsko-italijanska granica, NE BI SMO IMALI SVE PROBLEME KOJE DANAS IMAMO.Svi koji su ujedinjavali priznate drzave Srbiju i Crnu Goru sa nepriznatim pokrajinama Austro-Ugarske su krivci za 70 godina neuspele istorije i genocid koji je pretrpeo Srpski narod.


Veća ovlašćenja Odboru za informisanje | NDNV\nVeća ovlašćenja Odboru za informisanje\nNa današnjoj vanrednoj sednici Skupština Srbije raspravljaće o Predlogu izmenama Zakona o radiodifuziji, koje se sv…\n18. Aug 2004\nNa današnjoj vanrednoj sednici Skupština Srbije raspravljaće o Predlogu izmenama Zakona o radiodifuziji, koje se svode na to da kandidate za tri mesta u Savetu republičke radiodifuzne agencije predlaže skupštinski Odbor za kulturu i informisanje umesto parlamenta, odnosno republičke i pokrajinske vlade. Izborom novih članova prestaje mandat sadašnjim članovima Radiodifuznog saveta, ali izmene Zakona ne osporavaju mogućnost da neki od sadašnjih članova budu ponovo izabrani. Tri člana bi se birala sa liste od šest kandidata. Skupština Vojvodine ostaće predlagač člana Saveta, kao i ostali predlagači koji utvrđuju listu od po dva kandidata dogovorom.\nSkupština će birati i članove Republičkog odbora za rešavanje o sukobu interesa sa liste koju je podnela Srpska akademija nauka i umetnosti. Republički odbor broji devet članova, od kojih tri bira Vrhovni sud Srbije, jednog Advokatska komora Srbije, a preostalih pet bira Skupština među 10 kandidata koje je predložila SANU.\nKandidati SANU su: akademik Vasilije Krestić, dopisni članovi Borislav Jovanović, Bogdan Đuričić, Vojislav Stanovčić i Nikola Janković. SANU je predložila i Draganu Radojčić, direktora Etnografskog instituta Akademije, Draganu Uskoković, direktora Instituta tehničkih nauka, Ljubinka Radenkovića, direktora Balkanološkog instituta i Ivana Draganića, penzionisanog naučnika iz oblasti fizičke hemije.\nVrhovni sud Srbije, koji bira tri člana među pravnicima koji nisu advokati, sudije ili javni tužioci, odlučio je da to budu penzionisane sudije Dušan Maričić i Milovan Dedijer, kao i Branko Lubarda, profesor na Pravnom fakultetu. Advokatska komora Srbije odlučila je da član odbora bude Slobodan Beljanski, predsednik Advokatske komore Vojvodine. Beljanski je bio predsednik vladinog Saveta za borbu protiv korupcije, ali je 2002. godine podneo ostavku na članstvo u Savetu.\nNa dnevnom redu sednice je i izbor i imenovanje predsednika i članova organa i tela utvrđenih zakonom, i to Predlog odluke o izboru predsednika i članova Komisije za hartije od vrednosti i Predlog odluke o imenovanju predsednika i članova Odbora za obnovu i razvoj Sremskih Karlovaca.\nPredviđen je i pretres predloga izmena Zakona o finansijskom lizingu i o založnom pravu na pokretnim stvarima upisanim u registar. Suština izmena oba zakona je da se Vladi daje pravo da sama bliže uređuje način vođenja registra (registra zaloge), upis podataka iz ugovora o lizingu (upis založnih prava i drugih podataka u registar zaloge), davanje podataka, kao i oblik i sadržinu zahteva za upis u registar (registar zaloge) i zahteva za davanje podataka iz tog registra. Ovom, gotovo istovetnom, odredbom dopunjuju se oba zakonska predloga. Izmenama zakona predviđeno je, takođe, da poslove finansijskog lizinga, odnosno registra zaloge, privremeno obavlja Narodna banka Srbije sve dok za taj posao ne bude određena posebna za to nadležna organizacija. Izuzetno, NBS će poslove vođenja registra (zaloge) do 31. decembra, obavljati u jednoj jedinici registra ( registra zaloge) u Beogradu.\nKada bude određena organizacija koja će obavljati te poslove, ona će preuzeti dokumentaciju, opremu, sredstva za rad, arhivu, zaposlene i deo informacionog sistema NBS, koji se koriste za obavljanje poslova vođenja registra (registra zaloge). Sredstva potrebna za obavljanje poslova vođenja registra, u oba slučaja, biće obezbeđena iz republičkog budžeta, donacija, priloga i sponzorstava domaćih i stranih pravnih i fizičkih lica i drugih izvora finansiranja.\nDodeljene nagrade pobednicima konkursa Betina fotografija godine


Koja ovlašćenja ima sudski tumač - Akademija Oxford Blog\n6. jula 2020. 6. jula 2020. Akademija Oxford Akademija Oxford\nU slučaju da su vam potrebni prevodi dokumenata sa srpskog jezika na engleski, nemački ili neki drugi strani jezik, odnosno u suprotnoj varijanti ili sa jednog stranog jezika na drugi, biće potrebno da zatražite i usluge sudskog tumača.\nMnogi ne znaju da prevod bilo kog dokumenta u željenoj varijanti jezika, praktično rečeno ne znači ništa u pravnom smislu.\nNaime, da bi bilo koji dokument, za koji se izrađuju prevodi sa engleskog jezika na srpski ili u nekoj drugoj jezičkoj kombinaciji, mogli da budu tretirani kao validni sa pravnog aspekta, oni moraju posedovati i pečat zvanično ovlašćenog sudskog tumača.\nU određenim slučajevima se zahteva i overa takozvanim Apostille pečatom, koji je još poznat i kao Haški pečat. Međutim, da ne bi bilo nikakvih nedoumica, moramo istaći i to da ovlašćeni sudski tumači nemaju nadležnost u vezi sa overom tim pečatom. A da bi klijent mogao nesmetano da prođe kroz celokupan postupak prevoda i overe bilo kog dokumenta, savetuje se da najpre samostalno zatraži informacije o Apostille pečatu i to od nadležnih institucija Republike Srbije, što su u ovom slučaju osnovni sudovi u našoj zemlji.\nŠta radi sudski tumač?\nNakon što prevodilac svoj deo posla završi, odnosno u željenoj varijanti jezika izvrši prevod, taj prevod mora da bude overen u skladu sa pravilima.\nMeđutim, da ne bi klijent imao nikakvih nedoumica, naglašavamo da zvanično ovlašćeni sudski tumač ne vrši overu tek tako. Naime, njegov pečat služi da potvrdi autentičnost prevoda, odnosno smatra se da se njime potvrđuje da je prevod u potpunosti isti kao i originalan dokument. A da bi sudski tumač bio siguran da je to tako, on ima obavezu i da uporedi sadržinu ta dva dokumenta.\nPostoji mogućnost i da ustanovi propuste, koje je prevodilac moža načinio, pa će u tom slučaju prevod dokumenta biti poslat na reviziju, to jest ispravku.\nTek nakon što zvanično ovlašćeni sudski tumač bude bio siguran da ne postoji apsolutno nikakva razlika između originalnog dokumenta i prevedenog, njegova će obaveza biti i da overi preveden dokument.\nA sem toga, zvanično ovlašćeni sudski tumač ima i druga ovlašćenja. Naime, u slučaju kada se vodi sudski proces protiv nekog stranog državljanina, na primer, obaveza je da bude prisutan i ovlašćeni sudski tumač. Isto tako je važno i da on bude prisutan kada je potrebno da stranac komunicira sa nadležnim institucijama iz bilo kog razloga.\nNaglašavamo da sudski tumač može i da vrši prevod, što se ni u kom slučaju ne može reći za prevodioca. Licenca sudskog tumača se tiče u skladu sa pravilima nadležnih institucija.


U Novi Pazar stigla grupa od 22 ljekara i medicinskih sestara - N1\nRegija Autor:Beta01. jul. 202021:02 > 22:47\n“Apelujem na medije i na građane da se pridržavaju svih mera zaštite, kao i da se uzdrže od čestih kontakata sa drugim osobama. Na taj način nam pomažete u borbi protiv ove opake bolesti”, rekao je Milisavljević.


Poginuo lider Poljske Leh Kaèinjski - B92\nPoginuo lider Poljske Leh Kaèinjski\nVaršava, Moskva -- Poljski predsednik Leh Kaèinjski, njegova supruga i više zvaniènika vlade i vojske Poljske nastradali u avionskoj nesreæi na zapadu Rusije. Ukupno 96 žrtava.\nIzvor: B92, Beta, Tanjug subota, 10.04.2010. | 10:00 -> 21:43\nPrvi rezultati istrage ukazuju da je uzrok nesreæe greška pilota pri sletanju. Inaèe, poljska delegacija krenula je na komemoraciju povodom 70-godišnjice masakra u Katinjskoj šumi, kada su sovjetske trupe ubile nekoliko hiljada Poljaka.\nPoljski predsednièki avion udario je u drveæe dok se pri gustoj magli približavao aerodromu u ruskom gradu Smolensku. Letelica se posle pada bukvalno raspala.\n"Kontrola leta predložila je da se avion prizemlji na aerodrom u Minsku, ali je posada prema sopstvenoj odluci pokušala da se spusti u Smolensku. Promašili su pistu i avion je srušio u obližnju šumu", objasnio je sekretar guvernera Smolenska Andrej Jevsenkov.\nSvi putnici i èlanovi posade su poginuli, a meðu žrtvama su poljski predsednik Leh Kaèinjski, njegova supruga Marija, guverner Centralne banke Poljske Slavomir Skžipek, naèelnik Generalštaba poljske vojske Franæišek Gagor, zamenik šefa diplomatije Andžej Kremer i drugi visoki funkcioneri te zemlje.\nU avionu su bili i èlanovi porodica Poljaka ubijenih u Katinskoj šumi za vreme Drugog svetskog rata.\n"U ovom trenutku ne možemo da sagledamo razmere tragedije koja nas je zadesila i šta ona znaèi za našu buduænost. Ovako nešto se Poljskoj do sada nikada nije dogodilo", kaže portparol ministra spoljnih poslova Pjotr Paškovski.\nTaèan broj poginulih nije poznat jer su stizale razlièite informacije o broju putnika. Rusko ministarstvo za vanredne situacije saopštilo je da je u avionu bilo 96 ljudi, dok su poljski zvaniènici izjavili da je na spisku putnika bilo 89 osoba od kojih se jedan putnik nije ukrcao, ali nisu naveli broj èlanova posade.\nPredsednik je leteo u avionu sovjetske proizvodnje, "tupoljevu 154“, koji je star 20 godina. Agencije podseæaju da je bilo zahteva da se letelice zamene novim, ali da to nije uraðeno.\nPrema podacima mreže za bezbednost avionskog saobraæaja, u poslednjih pet godina „tupoljevi 154“ imali su èak šest sliènih nezgoda.\nNacija je u šoku zbog tragedije. Od ranih jutarnjih sati Poljaci polažu cveæe ispred predsednièke palate u Varšavi. Zastave su spuštene na pola koplja.\nSauèešæa Poljskoj uputili su svi svetski lideri.\nRuski predsednik Dmitrij Medvedev je obavestio poljskog premijera da je naredio da se sprovede potpuna i temeljna istraga o uzrocima nesreæe.\n"To je užasna tragedija i upuæujemo najdublje sauèešæe narodu Poljske", saopšteno je iz Vašingtona.\nPrvi zamenik naèelnika ruskih vazduhoplovnih snaga general potpukovnik Aleksandar Aljošin izjavio je da je posada aviona nekoliko puta ignorisala instrukcije glavnog kontrolora vazdušnog saobraæaja na aerodromu u Smoljensku.\n"Na udaljenosti od 1,5 kilometara grupa kontrolora vazdušnog saobraæaja je primetila da je posada poveæala brzinu pada i poèela da se spušta ispod dozvoljenog nivoa" rekao je general-potpukovnik Aljošin.\nGlavni kontrolor aviosaobraæaja je, prema Aljošinu, naredio posadi da nastavi let na odreðenoj visini, ali kada je posada ignorisala nareðenje, nekoliko puta je naredio da avion sleti na drugi aerodrom.\n"I pored toga, završilo se tragièno", dodao je Aljošin.\nPoljska vlada najavljuje prevremene izbore\nU Poljskoj æe biti održani prevremeni predsednièki izbori zbog pogibije predsednika Leha Kaèinjskog, a u meðuvremenu æe dužnost predsednika obavljati predsednik donjeg doma parlamenta Bronislav Komorovski, izjavio je danas portparol vlade Pavel Gras.\n"U skladu sa ustavom, održaæemo prevremene predsednièke izbore", rekao je Gras Rojtersu.\nPredsednik Sejma ima 14 dana da objavi datum prevremenih predsednièkih izbora koji moraju da se održe u roku od 60 dana od objavljivanja odluke o raspisivanju.\nRedovni izbori za šefa države koga Poljaci biraju direktno bili su planirani za jesen, a Leh Kaèinjski je samo dan uoèi pogibije najavio da æe se ponovo kandidovati.\nStruènjaci su naveli da, prema poljskom ustavu, datum izbora mora biti utvrðen u roku od dve sedmice i da izbori moraju biti održani u roku od dva meseca od odluke o sazivanju izbora.\nJaroslav Kaèinjski odustao od puta u Rusiju\nBrat blizanac poljskog predsednika Leha Kaèinjskog koji je poginuo u tragiènoj avionskoj nesreæi u poslednjem trenutku odustao je od plana da prati brata u Rusiju na pomen žrtvama masakra u Katinjskoj šumi.\nU prvim informacijama o avionskoj nesreæi u kojoj je Poljska izgubila predsednika i njegovu suprugu i deo državnog i vojnog vrha pojavila se i nepotvrðena vest da je u avionu bio i blizanac predsednika, bivši premijer Jaroslav Kaèinjski.\nOn je meðutim, u poslednjem trenutku odustao od puta, kako bi ostao sa majkom koja je veæ nekoliko nedelja u teškom stanju u bolnici u Varšavi a mesto u avionu prepustio je sinoæ poslaniku svoje partije Pravo i pravda Pšemislavu Goševskom.\nBiografija Leha Kaèinjskog\nLeh Kaèinjski je bio predsednik Poljske proteklih pet godina. Široj evropskoj javnosti postao je poznat kada je sa bratom blizancem Jaroslavom Kaèinjskim osnovao konzervativnu stranku Pravo i pravda.\nPored toga, Kaèinjski je protekle godine èesto pominjan i zbog ratifikovanja Lisabonskog sporazuma, novog evropskog ustava. On nije želeo da potpiše taj dokument, sve dok Poljska nije dobila garancije da zbog primene sporazuma neæe morati da menja svoje porodiène i obièajne zakone.\nLeh Kaèinjski je roðen 18. juna 1949. Njegov otac Rejmund bio je inženjer, a majka Jadviga filolog. Kaèinjski se za politiku zainteresovao kao student prava na Univerzitetu u Varšavi krajem šezdesetih godina.\nOtvoreno se protivio komunistièkom režimu i postao aktivista Komiteta za odbranu prava radnika i Nezavisnog sindikata.\nGodine 1980. pridružuje se sindikatu Solidarnost koji je predvodio Leh Valensa. Deceniju kasnije, nakon pada komunistièkog režima i Valensinog stupanja na vlast, postaje važan politièki igraè i èlan parlamenta.\nIpak, zbog suprotnih stavova o pojedinim pitanjima, Valensa i Kaèinjski su okonèali saradnju 1992.\nU vladi premijera Ježija Buzeka bio je ministar pravde. Godine 2001. zajedno s bratom blizancem Jaroslavom osniva konzervativnu stranku Pravo i pravda i na njenom èelu ostaje do 2003.\nNjihov program koji se zasniva na desnièarskoj politièkoj orijentaciji i religioznim vrednostima brzo je prihvaæen meðu seoskim stanovništvom i zagovornicima oèuvanja tradicije.\nZa gradonaèelnika Varšave izabran je 2002. Kruna njegove politièke karijere bio je trijumf na izborima za predsednika Poljske 2005.\nMediji prenose i da su braæa Kaèinjski bila predodreðena da postanu istaknute liènosti. Veæ kao 12-godišnjaci su postali zvezde glumeæi u filmu "Deèaci koji su ukrali mesec“.\nSrpskoj javnosti Kaèinjski je poznat i kao dosledan protivnik nezavisnosti Kosova. Izrekao je oštre kritike upuæene poljskoj vladi koja ima drukèiji stav o tom pitanju.\nKaèinjski je bio oženjen Marijom, s kojom ima æerku.\nIdentifikacija tela u Moskvi\nZa porodice nastradalih u današnjoj avionskoj nesreæi u blizini Smolenska otvorena je specijalna telefonska linija za informacije, a u moskovskom hotelu "Redison" rezervisano je 150 soba, saopšteno je danas iz operativnog štaba moskovske vlade.\n"Ljudi nas zovu, mi nastojimo da im pružimo svu moguæu pomoæ. Za one koji nameravaju da doputuju u Moskvu mi rezervišemo sobe i obezbeðujemo prevoz do hotela", rekla je predstavnica štaba.\nŠtab je, kako je navedeno, u stalnom kontaktu sa ruskim Ministarstvom za vanredne situacije. Ministar za vanredne situacije Sergej Šojgu je izjavio u Smolensku da æe tela svih nastradalih biti preneta u Moskvu na identifikaciju.


Informativni centar za osobe sa invaliditetom IC Lotos, Tuzla - Sastanak Koalicije organizacija osoba sa invaliditetom TK 28. 07. 2020. godine\nSastanak Koalicije organizacija osoba sa invaliditetom TK 28. 07. 2020. godine\nDana 28. jula 2020. godine, u prostorijama Udruženja za uzajamnu pomoć u duševnoj nevolji "Fenix" TK, uz poštivanje mjera koje su propisane od strane nadležnih institucija a u cilju sprečavanja širenja pandemije Corona virusa, održan je redovni sastanak Koalicije organizacija osoba sa invaliditetom Tuzlanskog kantona.\nNa sastanku se razgovaralo o predstojećim aktivnostima po programu podrške MyRight BiH radu koalicija za period 2020.-2021., kao i o drugim pitanjima kao što su proširivanje članstva i obaveze članica koalicije, program rada koalicije u šta spadaju rad sa mladim osobama sa invaliditetom, zagovaranje za inkluzivno obrazovanje, suradnja sa Zavodom zdravstvenog osiguranja TK, te o drugim inicijativama kao što je mogućnost apliciranja na javne pozive drugih donatora.\nNa sastanku je također detaljno prezentovan dokument Monitoring indikatora i još jednom je naglašeno koji su očekivani rezultati za pojedine ciljeve koji su određeni Strategijom, te na koji će način biti praćena njihova realizacija.


Detaljan spisak simptoma: Otkrijte koji vitamin vam nedostaje - 09.09.2021, Sputnik Srbija\nKvalitetna hrana postaje prava retkost, a shodno tome globalno raste broj ljudi koji hronično pate od deficita nekog od esencijalnih vitamina. Najveća nevolja je... 09.09.2021, Sputnik Srbija\nPostoje, ipak, znaci koji jasno ukazuju na nedostatak određenog vitamina. Bitno je naglasiti da niko ne može sam sebi da postavi preciznu dijagnozu.U slučaju da prepoznate neki od simptoma, osnovno je da se potraži pomoć lekara, pišu "Novosti".Vitamin AGruba, suva i nadražena koža, gubitak apetita, čest umor, slaba kosa bez sjaja, lomljivi nokti, nastanak peruti, koža sklona aknama su upozoravajući znaci nedostatka vitamina A. Ipak, kako stručnjaci ističu, njegov deficit najčešće se ogleda u promenama na očima. Vitamin A ili retinol nalazi se najviše u uljima riblje jetre, žumancetu, maslacu i pavlaci. Zeleno lisnato i žuto povrće sadrži karotenoide kao što je beta karoten, koji se u telu pretvaraju u vitamin A.Vitamin CNajčešći faktori rizika za nedostatak vitamina C su loša ishrana, alkoholizam, teške mentalne bolesti i pušenje. Njegov nedostatak nagoveštavaju sklonost infekcijama, pojava modrica, sporije zarastanje rana, zatim uvijanje, pucanje i urastanje dlaka na telu, bolni i natečeni zglobovi, krvarenje desni, anemija, umor i loše raspoloženje, dobijanje na težine bez promene navika u ishrani. Da bi telo svakodnevno dobijalo dovoljne količine vitamina C od suštinskog značaja je da se jede presno voće i povrće.Vitamin EDeficit vitamina E u organizmu se ne pokazuje toliko vidljivim spoljnim znacima, već su simptomi uočljivim u krvnoj slici. Dakle, ukoliko patite od nedostatka crvenih krvnih zrnaca (eritrocita) znači da vam nedostaje i vitamin E. Inače, vitamin E ima važnu antioksidativnu ulogu, u smislu pomaganja ćelijama da se zaštite od štetnih uticaja slobodnih radikala. On je potreban i za normalno funkcionisanje imunog sistema u borbi protiv bakterija i virusa. Pomaže i u širenju krvnih sudova i sprečavanju zgrušavanja krvi unutar njih. Osim toga važan je i za normalnu "komunikaciju" između ćelija u izvršavanju njihovih funkcija.Vitamini grupe BKod nedostatka vitamina B1 simptomi su neurološke smetnje, slabost i grčenje mišića, problemi sa pamćenjem, nastanak edema. Simptomi mogu da uključuju i gubitak apetita, razdražljivost i poremećaje u sistemu za varenje. Kod potpunog nedostatka dolazi do bolesti beri-beri. Deficit vitamina B2 vidljiv je u uglovima usana, oko kojih se učestalo javljaju rane i oštećenja kože. Manjak vitamina B3 i B7 ogleda se u mnogim problemima sa kožom. Nedostatak vitamina B6 se javlja kod dijabetičara, starijih osoba, trudnica i dojilja. Kada je u minusu povezan je sa oboljenjima bubrega, grčevima u rukama i nogama, nesanicom i anemijom. Folna kiselina ili vitamin B9 je često u deficitu kod trudnica, žena koje uzimaju kontraceptivne pilule, osoba sa probavnim tegobama i kod alkoholičara. Još jedan vitamin iz B grupe - B12 je veoma bitan. Njegov deficit uzrokuje obamrlost u rukama, stopalima i/ili nogama, poteškoće s hodanjem i ravnotežom, anemiju, oticanje jezika, gubitak pamćenja, čak i pojavu paranoje i halucinacija.\nCC0 / pixabay / Stres\nKvalitetna hrana postaje prava retkost, a shodno tome globalno raste broj ljudi koji hronično pate od deficita nekog od esencijalnih vitamina. Najveća nevolja je u tome što mnogi za nedostatak nekog od ovih važnih hranljivih materija saznaju tek kada situacija postane dramatična, a simptomi više nego vidljivi.\nPostoje, ipak, znaci koji jasno ukazuju na nedostatak određenog vitamina.\nBitno je naglasiti da niko ne može sam sebi da postavi preciznu dijagnozu.\nU slučaju da prepoznate neki od simptoma, osnovno je da se potraži pomoć lekara, pišu "Novosti".\nGruba, suva i nadražena koža, gubitak apetita, čest umor, slaba kosa bez sjaja, lomljivi nokti, nastanak peruti, koža sklona aknama su upozoravajući znaci nedostatka vitamina A. Ipak, kako stručnjaci ističu, njegov deficit najčešće se ogleda u promenama na očima. Vitamin A ili retinol nalazi se najviše u uljima riblje jetre, žumancetu, maslacu i pavlaci. Zeleno lisnato i žuto povrće sadrži karotenoide kao što je beta karoten, koji se u telu pretvaraju u vitamin A.\nNajčešći faktori rizika za nedostatak vitamina C su loša ishrana, alkoholizam, teške mentalne bolesti i pušenje. Njegov nedostatak nagoveštavaju sklonost infekcijama, pojava modrica, sporije zarastanje rana, zatim uvijanje, pucanje i urastanje dlaka na telu, bolni i natečeni zglobovi, krvarenje desni, anemija, umor i loše raspoloženje, dobijanje na težine bez promene navika u ishrani. Da bi telo svakodnevno dobijalo dovoljne količine vitamina C od suštinskog značaja je da se jede presno voće i povrće.\nDeficit vitamina E u organizmu se ne pokazuje toliko vidljivim spoljnim znacima, već su simptomi uočljivim u krvnoj slici. Dakle, ukoliko patite od nedostatka crvenih krvnih zrnaca (eritrocita) znači da vam nedostaje i vitamin E. Inače, vitamin E ima važnu antioksidativnu ulogu, u smislu pomaganja ćelijama da se zaštite od štetnih uticaja slobodnih radikala. On je potreban i za normalno funkcionisanje imunog sistema u borbi protiv bakterija i virusa. Pomaže i u širenju krvnih sudova i sprečavanju zgrušavanja krvi unutar njih. Osim toga važan je i za normalnu "komunikaciju" između ćelija u izvršavanju njihovih funkcija.\nKod nedostatka vitamina B1 simptomi su neurološke smetnje, slabost i grčenje mišića, problemi sa pamćenjem, nastanak edema. Simptomi mogu da uključuju i gubitak apetita, razdražljivost i poremećaje u sistemu za varenje. Kod potpunog nedostatka dolazi do bolesti beri-beri. Deficit vitamina B2 vidljiv je u uglovima usana, oko kojih se učestalo javljaju rane i oštećenja kože. Manjak vitamina B3 i B7 ogleda se u mnogim problemima sa kožom. Nedostatak vitamina B6 se javlja kod dijabetičara, starijih osoba, trudnica i dojilja. Kada je u minusu povezan je sa oboljenjima bubrega, grčevima u rukama i nogama, nesanicom i anemijom.\nFolna kiselina ili vitamin B9 je često u deficitu kod trudnica, žena koje uzimaju kontraceptivne pilule, osoba sa probavnim tegobama i kod alkoholičara. Još jedan vitamin iz B grupe - B12 je veoma bitan. Njegov deficit uzrokuje obamrlost u rukama, stopalima i/ili nogama, poteškoće s hodanjem i ravnotežom, anemiju, oticanje jezika, gubitak pamćenja, čak i pojavu paranoje i halucinacija.


Nakon četvorodnevnog štrajka glađu gradonačelnik pozvao sugrađane iz „PUF-a“ na sastanak | ZR KLIK\nZrenjanin- Predstavnici Pokreta ujedinjenih fantoma, Miljan Čičić i Milan Pernat, stupili su u štrajk glađu u ponedeljak, 20. maja, jer u Zrenjaninu po njihovom zahtevu koji su dostavili čelnicima grada nisu raspoređene cisterne sa pijaćom vodom. Oni su postavili transparent ispred Gradske kuće sa natpisom „Štrajk glađu zbog vode“ i izneli svoje zahteve u vezi sa ovim dugogodišnjim problemom zrenjaninaca.\nGradonačelnik Zrenjanina Čedomi Janjić pozvao je Miljana Čičića i Milana Pernata da dođu u petak, 24. maja, na sastanak u njegovom kabinetu, razgovaraju o njihovim zahtevima i pronađu rešenje, saopšteno je danas iz njegovog kabineta.


obrazovanje | Page 11 | Diskriminacija.ba\nDiskriminacija u obrazovanju: Škola u kući\nDržava je dužna osigurati obrazovanje svoj djeci, bez obzira na njihove sposobnosti. Naša nema podatke o broju djece koja ne mogu pohađati školu. A sudeći po dosadašnjim iskustvima, nema ni rješenja.\nObrazovanjem do rodne ravnopravnosti: Jedino mijenjanjem obrazovnog sistema može doći do suštinskog napretka\nKonferencija „Obrazovanjem do rodne ravnopravnosti“ održana je u srijedu, 4. novembra, u Sarajevu, uz prisustvo brojnih predstavnika i predstavnica vlasti i sektora civilnog društva iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske.\nFriba Akbaryar: Afganistanska zajednica ne prihvata osobe s invaliditetom\nFriba Akbaryar je mlada žena iz Afganistana koja je odlučila posvetiti svoj život radu u zajednici. Kroz nekoliko nevladinih organizacija, ona se bori za bolji život obespravljenih osoba kojih je u ovoj zemlji, nažalost, još uvijek mnogo.\nŠkola je samo predstavnik društvenih vrijednosti\nBelma Žiga, psiholog u Fondaciji Krila nade, govori o svojim iskustvima rada sa djecom i adolescentima, sa posebnim fokusom na pitanje nasilja nad LGBT djecom u školama i odnosa prema LGBT temama u obrazovnom sistemu.\nJavni poziv za trenere/predavače iz oblasti antidiskriminacijskog zagovaranja\nNovi edukativni program koji se organizuje u okviru projekta "Jednakost za sve: Koalicija civilnog društva u borbi protiv diskriminacije" traži trenere/predavače iz oblasti antidiskriminacijskog zagovaranja u Bosni i Hercegovini.\nInkluzija: nema sistemskog rješenja\nČak 40% roditelja u BiH smatra da djeca sa invaliditetom ne treba da pohađaju redovno školovanje, već 'specijalne škole'. Samo 20% njih inkluziju djece sa invaliditetom smatra pozitivnim trendom u obrazovanju.\nSelma Pleho, foto: www.unicef.org\nDjeca iz ruralnih sredina zbog neimaštine ostaju „funkcionalno nepismena“ iako znaju čitati i pisati. Osnovno obrazovanje danas nije dovoljno da bi učestvovali u raznim društvenim procesima.


Porodica evropskih zemalja problematična i nesložna kao rogovi u vreći\nSavez večnih neprijatelja\nEvropska unija je nusproizvod agencije CIA-e, spomenik antikomunizmu iz vremena hladnog rata. Iza lepe bajke o bratstvu među narodima krije se priča o patološkoj mržnji Zapada prema Rusima. U borbi protiv komunizma i uz svestranu pomoć neizbežnih lokalnih petokolonaša i zakletih rusofoba, Evropska unija je postala najveća prevara dvadesetog veka. O tome piše Milan Ratković, srpski književnik koji živi i radi u Parizu...\nEvropa se ujedinjuje od pre Hrista pa sve do ovog modernog doba belosvetskih antikrista, i opet nikako da se ujedini. Stara Rimska imperija je vekovima bila neka vrsta rano ujedinjene Evrope, al je pukla pod najezdom germanskih varvara. Srednjovekovno carstvo Karla Velikog je bila nova EU, ujedinjena germanskim mačevima. Ni to nije trajalo. Napoleon je takođe na kratko vreme svojim topovima i bajonetima ujedinio mnoge države u jedno carstvo, a onda su ga proterali na ostrvo svete Jelene i sve je moralo da se ujedinjuje ispočetka.\nNjegov obožavatelj Adolf Hitler je pokušao da bude ujedinitelj posredstvom šmajsera, "štuka"i pancera, ali nije uspeo. Staljin je potvrdio pravilo da je greška svih diktatora bila u tome što su za izvođenje radova na ujedinjenju primenjivali alatke sile i dominacije. Genijalnost novih diktatora je upravo u tome što su uspeli da milovanjem niz dlaku, i praznim obećanjima, ujedine narode koji su međusobno vekovima ratovali.\nNa principu magarca i šargarepe, sve države hrle na zajedničke jasle, i ne pitaju koliko će to da ih košta u budućnosti. Francuzi su prvi imali ideje da udvaranjem osvajaju srca ljudi, a iza leđa da prisvajaju njihove teritorije ili resurse, onako; prijateljski.\nOd Cezara do Angele\nVojvoda Maksimilijan de Suli je još u XVI veku molio Boga za zajednicu "hrišćanskih država", koju bi, naravno, predvodila Francuska i kardinal Rišelje.\nU vreme apsolutizma Luja XIV, filozof Sen-Pjer se pročuo idejom o federativnoj zajednici nezavisnih evropskih država. Šarl Monteskije je 1734. godine štampao "Razmišljanja o evropskoj univerzalnoj monarhiji". Žan Žak Ruso je u veku svetlosti objavio svoja razmišljanja o koristi malih republika u federaciji sa velikim državama.\nNajveći francuski književnik Viktor Igo je pre sto pedeset godina predvideo da će naš kontinent jednoga dana biti država jednog naroda, svet bez granica, sa jedinstvenom valutom i slobodom kretanja.\nFrancuski filozof XIX veka Sen-Simon je kao kamen temeljac velike Evrope video savez večnih neprijatelja Francuske i Engleske, tumačeći da bi svi ostali morali da odustanu od svoje nacionalnosti, a evropsku vladu bi birali samo pametni ljudi a ne lud i polupismen narod, koga on vidi kao neki kamen spoticanja za bilo kakav dogovor.\nTa vizija je, izgleda, preživela vekove i danas je najbliža onome što vidimo u Briselu i Strazburu. Doduše, Francuska više nema glavnu ulogu u građenju Evropske unije, ali su zato tu Nemačka i, pre svega, Amerika, kao glavna i najsjajnija zvezda na evropskoj zastavi. Pored Nemca Imanuela Kanta za Evropu su se borili i Italijan Đuzepe Macini, Rus Lav Trocki i pogotovo austrijski grof i polujapanac Coudenhove-Kalergi.\nČuveni Kalgerijev panevropski manifest je objavljen 1924. godine i on se smatra pradedom današnje Evropske unije. Dve godine kasnije održan je u Beču i prvi kongres ovog pokreta, koji se zasnivao na ravnopravnosti nacionalnih država i na sklapanju saveza sa Rusijom, što je najveća razlika prilikom komparacije sa današnjom unijom.\nJoš u vreme razdora Lenjinovih naslednika, Trocki je smatrao da versajski ugovor nije nikakva nova mapa ujedinjene Evropa već samo razlog što je u pobeđenoj nemačkoj naciji počela da tinja želja za osvetom i novim poretkom. On je takođe uvideo da je glavna prepreka ostvarenju jedne evropske države radnika bila loža francuskih masona koja se zalagala za toleranciju i dogovore. Da silni i bedni imaju iste ciljeve, znalo bi se. Tolerancija ne može da zameni klasnu borbu.\nKako se u Evropi nikada nije dugo čekalo na novu i pogibeljniju ujdurmu, Evropa je svoje pregovore pretvorila u drugu svetsku tragediju. Bio je to rat špijuna; trka u naoružanju i stvaranje jedne tampon zone između dva antagonizma. Stvaranje ove tampon zone bilo je finansirano od strane Rokfelera, Forda i CIA-e, a sama zona je, evolucijom, postala današnja Evropska Unija.\nPrincip trojanskog konja\nDugo se mislilo da se Evropa ujedinjavala sama po sebi, u želji da se prestane sa neprijateljstvima. Tako su nas lagali. A onda je došla 2000-ta godina, kada je Bil Klinton odobrio objavljivanje arhive tajnih dokumenata od 1940. do 1960. godine. U deklasifikovanim papirima sa pečatom "strogo poverljiva državna tajna" prvi put je na svetlo dana izbila istina u koju se do tada samo sumnjalo. Američka vlada je igrala ključnu ulogu u organizovanju Evropske ekonomske zajednice. Novi svet je na prevaru privatizovao Stari kontinet.\nUjka Sem i CIA su zamislili, organizovali i finansirali celu aferu sve dok se nameštaljka nije aklimatizovala, pustila koren i postala neizbežna realnost za same Evropljane. Objavljeni dokumenti pokazuju da je Vašington korumpirao sve ključne figure u evropskom političkom establišmentu i pretvorio ih u federaliste, atlantiste petokolonaše.\nNeki uticajni ljudi su čak bili na platnom spisku Američkog komiteta za ujedinjene Evrope, ACUE, ili, skraćeno zvanog, Komitet. General William Donovan, zvani Divlji Bil, prvi predsednik Komiteta, bio je saradnik fondacije Rokfelera a kasnije ratni špijun u ekipi Vinstona Čerčila od 1942, i jedan je od osnivača CIA-e 1947. godine.\nIza njegove organizacije za Ujedinjene Evropske Države nije stajala samo Trumanova podrška već su taj projekt podržavale i banke Rotšilda, novčane sume Forda, kao i vojska špijuna i savetnika Bilderbergove komisije. Visoke ličnosti, kao što su Robert Paterson, sekretar ministarstva rata, James Webb, iz budžeta, ili Paul Hoffman, šef uprave Maršalovog plana, samo su neke od sivih eminencija koje su krojile evropsku kapu. Potpredsednik Komiteta Walter Bedel Smith, zvani Bitles, u prevodu nešto kao bubašvaba ili skarabej, inače bivši načelnik štaba Ajzenhauera, a potom američki ambasador u Moskvi, postavljen je 1950. za direktora CIA-e.\nTo već samo po sebi dosta govori o namerama CIA-e. Na dan prve probne eksplozije ruske atomske bombe Amerika je pretrnula, a svi uslovi za hladan rat su se stvorili u jednom trenu. Ujedinjena Evropa je postala veoma urgentna stvar. Pretrpljeni strah od ruske invazije zapadne Evrope se pretvorio u otvorenu mržnju, a u Americi je FBI krenuo u lov na komuniste, sindikaliste i druge simpatizere. Tako je i CIA počela da ostvaruje svoju tajnu ideju, Evropu (bez komunista i bez Rusa) i, naravno, pod kontrolom Ujka Sama i Miki Mausa.\nTrumanov ministar spoljnih poslova Džordž (George) Maršal je smislio odlučujući plan za buduće Sjedinjene Evropske Države, koje su u početku trebale da imaju ulogu tampon zone prema komunizmu.\nS obzirom na to da je beda leglo komunizma, plan akcije je bio vrlo jednostavan. Finansijskim injekcijama treba podići standard ljudima, i komunizam im više neće trebati. S druge strane, inflacija je dobra i za američku ratnu industriju, koja je morala da se preorjentiše u civilne fabrike. Evropa je idealno tržište pogotovo što joj je pomoć uslovljena ujedinjenjem i kupovinom ekskluzivno američke robe.\nU isto vreme kada je stvorena Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj, od 17 država koje su prihvatile plan, stvorena je Savezna Republika Nemačka, sa Adenauerom na čelu. Ovaj proamerički čovek je vršio pritisak na sve ostale zemlje zapadne Evrope da se učlane u OECD i prihvate plan Maršal sa uslovima koji stoje u ugovoru. Tako je Evropska zajednica započela kao neka unija država-sponzoruša. Hteli mi to ili ne, tako je bilo u početku i tako je danas.\nDa bi se uspostavila jaka veza sa Evropom, u Francuskoj je oformljena nevladina organizacija pod nazivom Unija Evropskih Federalista, skraćeno UEF.\nU periodu od 1949. do 1959. Amerikanci su tajno, preko svojih obaveštajnih službi, i javno preko Komiteta, uplatili, na banku Unije Evropskih Federalista, više od 50 miliona tadašnjih dolara.\nDugo vremena predsednik UEF-a je bio Francuz Henri Frenay i veliki deo priče o tajnom finansiranju i lobiranju Evrope po američkom ukusu dolazi upravo iz njegove ispovesti francuskom novinaru Remiju Kauferu, koji se već 15 godina bavi istraživanjima mračne geneze EU. Kaufman je sve svoje zaključke objavio u poznatom časopisu "Historia".\nPriručnik za pravljenje modernih diktatura\nEngleska je u Evropi i pored nje: zavisi šta vam treba, kažu Englezi. Njihova filozofija je jednostavna. Evropa se pravi od Francuske i Nemačke a okolo se ubace sve ostale demokratije i banana države. Engleska i Amerika kao prirodni partneri i braća po materi su tu da organizuju i nadgledaju celu operaciju.\nSa druge strane La Manša jedan od glavnih zagovornika federalne Evrope bio je ser Vinston Čerčil, koji je u igru ubacio i svog zeta Dankana Sandisa, žestokog američkog agenta. Manje poznat ali puno opasniji bio je engleski sekretar za inostrane poslove Ernest Bevin, koji je otac tajne organizacije za ideološki i psihološki rat, Information Research Department. IRD. Ovaj džentlman je učestvovao u organizaciji plana Maršal, u stvaranju NATO pakta i bio je jedan od glavnih u nabavci britanskog nuklearnog naoružanja.\nU slobodno vreme on je radio na promociji najžešćeg oružja protiv Staljinovog režima, pravoj atomskoj bombi od papira koja je nosila naslov "Životinjska farma".\nMalo kasnije psihološko oružje je usavršeno i bačeno na svet pod brojem "1984". Ova dva romana Džordža Orvela su više naškodili Marksu i Engelsu nego CIA i FBI zajedno. Engleska tajna služba je prevodila, štampala i rasturala ove knjige po celom svetu.\nIako su u Rusiji bile zabranjene, svaki je ministar imao knjigu u svojoj biblioteci i koristio je kao neki udžbenik iz oblasti: kako organizovati jednu modernu diktaturu, tvrde svedoci iz tog vremena. Veliki brat, Staljin, sa svoje strane, odbacio je američku pomoć i plan Maršala, i to ne samo za Rusiju već i za sve istočnoevropske zemlje. Uostalom on ih je već finansirao, kao i neke sindikate i komunističke partije po zapadnoj Evropi. Posebno su dobro bili plaćeni francuski komunisti i sindikat CGT. Tako je hladni rat u Evropi započeo razbacivanjem para i korumpiranjem država...\nKo su federalisti?\nAllen Dulles je bio desna ruka i naslednik W. B. Smitha, čuvenog Bitlsa, koji je bio direktor CIA-e od 1950. do 1953. Dulles je kao prvi civilni director CIA-e proveo na mestu prvog špijuna sveta punih osam godina.\nBeše blizak saradnik Divljeg Bila Donovana sa kojim je "izmislio" Komitet, i brat Ruzveltovog ministra spoljnih poslova, sa kojim je držao veliku firmu za uvoz južnog voća.\nNjihova londonska veza su bili Čerčilov zet Dankan i njegov poslovni partner advokat Džordž Franklin (George Franklin). U Komitetu za organizovanje evropske zajednice često su se mogle videti velike ribe svetskog džet-seta, lideri moćnih sindikata American Federation of Labor, AFL, kao na primer ruski jevrejin David Dubinsky, neprijatelj nacista i komunista.\nArthur Goldberg, takođe Jevrejin, ujedno i najbolji advokat u AFL, postao je ministar rada, a nešto kasnije imenovan je za predsednika Vrhovnog suda, pa čak i za ambasadora u UN. Veoma važna ličnost u lobiranju evropskih lidera, zadužena da preplavi Evropu dolarima i da finansira antikomuniste.\nNišta manje važan za američku stvar nije bio ni Jay Lovestone. Ovaj litvanski Jevrejin beše čudo od čoveka. Najpre je bio generalni sekretar američke Komunističke partije, i to sve do velike krize 1929. godine. Onda je "okrenuo kožuh" i postao najžešći neprijatelj komunizma.\nRadio je kao desna ruka J. J. Angletona, šefa međunarodne kontrašpijunaže CIA-e. Njegova dužnost je bila da na sve moguće načine razbija sindikate po Evropi i Južnoj Americi i da organizuje nezavisne, tj. proameričke desničarske sindikalne podružnice. Uz pomoć još jednog ruskog disidenta, Irvinga Browna, agencija je uspela da oslabi francuski komunistički sindikat CGT, i da ga prepolovi.\nDisidenti su tako 1947. oformili novu, konkurentnu podružnicu, Force Ouvrier, FO. Iz svega ovoga se vidi da su upravo Jevreji i ruski disidenti bili glavni organizatori zapadnoevropske unije i borci protiv Staljinizma i komunizma uopšte, zaključuje francuski autor u svom tekstu.\nOva saga o Evropi u kandžama SAD ne bi bila kompletna ako se ne bi spomenulo ime Thomasa Bradena, još jednog špijuna koji je radio sa Agencijom, kako su nazivali CIA. Po zanimanju je bio novinar, ali je honorarno radio za Agenciju.\nJedno vreme Braden je bio lider antikomunističke grupe AFK-CIO. On je taj koji je preko Irvina Brauna i Jaz Lovenstona organizovao transfer keša iz Amerike u Evropu. Za njega se zna da je imao neograničen kredit i da je mogao da troši koliko god je hteo i koliko je bilo potrebno da se kupi neka važna ličnost ili organizacija. Niko ga nije kontrolisao. Nikome nije polagao račune. Posebno je minirao sindikate, jer su baš u njih ruski agenti KGB najviše ulagali. Godine 1967. Braden se proslavio izjavom u britanskom listu "The Saturday Evening Post": "Ponosan sam što je CIA nemoralna"!\nToga dana priznao je da Agencija već godinama finansira razne sindikate. Za ostalo je prećutao, tajna je tajna.\nGodine 1952. u Londonu je dogovoreno da tadašnja Evropska zajednica formira svoju vojsku. De Gol je te godine počeo da prvi francusku atomsku bombu, i nije hteo da ulazi u savez sa Englezima, koji su, po njemu, američki špijuni u Evropi.\nNaredne godine je umro Staljin, i stvari su se dosta izmenile.\nAmerički prijatelji su svoju poslednju nadu uložili u Žana Monea. Ovaj Francuz, koji je dugo boravio u Americi, i bio lični prijatelj sa Donovanom i američkim ambasadorom u Francuskoj Davidom Brusom, osnovao je u Parizu Komitet za Sjedinjene Evropske Države.\nUskoro mu se pridružio i francuski ministar spoljnih poslova Moris Šuman sa kojim je osnovao Uniju za čelik i ugalj. Formiranje te zajednice, 9. maja 1950, slavi se sada kao Dan Evrope. Svi zaboravljaju da je pre početka Evrope već sve glavno bilo sređeno.\nTreba znati da se Nemačka industrija tada ubrzano razvijala, i da je unija više bila način da se kontroliše nemačka industrija nego da se pravi neka nova država od gvožđa i ćumura.\nS obzirom na to da je tako Nemačka bila oslobođena vojnih troškova, ona je sve američke pare ulagala u svoju ekonomiju i tehnologiju, i brzo stigla i prestigla sve ostale zemlje Zapada. Danas je svima jasno da je posle sedamdeset godina na kraju ipak pobedila Nemačka, jer je ostvarila sve svoje ideje dominacije na Starom kontinentu i poništila Versajski ugovor.\nPogledaj dom svoj, anđele, i videćeš čuda\nTaktika o kojoj je reč uči se u svakoj oficirskoj vojnoj školi. To je klasična taktika, koju su Kinezi upotrebljavali još pre pet vekova. Cela mudrost je u tome da se neprijatelj ugura u apsurdne sisteme saveza i nelogičnosti pravila i zakona, koje ga blokiraju. Amerikanci su prvi put primenili ovu taktiku 1812, kad su zaratili sa Englezima, a i kasnije, kad su Kanadu stavljali pod svoj uticaj. Primer na kome se jasno vidi nelogičnost i blokada je glasanje u Evropskoj skupštini, zajednička valuta bogatih i siromašnih, ubacivanje novih država u sistem Unije sa 20 raznih jezika i mnogo što šta drugo.\nPrezadužili su sve nacije u svojim bankama i zapečatili sudbinu onima koji su ušli u igru. Zato je njima i stalo da uvuku što više novih problematičnih stanara, Hrvata danas, Srba sutra, da Unija bude lavirint bez izlaza, vrsta mišolovke za one koji su se pomamili na miris sira i slanine u njoj.\nPredsednik Evrope Herman Van Rompej (Herman Van Rumpoy), kao i neka vrsta premijera, Žoze Barozo (Jose Barosso), nisu izabrani od naroda, niti narod može da ih smeni a vladaju našim sudbinama. Njih biraju članovi evro-mafije i to je takozvana lajt diktatura. Tu od demokratije nema ni slovo D.\nAko se tome doda da je Barozo atlantista, totalno pod uticajem Amerike, stvari postaju mnogo jasnije. Ovaj "golman" ekipe kapitalističkih interesa u Europi, počeo je karijeru kao predsednik mladih maoista. Komunjara do daske.\nBilo je to 1974, u vreme portugalske karanfil revolucije. Agent CIA-e i ambasador u Lisabonu Fren karluči (Frank Carlucci) ga je vrbovao i poslao na doškolovanje. Upisao ga je na fakultet u Lozani, gde mu je profesor bio Dušan Šiđanski, naš zakleti atlantisata i federalista, koji godinama lobira za ulazak Srbije u EU.\nStari profa je danas savetnik svog bivšeg đaka. Barozo je preko Socijaldemokratske stranke Portugalije postao prvi ministar nove demokratske vlade u Lisabonu. Svima je jasno ko ga je ugurao u fotelju. Karluči je takođe napredovao i posle funkcije ambasadora i rušenja Salazara, postao je zamenik direktora CIA-e, i čak američki ministar odbrane.\nDa bi se nekako odužio svome dobrotvoru, premijer Barozo je pokušao da proda portugalske izvore nafte u Angoli. Kupac je bila investiciona firma Carlyle, čiji je predsednik nekim pukim slučajem bio baš Karluči.\nFirma je, inače, pripadala i Bušu a tu su na važnom mestu sedeli Oliver Sarkozi i gazda IBM-a Louis Gerstner. Lepo društvance.\nKako je prodaja ipak bila sprečena, Barozo je dobio bolje radno mesto, kao predsednik Evropske komisije. I već je u drugom mandatu.\nNiko ga nije hteo, ali su svi morali da ga izglasaju, kako tvrde mnogi komentatori briselske hronike. Svako ko insistira za članstvo u jednu nedemokratsku zajednicu, iz koje je nakon ulaska nemoguće više ikada izaći, taj mora da je slep i gluv poput Domanovićevog Vođe.\nOsim ako nije totalno korumpiran i veoma zlonameran, što opet nikoga ne bi iznenadilo u ovome svetu i na ovim prostorima, gde para buši i tamo gde burgija neće ni da pipne. Svaka država koja pristane da joj evro bude valuta nadrljaće i propasti ko Grčka.\nI sad, ako Srbi i dalje ne žele da vide da je u toku eksperiment upravljanja masama i brisanje kolektivne svesti, tu ni jedna deblja knjiga ništa ne može. Već decenijama zaluđuju narod i lažu sami sebe, i jednog dana će se zapitati, kao Gorbačev kada je došao na vlast: - "Bože već 70 godina smo živeli u lažima i iluzijama i svi smo mislili da je to normalno."\nI nama danas Evropa i Evro izgledaju normalno i poželjno, ali...\nŽivot na uslovnoj slobodi\nZamislite dve porodice: jedna ima zasebnu kuću i avliju, a druga stanuje u zgradi sa 27 stanova. Bilo šta da želite da radite u svom stanu vi morate dobiti odobrenje od svih stanara. Vaša sloboda je uslovna. Nema roštiljanja ispred zgrade, ni glasne muzike, a nije dozvoljeno ni farbanje fasade. Ali ima i gore. Gospođi Grčkić curi plafon na sedmom spratu i sad porodica Švabić iz prizemlja treba da plati deo popravke krova. Njima ne curi, i baš ih briga za babu u potkrovlju.\nEvropa je upravo to: stara zgrada sa super gajbama u prizemlju i šupama na ostalim spratovima. Nikada ta zgrada neće biti cvećem okićena i sa stanarima koji se vole.\nMnogi ljubitelji EU će biti iznenađeni kad budu uvideli koliko je ta Evropska unija, koju nam neki naši evrofanatici predstavljaju kao jedinu mogućnost u ostvarivanju bolje budućnosti, ustvari jedna neljudska paklena organizacija, programirana za samouništenje\nNe pravi Amerika EU da joj bude konkurent nego sluga


Japanci ulažu dve milijarde dolara u fabriku u Srbiji - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Japanci ulažu dve milijarde dolara u fabriku u Srbiji\nNikei Azija objavio da proizvođač elektromotora za automobile Nidec planira pogon blizu Novog Sada\nM. Obradović09.11.2020. 17:15\nJapanska kompanija Nidec nalazi se u završnim pregovorima sa lokalnim vlastima oko izgradnje fabrike motora za električna vozila i pratećeg istraživačkog centra u Srbiji koja će vredeti oko 1,9 milijardi dolara, objavio je japanski poslovni portal Nikei Azija.\nDo sada je Nidec resurse ulagao u širenje proizvodnje u Kini kao najvećem tržištu električnih automobila, ali sada se okreće i Evropi kao drugom po veličini tržištu električnih vozila.\nNova fabrika bi trebalo da dostigne kapacitet između 200.000 i 300.000 jedinica do 2023. godine, a pored Srbije planira fabrike i u Poljskoj i Francuskoj.\nIpak kako piše ovaj portal, fabrika u Srbiji biće centar evropske proizvodnje.\nU septembru su predstavnici ove kompanije bili su u Srbiji i obilazili industrijsku zonu u Novom Sadu.\nPre nekoliko dana generalni direktor Nideca Šigenobu Nagamori je najavio ambicije da do 2030. zauzme 40 odsto rastućeg tržišta i za to će izdvojiti skoro 10 milijardi dolara.\nCilj im je da proizvode motore za dva miliona električnih vozila u Kini i milion vozila u Evropi.\nU poslednjih pet godina bruto prihodi Nideca uvećani su za 50 odsto, zahvaljujući sve oštrijoj regulativi širom sveta koja ograničava emisije gasova iz motora sa unutrašnjim sagorevanjem, a Nagamori je siguran da je budućnost svih vozila, ukljujući i brodove i avione da budu eletrifikovana.\nProdaja električnih vozila i hibrida u Evropi u prvoj polovini ove godine poevćana je za 62 odsto i dostigla je 399.000 jedinica.\nZato skoro svi veliki proizvođači automobila agresivno pokušavaju da razviju proizvodnju električnih vozila, uključujući Folksvagen i Dajmler, kao i Teslu koji pravi svoju „gigafabriku“ u Nemačkoj.\nOvo prate i proizvođači baterija, pa su LG Kem i Samsung već podigli fabrike u Evropi, kao i CATL koji pravi fabriku vrednu dve milijarde dolara u Nemačkoj, dok japanska grupa Toraj industriz pravi fabriku u Mađarskoj za proizvodnju separatora za litijumske baterije.\nMada do zaključenja broja nismo dobili odgovore na pitanja ni od japanskog Nideca niti od Razvojne agencije Srbije, ova vest je svakako dobra. Koliko je dobra zavisi od nivoa tehnologije koja će biti korišćena ovde.\n„Investicija od dve milijarde dolara ne dolazi svaki dan i to je svakako dobra stvar. Vest je štura pa je teško reći kakvi će biti efekti za našu ekonomiju. Ako to bude samo zapošljavanje manuelnih radnika, biće dobro zbog zapošljavanja i njihovih plata. Ali ako budu angažovani naši inženjeri koji će sticati znanja i iskustva i ako budu naše firme snabdevale fabriku komponentama, e to će biti odlično i biće različito od većine fabrika koje rade u Srbiji“, ocenjuje Savić.\nProizvodnja elektromotora nema direktne veze sa baterijama, ali i jedno i drugo ide u električne automobile, a u Srbiji je otkriveno nalazište jadarita, rude iz koje se može dobiti litijum od kog se prave baterije za električna vozila što bi moglo učiniti Srbiju regionalnim središtem ove perspektivne industrije.\nSavić podseća da je predsednik Vučić govorio o izgradnji kineske fabrike baterija, ali i da nalazište pripada Rio Tintu, kanadskoj kompaniji, te da treba videti kako će ta saradnja biti napravljena.\n„Prema mojim saznanjima Rio Tinto se suočava sa tri izazova kod vađenja i prerade litijuma. Prvo je ekologija i protesti lokalnih zajednica. Drugo je neizvesnost koja tehnologija će biti dominantna na tržištu baterija za električne automobile i na kraju oni u proizvodnji dobijaju bor kao nusproizvod koji za sada ne znaju kako da prodaju“, objašnjava Savić.\nNidec je kompanija koja je svetsko ime stekla praveći precizne elektromotore za pokretanje hard-diskova, a inače u Srbiji već posluje nekoliko kompanija koje u svom portfoliju imaju proizvodnju elektromotora.\nTo je nemački Brose, koji u Pančevu treba da proizvodi module ventilatora za hlađenje motora, ali ta kompanija pravi i elektromotore, zatim Džonsons elektrik koji pravi male precizne motore i pogonske podsisteme i Boš koji je pokrenuo u Srbiji proizvodnju elektromotora za brisače.\nŠto se tiče japanskih kompanija, prošle godine je dolazak obznanio Tojo, koji do 2022. treba u Inđiji da napravi fabriku automobilskih guma kapaciteta pet miliona komada u koju će uložiti 390 miliona evra.\nAutomobilska industrijaInvesticijeNidecSrbijaBeogradNovi Sad\n6 reagovanja na “Japanci ulažu dve milijarde dolara u fabriku u Srbiji”\n09. novembra 2020. u 18.03\nTu će naši inženjeri moći samo da podmazuju robotske mašine, a i to nakon obuke od godinu dana. Kako god, biće nekog berićeta za državu, makar i siće.\n09. novembra 2020. u 18.41\nPokupiće inženjere iz fabrike čipova Mubadale\n09. novembra 2020. u 23.37\nStagod, kakogod, u ovom vremenu, dobro je. Bilo je i moglo je, niko i nista.\nKvalitetnije o svemu trebalo je da misli i razmislja ekipa koja izglasala, ozakonila i sprovela Zakon o privatizaciji kada je bez meni jasne logike i zdrave strategije zatvorila i ono sto se ne zatvara, rasprodala i ono sto se ne prodaje pre no sto se osigura barem kakva takva zamena (Vlahovic, Labus …). Trzista jesu zaboravljena (izgubljena), obrtnog kapitala bilo je tesko nabaviti, ali dobre volje politicara bilo je ponajmanje. I trziste je odlucilo, pola miliona radnika i porodica izgubilo je egzistenciju, ali su politicari, analiticari i lovci u mutnom zadrzali i ojacali svoje. Ne ponovilo se.


PCVesti - Uskoro novi OS X update\nUskoro novi OS X update\nProgrameri kompanija Apple koji rade na Mac OS X operativnom sistemu su pripremili najnovije predizdanje novog build-a koji je vezan za Mac OS X. U pitanju je predizdanje koje je namenjeno poslednjoj verziji OS X koja se pojavila, verziji 10.5 kodnog naziva Leopard.\nSoftver koji je pre nekoliko dana predstavljen rešava 125 problema koji su postojali u ovom operativnom sistemu uključujući popravke za AirPort i Mail, između ostalog. Takođe, među unapređenjima koje donosi ovaj update su i ona koja se odnose na iCal, BackToMyMac, CoreAnimation, ImageKit i MailSync karakteristike ovog operativnog sistema.\nViše od 60 stranih IT kompanija dolazi u Beograd da traži partnere, sa njima zajedno i najpoznatiji investitori iz Silikonske doline i zapadne Evrope


Prodaja stana LIMAN 1 NOVI SAD 84.00 m2\nAgencijska oznaka nekretnine 1056004 , Novi Sad, Liman I . Ekskluzivno prodajemo stan u izgradnji , na odličnoj lokaciji . Liman I , ulica Milke Grgurove . U pitanju je gradnja viskokog kvaliteta ,sa ugradnjom najsavremenije opreme . Izuzetno iskorišten stambeni prostor , idealan raspored , komotne prostorije .Lokacija od najpoželjnijih u gradu za sve generacije . Okruženje sa puno zelenila, gde vam je u blizini centar, Kej .. Završetak radova planiran za 01.06.2023 .Sve ostale informacije o samoj nekretnini , uslovima plaćanja , možete pozvati ,Sanja Vučković 0646116132, 021645546, 021546282 ( House nekretnine Novi Sad, Reg.br 200)


ICTY: Počelo suđenje srpskom vrhu za ratne zločine na Kosovu 1999. - Klix.ba\nSvijet ICTY: Počelo suđenje srpskom vrhu za ratne zločine na Kosovu 1999.\n10.7.2006. u 13:50\nMilan Milutinović, bivši predsjednik Srbije\nPred Haškim sudom (ICTY) u ponedjeljak je počelo suđenje šestorici najviših političkih i vojnih dužnosnika Srbije i SRJ optuženima za ratne zločine koje su srpske snage počinile na Albancima na Kosovu 1999. godine.\nU novom haškom "megaprocesu", zbog kojeg su proširivane sudnice ICTY-a, na optuženičkoj klupi su bivši predsjednik Srbije Milan Milutinović (63), potpredsjednik Vlade SRJ Nikola Šainović (58), načelnik Glavnog štaba VJ general Dragoljub Ojdanić (65), zapovjednik Treće armije VJ Nebojša Pavković (60), zapovjednik Prištinskog korpusa VJ Vladimir Lazarević (57) i načelnik štaba MUP-a Srbije na Kosovu pomoćnik ministra Sreten Lukić (51).\nOptužnica ih u pet točaka tereti po osobnoj i zapovjednoj odgovornosti, te kao sudionike udruženog zločinačkog pothvata, za progon oko 800.000 Albanaca, masovna ubistva, deportacije, silovanja i druge zločine počinjene u sklopu "sistematske kampanje terora i nasilja" na Kosovu u prvih šest mjeseci 1999.\n"Optužba će dokazati da su šestorica optuženih sudjelovala, zajedno sa Slobodanom Miloševićem, u udruženom zločinačkom pothvatu s ciljem da se izmijeni etnička ravnoteža na Kosovu kako bi se održala srpska kontrola nad tom pokrajinom", najavio je u uvodnoj riječi tužitelj Thomas Hannis.\n"Godine 1999. prizori sukoba na Kosovu i konvoja s hiljadama albanskih izbjeglica plijenili su međunarodnu pažnju. Mi ćemo objasniti zašto i kako se to dogodilo", rekao je Hannis.\nNaglasio je kako se o Kosovu ne može govoriti bez spominjanja Miloševića, bivšeg predsjednika Srbije i SRJ koji je u martu ove godine, tokom suđenja, umro u pritvoru ICTY-a od infarkta.\nZa Miloševića, koji je krejem 1999. optužen skupa s Milutinovićem, Šainovićem i Ojdanićem, "Kosovo je bilo izuzetno važno, jer je na njemu počeo svoj politički uspon. Vjerovao je da će ostati na vlasti sve dok kontrolira Kosovo", kazao je tužitelj. "Rekao je kako mu je Kosovo važnije od glave", dodao je Hannis.\nPrvoptuženog Milutinovića, opisao je kao jednu od ključnih figura i člana svih državnih tijela koja su planirala i vodila operacije na Kosovu, s velikim ovlastima nad vojskom i policijom, pregovarača s međunarodnom zajednicom i dužnosnika koji je u maju 1999. izdao ukaz o osobnim iskaznicama u ratnom stanju, na temelju kojeg su Albancima oduzimani osobni dokumenti.\nTužitelj Hannis opisao je i uloge ostale četvorice optuženih te uloge vojske, policije i drugih organizacija u ratu na Kosovu.\nGovoreći o genezi srpsko-albanskog sukoba na Kosovu, Hannis je istaknuo i značaj Memoranduma SANU iz 1986., odluka Skupštine Srbije o ukidanju autonomije iz 1990. a opisao je i sistematsku diskriminaciju Albanaca u cilju promjene etničkog sastava.\nU sudnici je prikazan dio snimke Miloševićevog govora na Gazimestanu 1989. u kojem je najavio rat na prostoru bivše Jugoslavije, te niz snimaka vezanih za pojedinačne pokolje koje su u albanskim selima na Kosovu počinili pripadnici srpske vojske i policije 1999., kao i snimke masovnih grobnica i deportacija.\nŠestorica optuženih su se dobrovoljno predala ICTY-u od 2002. do 2005., a na prvom pojavljivanju pred sudom odbacili su optužbe.


Mladi informatièari i matematièari doneli 14 medalja - B92.net\nMladi informatièari i matematièari doneli 14 medalja\nBeograd -- Državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matiæ èestitala je timovima mladih matematièara i informatièara.\nIzvor: Beta ponedeljak, 16.07.2018. | 15:41\nOni su na upravo završenim takmièenjima u Rumuniji ostvarili ogroman uspeh sa osvojenih èak 14 medalja.\n"Naši buduæi vrhunski nauènici, pronalazaèi, preduzetnici, još jednom su nam poslali poruku da su vredni ulaganja u njih, predstavivši Srbiju kao državu kojom treba da se ponosimo", istakla je Matiæ, a navodi se u saopštenju.\nOna je podsetila da je Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija podržalo organizaciju uèešæa naših takmièara na meðunarodnim takmièenjima za mlade sa pet miliona dinara, ali da je potrebna i dodatna finansijska potpora ne samo za njihovo predstavljanje na meðunarodnoj sceni, veæ i za organizaciju internacionalnih takmièenja u našoj zemlji.\nNa 59. Meðunarodnoj olimpijadi iz matematike u Kluž-Napoku u Rumuniji, koja je održana od 3. do 14. jula, tim Srbije osvojio je šest medalja - dve zlatne, dve srebrne i dve bronzane medalje. Uèenici Matematièke gimnazije Aleksa Milojeviæ i Pavle Martinoviæ – zlatne medalje, Igor Medvedev i Jelena Ivanèiæ – srebrne medalje, Jovan Toromanoviæ i Nikola Pavloviæ, uèenik gimnazije "Jovan Jovanoviæ Zmaj" – bronzane medalje.\nNa 12. Juniorskoj balkanskoj informatièkoj olimpijadi koja se od 7. do 13. jula 2018. godine održala u Temišvaru, informatièka ekipa Srbije osvojila je dve srebrne i dve bronzane medalje: uèenici Matematièke gimnazije iz Beograda Jovan Bengin i Mateja Vukeliæ osvojili su srebrne medalje, a Veljko Toljiæ iz OŠ "Vožd Karaðorðe" iz Leskovca i Miroslav Grubiæ, uèenik novosadske gimnazije "Jovan Jovanoviæ Zmaj" bronzane medalje.\nU istom periodu, takoðe u Temišvaru, odigrala se i 26. Balkanska informatièka olimpijada, na kojoj su Aleksa Milisavljeviæ iz Matematièke gimnazije i Tadija Šebez, iz gimnazije "Jovan Jovanoviæ Zmaj" iz Novog Sada osvojili srebra, a Momèilo Topaloviæ i Mladen Puziæ, obojica ðaci Matematièke gimnazije - bronzane medalje.


Modeliranje ukupnoga neutronskoga faktora nakupljanja metodom potpornih vektora | Croatian Digital Dissertations Repository\nZagreb: University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, 2018. urn:nbn:hr:168:517234\nDučkić, P. (2018). Modeliranje ukupnoga neutronskoga faktora nakupljanja metodom potpornih vektora (Doctoral thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:517234\nDučkić, Paulina. "Modeliranje ukupnoga neutronskoga faktora nakupljanja metodom potpornih vektora." Doctoral thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, 2018. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:517234\nDučkić, P. (2018). 'Modeliranje ukupnoga neutronskoga faktora nakupljanja metodom potpornih vektora', Doctoral thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, accessed 29 September 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:517234\nDučkić P. Modeliranje ukupnoga neutronskoga faktora nakupljanja metodom potpornih vektora [Doctoral thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing; 2018 [cited 2021 September 29] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:517234\nP. Dučkić, "Modeliranje ukupnoga neutronskoga faktora nakupljanja metodom potpornih vektora", Doctoral thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, Zagreb, 2018. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:517234\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:517234\nTitle Modeliranje ukupnoga neutronskoga faktora nakupljanja metodom potpornih vektora\nTitle (english) Total neutron buildup factor modelling using support vector machines\nCreated on 2019-04-02 13:17:53


Lutovac: Građani će ponovo braniti slobodu ako bude potrebno - Dijalog.net\nNaslovna Politika Lutovac: Građani će ponovo braniti slobodu ako bude potrebno\nLutovac: Građani će ponovo braniti slobodu ako bude potrebno\nBeograd, 5. oktobar 2018. – Predsednik Demokratske stranke (DS) Zoran Lutovac izrazio je nadu da neće ponovo biti petooktobarskih demonstracija, već da će biti dovoljno da se opozicija okupi, izađe zajedno na izbore i dobije ih snagom izborne volje građana.\nLutovac je na izložbi u prostorijama DS na Vračaru, priređenoj povodom 18. godišnjice protesta i okončanja vlasti predsednika SRJ Slobodana Miloševića, istakao i da će građani ako bude potrebno ponovo braniti svoju slobodu i svoje pravo.\nOn je kazao da je 5. oktobra 2000. godine odbranjena izborna volja građana i iskazano nezadovoljstvo onim što se dešavalo tih godina i da je pokazano da postoje građani spremni da zarad slobode, izađu na ulice i suočavaju se silom.\n"Ja 5. oktobar vidim kao istorijski događa u kom su građani bili spremni da brane svoje pravo da budu građani, da onog koga su izabrali bude i stvarni predsednik", rekao je Lutovac.\nNa izložbi je odata pošta ubijenom premijeru Zoranu Đinđiću bez koga, kako je istaknuto ne bi ni bilo 5. oktobra.\nPredhodno Novinska agencija Beta poziva mlade novinare na praksu\nSledeće Rojters dodeljuje grantove mladim fotografima za razvoj fotografskih priča i veština\nTop Tags Evropska komisija evropske integracije Srbija i Evropska unija Vlada Republike Srbije vladavina prava Evropska unija OCD Pravosuđe Društvo konkurs lokalna samouprava mediji Politika Civilno društvo mladi


Novasloboda | Fazlija Hebibović – Sjećanja: Od Džafera Kajića, preko Tepe, deviznog “buma” do rekorda Veležovih plivača\nFazlija Hebibović - Sjećanja: Od Džafera Kajića, preko Tepe, deviznog "buma" do rekorda Veležovih plivača\nRazmišljajući čime da počnem moja sjećanja na prve novinarske korake, sada već davne 1973. godine, na događaje i davno prohujalo vrijeme, sjetih se riječi mog nešto starijeg i uvaženog kolege i prijatelja Minje Bojanića: Ako ne znaš početi tekst prvom, a ti onda započni drugom rečenicom!\nNakon prvih tekstova o Ljubiši Samardžiću i atletičarki Jadranki Romano, objavljenih u Malim novinama još dok sam bio osnovac, prve “ozbiljnije” tekstove počeo sam objavljivati u sarajevskom Oslobođenju.\nNajdraži Džaferov poklon\nSeftu sam otvorio reportažom o Džaferu Kajiću iz Gornje Drežnice samoukom majstoru pravljenja gusala, svirala, duhanskih kutija i drugih predmeta od drveta. Uz to, Džafer je popravljao mašine za domaćinstva, šivaće mašine, satove i druge mašinerije.\nMeđu Džaferovim mušterijama bilo je i dosta naših radnika zaposlenih u inostranstvu.\n“Prije dvije godine, jedna rezbarska firma iz Francuske ponudila mi je posao, jer su vjerovali da svoje radove izrađujem pomoću prese i jako su s iznenadili da sev radim ručno i od alata koje sam lično napravio. Velika mi je želja da jednom posjetim neku našu fabriku koja pravi alate”, priča Džafer.\nOd nekoliko hiljada urađenih predmeta, Džafer posebno ističe jedan, koji će vječno pamtiti.\n“To je duhanska kutija, koju sam poklonio drugu Titu za rođendan. Radio sam je sa posebnom pažnjom i ljubavlju”, kaže Džafer Kajić. (3. april 1973. godine)\nPijačni barometar: Tepa jeftinija\nU to vrijeme, popularna je bila i rubrika Pijačni barometar, koja je bila “rezervisana” za mlade početnike u novinarstvu.\nCijene poljoprivrednih proizvoda na Tepi stalno opadaju,a ono pšto posebno treba istaći da su proizvodi koji se nude kvalitetni i ima ih dovoljno.\nProizvođači nude breskve po cijeni od 7 do 9 dinara, dinje, lubenice i jabuke po 8, patlidžan 4, paradajz i boraniju 3-4, mrkvu i luk 6, papriku i kupus 8, krompir 3-6, jaja 1,20, sir od od 18-32, kajmak 50, maslo 40 dinara po kilogramu. (27. juli 1973. godine)\nPrema informaciji Privredne banke sarajevo – Filijale Mostar, dinarski štedni ulozi u ovoj Filijali porasli su u prvom polugodištu za 11, a devizni za 23 posto.\nNa devizni “bum” posebno je uticalo to što je Pruvredna banka ove godine otvorila svoja predstavništva u zemljama gdje radi najveći broj naših “gastarbajtera”.\nSklopljeni su i aranžmani sa poštama u tim zemljama, tako da radnici svoja ušteđevine mogu slati i putem uputnica svojim porodicama u domovini. (28. juli 1973. godine)\nViše stranih nego domaćih turista\nU objektima HUP-a “Neretva” u Mostaru u julu je ostvareno 11.410 noćenja, nešto više nego u istom period prošle godine. U prvih sedam mjeseci ove godine, u ovim objektima bilo je 41.850 noćenja.\nDomaći gosti učestvuju sa 80 posto i njihov broj je u stalnom opadanju.\nU ovom periodu, najviše stranih gostiju bilo je iz SR Njemačke, Holandije, Belgije, Luksemburga i Francuske.\nVjerovatno bi stranih i domaćih turista ilo i više da su veći smještajni kapaciteti.Ipak, može se očekivati da će u avgustu Mostar posjetiti više turista nego u julu. (9. avgust 1973. godine)\nNa prvenstvu BiH u plivanju 50 novih rekorda\nNa prošlonedeljnom pionirskom prvenstvu Bosne i Hercegovine u plivanju, održanom u Mostaru, na kome su učestvovali plivači Incela iz Banja Luke, Slobode iz Tuzle, Galeba iz Lukavca i domaćeg Veleža, oboreno je 50 republičkih rekorda.\nZa najuspješnije takmičare proglašeni su kod mlađih pionira Saša Premasunac, a kod mlađih pionirki Jadranka Marić.\nMeđu starijim pionirima najbolji je bio Darko Plazek, a kod starijih pionirki Gordana Manjak.\nOd četiri najbolja učesnika prventva, samo je jedan “gost” – Darko Plazek, član banjalučkog Incela, dok su ostala tri člana pobjedničke četvorke članovi Veleža.\nPlivači Veleža bili su najbolji i u ekipnom pasmanu.\nPrema postignutim rezultatimna, tabela izgleda ovako:\nTabela za mlađe pionire i pionirke:\nVelež 10.933 bodova\nIncel 8.715 bodova\nGaleb 7.194 boda\nSloboda 1.738 bodova\nTabela za starije pionire i pionirke:\nVelež 23.068 bodova\nIncel 7.619 bova\nSloboda 6.921 bod\nGaleb 2.630 bodova\n(20. avgust 1973. godine)\nFazlija Hebibović - Sjećanja: Lokner i Jadranko Fink pobjednici skokova, Mujić trener Veleža, Dani Teatra mladih, novih 4.000 telefonskih priključaka\nFazlija Hebibović - Sjećanja: Aktiv pronalazača u Glinici, Ilija Marjanović najbolji mladi radnik, jubilej "Abraševića", novi stanovi


Kad ga vidite oči će vam stati: Otkrivamo vam kako danas izgleda Dino iz serije “Lud, zbunjen, normalan” – Foto – Region Live\nKad ga vidite oči će vam stati: Otkrivamo vam kako danas izgleda Dino iz serije “Lud, zbunjen, normalan” – Foto\nComments Off on Kad ga vidite oči će vam stati: Otkrivamo vam kako danas izgleda Dino iz serije “Lud, zbunjen, normalan” – Foto\nSvi kada čuju njegovo ime nabace osmjeh na lice a mi odgovorno tvrdimo da za to imaju i razlog. Publici u Bosni i Hercegovini i regionu poznati je kao Dino iz serije “Lud, zbunjen, normalan”. Prvo ime ovog glumca jeste Milan Paclović ali mnogi tvrde da mu odlično pristaje i nadimak Dino.\nMnogima je Dino bilo jedan od omiljenih likova koji se pojavio u ovoj seriji iako se već dugo u njoj ne pojavljuje pa svi vape za starim epizodama koje pronalaze na internetu. Dino je odličio da ovu seriju napusti 2009. godine jer nije uspio da se složi sa produkcijom i željama i odlukama koje su oni donosili.\nMnogi se pitaju gdje je Dino danas i kako izgleda pa smo mi odlučili da pronađemo nekoliko novijih fotografija i obradujemo ljude koji su volili njega i njegov rad a sigurni smo da su mnogi u pitanju.\nDevet godina je prošlo od njegovog posljednjeg pojavljivanja u seriji “Lud, zbunjen, normalan” a Dino izgleda relativno drugačije od onoga što smo od njega navikli.\nFotke druženja sa ovim poznatim i legendarnim glumcem objavio je poznati Enis Bešlagić. Njih dvojica zajedno su provodili vrijeme pa su na društvenim mrežama odlučili da to podjele i javnosti. Mnogi su se obradovali što su ove dvije legendarne osobe zajedno i provode vrijeme jer su publici i ljudima u Bosni i Hercegovini ali i regionu veoma dragi.


Proteklih godina rumski planinari pešačili su ka Fruškoj gori dolinama Kudoškog i Borkovačkog potoka, a ove godine red je došao na Jelenački, najistočniji od tri potoka na kojima se nalazi Ruma.\nNažalost, Jelenački potok ujedno je i najmanje popularan, jer budući da na njemu ne postoje jezera, izletišta i slične zanimljivosti kao na ostala dva potoka, nikad nije bio naročito privlačan ljubiteljima pešačenja u prirodi.\nMeđutim, to što je šetači obično izbegavaju ne znači i da Jelenačka dolina ne zavređuje da se njom prošeta.\nZatalasana sremska ravnica prošarana poljima i pašnjacima, od kojih neki predstavljaju autentične ostatke stare panonske stepe, put je kojim se ređe ide. A opet, ma koliko bila manje popularna i omiljena, Jelenačka dolina je možda isto toliko i živopisnija i zanimljivija za pešačenje od Borkovačke i Kudoške.\nAko ništa drugo, ovo je makar najkraći put kojim se od Rume do Iriga može doći peške, a da to ne bude opasno po život...\nKa starom Jevrejskom groblju...\nRelativna (ali samo prividna) neatraktivnost staze i doba godine vrlo nezahvalno za šetnje u prirodi (kada niske temperature obećavaju crvene noseve i ukočene prste, a i najmanje otopljavanje najavljuje blato i klizanje) nisu ipak obeshrabrile dvadesetak članova rumsko-mitrovačke ekipe. Orna grupa krenula je iz centra Rume sa prvim zracima decembarskog sunca koje je slutilo na prijatnu vedrinu.\nDa ne zanemarimo i dolinu koja je klubu dala ime, iz Rume smo izašli Borkovačkim prolazom, koji asfaltnim putem preseca dolinu kod stadiona Slovena.\nČesto mi nešto upadne u oko kad pomislim kako je ovaj kraj izgledao pre samo dvadesetak godina, dok su ovde postojali samo prašnjavi zemljani put i mostić od drvenih pragova, ali to je priča za neku drugu priliku... Možda... Borkovački prolaz koji ja pamtim kao najlepše mesto na svetu ionako nema više kuda da pobegne...\nPored davno napuštenog i žalosno zapuštenog Jevrejskog groblja izbijamo na čistinu, preskačemo magistralni put lakše nego što mislimo (svejedno ne pokušavajte to kod kuće), bez potrebe za manevrima u Frogger stilu.\nVođstvo akcije na najvišem mogućem nivou - predsednik drug Radić, glavom i bradom, i sekretar drug Štimac, glavom bez brade - uvode grupu u dolinu, ali za početak ne Jelenačku. Između Borkovačkog i Jelenačkog potoka pruža se još jedna udolina, u kojoj nema vodotoka, pa joj otuda i ime - Suvodol.\nSremačka strnjišta ispresecana zasadima oraha, poneki zaostali plod u travi, paperje oblaka navučeno preko dubokog plavetnila. Da smo se odmah vratili kući, šetnja bi i dalje ostavila vrlo lep utisak.\nUbrzo, konačno ulazimo i u Jelenačku dolinu. Jedini direktan vizuelni kontakt sa potokom imamo sa mostića koji neodoljivo podseća na nekadašnji prelaz preko Borkovačkog potoka kod stadiona.\nJelenački potok, u koji se Borkovački uliva nekih 5-6 kilometara nizvodno, potpuno je neimpresivan, slabašan vodotok zarastao u šaš. Zimski raj za fazane, letnji za žabe i zmije. Samo još jedan sremski potok, simpatičan u svojoj običnosti koliko to samo sremski potoci mogu da budu.\nNedaleko od potoka pravimo pauzu u domu rumskog lovačkog društva Sremac, grupe Jelenci. Mada jutro nije toliko hladno, vruć čaj (ili kuvana rakija, ko šta preferira) itekako prija.\nZanimljivo je koliko mnogo planinara otvoreno ispoljava netrpeljivost prema lovcima, ali ne i prema paprikašu od divljači. Dok su za mnoge lovci prikriveni sadisti koji uživaju u oduzimanju nedužnih života (duuuuša!), bar oni koje imam priliku da poznajem lično iskreniji su ljubitelji i branitelji prirode od većine ratnika za prava životinja koje znam...\nPostoji nebrojeno načina da se doprinese ovom svetu, ali stereotipi i generalizacije nisu među njima...\nPut nas je ipak vodio dalje, kratki zimski dan trebalo je iskoristiti do kraja, a neka iznenađenja su još čekala svoj red.\nPratimo stazu dalje ka severu, ali umesto da direktno izbijemo u irišku industrijsku zonu zaokrećemo na brdo iznad leve obale potoka, gde nas čeka i prvo iznenađenje, i to vrlo neprijatno...\nGomile smeća, šuta, najrazličitijeg otpada. Između humki čitavi bulevari, plavi dim se vijori, klizavo blato pod đonovima, smrad gori od kuge, iriške...\nAko je ovo nekad i bila divlja deponija, odavno se to odomaćilo. A najstrašnije je možda to što ovo okuženo zemljište nije nekad bilo pustinja i jalovina, već upravo ona iskonska panonska stepa, koja bi bilo gde drugde verovatno bila zaštićena kao spomenik prirode najvišeg stepena zaštite.\nAko ovaj narod ima jedan talenat, to je onda da se opogani na ono najvrednije što ima. A posle će nam opet biti krivi vladari iz senke, novi svetski poredak, tajna društva...\nKo ne ceni sebe, nije vredan ni da ga cene drugi. Ne može biti prostije od toga.\nKako se približavamo Irigu tako se pejzaž lagano transformiše. Šetnja ovim pašnjacima je šetnja kroz praistoriju sremske ravnice.\nMožda nije nešto najlepše što se na ovoj turi može videti, ali svakako je nešto što se najređe viđa. A sve to na samom obodu Iriga, dostupno svakome ko želi da vidi...\nPrizori panonskih pašnjaka i Fruške gore na horizontu popravlja negativne utiske od pre samo par kilometara, a lagana šetnja centrom "fruškogorske prestonice" briše i ostatke gorkog ukusa u ustima i kiselog mirisa u nozdrvama. Teško je zamisliti u šta bi se ovaj simpatični gradić pretvorio da njegov razvoj nije zauvek zaustavila kuga 1795. godine.\nOpaku bolest preživela je jedva šestina stanovnika Iriga; tada jedan od najvećih i najnaprednijih srpskih gradova nikad se nije u potpunosti oporavio od ove pošasti, a tadašnji broj stanovnika jedva je uspeo da dostigne krajem prošlog veka...\nIpak, iriška kuga je tema za sebe, kojoj treba posvetiti mnogo više pažnje. Nekom drugom prilikom.\nOdlično raspoloženje grupe zacementirao je ručak organizovan u vikendici dugogodišnje članice Borkovca, uvek vedre i vesele Smilje Pešić.\nSmene generacija neminovne su i u planinarskim društvima, a Borkovac je jedno od retkih koje uspeva i da zadrži starije i da privuče mlađe naraštaje, i to upravo ovakvim prigodama: dok su jedni pešačili, drugi su u Smiljinoj vikendici priredili pravu pravcatu gozbu! Topla gibanica i kotlić à la Ljuba Mirković, zaliven dobrim sremačkim vinom i zaslađen štrudlama s makom i orasima. Treba biti posebno alav pa poželeti još nešto.\nSve što je ostalo od štrudle dok sam stigao da je slikam...\nTrebalo je posle ručka nastaviti dalje uzbrdo, ali svi smo bili samo za prileći. Nije ni čudo da je dobar deo ekipe odlučio da ovde završi svoju akciju.\nOni najuporniji zaputili su se ipak dalje ka Vencu, jednom od najnižih vrhova Fruške gore (mada nije ni da su ostali nešto mnogo viši). Trebalo je prestići sumrak. Manastir Novo Hopovo samo zaobilazimo, spuštamo se u dolinu Lipovog potoka ali nastavljamo najkraćim putem uzbrdo.\nLipov potok je ipak pravi planinski, brz i hladan, sa nekoliko skokova, pa bi i za izlazak veće grupe samim koritom trebalo više vremena nego što smo imali...\nUprkos tome što se grupa raštrkala posle ručka, zahvaljujući nekolicini drugara koji su nam se pridružili u Irigu na greben izlazi otprilike isti broj planinara koji je i krenuo iz Rume.\nJako me raduje što je u grupi bilo i dosta dece, još više što su se sva gurala da budu pri čelu kolone, a najviše što su imala sjajna pitanja o šumi i svetu oko sebe.\nNa jedno mi je samo bilo teško da odgovorim: "A zašto je ova zgrada napuštena?", pitao je Smiljin unuk Nikola kad smo prišli hotelu Iriški Venac...\nZašto je toliko toga oko nas tako napušteno? Zašto nam je uvek lakše da odbacimo stvar koja se može opraviti i umesto nje kupujemo ili pravimo drugu, bio to par cipela ili hotel na najlepšem mestu na Fruškoj gori?\nValjda će ova deca nekad imati odgovore...\nOve godine ispunio sam neke velike planinarske i putničke želje. Bio sam ponegde, video ponešto, bio ispunjen doživljajima i utiscima.\nOd cele godine, neke od najsnažnijih utisaka poneću baš sa Fruške gore, a visoko mesto na toj listi biće prizor "Slobode" na Iriškom vencu okupane poslednjim zlatnim zracima sunca.\nŠto se tiče akcija kluba, ova skromna mala lokalna šetnja ostaće mi sigurno u sećanju kao najlepša ove godine. Ostalo je još samo ufotkati se za uspomenu i lagano završiti klupsku sezonu...\nPonekad je za savršenu akciju dovoljno izaći u sopstveno dvorište.\nMnogi od nas jure za atrakcijama svetskog glasa a da pre toga nisu čestito obišli ni najbližu okolinu, nesvesni da se možda baš iza njihove kuće krije mesto vredno pogleda.\nNe mora to biti pogled od kojeg zastaje dah, dovoljno je da nam izmami diskretan osmeh.\nA ako ne upoznamo sopstveni kraj, kako možemo upoznati bilo koji drugi?\nZa one koji bi možda želeli da upoznaju Jelenačku dolinu sami, tu je i GPS trek, uz napomenu da ova staza nije ni jedina, a verovatno ni najlepša od mnoštva puteva duž Jelenačkog potoka...\nDignite se iz fotelje, izađite iz kuće i istražujte. Kad ćete ako ne sad?


Misija « CenORT\nMisija i ciljevi CenORT-a\nMnogo je razloga da se turizam u Srbiji može smatrati delatnošću sa izrazitim šansama za propulzivan rast u budućnosti, posebno na osnovu broja i kvaliteta resursa. Nesumnjivo je, takodje, da u okviru takvog razvoja prirodni resursi treba da odredjuju mogućnosti za postizanje ekonomskih i drugih ciljeva u turizmu, a ne obratno.\nRazvoj turizma u Srbiji je u razdoblju od 1990-2000. godine bio izložen delovanju niza unutrašnjih i spoljnih ograničenja. Ta ograničenja su se drastično ispoljila, pre svega, kroz pad inostranog i domaćeg turističkog prometa i deviznog priliva od turizma. Nesumnjivo je da ukoliko želimo da turizam Srbije postigne rezultate u skladu sa ukupnim raspoloživim resursima, navedena ograničenja moraju biti prevaziđena i, to je posebno važno, razvoj turizma mora biti u saglasnosti sa ukupnim okruženjem, na odgovoran i održiiv način. Takodje, moramo težiti ka uklapanju u aktuelne svetske tendencije u oblasti razvoja turizma i ka harmonizaciji odnosno primeni iskustava i pravila, posebno zemalja Evropske unije.\nTo su i bili osnovni razlozi da se više eksperata i entuzijasta iz raznih oblasti okupe oko ove osnovne ideje i stvore Centar za odgovorni i održivi razvoj turizma – CenORT kao nevladino, nestranačko i neprofitno udruženje gradjana, odnosno kao nevladinu organizaciju.\nCentar za odgovorni i održivi razvoj turizma (CenORT) je nevladina, nezavisna i neprofitna institucija koja ima ulogu istraživačkog, savetodavnog, informativno-dokumentacionog i komunikacionog središta za oblast odgovornog i održivog razvoja turizma, odnosno za aktivnosti u vezi sa savremenim tendencijama u razvoju turizma.\nCilj CenORT-a je stručno i naučno istraživanje odgovornog i održivog razvoja turizma, edukovanje i razvijanje svesti o značaju i uticajima turizma na privredni i društveni razvoj. Osnovni cilj je obavljanje aktivnosti nevladine organizacije kako bi se uticalo na donošenje odluka i kreiranje politike na svim nivoima, kako bi bili uključeni postulati odgovornog i održivog razvoja turizma uz saobraćavanje globalnim tendencijama u ovoj oblasti.\nPosebnim ciljevima CenORT-a može se smatrati podsticanje razvoja posebnih oblika turizma, naročito seoskog (agro) turizma i ekoturizma, kao oblika turizma koji su u saglasnosti sa savremenim karakteristikama i tendencijama turističke tranje i sa raspoloživim resursima Srbije kao turističke destinacije.