Velpro internet kupovina\nPočetna strana | O nama\t| Kontakti\t| Postanite kupac\t| Dostava\t| Uslovi i pravila\t| Pomoć\nDostupnost Velpro.rs Internet kupovine\nOstale Internet strane\nVelpro Internet stranice mogu da se koriste za Vašu privatnu upotrebu bez ikakvih nadoknada za korišćenje, a prema sledećim uslovima i pravilima. Korišćenjem velpro.rs Internet kupovine obavezujete se da poštujete sledeće uslove i pravila.\nPostupak, ili uslovi kupovine/prodaje robe putem VELPRO Internet kupovine definisani su kroz sledeće parametre: porudžbina, otprema, dostava, povrat/reklamacija robe.\nIsporučilac poručene robe su prodajna mesta VP centara naglašena u opciji Kontakti i adrese a za koje ste se Vi opredelili.\nVELPRO putem Internet kupovine omogućuje kupovinu celokupnog asortimana robe koja se nalazi u njegovoj ponudi. Kupcem se smatra svaki profesionalni kupac koji ima zaključen kupoprodajni ugovor sa VELPRO. Ako niste naš kupac, pročitajte kako to da učinite u Postanite naš kupac\nSve cene izražene su u domaćoj valuti sa uračunatim PDV-om, i važe na današnji dan. VELPRO zadržava pravo izmene cena. Prilikom poručivanja robe, cenovnik ne uključuje popuste koji su utvrđeni poslovnom politikom i međusobno dogovorenim uslovima saradnje.\nRoba se poručuje elektronskim putem. Pritiskom dugmeta Dodaj, odabrani proizvod se postavlja u trebovanje. Roba se smatra poručenom u trenutku kada kupac prođe ceo proces porudžbine. Na mail kojim ste se registrovali kao kupac dobićete potvrdu da je porudžbina primljena od strane VELPRO.\nUkoliko ne dobijete ovakvu poruku, molimo Vas da proverite da li se artikli nalaze u Vašem trebovanju nakon prijave. Ukoliko se ne nalaze, molimo Vas da nas kontaktirate na e-mail velpro.online@mercator.rs\nUkoliko kupac prilikom poručivanja robe ne bude zadovoljavao bonitet za kupovinu, biće kontaktiran od strane referenata prodaje iz VP centra u kojem je trebovanje poslao.\nVelpro nastoji da bude što precizniji u opisu proizvoda koje prodaje, ali ne možemo da garantujemo da su svi opisi kompletni i bez grešaka.\nKupac se obavezuje da poručene proizvode plati VELPRO na osnovu važećeg ugovora sa nama i u roku naznačenom na računu.\nSvu poručenu robu dostavljamo sopstvenim dostavnim vozilima svaki dan, osim nedelje. Ako Vas interesuju uslovi za dostavu pročitajte to u Dostava\nPoručena roba će biti složena na način da se uobičajenom manipulacijom u transportu ne može oštetiti.\nU slučaju povrata robe kupac je dužan da uputi opravdanu reklamaciju e-mailom, telefonski ili pismeno.\nKupac je dužan prilikom preuzimanja poručene robe da proveri eventualna oštećenja i odmah ih reklamira radniku koji je robu dostavio, ili da odbije da preuzme isporučenu robu na kojoj su vidljiva spoljna oštećenja.\nProveru ispravnosti porudžbine vrši kupac. Molimo Vas da uporedite primljene artikle sa računom, ukoliko nešto nedostaje odmah to napomenite Vašem dostavljaču ili ako naknadno ustanovite neslaganja dostavite ih e-mailom, telefonom ili pismeno u roku od 24h od momenta prijema robe, jer naknadne reklamacije ne uvažavamo.\nVELPRO se obavezuje da će čuvati privatnost svih naših kupaca. Prikupljamo samo nužne, osnovne podatke o kupcima/korisnicima i informišemo kupce o načinu njihovog korišćenja. Redovno dajemo kupcima mogućnost izbora o upotrebi njihovih podataka, uključujući mogućnost odluke žele li ili ne da se njihovo ime ukloni s lista koje se koriste u marketinške svrhe. Svi podaci o korisnicima se strogo čuvaju i dostupni su samo operaterima kojima su ti podaci nužni za obavljanje posla. Svi operateri i poslovni partneri odgovorni su za poštovanje načela zaštite privatnosti.\nVELPRO zadržava pravo na izmenu ovih uslova i pravila, i obavezuje se da obavesti sve registrovane korisnike putem e-mail adresa koje su upisali prilikom registracije. Sve promene primeniće se na korišćenje velpro.rs strana. Ukoliko se ne slažete sa navedenim pravilima korišćenja i ne želite da ih prihvatite, molimo Vas obratite se na naš e-mail sa svojim primedbama i za to vreme nemojte koristiti usluge Internet kupovine.\nDa biste se registrovali na velpro.rs Internet kupovinu, morate biti profesionalni kupac koji ima zaključen kupoprodajni ugovor sa VELPRO. Kupac snosi odgovornost za tačnost i potpunost unesenih podataka prilikom registracije. Ukoliko dođe do bilo kakve promene podataka koje ste uneli prilikom registracije, dužni ste odmah da ažurirate Vaš korisnički račun kako biste nas obavestili o nastalim promenama.\nPrilikom registracije na velpro.rs Internet kupovinu morate kreirati lozinku koju zadržavate samo za sebe i ne delite je sa drugima. Odgovorni ste za sve akcije i porudžbine koje su poručene pod Vašom lozinkom. Ako znate ili sumnjate da neko zna Vašu lozinku, dužni ste da nas obavestite o tome, kontaktirajući nas na e-mail velpro.online@mercator.rs.\nUkoliko postoji sumnja u bilo kakav propust u sigurnosti, Velpro ima pravo da traži od Vas da promenite lozinku ili može da blokira Vaš korisnički račun.\nUsluge koje Vam pruža VELPRO Internet kupovina ne uključuje troškove koje snosite koristeći kompjutersku opremu i usluge za pristup našim stranama. VELPRO nije odgovoran za troškove telefona ili bilo koje druge troškove do kojih može doći.\nSadržaj velpro.rs Internet kupovine je zaštićen i VELPRO ostvaruje jedinstveno pravo na njegovo korišćenje.\nIako VELPRO.rs nastoji da pruži najbolju moguću ponudu usluga, ne može garantovati da će usluge na velpro.rs odgovarati Vašim potrebama. VELPRO takođe ne može garantovati da će usluga biti bez grešaka. Ukoliko dođe do greške, molimo Vas da je prijavite na e-mail velpro.online@mercator.rs kkako bismo je otklonili na najbrži mogući način. Pristup na velpro.rs Internet kupovinu ponekad može da bude nedostupan zbog radova, održavanja ili uvođenja novih sadržaja.\nvelpro.rs Internet kupovina uključuje linkove na druge internet strane, materijali na tim stranama su izvan kontrole VELPRO veleprodajnog lanca i stoga on nije odgovoran za njihov sadržaj.\nDeo velpro.rs strana predviđen je za oglašavanje i oglašivači su odgovorni da ti materijali budu usaglašeni sa zakonskim normama i pravilima. VELPRO nije odgovoran za bilo kakve greške i nepravilnosti marketinških materijala.\nCopyright Idea d.o.o. 2019.


OKITILI SE NAGRADAMA: Prijem za članove Sportskog društva gluvih iz Kragujevca | Novosti.rs\nOKITILI SE NAGRADAMA: Prijem za članove Sportskog društva gluvih iz Kragujevca\n16. 07. 2021. u 14:16\nU GRADSKOJ upravi u Kragujevcu organizovan je prijem za članove Sportskog društva gluvih, koje se ovih dana na sportskim takmičenjima okitilo brojnim peharima i medaljama.\nFoto: Info služba grada\nNa nedavno održanom državnom prvenstvu u stonom tenisu u Jagodini muška ekipa osvojila je prvo, a ženska treće mesto.\nNa državnom prvenstvu u sportskom ribolovu na jezeru Gazidove osvojeno je drugo mesto,treće na Memorijalnom turniru u futsalu u Novom Sadu, a u istom sportu pripalo im je drugo mesto na Trofeju Beograda.\nČlan gradskog veća za sport Predrag Stevović, čestitao je članovima ovog sportskog društva na zapaženim rezultatima i naglasio da gradska uprava i finansijski podržava i podržavaće sportske aktivnosti i organizacije koje okupljaju osobe sa invaliditetom.\nOBNOVA "ZABORAVLJENOG" TERENA: Naselje Bagremar u Kragujevcu bogatije za igralište\n13. 07. 2021. u 16:34\nULAGANJA 2OO MILIONA DINARA: Univerzitetski klinički centar u Kragujevcu dobio novu opremu\n13. 07. 2021. u 15:12\nPODSEĆANJE NA GRADITELJSTVO I ISTORIJU: U Petrovoj vodenici u selu Grošnica kod Kragujevca otvorena stalna izložbena postavka\n12. 07. 2021. u 16:50\nZAŠTITIĆEMO PRAVA NAŠIH RADNIKA! Ministarka Kisić o problemima u „Fijat plastiku“ u Kragujevcu\n12. 07. 2021. u 15:50\nKragujevac Kragujevac vesti Predrag Stevović Sportsko društvo gluvih Gradska uparava Kragujevac\nPLANSKA ISKLJUČENJA STRUJE U OPŠTINI PARAĆIN: Evo u kojim selima će u četvrtak i petak dolaziti do prekida snabdevanja\n21. 09. 2021. u 18:10\nKORONA U SREDNJEM BANATU: 757 novoobolelih, najveći broj zaraženih u Zrenjaninu\nPREMA podacima Zavoda za javno zdravlje u Zrenjaninu, na području pet opština srednjeg Banata, zaključno sa 20. septembro, potvrđeno je ukupno 14.235 slučajeva Covid 19, a za poslednjih sedam dana registrovano je 757 novoobolelih lica.\nMASOVNA IMUNIZACIJA BEZ ZAKAZIVANJA: Vakcinisanje u Medicini rada od 8 do 19 sati\nGRAĐANI Požarevca koji žele da se vakcinišu bez zakazivanja, mogu to da urade svakog dana u zgradi Medicine rada.\nZAVRŠAVA SE "NEDELJA SOLIDARNOSTI": Crveni krst Paraćin tokom naredne sedmice počinje raspodelu paketa za socijalno najugroženije porodice\n21. 09. 2021. u 16:45\nČETIRI PREDSTAVE U OKVIRU „NAŠIH DANA“: Na sceni Novosadskog pozorišta gostuju glumci BDP-a


eKapija | Besplatan program mentoringa za startap firme u Sarajevu - Javni poziv otvoren do 5. oktobra\nIzvor: eKapija | Ponedjeljak, 05.09.2016.| 11:58\nBesplatan program mentoringa za startap firme u Sarajevu - Javni poziv otvoren do 5. oktobra\nU okviru projekta Program Mentoringa za Startup firme 2016-2017, koji se implementira uz Razvojnu podršku Evropskog fonda za Jugoistočnu Evropu (EFSE DF), Sarajevska regionalna razvojna agencija SERDA objavljuje javni poziv startap firmama, početnicima u biznisu za prijavu na besplatan Program mentoringa 2016-2017 s ciljem pružanja podrške njihovom razvoju po metodologiji koja je razvijena u saradnji sa Japanskom agencijom za međunarodnu saradnju JICA.\nProgram mentoringa predstavlja novi oblik podrške malim i srednjim preduzećima koji je u proteklom periodu Sarajevska regionalna razvojna agencija SERDA uspostavila na bazi iskustava i podrške Japanske agencije za međunarodnu saradnju JICA.\nBesplatan program mentoringa podrazumjeva 50 sati mentoring procesa u periodu od 6 mjeseci koji se na ravnomjeran i na najoptimalniji način raspoređuju, a na osnovu utvrđene dijagnoze i stanja potreba startap firmi kao korisnika mentoring usluga.\nPrijave za Program mentoringa se mogu dostaviti od 5. septembra 2016. godine do 5. oktobra 2016. godine.\nZa više informacija o programu i uslovima učešća pogledajte ovdje.\nProgram Mentoringa za Startup firme 2016 2017\nstart ap firme


Exxon preuzeo lidersku poziciju od Applea | Kompanije | Al Jazeera Balkans\nExxon preuzeo lidersku poziciju od Applea\nAmerička naftna kompanija postala je najveća svjetska firma po tržišnoj kapitalizaciji, nakon još jednog pada dionica proizvođača iPhonea i iPada.\nAkcije Applea su u padu otkako je ta kompanija početkom sedmice saopćila najnovije rezultateAP\nAmerička naftna kompanija Exxon Mobil ponovo je prestigla informatičkog giganta Apple i postala najveća svjetska firma po tržišnoj kapitalizaciji, nakon još jednog pada dionica proizvođača iPhonea i iPada.\nDionice Applea su u padu otkako je ta kompanija početkom sedmice saopćila najnovije rezultate, a u petak su skliznule za dva posto, na 441,30 dolara, pa je vrijednost firme pala na 414,5 milijardi dolara, prenosi AP.\nSmjena na listi\nDionice Exxona porasle su za 13 centi, na 91,48 dolara, pa vrijednost firme sada iznosi 417 milijardi dolara.\nApple je u četvrtak zabilježio najveći dnevni pad akcija od 2008. godine, nakon što su podaci o zaradi pokazali da je faza ubrzanog rasta, nekarakteristična za tako veliku kompaniju, pri kraju.\nApple je prvu poziciju na listi najskupljih svjetskih firmi peuzeo od Exxona u ljeto 2011.\nDvije kompanije su se te jeseni smjenjivale na liderskoj poziciji, a Apple se na njoj učvrstio početkom 2012.\nProblemi u Appleu krenuli su u drugoj polovini prošle godine. Od septembra 2012, kada su dionice Applea dostigle maksimum, do sredine novembra, ta kompanija je izgubila 130 milijardi dolara, odnosno 20 posto tržišne vrijednosti.\nApple: Pad dionica zbog slabe prodaje iPhona 5 - Al Jazeera Balkans\nApple: Pad dionica zbog slabe prodaje iPhona 5\nSmanjena potražnja za iPhone 5


Univerzitetska biblioteka - VisitBihac\nKantonalna i univerzitetska biblioteka je osnovana kao Gradska biblioteka u Bihaću septembra 1952. godine. Biblioteka je raspolagala sa 6.513 knjiga. Odlikom Narodnog odbora Općine Bihać 1961. Gradska biblioteka Bihać je preimenovana u Narodnu biblioteku. U tom periodu Biblioteka je imala 13.823 knjige i 2.011 čitalaca, dva područna odjeljenja u Kulen Vakufu sa 1.552 knjige i u Ripču sa 328 knjiga. Iste godine je održano i Prvo savjetovanje bibliotečkih radnika Bosanske krajine. Godine 1964. osnivaju se tri pokretne biblioteke.\nBiblioteka se suočava sa velikom problemima oko prostora i smještaja koji se rješavaju 1980. godine useljenjem u objekat adaptiran za biblioteku “Kuću Ilije Bilbije” gdje se i sada nalazi. Stalno radeći na poboljšanju vlastitih uslova te razvoju biblioteka i bibliotekarstva u općini i regiji, Narodna biblioteka Odlukom Republičkog komiteta za obrazovanje, nauku, kulturu i fizičku kulturu 1988. godine postaje matičnom bibliotekom za opštine Bihać, Bosanska Krupa, Grahovo, Bosanski Petrovac, Drvar, Cazin i Veliku Kladušu.\nRatna razaranja (1992-1995) imala su za posljedicu djelimično devastiranje objekta Biblioteke, otuživanje knjižnog fonda i odlazak stručnih kadrova. U skladu sa poslijeratnim državnim ustrojstvom i podjelom na Kantone, Biblioteka je 1999. godine proglašena za ustanovu od kantonalnog značaja i mijenja naziv u JU Biblioteka Unsko-sanskog kantona kada postaje i matičnom za USK-a, da bi 2003. godine nakon otvaranja Univerzitetskog odjeljenja preimenovana u Kantonalnu i univerzitetsku biblioteku.\nJU Kantonalna i univerzitetska biblioteka je matična biblioteka za narodne, fakultetske i školske biblioteke Unsko-sanskog kantona, a njena misija sadržana je u IFLA/Unesco Manifestu za javne biblioteke. Manifest za javne biblioteke je imao više revizija, a u najnovijoj iz 1994. godine javna biblioteka je sagledana kao „lokalna kapija znanja koja obezbjeđuje osnovne uslove za učenje tokom cijelog života, samostalno odlučivanje i kulturni razvoj pojedinaca i društvenih grupa… Javna biblioteka je lokalni centar informacija koji omogućava da sve vrste znanja i informacija budu odmah na raspolaganju korisniku… Usluge javne biblioteke počivaju na načelu ravnopravnosti pristupa za sve, bez obzira na starosnu dob, rasu, pol, vjeru, nacionalnost, jezik ili društveni položaj…\nTrg maršala Tita b,\n+387 37 222 025


Psihokratija – Lutanje duše posredstvom muzike - eXperiment\nPsihokratija – Lutanje duše posredstvom muzike\nU mesecu oktobru 2019. godine beogradski electro gothic / ebm / coldwave, dark-wave bend PSIHOKRATIJA objavio je svoj treći studisjki album „Eight wanderings of the soul“ za nemačku izdavačku kuću Young & Cold Records koja je počela sa radom 2007. godine i svoje izdavaštvo fokusirala na nezavisnu i elektronsku muziku sa akcentom na muzičke pravce synthpop, gothic, wave, industrial, EBM, post-punk, NDW, electro, techno… Suvišno je reći da se ovaj album Psihokratije našao u pravom društvu i tamo gde zaslužuje da bude.\nAlbum se najpe pojavio kao digitalno izdanje da bi jula 2020. godine bio objavljen i vinil.\nAlbumu su prethodila dva singla i video spota koja su u velikoj meri nagovestila šta nam to predstojeći album donosi. U pitanju su Rob your mind i Stormy days. Po objavljivanju digitalnog izdanja pojavljuje se još jedan spot za novu verziju pesme Mercyfull Dreamer koja je prethodno bila objavljena na EP albumu Aggresive soul početkom 2019. godine.\nDa se koncepiranju i stvaranju albuma pristupilo krajnje ozbiljno može se videti iz više aspekata. Prva i osnovna polazna tačka je sam naziv albuma, „Osam lutanja duše“ koji upućuje na sam naziv benda Psihokratija koji zapravo znači „Vladavine duše“. U tom smislu Psihokratija nastavlja svoju vladavinu duše kroz muziku svog trećeg albuma i tim nekim duševnim nemirima i kovitlanjima koja se u njemu kriju. Na naslov albuma nadovezuje se simbol koji se nalazi na omotu albuma koji je osmislio Goran Lončarević (PMK Records) i koji ima više značenja (vidi sliku u nastavku). U pitanju su osam krakova koji imaju zajedničku centralnu tačku, ali su usmereni u različitim pravcima čiji krajevi, kada bi se spojili, formiraju krug. Broj osam predstavlja broj kosmičke ravnoteže, a ovaj simbol upućuje na ružu kompasa (tj. 8 ruža vetrova) jer osam krakova predstavljaju broj glavnih i sporednih strana sveta. To nas nedvosmisleno navodi i na sam naslov albuma i lutanje duše koje je sadržano u njemu jer je kompas referenca za orijentaciju i putovanje. Zatim, i Točak zakona (Dharmachakra) se sastoji od osam krakova. To je simbol koji ima više značenja i upućuje na Budu, darma učenje, mistični krug-mandalu i čakre. Objasniti jednostavno značenje ovog simbola je nemoguće, ali bitno je napomenuti da je ovaj simbol jedan od najzančajnijih simbola u Budizmu, Hinduzimu i Jainizmu i da se nalazi na gotovo svakom njihovom hramu. Asocijacija na simbol haosa koji na krajevima krakova ima strelice uperene u 8 suprotnih pravaca je i više nego očigledna. To delovanje sile u 8 različitih pravaca u kojima strelice pokazuju dovešće do pucanja, raspadanja samog simbola tj. do samodestrukcije. Nužno je spomenuti i staroslovenski simbol Sunca – kolovrat koji označava beskrajan krug rođenja života i smrti i koji se takođe sastoji od 8 krakova. A kao zaključak na svu simboliku koja je sadržana u simboličnom prikazu samog albuma može se konstantovati da broj 8 upućuje i na simbol beskonačnosti koji predstavlja horizontalno položenu osmicu a ta beskonačnost se može povezati sa dušom i teorijama da je telo to što propada a da je duša večna. Detaljnija tumačenja svakog od ovih simbola oduzelo bi previše vremena i iziskivalo mnogo pisanja, što bi udaljilo od same recenzije albuma, ali bilo je nužno pomenuti ih u cilju nagoveštavanja simbolike koje se ne krije samo u muzici i tekstovima, već i u likovnim rešenjima albuma.\nU tom nekom muzičkom smislu album predstavlja kombinaciju darkvejva, sintpopa i elektronike. Pesme su prevashodno bržeg tempa i u velikoj meri se razlikuju od pesama sa prethodna dva albuma koje su vukle ka post panku, gotik roku i dark kabareu. Tenutnu postavu Psihokratije, koja je zaslužna za ovaj album, čini dvojac Gorjan Krstić i Nenad Cvetičanin. Njih dvojica potpisuju muziku, tekstove, aranžmane. Sint, elektro bubanj, programirana ritam mašina i gitara su korišćeni za koncipiranje ovog albuma, međutim, to na izgled odsustvo muzičkih instrumenata nije imalo negativnih efekta na krajnji kvalitet zvuka i bogatstvo i celovitost muzičkog izraza. Minimalan broj članova benda nije imao uticaj na punoću i minimalizam u zvuku. To nam samo potvrđuje činjenicu da su u pitanju prekaljeni muzičari koji znaju šta rade i šta hoće. Na sam kvalitet zvuka uticala je i odlična produkcija iza koje stoje iskusni nemački izdavači.\nKada se sagledaju reči pesama, može se samo konstantovati da su u pitanju odlični tekstovi koji su povezani u jednu celinu i samim tim zaokružuju čitavu priču. Isto kao što i simbol sa kovera formira nevidljivi krug, ali i osmica koja upućuje na beskonačnost, tako se i tekstovi povezuju u celinu i zatvaraju krug. Posmatran kao celina album se bavi ljudskom dušom i osećanjima koja se u duši kriju, lome, kovitlaju, kolebaju… Pesme se nadovezuju i na taj načih sve dublje zadiru u dušu koja je puna razočarenja, osećaja izneverenosti, tuge, sete, bola, ljubavi, dilema, nesigurnosti, kajanja… Možda ta lutanja duše koja su sadržana u samom naslovu upućuju na ta traganje ljudi za srodnom dušom i svojim parčem raja i prikazuju taj put bez jasno definisanog pravca koji treba da odvede u bolje sutra i spasenje…\nAlbum počinje pesmom Dismissed koja nas polako uvodi u ta duševna komešanja od kojih je satkan ovaj album. Pesma govori o tom osećaju odbačenosti od ljudi i iznosi situaciju kada postanete svesni da sve ono u šta ste verovali je jedna obična laž.\nI pesma koja sledi So Cruel se u izvesnom smislu bavi tim nekim vidom odbacivanja i govori o završetku jedne veze jer u srcu više nema emocija. Pesma odiše tim nekim ranim Depeche Mode tonom i u sebi nosi određeni dozu sete.\nSvako od nas je u manjoj ili većoj meri sanjar. Svako od nas sanja i sanjari. Šta će se desiti kada sanjarenje prestane i san pukne kao mehur od sapunice? Da li ćemo prestravljeni, užasnuti i izbezumljeni krenuti da vrištimo? Da li će naš vrisak zapravo biti izraz našeg poraza? Time se bavi pesma Merciful-dreamer.\nIako pesma Summernight po svom nazivu može asocirati na letnju veselu pesmu, ona se bavi setom i tom hladnoćom koja se uvukla u dušu bez obzira što sunce bez milosti peče. Pesma govori o ljubavi, napuštanju i voljenoj osobi koja je otišla. Međutim, odlaskom voljene osobe nije nestalo sve. Naprotiv. Ljubav, patnja i bol su ostali da tutnje i haraju dušom. I ovoj pesmi se oseća taj depešeovski uticaj, ali pesma je jedna od mojih favorita sa albuma. Na kraju krajeva, svako od nas ima neki uzor i pokušava da izgradi neki svoj stil i pravac, svesno ili nesvesno nošem tim svojim uzorom. Smatram da je Psihokratija u tome uspela i da samim pominjanjem Depeche Mode ne želim da kažem da su bilo šta kopirali ili plagirali već da su uradili dobru i originalnu stvar.\nMy sweetness takođe govori o toj nekoj ljubavnoj patnji i seti, ali pesma može biti shvaćena i kao svojevrsna osveta voljenoj osobi za svu nanetu bol i patnju, tako potvrđujući izreku da je tanka nit između ljubavi i mržnje i da najčešće povređujemo osobe koje najviše volimo i do kojih nam je najviše stalo. Sa druge strane pesma možda upućuje i na sado-mazo i one koje vole da nanose bol i uživaju u bolu.\nBez obzira ako je veza i odnos bila prepuna burnih i olujnih dana, neke stvari vremenom nestanu i ispare a neke se učaure i traju u mislima, snovima, duši i izazivaju setan osmeh i gorak ukus u ustima kada ih se setimo. To je ono što poručuje pesma Stormy Days. Nešto ode i nestane a nešto zauvek ostaje…\nPesma Rob your mind govori o tim izgubljenim dušama i ispranim mozgovima, o toj medijskoj manipulaciji koju proživljavamo svakog dana. U pesmi se nazire Orvelova 1984. i Hakslijev Vrli novi svet koji upravo proživljavamo. Šta više, u spotu se ističu parole koje upućuju na 1984: Rat je mir, ropstvo je sloboda i neznanje je moć. Čak i ona poznata parola Veliki brat te posmatra se pojavljuje u nekoliko navrata u spotu. Možda najreprezentativnija pesma sa albuma.\nAlbum se završava pesmom najsporijeg tempa The Moment of… koja govori o tom trenutku spoznaje i prosvetljenja, momentu kada sve postaje jasno, ali i za mnoge stvari kasno. To je istovremeno i trenutak pada i trenutak trijumfa.\nZa kraj vratimo se opet simbolici. Znači, Psihokratija je ovim izdanjem broj 8 utkala u naslov albuma, u znak koji ima 8 krakova i 8 pesama koje se nalaze na albumu. Na taj način pred nama se ukazao Anđeoski broj 888 koji upućuje na prisutnost Univerzuma i neke više sile u našim životima. Da li je to puka igra slučaja ili ne, saznaćete tek kada poslušate ovaj album, ali ne jednom, već 888 puta!\nMoj tekst prethodno objavljen @ Helly Cherry\nKako ne upotrebiti mobilni telefon\nRealnost antiutopije by Familiy Živanović\nThe Boogie man – Alternativna fank opera\nMuzika i fantastika (radio emisija)\nRepetitorov novi album, krik generacije koja vapi za slobodom\n9 June, 2021 eXperiment\tPosted in MuZiKaAaAa\tPost Permalink\n← Muzički aspekt eXperimenta\nRečnik simbola – GRAL →


Katedra za hemiju i biohemiju | Univerzitet u Beogradu - Poljoprivredni fakultet\nKatedru čini 30 zaposlenih u različitim zvanjima, od toga 13 doktora nauka, 7 magistara, 2 stručna saradnika i 6 tehničara. Na katedri je 6 nastavnika u zvanju redovnog, 3 nastavnika u zvanju vanrednog profesora i 3 u zvanju docenta\nAktivnost katedre odvija se u nastavi na osnovnim, diplomskim, specijalističkim i doktorskim studijama. Nastavnici Katedre za hemiju i biohemiju, na Odseku za prehrambenu tehnologiju izvode nastavu iz predmeta: Opšta hemija, Analitička hemija, Fizička hemija, Organska hemija, Hemija prirodnih proizvoda, Biohemija, Biohemija hrane, Hemijske metode analize hrane, Hemijske metode analize, Viši kurs hemije hrane, Instrumentalne metode analiza, Hemijske i biohemijske transformacije proizvoda animalnog porekla, Instrumentalne metode analiza, Hemijske i biohemijske transformacije proizvoda biljnog porekla, Organska hemija, Odabrana poglavlja iz prehrambeno-tehnološke biohemije. Pored toga, nastavnici Katedre izvode nastavu iz predmeta: Hemija, Opšta i neorganska hemija, Organska hemija, Osnovi biohemije, koji se slušaju na drugim odsecima Poljoprivrednog fakulteta.\nNastavnici i saradnici Katedre učestvuju u nacionalnim projektima u oblasti fundamentalnih nauka i tehnološkog razvoja doprinoseći razvoju i unapređenju tehnoloških procesa i postupaka u svim oblastima prehrambene tehnologije. Naučna delatnost Katedre ogleda se u istraživanjima vezanim za sve sirovine prehrambene industrije. Katedra poseduje laboratoriju za instrumentalnu hemijsku analizu, koja je opremljena najsavremenijim uređajima koji pružaju mogućnost primene savremenih analitičkih metoda u analitici hrane. U naučnoj i nastavnoj delatnosti članovi katedre ostvarili su dobru saradnju sa sličnim institucijama zemalja u okruženju, kao i u zemljama Evropske unije.\nNikola Ristić\t emeritus\nBiljana Vucelić Radović redovni profesor\nVesna Rakić\t redovni profesor\nMiloš B. Rajković\t redovni profesor\nMirjana Milovanović\t redovni profesor\nČaslav Lačnjevac\t redovni profesor\nMiroljub Barać\t redovni profesor\nVesna Antić\t redovni profesor\nMališa Antić\t redovni profesor\nSlađana Stanojević\t vanredni profesor\nJelena Popović Đorđević vanredni profesor\nMirjana Pešić\t vanredni profesor\nEvica Ivanović\t vanredni profesor\nNenad Filipović\t vanredni profesor\nIvana Sredović Ignjatović\t docent\nVladislav Rac\t docent\nNebojša Pantelić\t docent\nSteva Lević\t docent\nMaja Kozarski\t docent\nAleksandar Kostić\t docent\nNebojša Banjac\t docent\nSlavica Vučićević\t stručni saradnik\nBranka Matijašević\t stručni saradnik\nVeroslava Marković\t stručni saradnik\nDušica Vranić\t tehnički saradnik\nMarina Simić Olah\t tehnički saradnik\nLucija Milovanović\t tehnički saradnik\nBojana Milosavljević\t tehnički saradnik\nDejan Ipač\t tehnički saradnik


Širenje Budine reči | Srednji put\nVi ste na: Home » Tumačenja » Šravasti Dhammika » Razmišljanja o Dhammi » Širenje Budine reči\nŠirenje Budine reči\nKao budista verujem da Dhamma ima jednu ogromnu prednost nad mnogim drugim filozofijama i ideologijama – istinita je. Ali sam takođe svestan da ima i nekoliko ozbiljnih nedostataka, prepreka i kamena spoticanja koji ometaju njezino razumevanje i širenje. Po meni, najozbiljniji od tih nedostataka jeste Tipitaka, sveti tekstovi. Novi zavet je dovoljno kratak da komotno može stati u prosečan džep. Slično tome, engleski prevod Korana bez arapskog teksta lako može biti štampan kao knjiga mekog poveza prosečne veličine. Nasuprot tome, engleski prevod Tipitake u izdanju Pali Text Society ima skoro 50 tomova. I eto primera gde veće ne znači nužno bolje. Tokom svojih monaških godina na Šri Lanki nikada nisam upoznao, niti čak čuo za nezaređenu osobu koja bi imala 5 ili 10 tomova sinhala Tipitake u svojoj kući, a kamoli kompletnu. I naravno, ako nemate knjigu redovno pri ruci, malo je verovatno da ste je pročitali.\nTu je zatim drugi problem – a to je prevod. Koliko god neverovatno zvučalo, prvi živi jezik na koji je Tipitaka bila prevedena nije bio burmanski ili sinhala, tajlandski ili kambodžanski, već engleski. Budističke zemlje imale su Tipitaku vekovima; obožavale su je, okivale u povez ukrašen draguljima, umotavale njezine tomove u svilu i brokat, stavljale ih u divno izrađene i dekorisane kovčege – ali je nisu preveli na narodni jezik. Ćulavamsa pominje da je jedan šrilankanski kralj dao da se Đatake prevedu na sinhaleški, ali je malo verovatno da je taj prevod bio dostupam širem krugu ljudi; verovatno je držan u biblioteci kraljevske palate.\nZanimljivo je primetiti da nedostupnost budističkih tekstova u drevna vremena čini se nije bila u vezi sa verovatnom činjenicom kako je većina ljudi bila nepismena. Postoje dokazi da su nekoliko vekova po nastanku budizma mnogi nezaređeni sledbenici imali pristup, čitali i poznavali sutte. Evo nekoliko činjenica tome u prilog. Monasi bi trebalo da borave na jednom mestu tokom vasse, perioda monsuna. Ali Vinaya kaže da monah može napustiti svoje boravište ako čuje da se nezaređenom sledbeniku koji zna napamet neku suttu, a koju monah ne zna, približio smrtni čas; dopušteno mu je da ode i nauči suttu od tog laika.\nDakle, neki laici su morali znati dovoljno da i monasi nekad mogu učiti od njih. Natpisi na impresivnoj kamenoj ogradi oko stupe u Sančiju sadrže i imena donatora koji su finansirali tu ogradu. Neki od tih muškaraca i žena opisani su kao „znalac Tiptake“, „koji zna mnogo sutta“ i „dobro upućen u Nikayu“. Divyavadana, delo na sanskritu napisano u I ili II veku, opisuje grupu putujućih trgovaca koji ustaju rano ujutro da bi čitali sutte.\nTakozvani Sigiriya natpisi ukazuju da su mnogi Sinhalezi različitih klasa i profesija ne samo bili u stanju da dobro čitaju i pišu, već i da znalački sastavljaju stihove. Ali u slučaju Šri Lanke nema dokaza da su ti ljudi imali pristup Tipitaki, koja je naravno čuvana na pali jeziku. Kako se približavala velika godišnjica Buddha Đayanti, ranih 50-ih sve su glasniji bili pozivi da se Tipitaka učini dostupnom i na narodnim jezicima. Ministarstva za religiju ili kulturu zemalja koje su slavile ovaj jubilej bacila su se na posao, ali čini se da je početni entuzijazam ubrzo splasnuo. Što se tiče Tipitake na sinhala jeziku, i 60 godina pošto je projekat započet, posao nije gotov. Ali sem ovog neobjašnjivog kašnjenja postoje i drugi problemi. Sinhala Tipitaka je veoma obimna, tako da bi čak i kupovina dva ili tri primerka bila izvan domašaja prosečne osobe. Zatim, tu je problem dostupnosti. I lično ne znam sinhala jezik, ali monasi koji ga znaju kažu mi da je jezik prevoda arhaičan i težak za razumevanje. Nekoliko monaha mi je u stvari reklo da im je lakše da čitaju pali tekst, nego da staromodni sinhala. No to nije sve! Čak i ako se pripremite da budete istrajni i izborite se sa razumevanjem napisanog, nije lako uopšte doći do primerka izdanja.\nDo sada raspoložive tomove Tipitake moguće je nabaviti u samo dve ili tri prodavnice na celom ostrvu. Biblija je nadohvat ruke u svakoj hotelskoj sobi na Šri Lanki, ali pokušaj da dođete do Tipitake često ostaje samo pusta želja. Situacija nije mnogo drugačija ni u Mjanmaru, Tajlandu, Laosu i Kambodži. Tužna istina je da sem Dhammapade i knjižica koje sadrže Mangala suttu, Metta suttu, Sigalovada suttu i još nekoliko, hiljade drugih Budinih govora ostaju nepoznati prosečnom čitaocu. Čitava ta mudrost dostupna je tek uskoj eliti onih koji znaju pali, a to su monasi. Stvari su teške i za budiste na Zapadu. Tokom nekoliko poslednjih dekada američki monah Bhikkhu Bodhi preveo je kompletnu Mađđhima nikayu, Samyutta nikayu i Anguttara nikayu i to sasvim preciznim i razumljivim jezikom, dopunivši ih izvanrednim beleškama. Bio je to ogroman posao – i obavio ga je jedan jedini monah! Što je takođe važno, svi ti prevodi dostupni su mnogim običnim knjižarama na Zapadu, kao i na Amazonu. I dobro se prodaju; budisti na Zapadu željni su da pročitaju šta je Buda govorio, a ne samo da slušaju o Dhammi kroz propovedi ili objašnjenja u sekundarnoj literaturi. Ostale knjige Tipitake preveli su Maurice Walsh, I. B. Horner, K. R. Norman i drugi i lako su dostupne\nPostoji nekoliko stvari koje jednu religiju čine živom i zdravom, a jedna su sledbenici koji dobro poznaju svete tekstove. Buda je bio jasan u svojoj želji da svi njegovi učenici i sledbenici dobro poznaju Dhammu. U Mahaparinibbana sutti je tako rekao: „Neću umreti sve dok monasi, monahinje, nezaređeni sledbenici i sledbenice ne postanu duboko učeni, mudri i upućeni, pamte učenje, dobro poznaju glavna i sporedna učenja, ispunjeni vrlinom, znalci; sve dok nisu u stanju da učenje prenesu drugima, poduče ga, objave, učvrste, učine dostupnim, objasne i rastumače; sve dok nisu u stanju da pobiju pogrešna učenja koja drugi objavljuju i prošire uverljivo i oslobađajuću istinu.“\nŠri Lanku krase stotine stupa i nove se podižu svako malo; ona je dom mnogobrojnih vihara; kompleksne religijske ceremonije, dopadljive za oko, organizuju se svake godine; predani ljudi daju novac za štampanje knjiga o Dhammi, koje se onda dele besplatno, a u njima su ponekad nekoliko već poznatih sutta. Ali kao da skoro niko ne razmišlja da se ogromna riznica Budinih reči otvori za prosečne muškarce i žene. Imajući u vidu ovako lošu situaciju, želeo bih da predložim nekoliko stvari koje bi je mogle popraviti.\nIzbor od nekoliko stotina sutta bio bi preveden na savremeni, svakodnevni sinhala jezik i štampan u jednom tomu. Pri tome bi prednost imali govori o temama koje su zanimljive običnom čoveku, to jest nezaređenima. Tekst bi bio dodatno objašnjen beleškama, uz rečnik nepoznatih reči i detaljan registar. Ova zbirka nazvana Ćula Tipitaka ili Mala Tipitaka bi bila prodavana po proizvodnoj ceni ili ako je moguće bila bi besplatna; darežljivi donatori bi mogli da finansiraju njeno štampanje u znak sećanja na svoje preminule voljene. I što je vrlo važno, knjiga bi bila zaista lako dostupna. Svaka školska i mesna biblioteka bi imale po nekoliko primeraka. Zar to ne bi bilo divno, zar to ne bi bila istinska Dhamma-dana? Sem toga, ako bi se neko potrudio da takva Ćula Tipitaka bude prevedena na engleski, a primerci stajali u svakoj hotelskoj sobi, turisti koji dolaze ovamo bi se kući vraćali sa nečim vrednijim od fotografija i lepih sećanja. Neke od njih bi verovatno privukla Dhamma.\nTreba priznati da mnoge sutte nisu lake za čitanje; neke su predugačke, često zbog većeg broja ponavljanja. Zato, zajedno sa Ćula Pitakom, trebalo bi štampati još jednu knjigu sa odlomcima sutta, birajući najbolje njihove delove. U takovom obliku knjiga bi mogla da sadrži daleko više materijala nego Ćula Tipitaka. Izuzev toga, ova knjiga bi trebalo da ima iste sve druge odlike.\nPre nekoliko decenija japanski industrijalac i predani budista osnovao je organizaciju Bukkya Dendo Kyokai, radi štampanja knjiga pod naslovom „Budino učenje“, slične ovakvoj kakvu predlažem. Ovaj projekat bio je izuzetno uspešan. Knjiga je divno urađena, na kvalitetnom papiru i sa dobrim povezom, a do sada je štampano preko 8 miliona primeraka. Prevedena je na 45 jezika i na raspolaganju je u hiljadama hotela širom sveta. Sem toga, knjiga je besplatna. Nažalost, uprkos svih ovih dostignuća, knjiga ima i nekoliko mana. Barem u engleskom izdanju, stil je konfuzan i nezgrapan, sistem beleški konfuzan, a uključivanje govora iz theravada i mahayana kanona ostavlja čitaoca pomalo u nedoumici šta je zapravo Dhamma. Ipak, ovaj projekat pokazuje šta se može uraditi. Ali isto tako predstavlja upozorenje da projekat koji predlažem treba uraditi uz pažljivo i realistično planiranje, odvagati sve opcije i neprekidno imati na umu krajnji cilj – učiniti Dhammu dostupnom, privlačnom i razumljivom prosečnom čoveku.


Na dionici auto-puta ugrađeno 950 tona asfalta VIDEO - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nRadio Budva Live: Zeljko Vasic - No pasaran\nNa dionici auto-puta ugrađeno 950 tona asfalta VIDEO\nPrvi bituminizirani noseći sloj asfaltnog zastora na probnoj dionici auto-puta Bar – Boljare, završen je prije dva dana, saopštili su iz Vlade, ističući da je ugrađeno 950 tona.\nPodsjećamo, prve metre asfalta na auto-putu kompanija Bemax je ugradila u petak, 6.septembra.\nIz kompanije Bemax, koja je objavila snimak na svom sajtu, saopšteno je da su sa ugradnjom asfalta startovali deset dana prije roka koji je bio određen.


Kalijum, još jedan od makroelemenata, je član porodice elektrolita. Ostali članovi ove porodice čine natrijum i hlor. Natrijum i hlorid koji se nalaze u tečnosti koja okružuje ćelije, odprilike 95% zaliha kalijuma je smešteno u tečnosti koja se nalazi u ćelijama. Jedna od njvažnijih uloga kalijuma u organizmu je kontrola nervnog i mišićnog rada.\nRavnoteža elektrolita oko i u ćelijama je ono što omogućava pravilnu komunikaciju između ćelija. Eletronski impulsi su ono što prouzrokuje kontrakciju mišića. Kao jedan od najvećih mišića u telu, srce se oslanja na kontinuirano snabdevanje kalijuma i drugih eletrolita da bi se održao pravilan ritam. Ovaj mineral je takođe kontroliše stvaraje i skladištenje glavnog izvora hrane mišića, a to je glikogen. Kalijum pomaže u procesu pretvaranja glukoze, šećera koji se nalazi u krvi, u glikogen.\nIspitivanja koja su sprovedena na osobana sa visokim krvnim pritisko pokazala su da povećana količina kalijuma pomaže u snižavanju krvnog pritiska. Ispitivana su pokazala da kalijum može pomoći kod bolova kod onih osoba koje pate od artritisa, uklanjajući bol koji izaziva kiselina koja se nalazi u obolelim zglobovima. Kada se poveća nivo kiseline, kalijum može pomoći da se neutrališe višak kiseline u telu. On takođe pomaže kod onih koji pate od glavobolja i migrena.\nPluća ne bi bila u mogućnosti da eliminišu ugljen dioksid i bubrezi ne bi funkcionisali pravilno bez kalijuma. Kalijum je takođe odgovoran za kontrolu vode u organizmu, a to je i razlog zašto su simptomi nedostatka kalijuma u organizmu osećaj žeđi i nemogućnost mokrenja.\nPružanjem telu odgovarajuće količine kalijuma tokom života sprečiće se slabljenje kostiju i sprečiti razvoj osteoporoze.\nJesti voće i povrće je najbolji način da se obezbedi dovoljna količina kalijuma. Banane, narandže, grejpfut, kivi, kajsije, avokado, suve šljive, krompir, paradajz i ostalo sveže voće i povrće je izvrstan izvor kalijuma. Kalijum se takođe nalazi u mahunarkama, mesu, ribi, mlečnim proizvodima i žitaricima celog zrna.\nNe postoji preporučeni dnevni unos kalijuma. Srećom većina ljudi ima mogućnost da ga unese u dovoljnim kolićinama konzumirajući sok od narandže, krompor i banane.\nKalijum je mineral rastvorljiv u vodi, a to praktično znači da se višak eliminiše iz tela preko urina, pa se opasnost od viška kalijuma jako retko javlja. Međutim, kod osoba kod kojih bubrezi ne funkcionišu normalno skloni su srčanim problemima.\nNedostatak kalijuma može imati za posledicu prekomerno povraćanje i dijareje. Zadržavanje vode, gubitak apetita, umor, nesanica, mučnina, nepravilan rad srca, loša cirkulacija, dijabetes, glavobolja, visok krvi pritisak, bolovi u stomaku, nervi i mišići ne funkcionišu normalno, žeđ koja se ne može ugasiti i opšti osećaj slabosti su simptomi koji su najčešće povezani sa nedostatkom kalijuma.


Aviokarta.net | Boeing 757 | Aviokompanije\nAviokompanije » Tipovi aviona » Boeing 757\nBoeing-ov model 757 je veći uskotrupni avion namenjen saobraćaju na srednje dugačkim linijama. Ovaj avion ima nekoliko različitih modela a dosta se koriste njegovi kargo modeli. U putničkom saobraćaju se koriste modeli 757-200 i 757-300. Ovaj model, nažalost, nije popularan među putnicima zbog nedostatka komfora. Komfor koji nudi ovaj avion nije dovoljan za dužinu letova za koje je napravljen. Mnoge kompanije ga zato izbegavaju za redovan saobraćaj. Koristi se ipak dosta u Americi i u Evropi ali većinom u čarter saobraćaju.\nS obzirom da je 757 stara generacija Boeing-ovih aviona na njegovim krilima nema vingleta pod uslovom da aviokompanija nije uradila nadogradnju vingleta na svoje stare modele ne bi li poboljšala njegove performanse. Osim standardnog izgleda starih Boeing-ovih modela, 757 se može od njih razlikovati po dupliranim vratima za slučaj opasnosti koja se nalaze iznad krila. Krila su postavljena malo ka zadnjem delu sa po jednim visećim mlaznim motorom. Nos je uobičajen, blago povijen ka dole. Trup je izdužen i deluje tanko. Vertikalni stabilizator je pravilnog trapezastog oblika i malo je povučen unapred pa se iza njega pruža suženi završetak trupa. Model 757-300 je za oko 15% duži od modela 757-200.\nPutnička kabina obe verzije Boeing-a 757 (200 i 300) je uska. Ima dve kolone sedišta u konfiguraciji 3+3. U biznis klasi je konfiguracija 2+2. Manji model (757-200) ima 34-37 redova dok veći model (757-300) ima od 40-45 redova u zavisnosti od postojanja biznis klase. Pored pilota i kopilota u avionu se nalazi od 4 do 6 članova kabinskog osoblja u zavisnosti od putničkog kapaciteta.\nUporedni pregled putničkih kabina dva modela 757-200 (slika gore) i 757-300 (slika dole)\nKabinsko osoblje na početku leta upoznaje putnike sa procedurama u slučaju vanrednih okolnosti. Ako se desi da dođe do pada pritiska u putničkoj kabini maske sa kiseonikom se nalaze u boksovima iznad svakog sedišta i biće automatski izbačene. Pojas za spasavanje u slučaju vanrednog sletanja na vodenu površinu nalazi se ispod svakog sedišta. Duž koridora (prolaza) postoje fluorescentne trake koje ukazuju na put za evakuaciju. Avion ima šest izlaza za slučaj opasnosti: dva napred, dva na sredini i dva nazad. Avion poseduje čak 12 izlaza za slučaj opasnosti. Sa svake strane se nalazi po šest izlaza. Dva su napred pre krila, dva (jedan pored drugog) iznad krila i dva u zadnjem delu kabine.\n6.200 - 7.600 km


Rekreativci: Nedostatak uslova za ljubitelje trčanja u Istočnom Sarajevu | Trebevic.net\nRekreativci: Nedostatak uslova za ljubitelje trčanja u Istočnom Sarajevu\nIzvor: Goran Radonjić\nVeliki sam ljubitelj trčanja i sporta uopšte, ali kao što svi znate, mi u Istočnom Sarajevu nemamo gotovo nikakve uslove za rekreaciju ove vrste.\nMoja ideja je da se lokalitet pomoćnog stadiona FK “Slavija” preuredi (gdje i sam najcešce trčim), tako što će se posuti odgovarajući pijesak (šljaka ili šta već), te na taj nacin napraviti staza.Ako je neko trčao na navedenoj lokaciji, zna da je postojeća staza neadekvatna.\nVeć sam se povodom naprijed navedenog obraćao načelniku Opštine Istočno Novo Sarajevo, g-dinu Ćosicu, međutim isti se nije udostojio ni da odgovori. Stoga se nadam da ću bar na ovaj način skrenuti pažnju odgovornim ljudima da učine nešto po pitanju nedostatka adekvatne lokacije sportsko-rekreativnog karaktera (otvorenog tipa) u Istočnom Sarajevu.\nU prilogu Vam šaljem još slika navedene lokacije, koje sam slikao maloprije. Molim Vas pogledajte na šta to liči!\nKomentare sugrađana imate i na našoj Facebook grupi “Istočno Sarajevo – Aktuelnosti”:\n6 thoughts on “Rekreativci: Nedostatak uslova za ljubitelje trčanja u Istočnom Sarajevu”\nzaista tuzno. mnogi ne shvataju razliku trcanja na asvaltu / betonu i na šljaci.\nbilo bi lijepo da opština pomogne. ili bar neko ko moze jer Slavija ne vjerujem da može!\nNa ovim fotografijama se ne vidi koliko je ovo mjesto prljavo! Posebno kružna betonska staza ispod stadiona. Prvo treba sve očistiti, postaviti kante, posjeći grmlje, urediti staze i tražiti da se postavi tartan!\nApril 14, 2016 at 11:23\nVidis kako ima sluha kad se “javio” cim prije. Sve je to istina i stanje nase svijesti u 21.vijeku. sta da ti kazem momce nadati se da ce neko nesto pokrenuti pa to ocistiti za omladinu.\nNekad su ovdje bile sprave za vjezbanje dok smo jos u osnovnu isli a sad zaraslo sve…tuga ziva…\nTuga, baš! I kao što je neko već napisao, ovaj prostor je toliko prljav i toliko neuređen da je i to jedna velika sramota…\nTreba dozvoliti nekom od ovih stranačkih kafandžija da postave kafanu pa će obje opštine a i Grad u najkraćem roku to urediti. Doduše, neće biti džabe ali budućnost je u kafanskim pikslama!\nJF – novi projekat jedne sestre i dva...


Na istom tenderu jedna firma diskvalifikovana i istovremeno proglašena najboljom – Magazin Plus\nHome/-TopSLIDE/Na istom tenderu jedna firma diskvalifikovana i istovremeno proglašena najboljom\nNa istom tenderu jedna firma diskvalifikovana i istovremeno proglašena najboljom\nMidhat Send an email 2016-11-01\nU tenderu za izgradnju dijela autoputa kod Počitelja, vrijednom 200 miliona maraka, Autoceste Federacije su konzorcij Hering-Viadukt u jednom dijelu tendera diskvalifikovale zbog lošeg poslovanja a već u drugom ih proglasili najboljim ponuđačem! – pokazuju dokumenti u koje je Žurnal imao uvid.\nHering je na svojoj internet stranici krajem oktobra 2010. godine ponosno objavio da su njihove ponude u oba dijela tendera najpovoljnije.\nNa taj način je konzorcij Strabaga i Euro-asfalta dospio na prvo mjesto najpovoljnijih ponuđača ali za njih nije tražena “dubinska analiza poslovanja”.\nFadil Novalić: Stranka je zadovoljna i neće me smijeniti\nVideo: Suada Koljenović - "Jesen u Visokom 2016."


Retrospektiva | FK Lovćen Cetinje\n1913. – Na Cetinju je 20. juna osnovan Radnički šport klub „Lovćen“ – prvi fudbalski klub na teritoriji Crne Gore. Prvi meč, „Lovćen“ je odigrao protiv svog drugog tima, koji je za tu priliku nastupio pod nazivom „Cetinje“.\n1914. – „Lovćen“ osvaja Sportsku olimpijadu na Cetinju. Na takmičenju je nastupilo pet fudbalskih klubova iz Crne Gore, Austro – Ugarske i Albanije, a „Lovćen“ je osvojio prvi trofej u klupskoj istoriji.\n1919. – Po završetku Prvog svjetskog rata, Radnički šport klub „Lovćen“ je obnovljen.\n1921. – Na Cetinju odigran prvi u nizu prijeratnih velikih gradskih derbija između Radničkog šport kluba „Lovćen“ i Jugoslovenskog šport kluba „Crnogorac“. Rezultat: 2:3.\n1922. – Na Cetinju prvi put gostuje „Hajduk“ iz Splita. Dva susreta protiv „Lovćena“ okončana su ubjedljivim pobjedama gostiju – 0:5, 0:6.\n1925. – „Lovćen“ nastupa na prvoj Zetskoj sportskoj olimpijadi. Naš klub eliminisan je u prvom kolu od kotorskog „Primorca“ (2:4).\n1926. – „Lovćen“ osvaja drugu Zetsku sportsku olimpijadu. U polufinalu, naš klub bio je bolji od „Crnogorca“ (4:2), a u finalu od nikšićkog „Onogošta“ (2:0).\n1927. – „Lovćen“ je odbranio pehar na trećoj Zetskoj olimpijadi. U četvrtfinalu, „Lovćen“ je savladao tim „Njegoša“ iz Berana (7:0), u polufinalu „Onogošt“ (4:2), a u finalu „38. pješadijski puk“ (4:0).\n1927. – Pobjednik prvog Prvijenstva Zetske oblasti (župe) je „Lovćen“. U finalu, cetinjski klub bio je bolji od podgoričkog „Balšića“ (1:0).\n1928. – „Lovćen“ osvaja i drugo Prvijenstvo Zetske oblasti. U finalu, savladan je gradski rival, JŠK „Crnogorac“ (1:1, 3:0).\n1929. – Još jednom, treći put zaredom, naslov prvaka župe pripada „Lovćenu“. Baš kao i godinu ranije, u finalu je poražen „Crnogorac“ – 6:5.\n1933. – Nakon niza godina, „Lovćen“ opet dolazi do plasmana u finale Prvenstva Cetinjskog nogometnog podsaveza. No, u odlučujućim susretima, trofej osvaja podgorička „Budućnost“ (2:2, 2:4).\n1934. – Drugu godinu zaredom, u finalu Prvenstva Cetinjskog nogometnog podsaveza igraju „Lovćen“ i „Budućnost“. Titulu opet osvajaju Podgoričani.\n1935. – Treće uzastopno finale u kojem su igrali „Lovćen“ i „Budućnost“ pripalo je našem klubu. „Lovćen“ time osvaja svoj posljednji prijeratni naslov prvaka.\n1936. – Kao radnički klub, od strane tadašnjih vlasti, „Lovćen“ biva proglašen ’štetnim i opasnim za razvoj sporta’. Stoga, rad „Lovćena“ je zabranjen.\n1945. – Nakon oslobađanja Cetinja, dolazi i do obnove Fudbalskog kluba „Lovćen“. Klub je reorganizovan pod nazivom „13. jul 1941“, no ubrzo mu je vraćeno staro ime.\n1945. – Prve poslijeratne susrete, „Lovćen“ igra u maju protiv „Sutjeske“ (7:0) i „Budućnosti“ (2:4). U avgustu je u Podgorici odigran i jedan od najuzbudljivijih mečeva u istoriji crnogorskog fudbala – „Budućnost“ – „Lovćen“ 5:7 (4:1).\n1946. – Utakmicom „Sutjeska“ – „Lovćen“ (1:2), počinje Prvijenstvo NR Crne Gore. „Lovćen“ osvaja drugo mjesto i nastupa u kvalifikacijama za Prvu saveznu ligu. U prvom kolu, savladana je skopska „Makedonija“ (3:0), u drugom banjalučki „Borac“ (5:1, 5:1), no u odlučujućem dvomeču naš klub poražen je od beogradskog „Metalca“ (0:2, 3:6).\n1946. – Na Cetinju prvi put gostuje beogradska „Crvena zvezda“. Pred oko 5.000 navijača, pobjeda je pripala „Lovćenu“ – 2:1.\n1949. – „Lovćen“ učestvuje u kvalifikacijama za popunu Treće savezne lige. Ipak, naš klub ne uspijeva izboriti plasman – zauzima posljednju poziciju u kvalifikacionoj grupi sa „Borcem“ (Banja Luka) i Šibenikom.\n1950. – Prvi nastup „Lovćena“ u Kupu Jugoslavije (Kupu maršala Tita). Cetinjski tim eliminisan je u prvom kolu, na gostovanju mostarskom „Veležu“ (1:5).\n1952. – Na Cetinju prvi put gostuje „Partizan“ iz Beograda. Riječ je o susretu osmine finala Kupa Jugoslavije, koji je pripao Beograđanima – 0:3.\n1953. – „Lovćen“ nastupa u kvalifikacijama za popunu Druge savezne lige. Nakon šest mečeva, odigranih protiv „Napretka“ iz Kruševca (1:0, 1:1), „Mačve“ iz Šapca (0:2, 0:2) i „Rabotnika“ iz Bitolja (2:0, 3:2), naš klub osvaja drugo mjesto i obezbjeđuje prve nastupe u saveznom rangu.\n1953. – U septembru počinje prva sezona „Lovćena“ u Drugoj saveznoj ligi. Prvi meč u saveznom rangu, naš klub odigrao je 13. septembra protiv „Mačve“ u Šapcu (1:3), a prvu pobjedu ostvario je kroz sedam dana, na gostovanju kruševačkom „Napretku“ (2:1). Prvu drugoligašku utakmicu na Cetinju, 27. septembra, odigrali su „Lovćen“ i Zagreb (1:1).\n1955. – Jednu od najvećih pobjeda u saveznom rangu tokom pedesetih godina, „Lovćen“ je ostvario 22. maja, kada je na Cetinju, u sklopu Druge savezne lige, gostovala „Mačva“ – 7:0.\n1956. – Osvojivši prvo mjesto u Drugoj ligi – zona ’B’, „Lovćen“ drugi put u istoriji stiče pravo nastupa u kvalifikacijama za plasman u Prvu saveznu ligu. U prvoj fazi, „Lovćen“ je bio bolji od Zenice (2:1, 0:0), a u kvalifikacionoj grupi, naš tim nadmetao se sa ekipama „Vardara” (Skoplje), „Lokomotive” (Zagreb) i Borova, pri čemu su dvije najbolje plasirane ekipe obezbjeđivale plasman u prvoligaški rang. Prvo kolo kvalifikacija donijelo je težak poraz „Lovćena” na gostovanju u Zagrebu (1:6), no već naredne sedmice, na Cetinju je poraženo Borovo – 1:0. U nastavku, crnogorski klub poražen je u Skoplju (0:2), ali dva ‘vezana’ trijumfa protiv „Lokomotive” na Cetinju (4:1), a potom i na gostovanju Borovu (2:1), gotovo da su dovela „Lovćen” do predvorja Prve savezne lige. Susret odluke, odigran je 15. jula 1956. godine. Pred oko 6.000 navijača pod Orlovim kršem, „Lovćen” je protiv „Vardara” tražio barem bod, koji bi mu donio plasman u Prvu ligu. Međutim, gosti iz Skoplja, uz obilatu pomoć glavnog arbitra, trijumfovali su sa 2:1, te su Cetinjani zaustavljeni na posljednjem stepeniku ka plasmanu u elitno jugoslovensko takmičenje.\n1957. – Drugoligaškim susretom „Lovćena” protiv dubrovačkog GOŠK-a, na Cetinju je otvoren novi stadion na Obilića poljani.\n1957. – Najveća drugoligaška pobjeda u razdoblju SFR Jugoslavije, ostvarena je protiv „Jedinstva” iz Herceg Novog – 9:0.\n1957. – „Lovćen” je odbranio naslov prvaka Druge lige – zona ‘B’. Time je cetinjski klub treći, ujedno i posljednji put nastupio u kvalifikacijama za nastup u Prvoj saveznoj ligi SFR Jugoslavije. Ovog puta, „Lovćen” je eliminisan u prvoj fazi, nakon dvomeča sa sarajevskim „Željezničarem” (0:0, 0:2).\n1959. – Kao prvak Crnogorske republičke lige, „Lovćen“ se u kvalifikacijama bori za drugoligaški povratak. Poslije uspjeha u prvom kolu protiv „Pelistera“ iz Bitolja (2:0, 3:3), „Lovćen“ je poražen u odlučujućem dvomeču protiv „Rudara“ iz Starog Trga (2:1, 0:6).\n1963. – Novu priliku da se domogne Druge lige, „Lovćen” je dobio takođe kao prvak republičkog ranga. Naš klub ipak će ostati republički ligaš, nakon dvomeča protiv „Pobede” iz Prilepa (0:1, 1:1).\n1965. – Baraž za popunu Druge savezne lige, „Lovćen” je ovog puta odigrao protiv „Teteksa” iz Tetova. Dobrim izdanjima u oba susreta (2:0, 2:2), naš klub, nakon šest godina, opet postaje drugoligaš.\n1966. – Drugoligaška sezona koju su obilježile iznenađujuće ubjedljive pobjede „Lovćena” nad zrenjaninskim „Proleterom” i niškim „Željezničarem” (5:2), te protiv „Budućnosti” u Titogradu (2:1), bila je tek prva od osam uzastopnih u saveznom rangu takmičenja.\n1969. – Na kraju sezone u Drugoj ligi – ‘jug’, „Lovćen” dostiže najznačajniji dotadašnji plasman, osvajanjem četvrte pozicije.\n1971. – Prvo gostovanje zagrebačkog „Dinama” na Cetinju dogodilo se 28. februara. Riječ je o osmini finala Kupa Jugoslavije. Meč koji je pratio rekordan broj navijača na Cetinju (6.500), okončan je tijesnom pobjedom gostiju (1:2).\n1972. – „Lovćen“ drugoligašku sezonu završava sa po 12 pobjeda i remija, uz deset poraza. Bio je to najbolji učinak kluba u saveznom rangu od kraja pedesetih do raspada SFR Jugoslavije.\n1974. – Godinu po ispadanju iz drugoligaškog takmičenja, „Lovćen“ je, uz 25 pobjeda na 30 utakmica Crnogorske republičke lige, ostvario brz povratak.\n1975. – Dobru sezonu „Lovćena“ na novoformiranom drugoligaškom ’istoku’ karakteriše niz ubjedljivih pobjeda („Trepča” – 7:1, „Napredak” – 6:2, „Vlaznimi” – 5:1), te naš klub bez problema ostaje u saveznom rangu.\n1976. – Sezona tokom koje su na Obilića poljani poraženi i najzvučniji drugoligaši (Priština – 4:2, „Rabotnički” – 4:0, „Sutjeska” – 2:1, „Teteks” – 3:2), takođe je okončana u sredini tabele.\n1977. – „Lovćen” ostvaruje najbolji plasman tokom sedamdesetih godina u saveznom rangu. Uz bodovnu izjednačenost sa „Radom” i „Pobedom”, naš je klub sezonu završio u dijelu od sedme do devete pozicije. Ipak, godinu kasnije, naš će klub ispasti u niži rang.\n1980. – Kao prvak Crnogorske republičke lige, „Lovćen” se opet vraća među drugoligaše. Kroz godinu, naš klub opet će ispasti u niži rang.\n1981. – Nova povratnička drugoligaška sezona okončana je neuspjehom u trci za opstanak.\n1985. – U šesnaestini finala Kupa Jugoslavije, „Lovćen”, pred 5.000 gledalaca, dočekuje beogradski „Partizan”. Gosti prolaze dalje visokom pobjedom (0:4).\n1986. – Na kraju još jedne drugoligaške sezone, „Lovćen” opet ispada u niži rang.\n1988. – U finišu Crnogorske republičke lige, „Lovćen” ostvaruje najveću pobjedu u tom takmičarskom rangu u klupskoj istoriji. „Lovćen” – „Jezero” Plav 14:0.\n1988. – Rival „Lovćena” tokom novog nastupa u Kupu Jugoslavije opet je bio „Partizan”. Susret je odigran pred punim tribinama na Cetinju, no Beograđani su do pobjede došli znatno teže u odnosu na prethodni meč. Uz dosta sreće, ali i uz čudne sudijske odluke, „Partizan” je slavio rezultatom 1:0.\n1993. – Raspad SFR Jugoslavije bitno je uticao i na kvalitet fudbala. Osvojivši prvo mjesto u Crnogorskoj republičkoj ligi, „Lovćen“ je nakon dužeg niza godina opet postao drugoligaš.\n1994. – Sezonu u Drugoj ’B’ ligi, „Lovćen“ završava na posljednjoj poziciji, te se vraća u Crnogorsku republičku ligu.\n1995. – Dolaskom legende jugoslovenskog fudbala Vasilija – Ćika Radovića u svoj matični klub ”Lovćen” i njegovim znanjem, iskustvom i radom, postignut je veliki napredak u mlađim kategorijama. Između ostalih, istakao se Petar Kasom, za kojeg su na adresu najstarijeg crnogorskog prvoligaša stigli pozivi iz ”Partizana” i ”Crvene Zvezde”. Mladi i talenovani Kasom zaigrao je za ”Partizan”, i potpisao profesionalni ugovor. Karijeru je okončao zbog povrede.\n1998. – Poslije četiri uzastopne sezone u republičkom rangu, „Lovćen“ se vraća među drugoligaše.\n1999. – Najbolja sezona „Lovćena“ tokom devedesetih biva prekinuta usljed bombardovanja SR Jugoslavije. U momentu prekida takmičenja, „Lovćen“ je bio osmoplasirani sastav Druge savezne lige – ’zapad’.\n2001. – Izmjene takmičarskog sistema donose prvu sezonu ‘crnogorske’ drugoligaške grupe – ‘jug’. „Lovćen“ uspješno čuva status standardnog drugoligaša.\n2002. – Jedan od najznačajnijih uspjeha s početka novog stoljeća vezan je za osvajanje Kupa Crne Gore 2001/02. U finalu, pred punim tribinama stadiona pod Goricom, „Lovćen“ je, nakon jedanaesteraca porazio tim podgoričkog „Koma“.\n2003. – Nakon šest uzastopnih sezona u Drugoj ligi, a usljed smanjenja broja sudionika pomenutog takmičenja, „Lovćen“ ispada u republički takmičarski rang.\n2005. – U junu 2005, okončana je najslabija sezona u novijoj istoriji kluba. „Lovćen“ zauzima pretposljednju poziciju na konačnoj tabeli Crnogorske republičke lige, no seoba u regionalnu ligu izbjegnuta je zahvaljujući tome što je prvak Južne regije, tim „Igala“, odustao od promocije u viši rang.\n2006. – U maju 2006. godine, nakon gotovo vijeka, obnovljena je nezavisnost Crne Gore. Odluku o samostalnosti, građani Crne Gore donijeli su na demokratskom referendumu, održanom 21. maja. Najznačajniji momenat u novijoj istoriji naše zemlje, odrazio se i na sferu fudbala, s obzirom da su u avgustu 2006. godine organizovana prva takmičenja u nezavisnoj državi. Kao doskorašnji član trećeligaškog ranga, odnosno Crnogorske republičke lige, „Lovćen“ je svrstan u novoformiranu Drugu Crnogorsku fudbalsku ligu.\n2007. – Kao prvak Druge CFL, „Lovćen“ uspijeva ostvariti prvi, istorijski plasman u Prvu ligu. Prvi meč u Prvoj Crnogorskoj fudbalskoj ligi, prvotimci „Lovćena“ odigrali su 11. avgusta 2007. godine. Pred oko 2.000 gledalaca na Obilića poljani, naš klub sastao se sa „Petrovcem“, a uzbudljiv susret završen je podjelom bodova – 2:2. Već u sljedećem prvoligaškom kolu, „Lovćen“ je ostvario i prvu prvoligašku pobjedu – na tadašnjem stadionu na Cvijetnom brijegu, domaća „Mladost“ doživjela je minimalan poraz.\n2008. – Prvu prvoligašku sezonu, „Lovćen“ je okončao na šestoj poziciji, uz 11 pobjeda i 12 poraza.\n2009. – „Lovćen“ nastupa u finalu Kupa Crne Gore 2008/09. U velikom finalu, na stadionu pod Goricom, „Lovćen“ je odmjerio snage sa „Petrovcem“. Meč odigran u srijedu, 13. maja 2009, pred oko 5.000 posmatrača, simpatizeri „Lovćena“ pamtiće po nedostatku sportske sreće, s obzirom da je naš klub poražen u samom finišu drugog produžetka, kada je viđen i jedini pogodak na susretu.\n2010. – Još jedna sezona koju „Lovćen“ završava na šestom mjestu prvoligaške tabele.\n2012. – Nakon burne sezone, tokom čijeg je prvog dijela bio u samom dnu, „Lovćen“ sezonu kraju privodi novim plasmanom u gornjem dijelu prvoligaške tabele.\n2013. – U godinu tokom koje proslavlja stoljeće postojanja, „Lovćen“ ulazi kao član prvoligaškog društva. Tokom avgusta 2013, najstariji crnogorski fudbalski klub počinje svoju sedmu sezonu u elitnom takmičarskom rangu.


ŠOKANTNO! - Otkrivena velika afera – ukradena važna dokumenta iz Ministarstva odbrane! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tŠOKANTNO! – Otkrivena velika afera – ukradena važna dokumenta iz Ministarstva odbrane!\nŠOKANTNO! – Otkrivena velika afera – ukradena važna dokumenta iz Ministarstva odbrane!\nPoslanik “Dveri” Srđan Nogo je na konferenciji za medije koju je sazvao povodom, kako kaže, velikog skandala koji je otkrio, rekao da je na sednici Narodne skupštine 16. oktobra, u okviru poslaničkih pitanja zatražio da mu Ministarstvo odbrane dostavi sporazum zaključen između vojnih predstavnika SRJ i NATO, potpisan 15. oktobra 1998.\nOn je tražio i zabelešku sa sastanka između delegacije SRJ i vojnog rukovodstva NATO predvođene generalima Naumanom i Klarkom, održanog u Beogradu 25. oktobra 1998., kao i pismo generalnog sekretara NATO Havijera Solane predsedniku SRJ Slobodanu Miloševiću od 15. oktobra 1998. godine, zatim odgovor na pomenuto pismo, kao i pismo generalnog sekretara NATO Havijera Solane predsedniku SRJ Slobodanu Miloševiću od 28. januara 1999. godine i odgovor Savezne vlade na to pismo.\n– U odgovoru na postavljeno poslaničko pitanje, ministar odbrane Aleksandar Vulin me je obavestio da Ministarstvo odbrane ne poseduje tražena dokumenta. Ovo je prosto neverovatno, jer pomenuta dokumenta moraju se nalaziti u arhivi ministarstva odbrane, i moguće su samo dve opcije: ili ministar ne govori istinu iz određenog razloga ili su dokumenta ukradena, istakao je Nogo i podsetio na svoju raspravu sa ministrom Vulinom na Četvrtoj sednici Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine od 04. maja ove godine, kada je kritikovao zašto je Momčilo Perišić bio na svečanom prijemu povodom obeležavanja Dana Vojske, koji je organizovao Predsednik Republike u zgradi predsedništva na Andrićevom vencu 23. aprila.\n– Zašto je prisustvovao kada je on akter najsramnije afere koja se vezuje za našu Vojsku, jer je dokazano uhvaćen u špijuniranju za stranu službu. Ministar mi je odgovorio da je on pozvao Perišića, i da je Perišić formalno nevin, jer protiv njega nije okončan krivični postupak, sa kojim se oteže već 15-ak godina.\nTačno je da postoji presumcija nevinosti u krivično pravnom smislu, ali je isto tako tačno da je Perišić uvaćen, sa neoborivim dokazima, u špijunskim radnjama. Nadležne službe su dokumentovale saradnju Perišića i američkih službi još od 1996. i to dokazale.\nKao i u ostalim slučajevima, od devedesetih do danas, službe su odrađivale svoj posao, i dokumentovale krivična dela i saradnju sa stranim službama svih funkcionera, ali nije postojala politička volja da se ti dokazi koriste u svrhu za koju su prikupljeni – procesuiranje učinilaca krivičnih dela, već su završavali u fiokama, i bili predmet političkih trgovanja.\nPravosnažna presuda u ovakvim slučajevima je od vitalnog značaja za Srbiju, jer bi onda pale sve štetne radnje koja su ta lica preduzela. To je osnov, po Bečkoj konvenciji o ugovornom pravu iz 1969. godine, i za prestanak svih međunarodnih ugovora koji su potpisani od strane ovakvih lica.\nTako možemo oboriti sve štetne ugovore, poput svih sporazuma sa NATO, ali i brojne druge – Briselske sporazume, Dablinski sporazum,… Upravo iz tog razloga strane službe i ne dozvoljavaju da ovakvi slučajevi dobiju sudski epilog, i zato nema odgovornosti, rekao je Nogo novinarima.\n– Zbog ovoga ostavljam rezervu da pomenuta dokumenta nisu nestala, nego da ih je možda ministar Vulin sada sklonio, jer je upravo Perišić potpisnik sporazuma sa NATO iz 1998. godine, kojim su praktično vezane ruke vojsci u obrani od nastupajuće agresije, i kojim je NATO dobio mogućnost da neometano špijunira deo srpske teritorije i priprema agresiju koja je ubrzo usledila.\nMožda je Vulin u strahu jer je na obeležavanje Dana vojske kod Vučića pozvao Perišića, i time napravio veliki propust, sada odlučio da ovo sakrije i time sebe zaštiti, istakao je poslanik “Dveri”.\nOn od ministra Vulina zahteva, ako se zaista u arhivi ministarstva ne nalaze tražena dokumenta, da hitno formira komisiju koja bi utvrdila ko je lice koje je ukralo ova dokumenta, kada i u čijem interesu, kao i da se takvo lice procesuira.\n– Nije prvi put da neki državni funkcioner ili službenik ukrade poverljiva i važna dokumenta, u interesu stranih država ili subjekata, a sa ciljem da se Srbiji nanese šteta, i ugrozi nacionalni interes i bezbednost.\nSetimo se samo kako je svojevremeno Goran Svilanović ukrao sporazume Holbruk – Karadžić i Holbruk – Milošević, i za to do danas nije odgovarao. Predugo je špijunaža i izdaja bila tolerisana i poželjna u Srbiji. Na taj način će i otkloniti sa sebe sumnje da je on sakrio tražena dokumenta, rekao je Nogo i dodao:\n– Jasno je i u čijem je interesu bilo da ukrade navedena dokumenta, jer ona osvetljavaju sami početak krize oko Kosova i Metohije, i ukazuju da NATO nikada nije imao nameru da ispoštuje nijedan dogovor, i da šta god uradi srpska strana, nema nikakav efekat.\nNiti NATO, kao ni kosovski Albanci nisu ispunili svoje obaveze iz sporazuma koji su zaključeni, kao i rezolucija Saveta bezbednosti UN, počevši od 1998. pa do današnjeg dana, objasnio je.\nNogo ističe da ceo slučaj deluje još neverovatnije kada se pogleda činjenica da on u svom posedu ima sva pomenuta dokumenta, a nadležno ministarstvo i nadležni ministar tvrde da nisu svesni niti samog postojanja istih, niti činjenice da ih je neko možda ukrao iz arhive ministarstva i time želeo da učini nedostupnim našim državnim organima.\n– Ono što je fascinantno je da do sada nadležni organi nisu utvrdili da im nedostaju pomenuti dokumenti, jer imajući u vidu da aktuelna vlast već punih šest godina vodi takozvane pregovore vezane za Kosovo i Metohiju, i neshvatljivo je da do sada niko nije tražio ova dokumeta, jer je logično da se naši pregovarači, u ovom slučaju najviši državni zvaničnici, upoznaju sa svim dosadašnjim dešavanjima vezano za Kosovo i Metohiju, a posebno na početak krize i 1998-1999.\nOvo ukazuje da nisu ni čitali Rezolucije Saveta Bezbednosti UN vezane za Kosovo i Metohiju, a koje prethode Rezoluciji 1244, jer da su čitali, videli bi da Rezoklucija 1203 od 24. oktobra 1998. pominje sporazum između vojnih predstavnika SRJ i NATO, zaključen 15. oktobra 1998. Sve je još čudnije, kada se zna da je sadašnji predsednik Srbije bio ministar u republičkoj vladi 1998-1999. i da su mu ovi događaji i ovi dokumenti morali biti poznati.\nDržava i nadležni organi ne smeju dozvoliti da ovo pitanje ostane nerešeno. Ja sam danas postavio nova poslanička pitanja, pismenim putem, ministru odbrane, upravo vezana za formiranje komisije koja bi trebala da istraži i utvrdi odgovornost u vezi nestanka pomenutih dokumenata.\nTakođe, podneo sam i predlog Narodnoj skupštini za osnivanje Anketnog odbora koji bi ispitao ceo ovaj slučaj, kaže Nogo koji upozorava ministra Vulina da ako ne formira komisiju, i ne utvrdi sudbinu traženih dokumenata čini krivično delo Neprijavljivanje krivičnog dela i učinioca, član 332. stav 2 Krivičnog zakonika, ali moguće i druga krivična dela, poput krivičnog dela Pomoć učiniocu posle izvršenog krivičnog dela član 333. stav 2 Krivičnog zakonika.\n– Ako je sam ministar sakrio postojanje ovih dokumenata, to opet predstavlja krivično delo.\nNepostojanje odgovornosti državnih funkcionera i nosilaca pravosudnih funkcija je ključni problem Srbije, i borba za uspostavljanje principa da svako mora odgovarati za svoje postupke je najvažnije pitanje za koje se moramo izboriti.\nZato ja neću odustati od ovog slučaja.\nZa početak ministar Vulin je odgovoran da utvrdi sudbinu traženih dokumenata, zaključio je Nogo na kraju konferencije za medije.\nGeneral Milan Mojsilović: Imamo podršku ruske vojske za izazove na Kosovu i Metohiji\nĐuka preti opoziciji: MOŽE DA USLEDI I KONTRAREVOLUCIJA! – VIDEO\nStupar: „Virus“ se polako širi! Protesti razvaljuju SNS! – VIDEO\nAmerički ratni brod „Fridom USS Detroit“ potonuo u zapadnom Atlantiku!\nEvo kako da se bolje snalađete u opasnoj vožnji po magli…\nPUTIN 5 SATI „INTEGRISAO“ LUKAŠENKA!


Javno - istrazivanja - Novi popis nepoznatog\nOsim neverovatnog Đokovića i sporadičnih uspeha nekih drugih sportista – kajakaša, atletičara, strelaca, tekvondista – sav prostor zauzimaju priče koje se po pravilu tiču povezanosti kriminala i nasilja sa sportom\nTabloidi se prepucavaju u prebrojavanju krivaca za korupciju u fudbalu, iznose se cifre koje su pokradene iz velikih klubova i čitamo o političkom uticaju na lokalnom nivou, bilo da bi se neka "sredina" sportski izdigla bilo da bi bila sahranjena dolaskom nove garniture na vlast.\nU takvom kontekstu je Ministarstvo omladine i sporta, predvođeno nekada najboljim vaterpolistom sveta Vanjom Udovičićem, krenulo da "uređuje pravni okvir" donošenjem novog zakona o sportu, koji bi, očekuje se, mogao da popravi ono što prošli zakon iz 2011. nije uspeo, kako to već sa predlozima zakona biva.\nBrojne javne rasprave koje su organizovane po Srbiji nisu bile medijski propraćene, a prema šturim vestima u njima su učestvovali predstavnici različitih klubova i saveza, na svim takmičarskim nivoima, ali, na primer, nismo čuli da su učestvovali i "obični građani" kojih bi ova oblast i te kako trebalo da se tiče.\nPoenta uređivanja stanja u oblasti sporta najmanje je obezbeđivanje uslova za funkcionisanje vrhunskog sporta i velikih takmičenja, već funkcionisanje sistema amaterskog, masovnog sporta i rekreacije, što bi trebalo da čini osnovu poboljšanja različitih parametara u društvu.\nKako se deli i ko deli\nNovi zakon se u većoj meri tiče, ili bi trebalo da je tako, stotina hiljada onih koji svakoga dana pokušavaju da se na neki način organizovano bave nekim sportom u Srbiji, čisto da bi ostali u formi, da bi bili zdraviji ili da bi više vremena provodili na otvorenom.\nU prethodnih 20 i kusur meseci, koliko je Udovičić na čelu Ministarstva, više puta je bilo najavljeno da su politike u oblasti sporta usmerene ka amaterima, ka deci i omladini, i da će se probati raditi na tome da se taj segment detaljno popravi ne bi li se poboljšalo zdravlje nacije i možda omladini ponudila neka opcija koja nije kriminal ili "nelegalno korišćenje droga".\nMeđutim, taj deo priče sporo dolazi do javnosti, a prosečan građanin Srbije lako može da se uveri da li u njegovom gradu, mestu ili kraju postoje uslovi za rekreativno bavljenje sportom. Kada se pogledaju statistike koje govore da se u Srbiji jedva nešto više od osam odsto građana organizovano bavi rekreativnim sportom, naspram EU proseka od preko 25 odsto, onda je jasno da nešto nije u redu, posebno što volimo da se busamo kako smo "sportska nacija", kako smo "sportska velesila" i slično.\nS druge strane, za sport se izdvaja oko pet evra po stanovniku, kada je reč o državnom nivou, koliko izdvaja i Holandija, a što je čak više od Nemačke, koja po "glavi" daje četiri evra. Da ne bude zabune, u EU se gro sportskih aktivnosti finansira sa regionalnog, odnosno lokalnog nivoa, pa tako u Francuskoj sa te razine izdvajanje ide i preko 140 evra po stanovniku.\nZaključak je da se u Srbiji ne izdvaja novca koliko bi moglo. Sama država priznaje da nema precizne podatke o tome koliko se ukupno, sa svih nivoa i iz svih javnih fondova i preduzeća, daje sportu, ali i da se taj novac ne daje planski, već otprilike ovako:\nVlada svoj budžet za sport rasporedi savezima, a onda oni s tim raspolažu poprilično slobodno;\nDrugi deo ide Olimpijskom komitetu (u pripremi aktuelnog zakona o sportu glavna "debata" bila je ko treba da bude krovna organizacija sporta u Srbiji, pa je Sportski savez preživeo i dobio svoj deo);\nLokalne samouprave po pravilu finansiraju fudbalske klubove, a najmanje ode individualnim sportovima i samoj lokalnoj zajednici.\nKoji je rezultat ovakve raspodele: dok vrhunski sportisti, kao što su Ivana Španović ili Amela Terzić, nemaju uslove u Srbiji koji bi im omogućili da postižu rezultate na još višem nivou, a na drugoj strani, bacaju se milioni u nekakve fudbalske projekte koji po pravilu generišu nasilje i korupciju. Na "nižem nivou" deca nemaju gotovo nikakve uslove za bavljenje sportom u školama, jer su školske sale izdate na korišćenje "trećim licima", pošto je to navodno, način da se škola finansira, roditelji moraju debelo da plaćaju ako žele da im se dete bavi nekim sportom, a na javnim površinama su podignuti "baloni", koji takođe korišćenje papreno naplaćuju.\nUkratko, došlo je do sumnjivih "javno-privatnih" partnerstava, a sve na teret običnog sveta. Da ne pominjemo da je Srbija kada je reč o stazama za trčanje, biciklističkim stazama i sličnoj infrastrukturi za rekreativno bavljenje sportom u gradu veoma zaostala zemlja. Čak se i ne vidi želja da se takvo stanje promeni.\nDakle, od građana se uzima novac da bi se finansirale sportske aktivnosti od škole do fakulteta, a onda im se kaže da oni moraju dodatno da plate za ono što je država bila dužna da obezbedi. Ova vlada i ovaj ministar, uprkos nekim najavama i obećanjima, nisu uspeli da reše ovaj ogromni problem i sada najavljuju da će ograničiti iznos članarina u tim izmišljenim klubovima u koje morate da pošaljete svoje dete da ne bi baš sve vreme visilo na ulici.\nDržava se odrekla "primarne sportske infrastrukture", dala ju je pod zakup, a na drugoj strani se hvali i seče vrpce kada neka kompanija, u nekom parku, opet na javnoj površini, napravi teretanu na otvorenom i to predstavlja kao poklon građanima.\nNa drugoj strani, kroz sumnjive ugovore i transakcije sa kompanijama iz javnog sektora, finansiraju se različiti "državni sportski projekti" sakriveni iza navodne želje naroda da tako bude, jer pola Srbije je za Zvezdu, a pola za Partizan. Pokušaj da se utvrdi koliko novca je država kroz najveća državna preduzeća potrošila na sport i dalje nije moguće ostvariti i ostaje samo nada da će ovo ili neko drugo ministarstvo stvoriti mehanizam kojim bi to bilo obelodanjeno.\nTakva ideja postoji u Predlogu zakona o sportu, a da li će biti deo tog zakona i da li će biti sprovedena, tek ćemo videti.\nOvde su nabrojani samo neki od problema koji nikada ne dolaze u centar javne debate, jer se uvek nameće tema privatizacije dva kluba i sudbina stadiona na kojima oni igraju, koji bi odavno trebalo da budu srušeni jer su pola veka iza standarda koji je svuda u svetu uspostavljen. Ni ovaj predlog zakona, kao ni postojeća rešenja, to neće razrešiti sve dok sa najviših mesta u državi stižu poruke da to em nije moguće rešiti em da je opasno i komplikovano.\nZa građane je važno da im država za onaj novac koji već izdvajaju omogući da imaju neki teren za basket, da imaju neku stazu za biciklo, ako već nema posebnih staza na kolovozima i da imaju gde decu da "upišu", a da za to ne moraju da prodaju bubreg.\nSve drugo je manje važno i trebalo bi da bude predmet istrage različitih institucija Republike Srbije.\nOvaj tekst, objavljen u nedeljniku Vreme 11. juna 2015. godine, nastao je u okviru projekta BIRN Srbija "Sportska torba bez dna – istraživanje budžetske potrošnje u sportu", koji podržava kancelarija UNDP-a u Beogradu. Stavovi izneti u ovom tekstu rezultat su istraživanja BIRN Srbija i ne izražavaju stavove UNDP-a.


IZETBEGOVIĆ ODGOVARA NA OPTUŽBE: Da sprovodim obuku paravojnih formacija je hrpa gluposti\nODIGRALA ULOGU DARE IZ JASENOVCA: Dodik uručio stipendiju za školovanje 6\t6\n25.11.2017. 22:36h 25.11.2017. 22:36h\nBošnjački član Predsedništva BiH Bakir Izetbegović nazvao je "hrpom gluposti" informaciju da "sprovodi obuku paravojnih formacija Bošnjaka", ocenjujući da, ustvari, "postoji plan" onih koji plasiraju putem medija takve informacije.\n"Zaista, reklo bi se da je to jedna hrpa gluposti. Međutim, bojim se da je to netačna formulacija. Mislim da u ovom ima itekako plan onih koji preko takvih medija plasiraju takve budalaštine", kazao je Izetbegović.\nPojedini mediji su danas objavili informaciju kako Izetbegović sprovodi ilegalnu obuku paravojnih formacija koju je do sada "prošlo najmanje 9.000 mladih Bošnjaka od 18 do 35 godina, a njih 5.000 je zadužilo i uniformu i osnovnu vojnu opremu".\nUpitan ko plasira takve informacije, Izetbegović je kazao da "ne bi sada nagađao", dodavši da se vidi odakle takve informacije dolaze.\nPrema njegovim rečima, sasvim je sigurno da bošnjačka strana, odnosno bosanskohercegovačka strana "neće ništa napraviti što može ponovo uvesti BiH i region u konflikt". "I nikada nisu prešli granice ove zemlje za razliku od drugih koji to jesu uradili", dodao je bošnjački član Predsedništva BiH.\nSa druge strane, predsednik Republike Srpske, Milorad Dodik, izjavio je da nema bošnjačkog političara koji nije spreman da se u datom momentu organizuje i Republiku Srpsku tretira kao politički, pa i vojni cilj.\n"Zato postoje razne organizacije koje se formiraju kod muslimana, što nam je poznato i o tome imamo informacije duže vreme. Ne zanima me šta misli Bakir Izetbegović, a ako postoji naoružavanje onda je to ilegalna struktura van sistema i kontrole", rekao je Dodik.\n(VIDEO) DAJ VREĆU ZLATA ZA MOG BAKIRA: Evo kako su milionske donacije za narod BiH završile u Izetbegovićevim džepovima!\nBIHBakir Izetbegovićobukaparavojne formacije\nDA LI ZNATE ŠTA ZNAČE REČI HIHOBRAN, ŠEKSPIRITI, PREKLIKATI: Hrvatska uvodi nove reči, većina njih u vezi sa pandemijom kovid-19 63\t77


Dozator - Pretraživanje članaka | Agroklub.rs\nAgroklub \_ "Dozator" - pretraživanje članaka\nPretraživanje - Dozator\n"Dozator" - pretraživanje članaka\nKljučne reči: Dozator\nPinciranje Pinciranje krastavaca ubrzaće berbu i do 20 dana Cilj samog pinciranja (orezivanje krastavaca) je da mnogo brže dođemo do one tačke u uzgoju kada će se susresti na istoj lozi (ili susednim) naš zaljubljeni par, muški i ženski cvet. Na ovaj način mi...\nBorba protiv insekata Kako neven pomaže u borbi protiv štetočina paradajza Neven se već dugo vremena sadi pored biljaka pardajza i to ne samo zbog svojih lepih cvetova. Pored svog atraktivnog izgleda, njegovo delovanje kao repelenta, daleko je bolje rešenje od upotrebe hemij...\nPčelarstvo Loznica: Proizvodnja satnih osnova od čistog voska Pčelarsko društvo Loznica može da se pohvali kvalitetnom opremom za preradu voska i izradu satnih osnova. Tek nekoliko meseci je u njihovom vlasništvu, ali interesovanje je veliko i do sada je prerađe...\nBio goriva Bio briketi i bio peleti - goriva nastala od biljnog materijala Briketi (naslovna fotografija) predstavljaju komprimirano čvrsto gorivo koje se proizvodi od nadzemne biomase energetskih useva, ali i od drugog biljnog materijala, kao što su žetveni ostaci (slama, k...


Troškovi poslovanja – Opština Derventa\nNakon registracije poslovnog subjekta , poslovni subjekt je u obavezi da plaća opštinske naknade i takse i to:\nKomunalna taksa za isticanje poslovnog imena firme;\nKomunalna naknada za korišćenje poslovnog prostora;\nNačin obračuna opštinskih naknada i taksi\nR.br. Vrsta troška Cijena (KM) Interval obračuna Napomena\n1. Komunalna taksa za isticanje poslovnog imena firme 80-2.000 (za preduzeća najčešće 300-1.000, za preduzetnike najčešće 200-400) Godišnje Taksa zavisi od vrste djelatnosti i lokacije na kojoj se obavlja\n2. Komunalna naknada za korišćenje poslovnog prostora Za korisnu površinu prostora do 15.000 m2 =\nm2 x 2,5 x (0,020 KM -0,090 KM – zavisno od zone).\nZa površine prostora preko 15.000 m2 = m2 x 1,5 x (0,020 KM -0,090 KM – zavisno od zone) Mjesečno Koeficijent zavisi od urbane zone, raspon: 0,020-0,090 KM/m2 (rubni dijelovi opštine-objekti u centru grada)\n3. Naknada za uređenje građevinskog zemljišta Koeficijent x m2 korisne površine Plaća se jedanput – prije dobijanja građevinske dozvole Koeficijent zavisi od urbane zone, raspon: 6,21-34,14 KM/m2\n4. Renta Korisna površina poslovnog objekta x iznos rente/ m2 Plaća se jedanput – prije dobijanja građevinske dozvole Osnovica za izračunavanje rente se utvrđuje svake godine Odlukom SO-e o prosječnoj građevinskoj cijeni m2 korisne površine stambenog i poslovnog prostora na području opštine Derventa.\nIznos rente/m2 = osnovica x koeficijent\nKoeficijent zavisi od urbane zone, raspon: 1%-6%\nU prvoj zoni renta se dodatno uvećava za 10%\nZa iznos rente veći od 25.000 KM moguće plaćanje u ratama na period do 3 godine\nPorez na dodatu vrijednost 17%.\nPorez na dobit 10%. (Oslobađanje od poreza na dodatu vrijednost za sve koji izvoze).\nPorezi iz plate i na platu:\nDoprinosi iz plate 33% (doprinosi za Penzijsko-invalidsko osiguranje, 18,5% doprinosi za zdravstvo 12%, doprinosi za nezaposlenost 1,5%, dječija zaštita 1%).\nPorez za zaštitu od prirodnih nesreća i vodna naknada -1 KM po radniku na godišnjem nivou.\nCIJENE KOMUNALNIH USLUGA U NADLEŽNOSTI OPŠTINSKE UPRAVE\nOpis Cijena za pravna lica i samostalne preduzetnike\nNaknada za priključak na vodovodnu mrežu 683,76 – 3.750,00 ( cijene profila priključka) + PDV\n( cijena se formira od cijene profila priključka plus korisne površine m2x 1,20 KM) + PDV (jednokratno)\nVoda s PDV-om 1,90 KM/m3+PDV=2,23 KM/m3\nPaušalni obračun –vrši se na bazi zaduženja m3x cijena\nZa privredu: Broj zaposlenih x 4m3\n-kafići, picerije i restorani do 50 m2=15 m3 (mjesečno)\nNaknada za priključak na kanalizacionu mrežu Priključno mjesto = 600,00 KM\nPoslovno stambene zgrade: Cijena priključnog mjesta (600,00 KM) + 100 KM po poslovnom prostoru + ukupna korisna površina X 1,10 KM/m2 + PDV (jednokratno)\nKanalizacija s PDV-om 1,00 KM/m3 + PDV =1,17 KM/m3–osnov za obračun je količina utrošene vode (mjesečno)\nPoslovni potrošači Kategorija „samostalni preduzetnici, ustanove i preduzeća“\nPreduzeća, banke, osiguravajuća društva, apoteke, ugostiteljske radnje, restorani, prodavnice elektro i vodomaterijala, kozmetičke, konfekcijske papirne opreme 0,60 KM/m2\nProdavnice mješovite robe, voća i povrća 0,80KM/m2\nKancelarije, agencije, butici i zanatske radnje 0,40KM/m2\nKontejnerski odvoz – deponovanja smeća po m3\nSmeće, industrijski otpad 28,00 KM/m3\nObračun odvoza i deponovanja smeća u paušalnom iznosu\nZanatske radnje paušalno 15,00 KM\nUgostiteljske i trgovačke radnje agencije, advokatske i notarske kancelarije, biroi i knjigovodstvene agencije, kancelarije 25,00 KM\nKiosci za štampu, fotokopirnice, video klubovi, zabavne igre i slično 8,55 KM\nKlaoničke i mesarske radnje do 25 m2 25,00 KM\nKlaoničke i mesarske radnje preko 25 m2 35,00 KM\nTroškovi energenata i usluga za poslovne korisnike\nVrsta troška Cijena KM Obračun troška\nElektrična energija Aktivna cijena elek. energije:\n( sve cijene su bez PDV)\n-viša sezona( zimski period)- 0,07 -0,20 KM/ kwh\n-niža sezona (ljetni period) – 0,05 -0,15 KM/ kwh\nNa aktivnu cijenu dodaje se reaktivna cijena električne energije i to:\nU višoj sezoni ( zimski period)- 0,048 -0,50 KM/ kwh\nU nižoj sezoni (ljetni period) – 0,03 -0,04 KM/ kwh\nReaktivna cijena el.energije se računa za kupce sa mjerenjem snage za 10 KV i 35 KV naponski nivo.\nPored ovoga plaća se i obračunska snaga i to:\n4,93 KM-1,45 KM ( u višoj- zimskoj sezoni)\n3,70 KM -1,45 KM ( u ljetnoj –nižoj sezoni)\nObračunska snaga za prvu tarifnu grupu iznosi 13,56 KM ( u višoj i nižoj sezoni). Mjesečno\nUsluge fiksne telefonije Nacionalni telefonski saobraćaj : 0,05 -0,06 KM /minut\nMeđunarodni telefonski saobraćajrazgovori: 0,35 KM-0,81 KM/ minut Mjesečno\nUsluge internet providera 29 KM uz Ugovor na jednu godinu Mjesečno\nUsluge brze pošte 6,00-35,00 KM 1 usluga\nTroškovi infrastrukturnih/komunalnih priključaka\nPriključak na elektro mrežu Sve cijene su bez PDV\n( u cijenu nije uračunata trafo stanica koju investitor gradi)\nKod standardnog priključka cijena je od 472,36 KM – 1.656,34 KM.\nKod nestandardnog priključka cijena je od 18,44 -78,65 KM/ m.\nNaknada za zakupljenu snagu iznosi od 11,17 KM – 69,02 KM – plaća se za sve naponske nivoe i za sve tarifne grupe\nKod nestandardnog priključka cijena zavisi od tipa mjernog mjesta i iznosi od 367,26 KM do 11.581,50 KM Jednom\nPriključak na telefon 19,19 KM Jednom\nČlanstvo u privrednim komorama\nČlanstvo u Vanjskotrgovinskoj komori BiH\nČlanstvo je obavezno za sve uvoznike i izvoznike. Osnovica za obračun članarine Komori je realizovani ukupni kvartalni uvoz ili iznos bruto plate zaposlenih iskazan u završnom računu . Stopa članarine je 0,1%( za finansijski sektor, transport i komunikacije: 0,2%), a minimalan iznos članarine je 60 KM. Više na: http://komorabih.ba/clanstvo – u-komori/.\nČlanstvo u Privrednoj komori Republike Srpske\nČlanovi Komore su: privredna društva, banke, osiguravajuća društva i druge finansijske organizacije koje obavljaju privrednu djelatnost u Republici Srpskoj.\nČlanovi Komore mogu biti i i drugi subjekti koji obavljaju djelatnost od značaja za privredu.\nOsnovica za obračun članarine je ukupan prihod iskazan u Bilansu uspjeha za prethodnu godinu.\nStope članarine su:\n0,03% na ostvareni ukupan prihod veći od 600.000 KM do 100.000.000 KM, s tim da na godišnjem nivou ne može biti veća od 20.000 KM,\n0,02% na ukupan prihod veći od 100.000.000 KM, s tim da na mjesečnom nivou ne može biti veća od 7.500 KM.\nČlanovi Komore koji su ostvarili ukupan prihod od 360.000 KM do 600.000 KM plaćaju članarinu 15 KM mjesečno.\nČlanovi Komore koji su ostvarili ukupan prihod manji od 360.000 KM plaćaju članarinu po stopi od 0,05%.\nDrugi subjekti koji obavljaju djelatnost od značaja za privredu plaćaju članarinu paušalno. Visinu članarine utvrđuje Upravni odbor Komore.\nViše na: komorars.ba\nUpis u katastar i zemljišne knjige:\nUplanjenje poslovnog objekta – 667,00 KM ( ukoliko je sve regulisano)\nViše u Odluci o visini naknade za korištenje podataka i pružanje usluga Republičke uprave za geodetske i imovinsko- pravne poslove („Službeni glasnik Republike Srpske, broj 18/2012“)\nCijena zemljišta: 1) u industrijskoj zoni: 10,00 KM/m2; 2) ruralnim dijelovima : 5,00 KM/m2\nNajam poslovnog prostora u užem gradskom jezgru: 8,00 – 12,00 KM/m2\nOkvirne cijene gradnje po m2:\nproizvodne hale: 300-500 KM\nposlovne i stambene površine: 800-1000 KM.


Novi irački premijer pozvao kršćane da ne napuštaju Irak | | Akademija Art Zagreb\nNovi irački premijer pozvao kršćane da ne napuštaju Irak\nNovi irački premijer Haider al-Abadi pozvao je kršćane da zbog prijetnji džihadista ne napuštaju Irak, izvještava Radio Vatikan. Sinovi kršćanske zajednice daju važan prinos nacionalnoj i vjerskoj različitosti Iraka, kazao je premijer Abadi, prenosi Radio Vatikan. Kurdske pešmerge poduzeli su znatan napad da oslobode grad Jalawla, koji je pod nadzorom Islamske države. Kalifat ne može biti pobijeđen bez vojnog pothvata protiv njegovih baza u Siriji, izjavio je Martin Dempsey, načelnik Glavnoga stožera Sjedinjenih Američkih Država, tijekom tiskovne konferencije u Pentagonu. On je Islamsku državu nazvao najvećom prijetnjom za SAD, ona nadilazi terorističku skupinu, nešto slično dosad nismo vidjeli: ideologija se ujedinila sa strateško-taktičkom vojnom sposobnošću, a užasno su dobro financirani, istaknuo je načelnik Dempsey.\nOrganizacije ujedinjenih naroda objavila da je oko 700 tisuća iračkih građana pred nasiljem džihadista pobjeglo u autonomnu kurdsku pokrajinu. Velika je većina izbjeglica, oko 600 tisuća, u lipnju prešlo granicu, a poslije se pridružilo oko 100 tisuća novih izbjeglica. Džihadisti su, kako javljaju lokalni izvori, kamenovali jednoga čovjeka jer ga je njihov sud u blizini Mosula osudio na smrt zbog preljuba. (IKA, foto: Reuters)\nNagrada Povelja ‘Ivančica’ dodijeljena portalu Akademija-Art


Spahić ne da Agenciju za životnu sredinu Gvozdenoviću\nNovoizabrani v. d. direktora Agencije za životnu sredinu i član rukovodstva SDP-a protiv planova u nekim djelovima vlasti da naprave novu reorganizaciju državne uprave\n17.07.2013. 20:28h Ažurirano: 17.07.2013. 20:28h\nNa nezvanična zalaganja čelnih ljudi u Ministarstvu održivog razvoja i turizma da se Agencija za zaštitu životne sredine pripoji tom resoru, novoizabrani v. d. direktora Ervin Spahić ne gleda sa odobravanjem.\nOn je u razgovoru za “Vijesti” kazao da je EU podržala osnivanje Agencije kao glavnog organa za primjenu zakona u oblasti životne sredine i da je čak finansirala izgradnju zgrade u kojoj se nalazi.\n“Izmjena postojećeg institucionalnog okvira mogla bi dovesti u pitanje tehničku pomoć koju Crna Gora dobija kroz nacionalne i regionalne projekte od strane Međunardone agencije za atomsku energiju i EU”, kazao je Spahić.\nOn je kazao da je Agencija, kao samostalni organ uprave, organizaciono kompletirana, stručno i kadrovski ojačana i da je uspostavila sve početne oblike saradnje sa domaćim i međunarodnim partnerima.\n“Na ovaj način Agencija ulazi spremno u proces pregovaranja sa EU za Poglavlje 27-životna sredina, pa bi eventualne izmjene u organizacionom smislu ugrozile uspješno postavljeni sistem funkcionisanja. U prilog ovoj potrebi govori i činjenica da će poglavlje o životnoj sredini u pregovorima o pristupanju EU biti jedno od najtežih i najzahtjevnijih”, upozorio je Spahić.\nOsnivanjem Agencije 2008. godine je, prema njegovim riječima, napravljen značajan korak u primjeni ciljeva i standarda EU u pogledu zaštite životne sredine. On je kao još jedan argument u korist zadržavanja trenutnog institucionalnog okvira Agencije iskazao i opredjeljenje Crne Gore kao ekološke države.\nAgencija je osnovana 12. novembra 2008. godine, a od marta 2009. je preuzela određene nadležnosti od tadašnjeg Ministarstva turizma i zaštite životne sredine.\nSpahić kaže da je misija Agencije aktivno unapređenje ekološkog statusa Crne Gore na profesionalan način, služeći tako prirodi, zdravlju i ekonomskim interesima sadašnjih i budućih generacija.\n“Ukoliko bi se Agenciji oduzeo status samostalnog organa, do čega vjerujemo da neće doći, napravio bi se korak unazad, što sigiruno nije nikome u interesu, posebno sada kada nas očekuju veoma zahtjevni pregovori o životnoj sredini na putu integracija u evropsku porodicu naroda”, ponovio je Spahić.\nPosljednjom sistematizacijom, koju je Vlada usvojila u maju, utvrđeno je 88 radnih mjesta u Agenciji, od kojih je popunjeno 57.\nDosadašnja direktorica Agencije Daliborka Pejović je sada državna sekretarka u Ministarstvu turizma i održivog razvoja.\nIzazovi me privlače i hoću da ostanem ovdje\nIako sitaucija u Agenciji, prema njegovim riječima, “nije laka”, Spahić vjeruje u svjetliju budućnost tog državnog organa: “Situacija nije laka, ali ekonomski trenutak je takav da nije laka ni u jednoj instituciji u društvu.\nVjerujem da Agencija ima budućnost i da će biti uspješna u mjeri u kojoj svi koji rade u njoj budu ulagali rada i truda”. Spahić je odlučan da ostane na čelnoj funkciji: ”Nisam neko ko bježi od izazova, već se suočava sa njima, zato bih volio da u narednom periodu, ključnom sa više aspekata, budem na čelu ovog kolektiva i doprinesem njegovom razvoju i napretku”.\nBranimi GvozdenovićErvin SpahićAgencija za zaštitu životne sredine


Bivši ministar pravosuđa Zapadnohercegovačkog kantona Gojko Kolobarić u novembru 2001. sebi, Tihomiru Jurki i Bariši Čolaku potpisao je Zahtjev o plaćanju magistarskog studija na Pravnom fakultetu u Mostaru od državnih para. Kantonalni ministar finansija je uvažio zahtjev i odobrio traženi iznos od 5.000 KM po osobi.\nUpravo će u narednim godinama krčmljenje novca građana BiH od strane predstavnika svih vlasti postati uobičajena praksa. Konkretno, Čolak je ušao u politiku 1993. kao pomoćnik ministra pravde u Vladi tzv. „Herceg-Bosne“ te je s godinama dosegao najviše izvršne i zakonodavne funkcije u federalnim i državnim institucijama. Trenutno je delegat u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH i član mnogobrojnih zajedničkih i stalnih komisija oba doma Parlamenta BiH.\nNisu sebi uskratili nijednu privilegiju: Da se političari i…


CARINICI NISU SRELI DUHOVITIJEG TURČINA: 3 DANA DA MOZGATE, NE BISTE POGODILI ŠTA JE U KUTIJI | Hayat.ba\nCARINICI NISU SRELI DUHOVITIJEG TURČINA: 3 DANA DA MOZGATE, NE BISTE POGODILI ŠTA JE U KUTIJI\nCarinici su na prijelazu Gradina u saradnji sa srbijanskom policijom, spriječili neobičan pokušaj krijumčarenja, osujetivši putnika jednog autobusa da preko granice prenese 5.000 neprijavljenih mini-libela.\nPrekršaj je otkriven kada je za izlaznu kontrolu pristigao autobus turskog prijevoznika, koji je saobraćao na relaciji Njemačka-Turska.\nPrilikom detaljnog pregleda u prtljažnom dijelu autobusa, carinici su uočili i nekoliko velikih kartonskih kutija. Kada su radi kontrole te kutije otvorene, pred carinicima se ukazalo mnoštvo mini-libela za koje se kao vlasnik prijavio jedan od putnika, 51-godišnji turski državljanin, saopćila je Carina.\nOn je carinicima rekao da je spornu robu kupio u Njemačkoj, kao i da se radi o novogodišnjim poklonima za poznanike i prijatelje.\nKako je riječ o količini koja se nikako ne može podvesti pod robu za lične potrebe, jer je riječ o 5.000 komada, mini-libele su zadržane do okončanja postupka pred nadležnim sudom.\nPodsjećamo da se propisi u vezi sa putničkim prometom jednako odnose i na putnike koji samo tranzitiraju kroz Srbiju. Oni su također u obavezi da prijave robu sa kojom ulaze i potom izlaze iz Republike Srbije, pri čemu količina takve robe mora biti primerena ličnim potrebama i potrebama datog putovanja.


PRIMERA: Real remizirao, slavlje Sosjedada i Valensije\nU okviru 25.kola španske Primere Malaga i Real Madrid odigrali su nerešeno, 1:1. Real je poveo u 33. minutu golom Kristijana Ronalda. Samo tri minuta kasnije Portugalac je promašio penal. Malaga je u 66. minutu preko Albentose došla do izjednačenja… »\nB92: "Nula" u Madridu, nova pobeda ValensijeMozzart sport: Gol iz ofsajda, pa promašen penal: Ronaldo u „kanalu“, Real može da planira sledeću sezonu (VIDEO)još 4 povezane\nDortmundu tri boda iz Leverkuzena, sudija deset minuta bio u tunelu!\nBorusija iz Dortmunda pobedila je u gostima Bajer Leverkuzen sa 1:0 u 22. kolu Bundeslige, u meču koji je obeležio prekid meča zbog nediscipline domaćeg trenera. Leverkuzen i Dortmund igrali su tvrd, ali živahan meč, sa dužim periodima poseda… »\nBeta: Dortmundu tri boda iz Leverkuzena, Augsburg van opasne zoneSportske.net: BL - Štutgartu bod protiv Šalkea, pobeda Augsburga!još 3 povezane\nAMSS: Pojačan intenzitet saobraćaja, magla smanjuje vidljivost\nU Srbiji se danas očekuje pojačan intenzitet saobraćaja, a vozačima se savetuje oprez, jer magla smanjuje vidljivost, posebno na području Požege i Vranja, saopštio je Auto-moto savez Srbije. U Srbiji se danas očekuje pojačan intenzitet… »


Tornado: Kaznite odgovorne za kolaps u KK Zadar!\nUdruga navijača Tornado Zadar zgrožena je stanjem u klubu i traži da se imenuju i kazne ljudi koji su doveli klub pred kolaps…\n18.03.2010 @ 16:37\nJavno tražimo da se istraži cijela situacija i kazne ljudi koji su doveli KK Zadar u najgoru situaciju u 80-godišnjoj povijesti kluba, prenosi Jutarnji list.\nDalje se napominje da klub nije ničije privatno vlasništvo i da nikad nije bio na nižim granama. Za takvo stanje netko mora odgovarati svim navijačima i onima koji ga financiraju kroz gradski proračun.\nMi smo već prošle godine upozoravali na sve anomalije, bojkotirali utakmice i htjeli dati do znanja da je klub pred kolapsom. Međutim, umjesto podrške proglašavali su nas huliganima i onima koji štete klubu, a danas ti isti ljudi izlaze u javnost da je klub pred gašenjem.\n>> Panika u Zadru: Pomozite, klub je pred gašenjem!\nNakon svega, sad svi očekuju reakciju Udruge navijača Tornado, a mi ćemo nakon ovog priopćenja šutjeti i nećemo poduzimati daljnje korake u javnosti. Ukoliko se dogodi najgori mogući scenarij i klub proglasi stečaj, Tornado će također proglasiti 'stečaj' i raspustiti vodstvo Udruge.


Evropljani gube budnost zbog sejanja panike od terorizma - 28.12.2015, Sputnik Srbija\nPolicija zemalja Evropske unije pojačava mere bezbednosti u velikim gradovima, reagujući na saopštenja o mogućim terorističkim napadima. Ipak, prema mišljenju... 28.12.2015, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, evropa, paolo đentiloni\n18:37 28.12.2015 (Osveženo: 20:13 28.12.2015)\nU Beču pojačane mere bezbednosti zbog mogućih napada\n28 Decembar 2015, 20:09\nTokom zimskih praznika evropske prestonice pojačavaju mere bezbednosti. Policija Austrije upozorava na napade koji mogu da se dogode u periodu između Božića i Nove godine.\n„Dobro nam je poznato da oni pokušavaju da izvrše novi napad. Pojačavamo mere bezbednosti kako nas ne bi iznenadili“, izjavio je ministar inostranih poslova Italije Paolo Đentiloni.\nOva upozorenja nisu ostala bez pažnje. Žitelji evropskih zemalja spremno govore o onome što im se čini sumnjivim.\nNa primer, nedavno je u Belgiji pažnju putnika voza privukao paket bez vlasnika. Cela stanica je bila evakuisana, nekoliko vozova je zaustavljeno. Kasnije je policija saopštila da je reč o lažnoj uzbuni. U Nacionalnoj železničkoj kompaniji su naveli da saopštenja o ovakvim incidentima kod ljudi izazivaju nervozu.\nPored toga, u Danskoj je zbog lažnog saopštenja o eksplozivnoj napravi evakuisan aerodrom u Kopenhagenu. U nemačkom Hanoveru iz sličnih razloga je evakuisan stadion, a prijateljska utakmica reprezentacija Nemačke i Holandije bila je otkazana. Proverom je, međutim, ustanovljeno da eksplozivne naprave nema.\n26 Decembar 2015, 18:12\nA na centralnoj železničkoj stanici nemačkog Hanovera pronađen je sumnjivi predmet, posle čega je deo stanice bio zatvoren. Uzbuna je ponovo bila lažna. U Hanoveru je, takođe, evakuisana koncertna sala.\nBivši agent MI5 Eni Mašon smatra da ako političari nastave da seju paniku povodom mogućih terorističkih napada, ljudi će izgubiti budnost.\n„Kada ljudi znaju da postoje konkretni dokazi o pretnji od terorističkog napada, oni čine sve što je neophodno, ponašaju se veoma oprezno i mire se sa strogim merama bezbednosti koje preduzima država. Ali ako političari upotrebljavajući krajnje uopštene izraze izjavljuju da DAEŠ (takozvana Islamska država) može da napadne u bilo kom trenutku, da je sve užasno i da mi sve vreme treba da budemo kao zapete puške, stvara se situacija poput one u bajci o dečaku koji je vikao ’Vuk‘!“, objasnila je ona.\n„Ljudi gube osećaj za opasnost. To nije obavezno loše, jer se prema ovakvim izjavama treba odnositi sa zdravom dozom skepticizma. Poslednjih godina mnoge terorističke napade organizovali su teroristi-pojedinci, većina njih ranije je bila uneta u razne spiskove potencijalno opasnih osoba. Ali zbog toga što posredstvom elektronskog praćenja vlasti pokušavaju da prikupe što je moguće više informacija o građanima i nezakonito troše njihova sredstva, oni ne uspevaju na pravi način da prate već poznate osumnjičene. Nadam se da oni sada preispituju svoj pristup“, dodala je bivša saradnica MI5.