Nainen ratissa ei ole liikenteen jarru – Hämeen Sanomat\nNainen ratissa ei ole liikenteen jarru\nAutokoulussa rohkaistaan epävarmoja kuskeja\nNaista ratissa kiroaa yksi jos toinen tiellä kaahaava kuski.\nHämeenlinnan autokoulun opettaja Maija Telen tunnistaa mahdollisen hidastelijan, mutta vielä selvemmin kaaharin.\n– Mahdollinen hidastelija osoittautuu useimmiten hyväksi ja varmaksi kuskiksi.\nTelenin mukaan autokoulussa ei ole pelokkaita oppilaita, vaikka monet luonnollisesti jännittävät. Pojat uskaltavat tunnustaa opettajalle jännityksensä, mutta tytöillä jännitykseen liittyy paljon epävarmuutta.\nSuuria eroja tyttö- ja poikaoppilaiden välillä ei Telenin mielestä ole, sillä monella tytölläkin on jo mopokortti. Autokoulun toisessa vaiheessa ylinopeutta ajavat tytöt siinä missä pojatkin.\n– Arimpia ovat tuoreet kuskit ja sellaiset, jotka ovat olleet monta vuotta ajamatta. Autokouluun tulee paljon sellaisia, jotka eivät ole ajaneet esimerkiksi kymmeneen vuoteen ja ottavat pari tuntia, ennen kuin uskaltautuvat taas liikenteeseen. Sitten on vielä semmoisia, jotka eivät edes pidä ajamisesta.\nMaija Telen pyrkii rohkaisemaan ja auttamaan epävarmoja kuljettajia eteenpäin. Jo teoriatunneilla käsitellään esimerkiksi tunnetutilojen hallintaa liikenteessä. Liian aikaisin oppilasta ei viedä kaupungin liikenteen sekaan, vaan opettaja varmistaa rauhallisella alueella sekä auton että hermojen hallinnan.\n– Kaupunkiliikenteessä pelätään toisia autoja. Jos toinen auto ajaa perään, sammuu auto varmasti. Moni sanoo myös ajotunnin jälkeen, että hyvin meni, kun kukaan ei kuollut.\nHarvoin oppilailla nousee kynnys niin korkeaksi, ettei liikenteeseen uskallauduta.\n– Kerran minulla oli oppilaana todella arka ja herkkä tyttö, joka itki monta kertaa. Hän ei päässyt insinööriajostaan läpi ja vannoi, ettei enää koskaan koske moottoriajoneuvoon, mutta saimme hänet houkuteltua takaisin ratin taakse.\nEpävarmuutta aiheuttaa kaikissa kuskeissa monesti insinööriajo, jonka vuoksi saatetaan ottaa lisätunti ennen varsinaista koetta.\nTelen kertoo opettavansa tyttöjä ja poikia samalla tavalla. Eroja oppilaiden välille tulee lähinnä jutuista. Tytöillä jutut saattavat mennä usein höpöttämiseksi ja oppilaan keskittyminen kärsii.\nTytöille naisopettaja on mieluinen, mutta voi olla myös ihmetyksen aihe.\n– Eräs oppilas ihmetteli, että miten minä voin olla autokoulunopettaja.\nOpettamisesta ei aina pääse eroon vapaa-ajallakaan, vaan Maija Telen voi miettiä, miten vaikka jarruttamisen voisi selittää selkeimmin. Opettaja ei myönnä pelkäävänsä paljon oppilaidensa kyydissä.\n– Kavereiden kyydissä pelottaa enemmän, koska minulla ei ole varajarruja käytössä. (HäSa)


SUMU neuletakki | Avocas\nNeuletakki on malliltaan melko väljä ja rento, joka sopii asuun kuin asuun. Keväällä ja syksyllä takki käy loistavasti myös ulkotakin asemasta. Takissa on molemmin puolin taskut, joissa voi säilyttää tärkeimmät pikkutavarat.\nTakista kannattaa ottaa 1 koko pienempi, mitä normaalisti käytät. Tarkista mittataulukko.\nMateriaali: 100% merinovilla, mulesing-vapaa\nTuote on valmistettu Suomessa, Tuusulassa.\nLanka on peräisin italialaiselta yritykseltä ja sillä on Öko-Tex standardi 100-sertifikaatti.\nMalli: Koko: S (Tilapäisesti loppunut) Koko: M (Varastossa) Koko: XXS (Varastossa)\nEnergian säästämiseksi suosittelemme villatuotteille ensisijaisesti tuuletusta, mutta materiaali kestää myös 30 asteen käsinpesun. Tuote täytyy kuivata tasossa. Tuotetta ei saa rumpukuivata. Käytön jälkeen muista kierrättää tuote eteenpäin.


Taloustikas Wibe 2020 4 askelmaa alumiini - A-tikkaat - Taloon.com\nAlumiininen taloustikas kodin tarpeisiin. 4-askeleisen hyllyllä varustetun ylimmän askelman korkeus on 0,88m.\n4 09.01.2020 Kunnioitan käytännöllisyyttä. Tietenkään aikomus ei ole käyttää tikkaita rakennusolosuhteissa, mutta kotikäytössä olen jo havainnut niiden ajavan asiansa. Ne ovat kevyet, menevät pieneen tilaan, mutta muotoilunsa ansiosta tukevat. Olen tyytyväinen. Harri\nhttps://www.taloon.com/taloustikas-wibe-2020-4-askelmaa-alumiini HLT802134 Taloustikas Wibe 2020 4 askelmaa alumiini https://www.taloon.com/media/catalog/product/cache/3f7ae9cf4e52c7217f96502bc189ce40/t/a/taloustikas-2020-4-askelmaa-alumiini-802134.jpg 81.4 90.5 EUR InStock /Työkalut /Työkalut/Tikkaat ja työtasot /Työkalut/Tikkaat ja työtasot/A-tikkaat /Työkalut/Tikkaat ja työtasot/Taloustikkaat Wibe 1 4 https://www.taloon.com/media/catalog/product/cache/3f7ae9cf4e52c7217f96502bc189ce40/t/a/taloustikas-2020-4-askelmaa-alumiini-802134.jpg 10


Järjestämiseen ja tuottamiseen liittyvät kommentit\n7. februari 2018 klockan 9.49.55\nJärjestäjällä suuri vastuu ja työ laatia kriteerit tuottajalle niin, että yksilölliset tarpeet esim. vammaispalveluissa tulevat huomioiduksi riittävän hyvin. Ketä ovat ne moniosaajat jotka asiakassuunnitelmia laativat?\nKuinka henkilökohtainen budjetti laaditaan yksilöllisesti? Mm. henkilökohtaiset tarpeet ja asuinpaikka vaikuttavat ja kuinka ne tulevat huomioiduksi. Käyttöönotto asteittain? Riittävä tuki tärkeä henkilökohtaisen budjetin käyttöön.\nSyntyykö maakunnan reuna-alueille aitoa valinnanvapautta?


14.11.2017 17:51 | Pantterikakku\nKirjoitan tämän pienen tekstin vain ihan pikaisesti tänne ja poistun sitten tämän päivän osalta sivuilta. Olen taas parisen tuntia kuluttanut arvosteluiden parissa. Niitä on jo yhteensä 12 tehtynä, mikä on mielestäni todella huima määrä. Kiitos kaikille jotka ovat arvosteluita tilanneet.\nArvosteluiden kannalta menee siis hyvin. Saan omasta mielestäni tehtyä ne sopivassa aikataulussa. Harmistukseni aihe on kuitenkin tämä muu materiaali. Työt ja opiskelut ovat uuvuttaneet minut niin, että iltaisin kotona en jaksa alkaa kirjoittelemaan, vaikka ideoita olisikin monta paperilappua täynnä. Sälänurkkaus ei siis oikein saa täytettä, ja se jos mikä turhauttaa, kun kerran oli tarkoitus tehdä tänne jos jonkinlaista kirjoitusta. Mutta ehkä minä tässä jossakin vaiheessa vielä.\nTällä hetkellä yritän olla keräämättä ylimääräistä stressiä. Olen kuitenkin tyytyväinen, että arvostelupuoli on luonnistunut, joten ehkäpä keskitän voimani sen ylläpitämiseen ja jätän säläpuolen vähemmälle huomiolle.\nKiitos ja kumarrus ja mukavaa marraskuuta.\n- Pantterikakku | Kommentoi\n27.10.2017 11:09 | Pantterikakku\nNo huhhuh, miten nopsaan nämä pari viikkoa ovat menneet.\nTuntuu, että koko ajan on jotakin puuhaa. Kun saan kaksi arvostelua kirjoitettu, seuraavana päivänä vieraskirjaan ilmestyy kaksi uutta pyyntöä. Mahtavaa! En kyllä ajatellut näitä sivuja näin hyvin työllistäväksi projektiksi, mutta hei, en valita. Minusta on mukavaa selailla muiden sivuja ja auttaa kehittelemään niitä paremmiksi.\nJoudun kuitenkin nyt myöntämään itselleni, että ihan niin usein en näitä sivuja kerkeä päivittelemään kuin mitä olin alunperin ajatellut. Pyrin käymään paikalla vähintään joka kolmas päivä ja arvostelut kirjoittelen viikon sisään pyynnöstä, mutta muuta sisältöä en ole vielä saanut sivuille luotua. Se harmittaa hieman.\nIRL-elämä vie niin paljon aikaani tällä hetkellä, että omat harrastelut ovat taas hetkeksi jääneet vähemmälle. Ensi viikolla alkaa uusi kurssi avoimessa yliopistossa ja sen opiskelu vie ainakin seuraavat 2-3 viikkoa ajastani. Sen lisäksi aloitan maanantaina työkokeilun päiväkodissa, joten päivisinkään ei ole paljoa ylimääräistä aikaa. Ehkäpä viikonloppuisin saan rutistettua hieman omaakin aikaa ja pääsen päivittelemään näitä sivuja. Näiden ylläpitp on minulle kuitenkin tärkeää, haluan kokea kerrankin onnistuneeni jonkin harrastuksen ylläpidossa.


Äkillinen verenpaineen lasku syyt | Blood Balance Suomessa\nÄkillinen verenpaineen lasku syyt\nTerveen nuoren ja keski-ikäisen Blood Balance ostaatoman henkilön, jolla verenpaineen yläpaine on 100 millimetriä elohopeaa tai jopa alhaisempi ei siis tarvitse olla matalasta verenpaineesta huolissaan”, paaluttaa mainio Pertti Mustajoki terveyskirjastossa. Niin, mutta Sinä et olekaan Blood Balance ostaaon, heittäisit reklamaation säkeitä. Haitallisen matalan verenpaineen syitä Ikääntyneillä matalan verenpaineen syynä on usein jokin verisuonten tai sydämen sairaus.\nMelko yleistä on, että verenpaine laskee seisomaan noustessa niin paljon, että tuntuu lyhytaikaisesti huimausta (ortostaattinen hypotensio eli pystyasentoon liittyvä verenpaineen lasku). Verenpaine oli korkeimmillaan 18–14 vuotta ennen kuolemaa. Systolinen paine laski korkeimmista arvoista 8,5 mmHg kuolemaan mennessä niillä, jotka kuolivat 60–69-vuotiaina, ja 22 mmHg niillä, jotka kuolivat yli 90-vuotiaina.\nLasku oli lineaarista, kunnes kaksi vuotta ennen kuolemaa se nopeutui. Joskus alhainen verenpaine kuitenkin tarkoittaa sitä, että elimet, kuten aivot, eivät saa tarpeeksi verta. Mahdollisia oireita ovat muun muassa: pyörtyminen (äkillinen, hetkellinen tajunnan menetys; tajuttomuus) rintakipu (syynä sepelvaltimoiden matala verenpaine) sydänvaurio tai sydänkohtaus (jos sydänlihas ei saa riittävästi verta/happea).\nTietynlaiset verenpaineen vaihtelut voivat kuitenkin herättää kysymyksiä. Selvitimme syyt kolmeen erilaiseen tapaukseen. 1. Korkea verenpaine erityisesti aamulla. Jos verenpaine on koholla aamulla, se voi olla merkki korkeasta verenpaineesta yöllä. Opi ensiapua: diabeetikon verensokerin liiallinen lasku. Tunnista Blood Balance ostaa. Jos autettava on tajuissaan, anna hänelle glukoositabletteja tai sokeripitoista syötävää tai juotavaa. 4-8 glukoosi- tai sokeripalaa on sopiva määrä.\nJos autettava ei toivu 10 minuutissa tai jos. • Vanhuksen äkillinen sairastuminen ilmenee usein toimintakyvyn menettämisenä, esimerkiksi jalkojen kantamattomuutena, sekavuutena ja muistamattomuutena. • Tavallisimmat vanhuksen yleistilan laskun syyt ovat infektiot, kaatumisen aiheuttamat vammat ja lääkkeiden aiheuttamat haittavaikutukset. Jos verenpaine on korkealla hoidosta huolimatta, syyksi saattaa paljastua himo salmiakkiin tai lakritsiin.\nSyyllinen on lakritsihappo, joka jää majailemaan munuaisiin ja kerää elimistöön suolaa ja nestettä. Lakritsihapon vaikutus verenpaineeseen on yksilöllinen, siksi sille ei ole asetettu turvarajaa. Verenpaineen äkillinen kohoaminen, huimaus ja yläraajan säteilykipu Terve. fi\nÄkillinen verenpaineen lasku syyt: Alhainen verenpaine – Blood Balance ostaa huimaus ja hikoilu\nHuimaus, pyörtyminen ja tajuttomuus Alhainen verenpaine Blood Balance ostaa huimaus ja hikoilu . Matala verenpaine Terveyskirjasto. Potilaan Lääkärilehti Verenpaine laskee ennen. Alhainen Verenpaine Blood Balance ostaa.\nHeittelevä verenpaine ja syke mietityttävät – 8. Diabeetikon verensokerin liiallinen lasku Ikääntyvän yleistilan laskun ennakointi arviointikiekko. Mikä nostaa ja mikä laskee verenpainetta? . Verenpaineen äkillinen kohoaminen, huimaus ja


Interreg V-A Ruotsi Suomi Norja. Botnia-Atlantica - PDF\nDownload "Interreg V-A Ruotsi Suomi Norja. Botnia-Atlantica"\n1 Interreg V-A Ruotsi Suomi Norja Botnia-Atlantica Maiden rajojen yli tapahtuvan yhteistoiminnan kautta ohjelma voi lisätä kestävällä tavalla innovaatiokapasiteettia, vahvistaa elinkeinoelämää sekä kehittää luonto- ja kulttuuriperintöjä ja hyviä itä-länsisuuntaisia liikenneyhteyksiä Yhteenveto ja lisäys 1\n2 Sisältö 1. OHJELMA-ALUEEN KUVAUS Ohjelma-alueella tunnistetut haasteet, mahdollisuudet ja rajat ylittävät lisäarvot Ohjelman painopistealueet TOIMINTALINJAT Innovaatio Erityistavoite 1: Kehitetään pitkällä aikavälillä kestäviä osaamiskeskuksia Erityistavoite 2: Innovatiivisten ratkaisujen lisääntynyt käyttö Toimintalinja Elinkeinoelämä Toimintalinja Ympäristö Erityistavoite 1: Luonto- ja kulttuuriperintöjen kestävän hyödyntämisen lisääminen Erityistavoite 2: Parempi valmius käsitellä ympäristöhaasteita meri-, rannikko- ja tunturialueilla sekä mereen valuvissa vesistöissä Toimintalinja Kuljetus RAHOITUSMAHDOLLISUUDET HANKKEEN SUUNNITTELUVAIHEESSA SELVITETTÄVÄÄ Rajat ylittävä lisäarvo Yhteinen vastuu hankkeesta Pysyvät tulokset Tulossuuntautuneisuus EU:n Itämeren strategia Laajemmassa asiayhteydessä levitettävät tulokset Elinkeinoelämän osallisuus hankkeen toteutuksessa Horisontaaliset kriteerit kasvun työkaluna Kestävä kehitys/ympäristö Yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjinnänvastaisuus Tasa-arvo Tukea horisontaalisten kriteerien integrointiin\n3 1. OHJELMA-ALUEEN KUVAUS Ohjelma-alueella on kaksi maiden välistä rajaa: meressä kulkeva raja Suomen ja Ruotsin välillä, ja Ruotsin ja Norjan välinen maaraja. Meressä kulkevaan raja-alueeseen kuuluu Merenkurkku ja sen pohjois- ja eteläpuolella olevat Pohjanlahden alueet. Merenkurkku on Pohjanlahden kapein kohta, joka on historiallisesti muodostanut luonnollisen väylän maiden välille. Pohjanlahden meri ja saaristo ovat molemmilla puolilla oleville alueille yhteinen intressialue ja resurssi. Yhteisen geologisen historian muodostama merellinen perintö on perusta myös yhteiselle maailmanperinnölle, joka koostuu Korkeasta rannikosta ja Merenkurkun saaristosta. Maailmanperintöä hallinnoi yhteinen maailmanperintötoimikunta. Maiden rannikkojen läheisyys edellyttää myös maailmanperintöalueen ulkopuolella yhteisiä ratkaisuja, joiden avulla voidaan seurata veden laadun ja merenpohjan kasvillisuuden tilannetta. Esimerkiksi mereen perustettavat tuulivoimalat, putki- ja kaapeliasennukset sekä muut rakenteet edellyttävät yhteydenpitoa ja koordinoituja toimenpiteitä. Ruotsin ja Norjan välillä kulkeva raja on yksi Euroopan tunturirajoista. Tunturit muodostavat molemmille maille luontoelämys- ja virkistäytymisresurssin sekä yhteisen matkailukohteen. Erilaiset tuntureille sijoitetut toiminnot, muun muassa energia- ja raaka-ainetuotanto, voivat vaikuttaa tunturimiljööseen tavalla, joka edellyttää rajat ylittäviä ratkaisuja. 3\n4 Merenkurkun alueella on harjoitettu tiivistä yhteistyötä esimerkiksi elinkeinoelämän, koulutuksen ja terveydenhuollon aloilla 1970-luvulta lähtien. Yhteistyöhön ovat osallistuneet Västerbottenin lääni, Örnsköldsvikin kunta sekä Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Etelä- Pohjanmaan liitot. MittSkandian alueella, Ruotsin Västerbottenin ja Norjan Helgelandin (Nordland fylken eteläinen osa) välillä, on tehty yhteistyötä melkein yhtä kauan. Toiminnassa on tähdätty alueiden välisen yhteistyön ja yhteyksien parantamiseen. Keskipohjolan yhteistyöhön kuuluvat Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan liitot Suomessa sekä Västernorrlandin liitto Ruotsissa. Keskipohjolan toiminta-alueeseen kuuluu lisäksi alueita Botnia-Atlantica-alueen ulkopuolella. Myös tämä yhteistyö aloitettiin jo 1970-luvun lopulla. Yhteistyömahdollisuudet lisääntyivät huomattavasti Suomen ja Ruotsin liityttyä EU:hun, muun muassa koska yhteistyötä voitiin rahoittaa Interreg-varoilla. Ensin Merenkurkun- Mittskandian Interreg II A ja III A -ohjelmien piirissä vuosina ja , ja kun ohjelmamaantiedettä laajennettiin ohjelmakaudella , Botnia-Atlanticaohjelman piirissä. Ohjelmakaudella tapahtuu vain pieniä, maantieteellisiä muutoksia, eikä ohjelman nimi sen vuoksi muutu. Ohjelmakaudella Botnia-Atlantica-alue kattaa kolmessa maassa kuusi aluetta/lääniä ja yhden kunnan. Suomessa siihen sisältyvät Keski-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan maakunnat. Ruotsista ovat mukana Västerbottenin ja Västernorrlannin läänit sekä Nordanstigin kunta Gävleborgin läänissä. Norjasta Botnia-Atlantica-alueeseen kuuluu Nordland fylke. Myös ohjelma-alueen ulkopuolella kotipaikkaansa pitävät organisaatiot voivat osallistua hankkeisiin, jos niillä on toimipisteitä ohjelma-alueella. Lisäksi hankkeisiin voivat osallistua sellaiset ohjelma-alueen ulkopuolella sijaitsevat toimipisteet, joiden kotipaikka on ohjelmaalueella. Perusteluna on, että hankkeiden toteutuksessa on voitava hyödyntää koko organisaation osaamista. Hanketoiminnan tulee kuitenkin pääasiassa sijoittua ohjelma-alueelle ja olla sen kannalta hyödyllistä. 1.1 Ohjelma-alueella tunnistetut haasteet, mahdollisuudet ja rajat ylittävät lisäarvot Botnia-Atlantica-alueella olevat haasteet, mahdollisuudet ja rajat ylittävät lisäarvot, joilla on merkitystä vuosien rakennerahasto-ohjelman muodostamiselle, tunnistetaan Eurooppa strategian älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteiden asettamista lähtökohdista. Botnia-Atlantica-alueella on ongelmia, joita esiintyy myös monissa muissa Euroopan maissa, ja samalla alueella on suhteellisen hyvät mahdollisuudet kohdata nämä haasteet. Demograafiset muutokset ja kaupungistuminen asettavat haasteita kunnallisille palveluille, osaamisen lisäämiselle ja innovatiivisten yritysten edellytyksille ohjelma-alueen kaikissa osissa. Lisäksi aluetta koskevat myös globaalit haasteet, kuten ympäristöongelmat, ilmastonmuutos ja vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen. Osallistavaa kasvua jarruttavat elinkeinoelämän vino sukupuolijakauma, naisten heikompi työllisyysaste ja maahanmuuttajien vaikeudet päästä työmarkkinoille. Ohjelma-alueen suuri innovaatiokapasiteetti antaa hyvät edellytykset vastata näihin haasteisiin. Alueiden innovaatiokapasiteetti on muutamia alueita lukuun ottamatta suuri. Innovaatiokapasiteetin erot riippuvat osaksi tutkimukseen ja kehitykseen panostettujen resurssien määrästä ja osaksi alueellisten innovaatiojärjestelmien eroista. Ohjelma-alueen alueet täydentävät toisiaan siinä, että osassa alueista tutkimus- ja kehitys (T&K) keskittyy 4\n5 yrityksiin ja osassa julkiselle sektorille. Erot tuovat esiin mahdollisuuksia kehittää rajat ylittäviä kontakteja innovaatiojärjestelmien toimijoiden välillä. Ohjelma-alueen yliopistojen, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten toisiaan täydentävät tutkimusympäristöt, erikoisosaaminen ja koulutukset tarjoavat uusia mahdollisuuksia. Täydentäviä tietoympäristöjä ovat esimerkiksi energiatutkimus, julkinen sektori ja hyvinvointisektori, meriympäristöt sekä informaatio- ja viestintätekniikka (ICT). Yliopistot, korkeakoulut ja tutkimuslaitokset ovat merkittäviä toimijoita alueellisissa innovaatiojärjestelmissä. Ohjelma-alueen hyvin koulutettu väestö on resurssi, joka vahvistaa tulevaisuuden kasvumahdollisuuksia. Korkeampi koulutus on edellytys innovatiiviselle elinkeinoelämälle ja sen kapasiteetille uusien tuotteiden, uusien liiketoimintamallien ja uusien ratkaisujen kehittämiselle. Digitalisointi on edennyt ohjelma-alueella kansainvälisesti katsoen hyvin, mikä on erinomaista uusien ratkaisujen kehittämisen kannalta. Ohjelma-alueen talouskasvu on eurooppalaisesta näkökulmasta tarkasteltuna suurta, vaikka Euroopan pohjoisosiin sijoittuvalta ohjelma-alueelta on pitkät kuljetusmatkat suurille kansainvälisille markkinoille. Elinkeinorakenteessa on ohjelma-alueella selkeitä eroja, mikä voi antaa mahdollisuuden laajentaa elinkeinoelämää ja lisätä toimialojen monipuolisuutta. Norjassa pääpaino on yksityisissä, vähemmän erikoistuneissa palveluelinkeinoissa ja julkisissa palveluissa, kun taas valmistavassa teollisuudessa työskentelevien määrä on suhteellisen vähäinen. Ruotsin ohjelma alueella suhteellisen suuri osa työskentelee valmistuksessa ja tuotannossa sekä hieman erikoistuneimmissa yksityisissä palveluelinkeinoissa. Ruotsin ohjelma alueella on suhteellisesti suurin koulutussektori, ja myös muut julkiset palvelusektorit työllistävät monia. Suomen ohjelma-alueella työllisyys keskittyy enemmän maanviljelyyn, metsätalouteen, teknologiaan ja valmistukseen ja Ruotsia ja Norjaa vähemmän koulutukseen ja perusturvapalveluihin. Runsas 90 prosenttia koko ohjelma-alueen yrityksistä on mikroyrityksiä, mutta niiden osuus jalostusarvosta on vähäinen. Nämä pienyritykset tarjoavat mahdollisuuksia kasvun ja työllisyyden lisäämiseen. Ohjelma-alueen ainutlaatuiset ja yhteiset kulttuuri-, luonto- ja kulttuuriperinnöt tarjoavat mahdollisuuksia kehittää perintöihin perustuvia elinkeinoja. Luonto- ja kulttuuriperintöihin perustuva, lisääntynyt elinkeinotoiminta voi vaikuttaa myönteisesti myös matkailuun. Ilmastonmuutos aiheuttaa ohjelma-alueella selkeitä ympäristövaikutuksia, joilla voi olla taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurillisia seurauksia. Ohjelma-alueen hyvä innovaatiokapasiteetti voi vauhdittaa ympäristöpainotteista innovointia ja kasvua. Luonnonvarojen hyödyntäminen aiheuttaa seurauksia sekä ympäristölle että ihmisille. Ohjelma-alueen innovaatiomahdollisuuksien ja yliopistojen vahvojen tutkimusalojen pohjalta voidaan kehittää yhteisiä menetelmiä luonnonvarojen hyödyntämisestä aiheutuvien vaikutusten vähentämiseksi. Ohjelma-alueella on hyvin kehittynyt infrastruktuuri, mutta tärkeitä kuljetusväyliä on kuitenkin kehitettävä ennen kaikkea itä-länsisuuntaisen saavutettavuuden parantamiseksi. Kehittyneemmät strategiset itä-länsisuuntaiset kuljetusväylät antavat mahdollisuuden parantaa ihmisten ja tavaroiden rajat ylittävää liikkuvuutta ohjelma-alueen maiden välillä. 1.2 Ohjelman painopistealueet Älykäs erikoistuminen edellyttää eri alueiden ainutlaatuisten ominaisuuksien ja resurssien tunnistamista sekä jokaisen alueen erityisten kilpailuetujen ja kehityspotentiaalin esilletuontia. 5\n6 Tällöin resurssit kootaan myös tiettyjen alojen ympärille. Kaikilla ohjelma-alueen alueilla on strategioita, joissa ilmoitetaan alueen kasvuun tähtäävän työn painopisteet. Strategioissa nostetaan esiin monia ensisijaisia kehitystavoitteita. Jotkut kehitystavoitteista ovat paikallisia tai alueellisia, mutta monissa on tunnistettavissa yhteistoiminnasta aiheutuvaa, selkeää rajat ylittävää lisäarvoa. Esimerkkejä Botnia-Atlantica-alueen painopistealueista ovat kestävä energia ja ympäristötekniikka, digitaalipalvelut, metsä ja puu, meriympäristö, elintarvikkeet, palveluala (sisältää sekä julkiset että muut palvelut, esimerkiksi miten palvelut voidaan säilyttää harvaan asutulla alueella), matkailu, kulttuurielinkeinot ja luovan alan elinkeinot sekä turvallisuus ja pelastustoimi. Energia- ja ympäristötekniikalla on vahvaa kasvupotentiaalia ohjelma-alueella, mm. vesi- ja tuulivoiman sekä puuraaka-aineen hyvän saatavuuden ansiosta. Ohjelma-alueella on esimerkiksi bioenergia- ja tuulivoimaklustereita. Uusien informaatio- ja viestintätekniikkaan liittyvien tuotteiden ja palvelujen kehittäminen ja käyttöönotto edistävät osaltaan hoito- ja perusturvapalvelujen ja kulttuurin saavutettavuutta sekä yrittäjyyttä ja innovaatiokehitystä. Ohjelma-alueella on esimerkiksi eterveyteen liittyvää osaamista. Ohjelma-alueella on paljon metsää ja kehittynyttä teollisuutta puuraaka-aineen käsittelyyn. Teollisuuden tekniikka- ja palvelukehityksen tarve voi vahvistaa elinkeinoelämän kilpailukykyä. Alueella pyritään myös toimimaan kansainvälisillä markkinoilla tulevaisuuden puurakennustekniikan ja ilmastonmukaisen rakentamisen aloilla. Ohjelma-alueella on meriympäristöön liittyvää osaamista, ja tavoitteena on luoda pitkällä aikavälillä tiiviimpää rajat ylittävää yhteydenpitoa ja pysyviä yhteistyömuotoja esimerkiksi suunnittelukysymyksissä. Ohjelma-alueella on vahva ruokakulttuuri. Toimialaa ja alueellista ruokatuotantoa voidaan vahvistaa ohjelma-alueen toimijoiden välisellä, rajat ylittävällä eri sektoreiden välisellä yhteistoiminnalla. Tuotteiden ja palvelujen kehittäminen pienissä yhteisöissä voi edistää myös yhteisöjen yleistä kehitystä. Terveydenhuoltoon liittyvissä innovaatioissa on myös paljon kasvu- ja kehityspotentiaalia. Tähän alaan liittyvien innovaatioiden odotetaan ehkäisevän alueen demografisen kehityksen kielteisiä vaikutuksia. Ohjelma-alueen luonto, kulttuuri ja historia antavat yhdessä hyvät mahdollisuudet luoda tuotteita ja laadukkaita elämyselinkeinoja. Matkailu ja elämyselinkeino ovat kasvavia aloja koko ohjelma-alueella. Niillä on hyvät edellytykset kehittyä ja edistää osaltaan alueen kilpailukykyä ja työllisyyttä. Ohjelma-alueella tehdään rajat ylittävää yhteistyötä turvallisuus- ja pelastuskysymyksissä. Lisäämällä yhteistoimintaa ja kumppanuuksia luodaan hyvät edellytykset uusien innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden kehittämiselle. Monilla alueilla panostetaan vahvasti myös kulttuurisiin ja luoviin elinkeinoihin. Näiden elinkeinojen ja muiden sektoreiden leikkauskohdissa voi syntyä lisäarvoa. 6\n7 2. TOIMINTALINJAT 2.1 Innovaatio Tutkimusta ja kehitystä priorisoidaan ohjelma-alueen kaikkien alueiden alueellisissa kehitysstrategioissa. Strategioiden painopiste on innovaatiojärjestelmien eri toimijoiden välisten suhteiden vahvistamisessa. Tällöin tarkoitetaan innovaatioprosessissa toisistaan riippuvaisia toimijoita, verkostoja ja instituutioita. Toimijat ovat elinkeinoelämän edustajia, yliopistoja/korkeakouluja sekä julkisen ja/tai aatteellisen sektorin toimijoita, jotka ovat osallisina monimuotoisissa muodollisten ja epämuodollisten verkostojen kokonaisuuksissa. Tavoitteena on lisätä näiden toimijoiden yhteistoimintaa. Joillakin ohjelma-alueen alueilla painopiste on myös tutkimuksen ja kehityksen vahvistamisessa julkisella sektorilla, kun taas toiset priorisoivat toimijoiden kansainvälisen aseman vahvistamista. Ohjelma-alueen innovaatioedellytyksiä voidaan parantaa. Innovaatiolla tarkoitetaan uutta tavaraa tai palvelua, uutta prosessia tai menetelmää, uutta työn organisointitapaa, uutta markkina-aluetta tai uutta tapaa viestiä markkinoilla toimivien asiakkaiden ja kuluttajien kanssa sekä uutta osaamista. Alueiden välillä on suuria eroja siinä, harjoitetaanko tutkimusta ja kehitystä yksityisellä vai julkisella sektorilla. Västerbotten on ainut alue, jolla suurin osa tutkimus- ja kehitystoiminnasta sijoittuu julkiselle sektorille. Nordlandissa yksityiset ja julkiset investoinnit ovat tasapainossa, kun taas muilla alueilla tutkimus ja kehitys keskittyvät eniten yrityssektorille. Vaikka tutkimus- ja kehityspanostukset keskittyvätkin ohjelma-alueen joissakin osissa yksityissektorille, yritysten tutkimus- ja kehitystoimintaan käytettävä jalostusarvo on edelleen alhainen. Innovaatiokapasiteetin eroavuudet merkitsevät rajat ylittävää lisäarvoa, jossa heikomman innovaatiokapasiteetin omaavat yritykset voivat oppia toisilta alueilta samalla kun innovoinnissa johtavat alueet voivat vahvistaa innovaatiokapasiteettiaan edelleen muilla aloilla. Suurempi kriittinen massa voitaisiin lisäksi saavuttaa erikoisaloilla, joilla harjoitettu tutkimus on vähäistä. Yhteistoiminnan kautta voidaan muodostaa kilpailukykyisempiä tutkimusympäristöjä. Tämän toimintalinjan valinnan tarkoituksena on vahvistaa ohjelma-alueen innovaatiokapasiteettia ja kilpailukykyä ohjelman toimintalinjojen puitteissa. Siihen voidaan päästä luomalla osaamiskeskuksia. Osaamiskeskus voi olla osa innovaatiojärjestelmää, mutta sen ei tarvitse kattaa kaikkia innovaatiojärjestelmän osia. Rajat ylittävässä osaamiskeskuksessa on pyrittävä pitkäaikaisten rakenteiden vakinaistamiseen. Osaamiskeskusten tulee olla tutkimuslaitosten, elinkeinoelämän ja julkisen sektorin kohtaamispaikka. Kaikkien toimijoiden ei tarvitse olla mukana osaamiskeskuksessa toiminnan alkuvaiheessa. Toiminnasta on kuitenkin selkeästi käytävä ilmi, miten siitä voi olla hyötyä kohderyhmälle (elinkeinoelämälle tai julkiselle sektorille). Alueilla on tällä hetkellä lukuisia yliopistojen yhteishankkeita, joilla on edellytykset kehittyä osaamiskeskuksiksi. Toimiva tiedonsiirto edellyttää rakenteita tärkeiden alojen tiedon ja osaamisen kokoamiseksi. Niitä voidaan luoda rajat ylittävällä yhteistoiminnalla sekä luomalla fyysisiä ja virtuaalisia kohtauspaikkoja tutkimuslaitosten, julkisen sektorin ja elinkeinoelämän välille. Ohjelma-alueella on jo tällä hetkellä useita kehittyneitä osaamiskeskuksia, esimerkiksi sisäilmaston, vanhustenhuollon, ICT:n ja yhteiskunnallisten opintojen aloilla. Yksi ohjelma-alueen tavoitteista tulee olla nykyisten yhteistyömuotojen kehittäminen ja uusien pitkällä tähtäyksellä kestävien innovaatiokehityksen rakenteiden luominen. Elinkeinoelämän ja akateemisen maailman välinen yhteistyö on ohjelma-alueella suhteellisen rajallista. Elinkeinoelämän kehitykselle on koko ajan tiukentuvan kilpailutilanteen vuoksi ratkaisevan tärkeää, että ohjelma-alueen yritykset panostavat enemmän tutkimukseen ja kehitykseen vähentääkseen haavoittuvuuttaan tulevaisuudessa. Tässä yhteydessä on myös 7\n8 tärkeää painottaa kaiken käytettävissä olevan osaamisen hyödyntämisen tärkeyttä. Suurin osa tutkijoista on miehiä, ja heidän osuutensa on erityisen korkea helpommin kaupallistettavilla alueilla kuten tekniikka ja luonnontieteet. Ohjelmien toimet tulee suunnata siten, että niissä hyödynnetään eri ryhmien innovaatiokapasiteettia. Liian heterogeeniset ryhmät vaikuttavat haitallisesti innovaatiokehitykseen. Eri ryhmien rahoitusmahdollisuuksissa on lisäksi eroa, koska ulkomaalaistaustaisten ryhmien on vaikeaa houkutella pääomaa. Ohjelma-alueelle on leimallista suuri julkinen sektori, jonka innovaatiokyvyn lisäämisellä on ratkaiseva merkitys mahdollisuudelle kehittää kestäviä tuotteita ja palveluja kasvun ja yhteiskunnallisen hyödyn lisäämiseksi. Ohjelma-alueella on selkeästi sukupuolen mukaan jakautuneet työmarkkinat: esimerkiksi julkisella sektorilla työskentelee enemmän naisia kuin miehiä. Tilanne edellyttää sukupuolijakauman tasoittamiseen tähtääviä panostuksia, koska innovoinnin todennäköisyyden tiedetään miltei kaksinkertaistuvan sukupuolijakaumaltaan tasapuolisissa organisaatioissa. Julkinen sektori voi vauhdittaa sekä innovaatioiden kehittämistä että niiden käyttöä luomalla innovatiivisen yhteiskuntailmapiirin, jossa sääntöjä ja ohjausvälineitä voidaan käyttää innovatiivisen ajattelun ja kehityksen palkitsemiseen, myös elinkeinoelämässä. Alueilla on useita yhteisiä haasteita, muun muassa ilmastonmuutos ja sen vaikutus yhteiseen ympäristöön. Muita yhteisiä haasteita ovat ohjelma-alueen väestön ikääntymisen ja asukasmäärältään pienten kuntien väestökadon aiheuttamat demografiset muutokset. Innovatiivisten julkisten palvelujen kehittäminen on Botnia-Atlantican ohjelma-alueella tärkeää alueen demograafisten haasteiden vuoksi. Julkinen toiminta voi edistää ratkaisujen kehittämistä sekä omiin ongelmiin että yhteiskuntaa kohtaaviin suuriin haasteisiin. Tärkeänä edellytyksenä ratkaisujen löytymiseen on, että julkiset toimijat tekevät läheistä yhteistyötä elinkeinoelämän sekä tutkijoiden ja akateemisten toimijoiden kanssa. Ohjelma-alueella voidaan vahvistaa innovointia ja tutkimusta pienissä ja keskisuurissa yrityksissä osallistamalla kunnat ja muut julkiset toimijat rajat ylittävään yhteistyöhön, jonka tavoitteena on löytää demografisten haasteiden kohtaamisessa tarvittavia innovatiivisia ratkaisuja. Julkisten toimijoiden yhteisten haasteiden edessä harjoittama rajat ylittävä yhteistoiminta voi luoda innovatiivisille ratkaisuille kysyntää. Ohjelma-alueella on edellytyksiä ympäristöpainotteiseen kehitykseen, joka perustuu raakaaineiden ja koulutetun väestön saatavuuteen. Kehittämällä innovatiivisia ratkaisuja kaikilla ensisijaisilla kehitysalueilla luodaan mahdollisuuksia kilpailukyvyn vahvistamiseen, kun ilmastomyönteisten ja ympäristöä vähemmän kuormittavien tuotteiden kansainvälisen kysynnän uskotaan kasvavan. Kokonaisuutena tarkastellen ohjelma-alueella on mahdollisuuksia luoda lisäarvoa edistämällä rajat ylittävän tiedonsiirron rakenteita, kehittämällä yhteistyötä tietoa omaavien organisaatioiden ja elinkeinoelämän välillä sekä lisäämällä julkisten toimijoiden kapasiteettia ottaa käyttöön innovatiivisia ratkaisuja ohjelma-aluetta kohtaavien demografisten ja ympäristöön liittyvien haasteiden edessä. Tätä toimintalinjaa koskee erityisesti se, että hankkeet, jotka on jalkautettu tutkimuslaitoksiin, elinkeinoelämään sekä julkiselle sektorille, ovat etusijalla sellaisiin hankkeisiin nähden, joissa tällaista yhteistoimintaa on vähemmän. Toimintalinjassa ovat etusijalla seuraavilla aloilla toteutetut hankkeet: kestävä energia ja ympäristötekniikka, digitaalipalvelut, metsä ja puu, meriympäristö, elintarvikkeet, palveluala (sisältää sekä julkiset että muut palvelut, esimerkiksi miten palvelut voidaan säilyttää harvaan 8\n9 asutulla alueella), matkailu, kulttuurielinkeinot ja luovan alan elinkeinot sekä turvallisuus ja pelastustoimi Erityistavoite 1: Kehitetään pitkällä aikavälillä kestäviä osaamiskeskuksia Ohjelma-alueen innovaatiokyky on tärkeä ohjelma-alueen pitkäjänteiselle kehitykselle, kyvylle kohdata nopeita yhteiskunnallisia muutoksia sekä globaalin kilpailukyvyn lisäämiselle Tärkeä edellytys hyvän innovaatiokyvyn saavuttamiselle ovat vahvat tutkimus- ja innovaatiorakenteet. Ohjelma voi edistää pitkällä aikavälillä kestävien innovaatiorakenteiden luomista kehittämällä yhteistoimintaa ohjelma-alueen priorisoiduilla kehitysalueilla. Lisääntynyt yhteistoiminta ohjelma-alueella lisää kriittisen massan ja toimijoiden määrää. Kokoamalla rajat ylittävää tutkimusyhteistyötä osaamiskeskuksiin luodaan kestävän kehityksen mahdollisuuksia aloilla, joilla asianomaiset alueet eivät pääsisi yhtä pitkälle omin avuin. Ohjelman tulee edistää useampien osaamiskeskusten luomista, joissa yliopistot/tutkimuslaitokset, elinkeinoelämän edustajat, viranomaiset ja ympäröivä yhteiskunta voivat tavata virtuaalisissa ja fyysisissä solmukohdissa lisätäkseen kansainvälistä kilpailukykyään alueella. Uudenlaista yhteistyötä toimialojen ja sektoreiden välillä on edistettävä. Mahdollisuus osallistua innovaatiota edistäviin järjestelmiin ja ympäristöihin on rajallisempi alueilla, joiden liikenneyhteydet ovat puutteelliset. Tällöin voidaan ottaa avuksi virtuaaliset osaamiskeskukset, jotka mahdollistavat yhteistoiminnan myös etäältä. Näin voidaan kompensoida pitkien välimatkojen aiheuttamat haitat. Toivottavat tulokset: Kilpailukykyiset innovaatioympäristöt Pitkällä aikavälillä kestävät innovaatiorakenteet Ohjelman varoja voidaan käyttää virtuaalisten osaamiskeskusten rakentamiseen ja kehittämiseen tiedon hankkimiseksi ja jalostamiseksi rajat ylittävällä tavalla. Osaamiskeskuksen toiminnassa tulee keskittyä yhteen tai muutamaan tieteenalaan. Osaamiskeskuksen tavoitteena on ylläpitää toimintaa sekä hankkeen aikana että hankkeen päätyttyä. Esimerkkejä toimenpiteistä, joita voidaan tukea ohjelmassa: Esimerkiksi tutkimuslaitosten, elinkeinoelämän ja/tai julkisen sektorin välinen yhteistoiminta pitkällä aikavälillä kestävien rajat ylittävien verkostojen ja/tai klustereiden luomiseksi Innovaatioprosesseja ja molemminpuolista oppimista tukevien areenoiden ja työkalujen luominen Fyysisten ja virtuaalisten kohtauspaikkojen kehittäminen, mikä luo edellytykset innovatiivisten ratkaisujen kehittämiselle tuotteiden, palvelujen ja menetelmien kehitystä varten. Tuensaajia voivat olla esimerkiksi yliopistot, korkeakoulut ja tutkimuslaitokset, elinkeinoelämän organisaatiot ja julkiset toiminnot. Kohderyhmä koostuu yliopistoista, korkeakouluista ja tutkimuslaitoksista, elinkeinoelämästä ja julkisista toiminnoista. 9\n10 Hankkeissa seurataan seuraavia indikaattoreita. Rajat ylittävään osaamiskeskukseen osallistuvien tutkimuslaitosten määrä Rajat ylittävään osaamiskeskukseen osallistuvien yritysten määrä Rajat ylittävään osaamiskeskukseen osallistuvien julkisten organisaatioiden määrä (tutkimuslaitoksia lukuun ottamatta) Erityistavoite 2: Innovatiivisten ratkaisujen lisääntynyt käyttö Ohjelma suuntautuu rinnakkain vahvistuneiden innovaatiorakenteiden ja innovatiivisemman elinkeinoelämän kanssa panostuksiin, joiden tarkoituksena on stimuloida innovatiivista elinkeinoelämää ja innovatiivisten sovellusten lisääntynyttä käyttöä. Yksi ohjelma-alueen haasteista on tutkimuksen alhainen kaupallistamisaste, minkä vuoksi alueella on tarvetta tukea elinkeinoelämän tutkimus- ja kehitysinvestointeja. Ohjelman tulee tukea tutkimusyhteistyötä ja prosesseja, jotka johtavat innovaatioiden kaupallistamisen lisäämiseen. Tuki voidaan toteuttaa läheisessä yhteistyössä julkisen sektorin ja elinkeinoelämän kanssa näiden tarpeet huomioiden. Panostusten tulee osaltaan edistää tutkimustulosten sekä ideoiden ja tiedon hyödyntämistä yrityksissä ja julkisella sektorilla. Innovatiivisten ratkaisujen käyttöä voidaan lisätä vahvistamalla julkisen sektorin kykyä kehittää ja käyttää sellaisia ratkaisuja. Julkisten palvelujen tulee olla itsessään innovatiivisia ja julkisten toimijoiden on aktiivisesti osallistuttava innovatiivisten ratkaisujen löytämiseen. Julkisella sektorilla on runsaasti potentiaalia kehittyä innovoinnin vauhdittajaksi. Julkisessa toiminnassa voidaan asettaa poliittisia tavoitteita, vaikuttaa standardien muotoiluun, lisätä julkisen tiedon saatavuutta, suunnitella hankintaprosessit siten, että ne luovat edellytyksiä uusille ratkaisuille, toteuttaa innovatiivisia hankintoja tai laatia yhteiskuntasuunnittelun prosesseja, jotka edistävät uusien ratkaisujen käyttöönottoa esim. terveydenhuollossa. Toivottavat tulokset: Uusia innovatiivisia ratkaisuja (esimerkiksi tuotteita, palveluja ja menetelmiä) on kokeiltu ja toimivia ratkaisuja on otettu käyttöön. Ohjelma-alueen elinkeinoelämän kilpailukyky on kehittynyt Innovaatioiden kaupallistaminen on lisääntynyt Esimerkkejä toimenpiteistä, joita voidaan tukea ohjelmassa: Kysynnän edistäminen ja uusien yksityiselle ja julkiselle sektorille suunniteltujen ratkaisujen tarjoaminen esim. stimuloimalla julkisen sektorin työskentelyä innovatiivisten prosessien parissa. Yhteistoiminta uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämiseksi. Tutkimustulosten, ideoiden ja tiedon hyödyntämistä yrityksissä/organisaatioissa tukevat aktiviteetit. Tuensaajia voivat olla esimerkiksi yliopistot, korkeakoulut ja tutkimuslaitokset, elinkeinoelämän organisaatiot ja julkiset toiminnot. 10\n11 Kohderyhmä koostuu yliopistoista, korkeakouluista ja tutkimuslaitoksista, yrityksistä, elinkeinoelämän organisaatioista ja julkisista toiminnoista. Hankkeissa seurataan seuraavia indikaattoreita. Niiden yritysten lukumäärä, jotka ovat saaneet tukea uusien tuotteiden tuomiseksi markkinoille Niiden yritysten lukumäärä, jotka ovat saaneet tukea uusien tuotteiden tuomiseksi markkinoille Hankkeessa kehitettyjen tuotteiden, palvelujen tai menetelmien lukumäärä Hankkeeseen osallistuvien yritysten ja organisaatioiden määrä, jotka tuovat markkinoille uusia tuotteita tai palveluja 2.2 Toimintalinja Elinkeinoelämä Kansainvälistäminen esimerkiksi vientiä lisäämällä nähdään keinona lisätä pk-yritysten kasvua. Toisena keinona ovat osaamista parantavat panostukset. Panostaminen digitaalisiin palveluihin ja liikemalleihin tuodaan esiin keinona parantaa pk-yritysten kilpailukykyä. Sosiaalinen yrittäjyys mainitaan mahdollisuutena hyödyntää aatteellisen sektorin sisältämät kehitysmahdollisuudet. Samalla se voisi lisätä kaukana työmarkkinoiden ulkopuolella olevien naisten ja miesten mahdollisuutta osallisuuteen. Ulkomaalaistaustaisten työllisyysaste on koko alueella alhaisempi kuin tämän alueen maissa syntyneiden keskuudessa. Monien erilaisten (eri sukupuoli, etninen tausta jne.) ihmisten osallistaminen laajentaa viitekehystä ja edistää luovaa ilmapiiriä, mikä osaltaan lisää mahdollisuuksia saavuttaa uusia markkinoita ja laajentaa rekrytointipohjaa. Pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn vahvistaminen on tärkeä osa Eurooppa strategiaa. Ohjelma-alueella on runsaasti pienyrityksiä, ja niiden kilpailukyvyn parantaminen vaikuttaisi myönteisesti työllistymiseen ja talouskasvuun. Pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä voidaan vahvistaa rajat ylittävällä yhteistoiminnalla, jonka lähtökohtana ovat ohjelma-alueen alueiden elinkeinorakenteen erot ja samankaltaisuudet. Yritystenvälinen yhteistoiminta parantaa pk-yritysten edellytyksiä lisätä liikevaihtoaan, innovaatiokapasiteettiaan sekä mahdollisuuksiaan toimia suuremmalla markkina-alueella. Lisääntynyt yhteistoiminta tarjoaa lisäksi mahdollisuuden kansainvälisiin kontakteihin sekä kokemustenvaihtoon sellaisten yritysten kanssa, joilla on samantapaista tai täydentävää osaamista. Pienten ja keskisuurten yritysten kansainvälistymisaste vaihtelee ohjelma-alueen eri maiden välillä. Rajat ylittävä kaupankäynti ja yhteistoiminta edistäisivät alueen yritysten kasvua, mutta lisääntynyt yhteistoiminta ohjelma-alueella lisäisi myös kriittisen massan määrää ja edellytyksiä rakentaa yhteisiä rakenteita, joiden avulla pienet yritykset pääsisivät kansainvälisille markkinoille Itämeren ympärillä, Manner-Euroopassa ja muualla maailmassa. Kriittisen massan saavuttaminen on siten mahdollista myös erikoistuneilla aloilla. Ohjelma-alueen yritysten välinen yhteistoiminta ei ole niin kehittynyttä kuin se voisi olla. Kehitystä jarruttavat kieliesteet, kulttuurierot ja alueen puutteelliset liikenneyhteydet. Sen vuoksi tarvitaan yhteistoimintaan kannustavia ja nykyisten esteiden poistamiseen tähtääviä toimenpiteitä. 11\n12 Ohjelma-alueen elinkeinorakenteen selkeät erot näkyvät mm. palvelu- ja tuotantoelinkeinojen välisessä suhteessa. Tässä on mahdollisuus kehittää yhteistoimintamuotoja ohjelma-alueen alueiden välillä. Yhteistoiminnan avulla voidaan hyödyntää täydentävää osaamista ja kehittää siten erikoistuneita elinkeinoja, mikä on yhä tärkeämpää siirryttäessä tietoperustaiseen talouteen. Joillakin alueilla pääpaino on julkisella sektorilla, jossa voi olla tilaa uusille tavoille hyödyntää julkista sektoria kehityksen vauhdittajana innovatiivisen ja kestävän elinkeinoelämän kehittämisessä. Koko ohjelma-alueella on rajat ylittävää lisäarvoa ja kehityspotentiaalia vahvistaa pkyritysten yhteistoimintakykyä ohjelma-alueella ja kasvaa siten paikallisilla, alueellisilla ja kansainvälisillä markkinoilla. Toimintalinjassa ovat etusijalla seuraavilla aloilla toteutetut hankkeet: kestävä energia ja ympäristötekniikka, digitaalipalvelut, metsä ja puu, meriympäristö, elintarvikkeet, palveluala (sisältää sekä julkiset että muut palvelut, esimerkiksi miten palvelut voidaan säilyttää harvaan asutulla alueella), matkailu, kulttuurielinkeinot ja luovan alan elinkeinot sekä turvallisuus ja pelastustoimi Erityistavoite: Suurempi kapasiteetti tehdä rajat ylittävää liiketoimintayhteistyötä Rajat ylittävä yhteistyö voi tarjota ohjelma-alueen yrityksille mahdollisuuden löytää synergiaetuja ja täydentävää osaamista ohjelma-alueen eriytyneen elinkeinorakenteen ansiosta. Kehittämällä rajat ylittävälle yhteistyölle menetelmiä ja malleja ja uusia liiketoimintakonsepteja voidaan saavuttaa lisäkapasiteettia rajat ylittävälle liiketoimintayhteistyölle. Koko ohjelma-alueelle yhteinen haaste on lisätä pienten yritysten osaamista uusille markkinoille suunnattujen menetelmien ja liiketoimintamallien kehittämiseksi. Maiden välillä on myös kaupan kehittämispotentiaalia. Vaikka maat ovat lähellä toisiaan, niiden välistä yhteistyötä vaikeuttavat kuljetusongelmat sekä kielelliset ja yrityskulttuuriin liittyvät erilaisuudet. Panostuksia tarvitaan pysyvien liiketoimintakontaktien luomiseksi sekä uusille markkinoille johtavien kanavien löytämiseksi. Uusi tekniikka ja uusien liiketoimintamallien käyttö voivat olla erityisen tärkeitä ohjelma-alueen liikenneongelmien torjumiseksi. Pk-yritykset toimivat usein suhteellisen pienillä lähimarkkinoilla. Tämän seurauksena niiltä puuttuu kriittinen massa, innovaatiokapasiteettia ja kykyä hyödyntää uutta tekniikkaa. Nämä epäkohdat voidaan korjata lisäämällä rajat ylittävää yhteistoimintaa ja edistää siten yrityksen kasvua. Ohjelma-alueen myönteinen kehittyminen pitkällä aikavälillä edellyttää kuitenkin, että ohjelma-alueen elinkeinoelämän perustana olevia pk-yrityksiä vahvistetaan. Elinkeinoelämän eriyttäminen ja kestävien tuotteiden ja palvelujen kehittäminen on edellytys pitkäjänteiselle talouskasvulle. Elinkeinoelämän kilpailukykyä vahvistetaan kokemustenvaihdolla, yhteistoiminnalla, kaupankäynnillä ja ohjelma-alueen kansainvälisillä kontakteilla. Toivottavat tulokset: Kehittyneet yhteistyömuodot ovat lisänneet ohjelma-alueen yritysten kilpailukykyä Lisääntyneet kontaktit ohjelma-alueen elinkeinoelämän toimijoiden välillä 12\n13 Esimerkkejä toimenpiteistä, joita voidaan tukea ohjelmassa: Neuvontaa ja tietoa lisäävää toimintaa pk-yrityksille kansainvälistymiseen liittyvistä asioista Osaamisalueiltaan toisiaan täydentävien yritysten yhteistoimintaan kannustavat aktiviteetit yritysten innovaatiokyvyn stimuloimiseksi Rajat ylittävän yhteistoiminnan menetelmien ja liiketoimintamallien kehittämiseksi tähtäävät aktiviteetit Ohjelma-alueen maiden ja alueen ulkopuolisten markkinoiden välisen kaupankäynnin kehittämiseen ja rajat ylittävän liiketoimintayhteistyön vaikeuksien voittamiseen tähtäävät aktiviteetit Yhteiset markkina-aktiviteetit, esimerkiksi kartoitus Tuensaajia voivat olla esimerkiksi elinkeinoelämän organisaatiot ja julkiset toiminnot. Kohderyhmä koostuu yrityksistä ja kuluttajista. Hankkeissa seurataan seuraavia indikaattoreita. Muuta kuin rahallista tukea saavien yritysten määrä Muuta kuin rahallista tukea/avustusta saavien yritysten määrä 2.3 Toimintalinja Ympäristö Ohjelmassa priorisoidaan luonto- ja kulttuuriympäristöjen kehittämistä, mikä myös lisää alueen vetovoimaisuutta asuinpaikkana ja matkailukohteena. Alueen luontoresurssien kestävään hallintaan perustuvaa kestävää yrittäjyyttä pidetään toivottavana. Luonto- tai kulttuuriperinnöillä tarkoitetaan ihmisen tai maapallon historiasta kertovia ainutlaatuisia kulttuuri- tai luonnonhistoriallisia ympäristöjä. Jotta nämä ympäristöt säilyisivät sukupolvelta toiselle, on tärkeää suojella niitä rappeutumiselta ja tuhoutumiselta. Lisäksi ne on tuotava yhä useamman ulottuville. Kulttuuriperintö ei ole pysyvää, vaan se muuttuu koko ajan ja sisältää sekä materiaalisia että immateriaalisia ilmentymiä. Kysymyksessä voivat olla perinteet, kieli, taideteokset, historialliset jäänteet, arkisto- ja esineistökokoelmat sekä sukupolvelta toiselle siirtyvät kulttuurimaisemat. Kulttuuriperintöjä luodaan ja muokataan koko ajan, mikä luo tarvetta uusille ilmenemismuodoille julkisuudessa. Tällaisia ovat esimerkiksi toisista maanosista tulevien ihmisten edustama kulttuuriperintö. Syrjäytyneiden ryhmien kulttuuriperintö jää vähemmälle huomiolle julkisuudessa ja julkisessa keskustelussa. Naisten työtä ja käsityötuotteita on perinteisesti lähes aina pidetty alempiarvoisina. Kaikissa Botnia-Atlantica-alueen kolmessa maassa on UNESCO:n valitsemia maailmanperintökohteita. Ohjelma-alueella on Vegaskärgårdenin kulttuuriperintö Norjassa sekä Ruotsin ja Suomen yhteinen luonnonperintökohde Korkea rannikko/merenkurkun saaristo molemmin puolin Pohjanlahtea. Yhteiset maailmanperintöalueet ovat Botnia- 13\n14 Atlantica-alueelle resurssi, ja niiden maailmanlaajuisesta ainutlaatuisuudesta tiedottaminen lisää ohjelma-alueen vetovoimaa. Ohjelma-alueella on edellytyksiä sekä yhteisten maailmanperintöalueiden että myös muiden ainutlaatuisten luonto- ja kulttuuriperintöalueiden yhteiselle kehitykselle, saavutettavuuden parantamiselle ja kaupallistamiselle. Edellisellä ohjelmakaudella on toteutettu luonto- ja kulttuuriperintöihin liittyviä yhteistyöhankkeita. Ne voidaan jakaa kahdenlaisiin toimintoihin: menetelmien kehittäminen muinaisjäännösten säilyttämiseksi ja ohjelma-alueen maailmanperintöjen välisen yhteyden luomiseksi. Maantieteelliseen ohjelma-alueeseen sisältyy mm. saaristoa, tuntureita ja pitkän historian omaavia yhteisöjä. Luonnonvarojen tuottava hyödyntäminen antaa mahdollisuuden taloudelliselle kasvulle. Samalla se vaikuttaa epäsuotuisasti luonnonvaroihin ja biologiseen monimuotoisuuteen, mistä on kyseisille yhteisöille myös sosiaalisia vaikutuksia. Ohjelmaalueella on suojelun arvoisia luontoympäristöjä, joiden suojelussa sovelletaan eri alueilla erisuuntaisia ja eri näkökulmiin pohjautuvia toimia. Norjassa luonnonsuojelussa pyritään ennen kaikkea säilyttämään ekosysteemit ja tarjoamaan samalla mahdollisuus alueiden virkistyskäyttöön ja kestävään elinkeinokehitykseen. Ruotsissa pääpaino on erämaiden suojelussa. Ruotsin alueen sisämaassa sijaitsevilla metsäalueilla on hajanaisia luonnonsuojelualueita, ja Suomen alueen rannikolla ja sisämaassa on runsaasti suojeltuja luontoympäristöjä. Selkeintä rajat ylittävää lisäarvoa on yhteisissä luonnonvaroissa, joita ovat ennen kaikkea Pohjanlahti mutta myös Ruotsia ja Norjaa yhdistävä tunturijono. Niiden sisältämä lisäarvo voidaan realisoida varmistamalla yhteisten luontoresurssien suojelu ja käyttämällä tällöin hyväksi mm. eri toimijoiden osaamista. Maiden rajojen yli toteutettu yhteistoiminta voi tuoda mukanaan myös tehostamis- ja koordinointietuja. Ohjelma-alueella on runsaasti osaamista ja kokemusta merien, vesistöjen ja merenpohjan kartoittamisessa sekä ympäristön parantamisessa ja suojelussa. Aiheesiin liittyvät aikaisemmat hankkeet ovat osaltaan rakentaneet ja vahvistaneet teemaan liittyvää alueellista osaamispääomaa 1. Aikaisemmin tehtyjä panostuksia on myös tarpeen täydentää ja kehittää edelleen. Kokonaisuutena tarkastellen ohjelma-alueella on mahdollisuuksia luoda lisäarvoa kehittämällä luonto- ja kulttuuriperintöjä kestävällä tavalla sekä suojelemalla ohjelma-alueen biologista monimuotoisuutta. Toimintalinjassa etusijalla ovat seuraavat alueet: kestävä energia ja ympäristötekniikka, digitaalipalvelut, metsä ja puu, meriympäristö, matkailu, kulttuurielinkeinot ja luovan alan elinkeinot sekä turvallisuus ja pelastustoimi Erityistavoite 1: Luonto- ja kulttuuriperintöjen kestävän hyödyntämisen lisääminen Ohjelma-alueella on ainutlaatuinen miljöö sekä luonto- ja kulttuuriresursseja, joita on käsiteltävä kestävällä tavalla. Jotkut niistä ovat myös rajat ylittäviä. 1 Euroopan meri- ja kalastusrahaston osarahoittama yleisempi hanke Plan Bothnia on esimerkki suunnittelutyökalusta, joka voi edistää alueen kehittymistä jatkossa. 14\n15 Ohjelma-alueella on yhteisiä intressejä luonto- ja kulttuuriperintöjen edistämisessä ja niiden kestävässä kehittämisessä. Rajat ylittävän yhteistoiminnan avulla voidaan vaihtaa tietoa, mikä voi johtaa esimerkiksi uusien sekä jo hyväksi havaittujen menetelmien kehittämiseen luontoja kulttuuriympäristöjen saavutettavuuden parantamiseksi. Ihmisiä voidaan auttaa ymmärtämään luonto- ja kulttuuriperintöjä paremmin kehittämällä niitä edelleen ja tuomalla ne useampien ulottuville. Ohjelma-alueella olevia luonto- ja kulttuuriperintöjen muodostamia resursseja voidaan käyttää lisäämään alueen vetovoimaa ja yrittäjyyttä sekä näihin resursseihin perustuvaa matkailua. Jatkamalla luonto- ja kulttuuriperintöjen kehittämistä ne voidaan tuoda yhä useampien ulottuville, mikä vahvistaa myös sitoutuneisuutta perintöjen suojelu- ja kehitystyöhön. Alueella on kehityspotentiaalia alueen poikkisektorisen yhteistyön kautta, esimerkiksi luontoja kulttuuriperintöjen kehitys voidaan kytkeä uuteen ICT-tekniikkaan. Toivottavat tulokset: Luonto- ja kulttuuriperinnöt ovat useampien saavutettavissa kestävällä tavalla Enemmän ohjelma-alueen luonto- ja kulttuuriperintöön liittyviä matkailuyrityksiä ja - tuotteita Kehittynyt yhteistyö luonto- ja kulttuuriperintöjen suojelemiseksi Esimerkkejä toimenpiteistä, joita voidaan tukea ohjelmassa: Botnia-Atlantica-alueen maailmanperintöjen sekä potentiaalisten maailmanperintökohteiden yhteinen kehittäminen Menetelmien kehittäminen luonto- ja kulttuuriperintöjen kehittämiseksi ja säilyttämiseksi sekä niiden saavutettavuuden parantamiseksi Yhteistyötä edistävät panostukset luonto- ja kulttuuriperintöjen kehittämiseksi vetovoimaisiksi käyntikohteiksi, esimerkiksi innovatiivisten teknisten ratkaisujen avulla Maantieteellisiä luontoalueita ja kulttuuriperintöjä kehittävät hankkeet kestävää virkistyskäyttöä ja kestävää matkailua varten. Luonto- ja kulttuuriperintöön perustuvan kestävän kaupallisen konseptin kehittäminen Tuensaajia voivat olla esimerkiksi yliopistot, korkeakoulut ja tutkimuslaitokset, julkiset organisaatiot ja elinkeinoelämän organisaatiot. Kohderyhmä koostuu luonto- ja kulttuuriperintöjä hallinnoivista yrityksistä, yleisöstä ja organisaatioista sekä muista edunsaajista. Hankkeissa seurataan seuraavia indikaattoreita. Luonto- ja kulttuuriperintöjen säilyttämiseksi ja kehittämiseksi tehtävään rajat ylittävään yhteistyöhön osallistuneiden organisaatioiden/yritysten määrä. 15\n16 2.3.2 Erityistavoite 2: Parempi valmius käsitellä ympäristöhaasteita meri-, rannikkoja tunturialueilla sekä mereen valuvissa vesistöissä Luonnonvarojen säästäminen tuleville sukupolville edellyttää tukitoimia, jotka lisäävät kykyämme ymmärtää biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja. Siten voimme edistää sekä haitallisten vaikutusten korjaamista että panostamista ehkäiseviin toimenpiteisiin. Luonnon suojeluun, säilyttämiseen ja ennalleen saattamiseen perustuva vihreä infrastruktuuri on työkalu, jolla on myönteisiä ekologisia, taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Rajat ylittävää yhteistoimintaa on vahvistettava, koska yhteinen valmius on edellytys nykyisten ekosysteemien haavoittuvuuden vähentämiseksi ja tulevien ympäristöhaasteiden kohtaamiseksi. Alueella on yhteisiä ympäristö- ja luontoresursseja, jotka edellyttävät yhteisiä toimia. Rajat ylittävällä yhteistoiminnalla voidaan lisätä kapasiteettia jakaa tietoa, inventoida, kehittää menetelmiä ja tehdä yhteistyötä onnettomuuksien ehkäisemiseksi. Lisäksi alueella on esimerkiksi ympäristöön vaikuttavaan elinkeinotoimintaan liittyviä yhteistoimintamahdollisuuksia. Toivottavat tulokset: Monien meri-, rannikko- ja tunturialueiden sekä mereen valuvien vesistöjen suojelua ja/tai hallintotoimia on kehitetty ja parannettu Ohjelman varoja voidaan käyttää ohjelma-alueen meri-, rannikko- ja tunturialueiden ympäristönsuojelun parantamiseen. Varojen avulla voidaan myös rahoittaa toimenpiteitä mereen valuvien vesistöjen vedenlaadun parantamiseksi. Esimerkkejä toimenpiteistä, joita voidaan tukea ohjelmassa: Yhteistyö uusien luontoympäristöjen säilyttämiseen ja kehittämiseen tähtäävien menetelmien luomiseksi. Yhteistyö tiedon hankkimiseksi, inventoimiseksi ja menetelmien kehittämiseksi. Yhteistyö onnettomuuksien ehkäisemiseksi ja onnettomuuksien aiheuttamien ympäristövaikutusten vähentäminen. Yhteistyö esimerkiksi maanvyöryjen, tulvien ja muiden katastrofien aiheuttamien vaikutusten vähentäminen. Tuensaajia voivat olla esimerkiksi yliopistot, korkeakoulut ja tutkimuslaitokset, julkiset viranomaiset ja luonnonsuojelujärjestöt. Kohderyhmä koostuu julkisista organisaatioista ja yleisöstä. Hankkeissa seurataan seuraavia indikaattoreita. Rajat ylittävät ratkaisut ja/tai menetelmät ohjelma-alueen luontoympäristöjen säilyttämiseksi. 2.4 Toimintalinja Kuljetus Alueet priorisoivat kehitysstrategioissaan strategiseen suunnitteluun liittyvän yhteistoiminnan vahvistamista sekä henkilö- ja tavaraliikenteeseen liittyvien toimintasuunnitelmien kehittämistä. 16\n17 Itä-länsisuuntaisten kuljetusyhteyksien kehittäminen on edellytys rajat ylittävälle yhteistoiminnalle esimerkiksi elinkeinoelämän, matkailun ja sairaanhoidon aloilla. Tällainen kehitys parantaisi myös mahdollisuuksia järjestää kestäviä kuljetuksia Skandinavian pohjoisosissa. Kuljetussektorilla, erityisesti tavarankuljetuksessa ja logistiikassa, on sukupuolen mukaan jakautuneet työmarkkinat. Naiset ja miehet hyödyntävät kuljetusjärjestelmää lisäksi eri tavoin. Erot näkyvät matkojen lukumäärässä ja pituudessa, siirtymiseen kuluvassa ajassa ja matkustustavan valinnassa. Yhteiskunnallistaloudellisilta edellytyksiltään heikommat ryhmät ovat muita ryhmiä riippuvaisempia julkisista kulkuyhteyksistä. Tasa-arvon, yhtäläisten mahdollisuuksien ja syrjinnänvastaisuuden edistämiseksi ohjelmassa pyritään kehittämään monille eri ryhmille käyttökelpoisia liikenneratkaisuja. Ohjelma-alueella oleva kuljetusväylä ulottuu Norjasta Atlantin rannikolta Pohjois-Ruotsin ja Suomen läpi idän suuntaan. Väylää on kuitenkin kehitettävä edelleen. Vahvistettu itälänsisuuntainen yhteys sekä siihen liittyvä kuljetuslogistiikan kehittäminen ja kuljetusmarkkinoiden toimijoiden välinen yhteistoiminta edistäisivät maiden välistä vuorovaikutusta. Rajat ylittävän yhteistyön kannalta on tärkeää yhdistää eri liikennemuodot siten, että syntyy joustavia ja nopeita yhteyksiä. Merenkurkun yhteys on ainut säännöllinen yhteys tavara- ja henkilöliikenteelle Pohjanlahden yli. Myös EU-komissio pitää yhteyttä tärkeänä osana Botnian käytävää. Yhteys on häiriöherkkä, koska sitä käyttävä väestöpohja on pieni ja talvella vaikeat liikenneolosuhteet voivat aiheuttaa siinä katkoksia. Autolauttayhteys on tärkeä myös ympäristön kannalta. Monet kuorma-autokuljetukset ajetaan maanteitse Haaparannan kautta, mikä kuormittaa sekä tieverkostoa että ympäristöä. Merenkurkun liikenne voi olla erittäin tärkeä myös ohjelmaalueen norjalaisten alueiden teollisuudelle, lähinnä tuotteitaan itään myyvälle kalastusteollisuudelle. Siirtyminen kestäviin tavara- ja henkilökuljetuksiin edellyttää kuljetusalan fossiiliriippuvuuden vähentämistä, tehokkaampaa logistiikkaa ja tehokkaampia ajoneuvoja. Merenkurkun yhteyden vahvistaminen vähentäisi Ruotsin ja Suomen välisiä maantiekuljetuksia ja siten myös päästöhaittoja. Tieverkostossa on sekä pohjois-etelä- että itä-länsisuuntaisia yhteyksiä. Ainoat rajat ylittävät liikenneväylät ovat Ruotsin ja Norjan välisellä rajalla kulkevat kolme tieväylää sekä Vaasan ja Uumajan välinen autolauttayhteys. E12, joka on äskettäin määritelty osaksi eurooppalaista TEN-T-kuljetusverkostoa, kulkee Botnia-Atlantican ohjelma-alueen läpi ja yhdistää alueen kolme maata solmukohdissa Vaasa, Uumaja ja Mo i Rana. Ruotsin sisäosien kautta kulkevan tieverkoston laadussa on puutteellisuuksia. Norjan ja Ruotsin väliset maantieyhteydet ovat häiriöherkkiä varsinkin talvella. Ohjelma-alueiden maiden väliset lentoyhteydet kulkevat Helsingin, Tukholman ja Oslon kautta, koska ohjelma-alueella olevien lentoasemien välillä ei ole suoria lentoyhteyksiä. Norjan ohjelma alueella on monia lentoasemia, joilla on säännöllistä reittiliikennettä. Bodön lentoasema on liikenteen alueellinen keskus. Ruotsin ohjelma-alueella lentoasemia on vähemmän ja ne ovat kaukana toisistaan. Suomen ohjelma-alueella on kaksi lentokenttää, joilla on säännöllistä reittiliikennettä. Ohjelma-alueella on yritetty ylläpitää säännöllistä lentoliikennettä, mutta yhteydet ovat jääneet lyhytikäisiksi. Vaasan ja Tukholman välistä lentoreittiä voidaan kuitenkin käyttää, 17\n18 koska sieltä on Ruotsin kotimaan lentoliikenteen kautta jatkoyhteys Västerbottenin ja Västernorrlandin läänien lentokentille. Hemavanin lentoasema palvelee myös Helgelandista tulevia norjalaisia matkailijoita. Itä-länsisuuntaisten liikenneyhteyksien edistämiseen suunnatut panostukset parantavat myös ohjelma-alueen saavutettavuutta EU:ssa. Tavoitteena on kehittää Botnia-Atlantica-alueen läpi kulkevasta väylästä taloudellinen, ympäristöystävällinen ja tehokas kuljetusvaihtoehto Suomen, Norjan ja Ruotsin alueille ja luoda siten edellytykset esimerkiksi Venäjälle ja EU:n alueelle suunnatuille jatkokuljetuksille. Tähän toimintalinjaan edellisellä kaudella liittyneessä toiminnassa on käsitelty pääasiassa liikenneväylien jatkokehittämistä sekä uusien mahdollisten liikenne- ja tietoliikenneratkaisujen kartoittamista. On erittäin tärkeää hyödyntää aikaisemmista panostuksista saatuja kokemuksia. Ohjelmassa voidaan rahoittaa suunnittelua sekä strategisen aineiston laadintaa tavara- ja matkustajaliikenteen helpottamiseksi ja koordinoimiseksi TEN-T-verkossa. Ruotsin hallitus mainitsee vuosille laaditussa kuljetussuunnitelmassa toimia, joilla voi olla merkitystä Botnia-Atlantica-alueelle, mm. Hällnäsin ja Storumanin välisen kohtaamisaseman sekä Sundsvallin ja Gävlen välillä kulkevan Ostkustbanan kohtaamisasemat ja kaksoisraiteen. Suomen vuoteen 2022 ulottuvassa toimenpideohjelmassa priorisoidaan mm. Tampereen ja Vaasan välistä E12-eurooppatietä. Norjan kansallisessa vuosille laaditussa kuljetussuunnitelmassa suunnitellaan E6- tien kunnostusta Pohjois-Norjan Helgelandissa, mikä parantaa tiestandardia Saltfjälletin eteläpuolella. Nordlandin ja Tromsin lääneissä parannetaan tunturin yli kulkevia pääteitä. Kuljetuksen toimintalinjassa toteutetut panostukset tukevat seuraavia priorisoituja alueita: kestävä energia ja ympäristötekniikka, digitaalipalvelut, metsä ja puu, meriympäristö, elintarvikkeet, palveulala, matkailu, kulttuurielinkeinot ja luovan alan elinkeinot sekä turvallisuus ja pelastustoimi. Tämä tapahtuu epäsuorasti siten, että esimerkiksi matkailu ja palveluala hyötyvät itä-länsisuuntaisten liikenneyhteyksien edistämiseksi laadittujen strategioiden tuloksesta Erityistavoite: Kestäviin itä-länsisuuntaisiin liikenneyhteyksiin tähtäävien strategioiden lisääminen Maiden väliset toimivat liikenneyhteydet ovat yksi rajat ylittävän yhteistyön ylläpitämisen edellytyksistä. Häiriöherkät liikenneyhteydet voivat vähentää uskoa mahdollisuuksiin harjoittaa rajat ylittävää yhteistoimintaa ja kauppaa joustavalla tavalla, koska matkustaminen voi olla hidasta, kallista ja sääolojen vaikeuttamaa. Maiden välisellä yhteydellä on merkitystä ohjelma-alueella toimivien yritysten ja ihmisten yhteistoiminnalle. Hyvät liikenneyhteydet ovat myös tutkimuksen, korkean asteen koulutuksen ja matkailun aloilla tehtävän yhteistyön perusedellytys. Paremmin koordinoidut yhteydet voivat myös edistää sitä, että ohjelma-alueen kuljetukset sovitetaan paremmin ympäristön tarpeisiin. Botnia-Atlantica-alueella kulkee Norjan, Ruotsin ja Suomen yhdistävä kuljetusväylä. Infrastruktuuriin on tehty investointeja rakentamalla esimerkiksi terminaaleja ja satamia, mikä on mahdollistanut intermodaalikuljetusten ja nykyaikaisten tavararatkaisujen käytön. Nämä 18\n19 investoinnit stimuloivat kaupan ja teollisuuden kasvua. Lisäksi tarvitaan myös muita panostuksia vetovoimaisten ja kestävien kuljetusratkaisujen luomiseksi tähänastisten rinnalle. Ohjelma voi edistää yhteistoimintaa, jonka avulla selvitetään ohjelma-alueen maiden välisiin liikenneyhteyksiin liittyviä tekijöitä ja helpotetaan niiden edistämistä luomalla itälänsisuuntaisiin kuljetuksiin ja logistiikkakäytävään liittyviä yhteisiä tavoitteita ja strategioita. Investointeja ei voida tehdä ohjelmassa, vaan isommat panostukset tehdään kansallisella tasolla tai yksityisten tahojen toimesta. Ohjelma edistää siten epäsuorasti konkreettisia infrastruktuuripanostuksia tukemalla infrastruktuurihankkeiden valmistelua ja toteutusta. Toivottavat tulokset: Paremmat edellytykset ohjelma-alueen maiden väliselle vuorovaikutukselle Esimerkkejä toimenpiteistä, joita voidaan tukea ohjelmassa: Parempia itä-länsisuuntaisia liikenneyhteyksiä edistävien oleellisten aineistojen laatimista tukevat aktiviteetit, esimerkiksi suunnitelmat ja strategiat TEN-Tverkostoihin liittymiseksi, niitä ovat esimerkiksi merten moottoritiet (Motorways of the Sea), suunnitelmat ja strategiat tavarakuljetusten kestävän multimodaaliliikenteen aikaansaamiseksi sekä suunnitelmat ja strategiat teknisten ja organisaatioihin liittyvien pullonkaulojen poistamiseksi. Yhteistyö joustavan ja kestävän henkilöliikenteen mahdollistamiseksi. Tuensaajia voivat olla esimerkiksi viranomaiset, julkisen sektorin toimijat ja elinkeinoelämän organisaatiot. Kohderyhmä koostuu viranomaisista, julkisista toimijoista ja elinkeinoelämän organisaatioista. Hankkeissa seurataan seuraavia indikaattoreita. Niiden henkilöiden lukumäärä, joille on tiedotettu kuljetusstrategioista hankkeessa järjestyissä tiedotustilaisuuksissa 19\n20 3. RAHOITUSMAHDOLLISUUDET EU-varojen vastinrahoitusosuus on ohjelmassa 60 prosenttia kaikissa toimintalinjoissa. Norjalaisten tuensaajien kohdalla vastinrahoitusosuus on 50 prosenttia. Ohjelman tukitoimien kansallinen vastinrahoitus on tärkeä periaate, koska se toimii laadunvarmistuksena ja takuuna siitä, että ohjelman priorisoinneissa on paikallista ja alueellista omistajuutta ja sitoutuneisuutta. Innovaation ja Elinkeinoelämän toimintalinjoissa yksityinen vastinrahoitus voidaan vaihtaa EU-rahoitukseksi. Norjalainen rahoitus on jaettu valtiolliseen nk. IR-osuuteen sekä alueelliseen vastinrahoitukseen. IR-varat voivat kattaa 50 prosenttia hankkeiden kustannuksista. Nordland fylke vastaa sekä IR-varoista että osittain alueellisesta vastinrahoituksesta. Norjalaista vastinrahoitusta saadaan kuitenkin myös muilta julkisilta organisaatioilta ja/tai yksityisistä varoista ja se voidaan vaihtaa IR-rahoitukseksi. Ohjelman varat toimintalinjoittain: Toimintalinja EU-varat Kansallinen vastinrahoitus Rahoitus yhteensä (EU+ SV/FI) Norjalainen rahoitus (IR + vastinrahoitus) Innovaatio Elinkeinoelämä Ympäristö Kuljetus YHTEENSÄ\n21 4. HANKKEEN SUUNNITTELUVAIHEESSA SELVITETTÄVÄÄ Hankehakemus tarkistetaan kaikkia hankkeita koskevien yleisten valintakriteerien periaatteiden mukaisesti. Sen vuoksi on tärkeää ottaa ne huomioon jo aikaisin hankkeen suunnitteluvaiheessa. Varmistakaa, että hankkeen kaikki osapuolet ovat samaa mieltä näiden periaatteiden sisällöstä. Elinkeinoelämän myötävaikutuksen huomioiminen on myönteistä kaikissa hankkeissa, mutta eniten se painaa Innovaation ja Elinkeinoelämän toimintalinjoissa. 4.1 Rajat ylittävä lisäarvo Rahoitusta hakevien hankkeiden tulee vastata sisällöltään ohjelman suuntausta ja muita virallisia hakuehtoja. Aikaisempien ohjelmakausien arvioinnissa on havaittu, että hankkeet, jotka kumppanuuden sisällä selkeästi määrittelevät maiden rajojen välisen yhteistyön tuoman lisäarvon sekä rajan merkityksen, menestyvät parhaiten hankkeen tavoitteiden toteuttamisessa. Alla oleva malli esittää rajat ylittävän yhteistoiminnan kolme eri yhteistyötasoa. Raja-alueellisten lisäarvojen malli (Kontigo AB, 2012) Mallin yläosa esittää erilaisia yhteistoimintamuotoja lisäarvon saavuttamiseksi. Valintaan vaikuttaa se, minkä vuoksi halutaan toimia maan rajojen yli. Ensimmäisessä ruudussa on tärkeää tutustua toisiinsa ja toisensa toimintoihin ja siten käynnistää yhteistyö. Keskellä olevassa ruudussa osapuolet oppivat toisiltaan ja oikeassa reunassa taas yhteistoiminta perustuu yhteisten ongelmien tunnistamiseen ja siihen, että ongelma voidaan ratkaista yhteistyössä ja toisiltaan oppien. Mitä lähempänä oikeaa reunaa hanke on, sitä syvempää on yhteistoiminta. Eri hankkeet ovat ehtineet yhteistoiminnassa eri vaiheisiin riippuen mm. siitä, ovatko osapuolet tehneet yhteistyötä aikaisemmin vai eivät. Hankkeet, joiden osapuolet ovat jo tutustuneet toisiinsa, aloittavat oikealla olevasta ruudusta, mikä taas ei ole mahdollista hankkeissa, joissa osanottajat eivät vielä tunne toisiaan. Sen sijaan on tärkeää, että myös 21


Myydään Rivitalo, 3 huonetta - Kotka, Ristinkallio, Pahkakatu 8 - Etuovi.com 1253189\nPahkakatu 8, Ristinkallio, Kotka\nHelppoa asumista pihaa kaipaavalle. Pienen perheen kokoinen kolmiokoti, jonne voit kantaa tavarat sisään ilman suurempia remontteja. Hyvin hoidettu taloyhtiö, jossa suunnitellaan maalämpöön siirtymistä. Kaksi erillista ulkovarastoa, jonne mahtuu säilytykseen enemmänkin tavaraa. Suojaisa piha ilta-aurinkoon. Koulu ja kauppa kävelymatkan päässä.\nPahkakatu 8, 48770\n78 362,30 €\n327,20 € / kk\n(Hoitovastike 277,20 €/ kk + Rahoitusvastike 50 €/ kk)\nJääkaappi, keraaminen liesi, liesituuletin/ aktiivihiilisuodatin, astianpesukone (2016), kaapistot\nautokatospaikkoja: 16, piha-autopaikkoja: 16\nLämmitysjärjestelmä muutettu maakaasuun 2008, roska-astioiden alle asfaltointi 2012, etu ja takaovien uusiminen 2015, kuntoarvio 2017, parkkialueen asfaltointi ja piha-alueen valaistuksen lisääminen, autolämmityspistorasioiden ja kaapeloinnin uusiminen 2017, yläpohjan lämmöneristys 2018\nJatketaan kunnostustöitä mm. ikkunapeltien yms. metallirakenteiden maalausta, kylpyhuoneiden vesieristeen uusiminen asukkaiden remonttien yhteydessä 2000 €, teetetään suunnitelma maalämpöjärjestelmästä.\nKoulut: Otsolan koulu (n. 1.5 km)\nRuokakaupat: Erkinkulma (n. 0.2 km)\nPäiväkodit: otsolan päiväkoti (n. 1.0 km)\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Pahkakatu 8, Ristinkallio, Kotka (https://www.etuovi.com/kohde/1253189)


February 2015 - Page 4 of 14 - KAISA T.\nEnsimmäinen osa kevään ja kesän trendipaketista tulee tässä. Otetaan alkuun katsaus suurista linjoista ja suosituimmista materiaaleista. Seuraavassa osassa keskitytään sitten väreihin ja kuoseihin. Mietin vielä kolmannen postauksen tekoa, johon olisin koonnut sesongin “hittituotteet” ja niistä konkreettiset esimerkit. Käsi ylös, jos sellainen kiinnostaa. Toki näistä runway-kuvista saa inspiraatiota, mutta jos kaipaa selkeämpiä vinkkejä ja ideoita, mitä mahdollisesti kaupoissa kannattaisi pitää silmällä on erillinen tuotepostaus siinä kohtaa ehkä oivallisempi. Vai mitä olette mieltä? Mutta nyt kevätmoodi päälle ja itse asiaan. Kuvien lomassa hieman avaavaa tekstiä.\nEhkä se suurin ja kaikkien korviin kantautunut trendi tänä keväänä on ehdottomasti 70-luvun paluu! Leveät lahkeet, kukkakuosit, glitteriset platform-kengät ja retrovärit ovat täällä. Tarkoituksena ei ole kaivaa ullakon nurkista niitä kaikkia aitoja seitkytluvun vermeitä esiin, vaikka vintage-tuotteiden käyttö onkin enemmän kuin sallittua. Hyvä miksaus uutta ja vanhaa toimii tässä. Itsekin kävin äidiltä hakemassa muutamat mummon vanhat kuviolliset silkkihuivit asujani piristämään. Rohkeimmat pukevat tämän aikakauden elementtejä päästä varpaisiin, mutta jo pienikin ripaus 70-lukua riittää. Oletko sinä valmis vaihtamaan pillit leveneviin lahkeisiin?\nToinen valtatrendi tänä keväänä tuntuu olevan voimakas armylook, jossa pääosassa ovat varusmiehiltä lainatut takit. Poletit, vyöt, militarynapit ja maanläheiset vihreän sekä beigen sävyt ovat avainsanat tähän trendiin. Turhan maskuliinen sotilaslook vältetään kuromalla vyötärö kunnolla esiin. Tämän trendin voi helposti toteuttaa myös tuunaamalla. Vanha trenssi saa ihan uuden ilmeen, kun siihen vaihtaa metalliset napit ja vyöhön näyttävän soljen. Rintaan tai käsivarteen voi vielä ommella muutaman “arvomerkin” ja voilà valmista tuli!\nHousupukutrendi pysyy pinnalla tänäkin keväänä, joskin se saa jälleen hieman uusia muotoja. Nyt kiinnitetään huomiota jakun pituuteen, joka on joko selkeästi ylipitkä ja kiedotaan leveällä vyöllä naiselliseen muotoon tai sitten aavistuksen normaalia lyhyempi ja laatikkomaisempi. Myös tässä trendissä näkyy vaikutteita 70-luvulta ja uniformuista. Paikkataskut ja suuret napit ovat rohkea valinta toimistopukuun. Myös näyttävillä tikkauksilla varusteltu puku kerää varmasti katseita, vaikka olisikin muuten hyvin hillityn värinen. Lahkeissa suositaan suoraa tai selkeästi levenevää lahjetta.\nMaskuliinisten trendien vastapainoksi nautitaan myös naisellisesta bohotrendistä. Liehuvat pitkät helmat upeissa etnisissä kuoseissa eivät jätä ketään kylmäksi. Kirjava batiikkiprintti täyspitkässä vaatteessa on näyttävä valinta esimerkiksi kesäjuhliin. Hiukset saavat jäädä auki rennoille laineille ja asusteissakin suositaan boheemeja hapsuja, höyheniä, ja helmiä. Mokkalaukku ja/tai -kengät viimeistelevät kokonaisuuden.\nKevään 2015 näytöslavoilla nähtiin melkoinen materiaalien kirjo. Voimakkaimmin esiin nousivat denim, mokkanahka, pitsi, nahka ja tylli. Täytyy sanoa, että materiaalien puolesta tämä kevät on kyllä pitkästä aikaa eniten omaan makuuni. Rakastan tyttömäistä tylliä ja pitsiä, kuten myös poikamaisempaa denimiä. Nahka on ajaton valinta niin asusteissa kuin vaatteissakin, mutta harvinaisemman mokkanahan paluusta olen enemmän kuin onnellinen.\nBurberry, Stella McCartney, Paul&Joe\nFarkku, tämä aikoinaan työmiesten keskuudessa suosituksi tullut materiaali, on läsnä varmasti jokaisena sesonkina, mutta tänä keväänä se on noussut taas kunnolla pinnalle. On aika kaivaa farkkutakit, -haalarit, -mekot ja -hameet esiin niiden perinteisten farmarihousujen lisäksi. Pue denimiä päästä varpaisiin tai vain ylä-/alaosaan. Nappivalinta kevääseen on kirjaimellisesti farkkuhame, jossa on napit edessä koko matkalta!\nDerek Lam, Chloe, Chanel\nMokkanahan pehmeä ja upea pinta ovat mielestäni parhaimmillaan takeissa, hameissa ja asusteissa. Se vaatii huolenpitoa, eikä sovi ehkä niille vetisimmille keleille, mutta oikein pidettynä se säilyy upeana vuosikaudet. Tämän kevään mokkatrendissä näkyy perinteisten ruskeiden sävyjen lisäksi myös paljon söpöjä pastellisävyjä. Kannattaa koluta läpi läheiset kirpparit ja vintagemyymälät. Niistä voi löytyä se uniikki mokkatakki, joka ei varmasti kävele heti vastaan kaupungilla.\nLuis Vuitton, Chloe, Valentino\nPitsi on ehkä kaikista materiaaleista se ultimate suosikkini. Se on kaunis ja naisellinen, olematta kumminkaan turhan söpö. Tänä keväänä erityisesti laserleikattupitsi on se juttu. Catwalkeilla nähtiin pitsiä niin lyhyissä kuin täyspitkissäkin mekoissa. Kevään ja kesän ehdottomasti herkullisin ja trenditietoisin yhdistelmä on pitsimekko ja gladiatorsandaalit.\nCalvin Klein Collection, Isabel Marant, Prada\nAjaton nahka kulkee denimin tavoin sesongista toiseen, mutta tänä keväänä se nostaa erityisesti päätään. Uusia tuulia näkyy erityisesti väreissä ja muotoilussa. Rohkea punainen ei näytä laisinkaan halvalta, kun vaatteen malli on oikea. Isabel Marant näyttää miten tätä jäykkää materiaalia voi myös vedostaa taidokkaasti. Nahkamekko on on oiva hankinta ja sopii oikein asustettuna vaikka työvaatteeksi.\nChristopher Kane, Burberry, Christopher Kane\nNaisellinen, hempeä tylli. Parhaimmillaan muhkeana hameena, mutta tänä keväänä sitä on nähty myös kokonaisena mekkona tai söpöinä yksityiskohtina. Vinkit tyllitrendiin; suosi pastellisävyjä ja yhdistä se johonkin rosoisempaan, kuten esimerkiksi nahka/mokkatakkiin.\nHuh! Aikaahan tämä ottaa, mutta toivottavasti nautitte. Kuulen mielelläni mitä tykkäsitte toteutuksesta. Oliko tarpeeksi selkeä? Toinen osa tulee mahdollisimman pian ulos, ehkä jopa huomenna.


Käsi- ja taideteollisuusliitto Taito ry, käsityö Suomessa: Tarinallistaminen työpajakoulutus\nErotu tarinallistamalla -työpajakoulutus\nEROTU TARINALLISTAMALLA! STOORIPUU –TYÖPAJA KÄSITYÖALAN YRITTÄJILLE Helsinki 5.5.2017 klo 10-15 TÄYNNÄMECLU Business Baana, Mechelininkatu 1a\n---------------------------------------Kokkola 11.5.2017 klo 11.30-16.15 Taitokeskus KANKURI Mannerheiminaukio 3 ---------------------------------------\nTarinallistaminen eli yrityksen toiminnan muotoilu tarinaksi auttaa luomaan kokonaisvaltaisia persoonallisia ja koukuttavia asiakaskokemuksia. Käsityöalan yrittäjälle tarina on erottumisen, markkinoinnin ja myynnin työväline numero yksi. Tarinatyöpajassa työstämme jokaisen yrityksen omaa ydintarinaa Stooripuu-menetelmän avulla. Etsitään siis omaa punaista lankaa!\nTarinakätilönä työpajoissa toimii tarinallistaja Anne Kalliomäki. Anne on tarinallistamisen eli tarinalähtöisen palvelumuotoilun edelläkävijä Suomessa. Tarinallistamisesta on hyötyä kaikille aloille. Asiakkaat haluavat kokonaisvaltaisia kokemuksia, inhimillisyyttä, merkityksiä ja tunnetta. Anne on kirjoittanut kirjan ”Tarinallistaminen – palvelukokemuksen punainen lanka”. (Talentum 2014). Kirja palkittiin Hopeasulka-palkinnolla 2015. Valmistaudu tarinapajaan lataamalla ilmainen tarinallistamisen opas Tarinakoneen sivuilta: http://www.tarinakone.fi/lataa-opas/ >>> ILMOITTAUDU TÄSTÄ HELSINKI>>> ILMOITTAUDU TÄSTÄ KOKKOLA Ohjelma HELSINKI 5.5.2017\n10.00 Johdanto tarinallistamiseen - miten tarinallistaminen tukee markkinointia ja myyntiä? 11.00 Stooripuu - oman yrityksen tarinaelementtien tunnistaminen 12.00 Lounas\n12.45 Stooripuun tarinahedelmät & mikä tarinaelementeistä kiinnostaa asiakastani? 14.00 Kahvitauko 14.15 Tarinaelementistä ydintarinaksi ja asiakkaan koettavaksi? 15.00 työpaja päättyy\nKoulutushinta 25 €, koulutus on arvonlisäverotonta. Mukaan mahtuu 20 ensin ilmoittautunutta! Hintaan sisältyy lounas ja päiväkahvi. Ilmoitamme sähköpostitse mikäli tapahtuma on täynnä. 27.4. jälkeen tehdyt peruutukset laskutetaan täysimääräisinä. Lasku lähetetään sähköpostiin. OHJELMA KOKKOLA 11.5.2017\n11.30 Johdanto tarinallistamiseen - miten tarinallistaminen tukee markkinointia ja myyntiä? 12.30 Stooripuu - oman yrityksen tarinaelementtien tunnistaminen 13.30 Päiväkahvit 13.45 Stooripuun tarinahedelmät & mikä tarinaelementeistä kiinnostaa asiakastani? 15.00 Tarinaelementistä ydintarinaksi ja asiakkaan koettavaksi? 15.45 Taito Keski-Pohjanmaa ry:n KANKURI, uusi kauppapaikka käsityöyrittäjille, toiminnanjohtaja Tuula Puoskari 16.15 Työpajapäivä päättyy Koulutushinta 15 €, koulutus on arvonlisäverotonta. Mukaan mahtuu 20 ensin ilmoittautunutta! Hintaan sisältyy kahvit suolaisen ja makean kanssa. Ilmoitamme sähköpostitse mikäli tapahtuma on täynnä. 2.5. jälkeen tehdyt peruutukset laskutetaan täysimääräisinä. Lasku lähetetään sähköpostiin. Tulosta koulutusesite pdf


Naisten taloudellinen itsetunto kohenee – rahastoeuro on kasvanut\nNaisten kasvanut sijoitusinnostus näkyy myös rahastoissa. S-Pankin tekemän selvityksen mukaan naisten tekemien sijoitusten määrä on kasvanut edellisvuodesta. ”Naisten sijoittamisesta on tullut ilmiö, ja naisten taloudellinen itsetunto näyttää ilahduttavasti kohentuneen”, sanoo S-Pankin säästämisen ja sijoittamisen tuoteryhmäpäällikkö Annika Pohtila.\nS-Pankin vuosittaisessa selvityksessä tarkastellaan, miten pankin nais- ja miesasiakkaat eroavat toisistaan sijoittajina. Vuonna 2017 naisen rahastoeuro oli 95 senttiä, kun vuonna 2016 se oli 92 senttiä. Luku kertoo, montako prosenttia naisten rahasto-osuuksien määrä on miesten vastaavista. Se saadaan vertailemalla naisten ja miesten sijoitusten mediaaneja eli suuruusjärjestykseen asetettujen rahastosäästöjen keskimmäisiä lukuja.\n”Nousu on edellisvuoteen verrattuna selvä. Tässä näkyy nyt numeroina se, mistä on koko viime vuosi keskusteltu. Suomalaisten naisten kiinnostus sijoittamiseen on kasvanut ja yhä useammat uskaltavat myös aloittaa sen. Tämä näkyy myös meillä asiakasmäärien kasvussa”, S-Pankin säästämisen ja sijoittamisen tuoteryhmäpäällikkö Annika Pohtila toteaa.\nKansainvälisissä tutkimuksissa on havaittu, että vaikka sijoittaminen on kiinnostanut naisia, he ovat jarrutelleet sen aloittamista, koska ovat pitäneet osaamistaan liian vähäisenä.\n”Ehkä nyt on alkamassa käänne toiseen suuntaan. Naisten talousaiheiset ryhmät ja yhteisöt ovat saaneet viime vuonna yleisöryntäyksen, ja niissä jaetaan oppia ja vertaistukea. Se on tervetullutta, sillä sijoittamisen kynnystä on tärkeää madaltaa. Tänä päivänä kenenkään ei pitäisi ajatella, ettei voisi säästää. Rahastosäästämisen voi aloittaa vaikka kympillä kuussa”, Pohtila sanoo.\nPohtilan mielestä sijoitusinnostuksen kasvun taustalla näkyvät myös muut yhteiskunnalliset ilmiöt, kuten hyvinvointibuumi.\n”Hyvinvointibuumi on jatkunut jo pitkään, ja fyysisen hyvinvoinnin ohella myös taloudellista hyvinvointia on alettu pitää tavoittelemisen arvoisena asiana. Yhä useammalle taloudellinen tasapaino on olennainen osa kokonaisvaltaista hyvinvointia.”\nS-Pankin selvityksestä käy myös ilmi, että riskinotto sijoitusten suhteen on muuttunut vuodessa jonkin verran, niin naisilla kuin miehilläkin. Sijoituksia on siirtynyt riskiluokkien molemmista ääripäistä keskemmälle. Naisten sijoituksista noin kaksi kolmasosaa kuuluu keskitason riskiluokkaan. Korkean riskitason sijoituksia on noin 6 %, ja matalan riskitason noin 22 %. Vastaavasti miehistä noin 10 % sijoittaa korkeariskisiin ja noin 15 % vähäriskisiin rahastoihin.\n”Riskinotto on mietittävä oman tilanteen ja sijoittamisen tavoitteiden mukaan. Pitkäjänteisyydellä saavuttaa parhaan tuloksen. Kun säästää pitkään ja säännöllisesti moniksi vuosiksi eteenpäin, aika auttaa tasaamaan riskiä ja arvonvaihteluita”, Pohtila opastaa.\nLue lisää Naisen rahastoeuro -selvityksen tuloksista: https://dokumentit.s-pankki.fi/tiedostot/naisen-rahastoeuro-selvitys-2018


Suomen VPK-toiminta sai turvallisuuspalkinnon - Pelastustieto\nVPK:t ottavat mittaa toisistaan vuosittain Jehumalja-kilpailussa. Kuva vuoden 2016 koitoksesta.\nSuomen VPK-toiminta palkittiin Vuoden turvallisuusalan vapaaehtoistoimintana, kun Turvallisuus & Riskienhallinta -lehti jakoi Finnish Security Awards -turvallisuuspalkinnot eilen Helsingissä.\nLehti perustelee valintaa sillä, että vapaaehtoiset palokunnat eli VPK:t toteuttavat pelastustehtäviä usein niin kutsuttuina sopimuspalokuntina, jotka osallistuvat noin 60 prosenttiin kaikista Suomen pelastustoimen hälytystehtävistä. Sopimuspalokunnat osallistuvat päivittäin keskimäärin 200 tehtävään. Näiden vapaaehtoisten ansiosta Suomessa on maan jokaiseen kolkkaan ulottuva, kansalaisia lähellä oleva paloasemaverkosto.\nVapaaehtoisen palokuntatoiminnan merkitys korostuu myös laajoissa ja pitkäkestoisissa onnettomuuksissa, kuten viime kesänä riehuneiden metsäpalojen torjunnassa.\nLisäksi palokuntien nuorisotoiminta on yksi maamme vanhimpia nuorisotyön muotoja. 500 palokunnan yhteydessä toimii nuoriso-osasto, joka kasvattaa turvallisuusmyönteistä ja -taitoista nuorisoa. Palokunnissa on myös palokuntanaisia ja palokuntaveteraaneja, jotka huolehtivat oman vaikutusalueensa turvallisuudesta turvallisuusviestinnän ja -koulutuksen keinoin. On laskettu, että yli 100 000 henkilöä saa oppia oman turvallisuusosaamisensa kehittämiseksi vuosittain.\nKunniamaininnat Caritas-ensivasteelle ja Kansalaisareenalle\nPunaisen Ristin Caritas-ensivastetoiminta palkittiin kunniamaininnalla yhdessä Kansalaisareenan kanssa. Kansalaisareena on vapaaehtoisen työn informaatio- ja kehittämiskeskus, joka edistää edellytyksiä ja olosuhteita vapaaehtoiselle toiminnalle. Areena tavoittelee lisäksi sitä, että lainsäädäntö ja viranomaisten käytännöt tukevat ja mahdollistavat vapaaehtoista työtä. Kansalaisareena myös edistää yksityisten henkilöiden, järjestöjen ja julkisen sektorin välistä yhteistyötä vapaaehtoisessa toiminnassa.\nCaritas-ensivastetoiminta on ainutlaatuista kahden kansalaisjärjestön ja niiden vapaaehtoisten toinen toisiaan täydentävää viranomaisia tukevaa yhteistyötä, joka on syntynyt tarpeeseen ja kehittynyt yhteiskunnan muutoksissa viranomaisten tarpeiden ja toimintatapojen muutosten mukana. Toiminta, jota SPR toteuttaa tällä hetkellä yhteistyössä Turun meripelastusyhdistyksen kanssa heidän Abso-veneellään, on jatkunut jo 30 vuoden ajan. Toimintaan osallistuu vapaaehtoisia, joista osa on myös terveydenhuollon ammattilaisia, kuten ensihoitajia, lääkäreitä ja sairaanhoitajia, sekä meripelastajia. Vapaaehtoisia tulee koko Suomen alueelta Lappia myöten.\nTurvallisuus & Riskienhallinta -lehti jakaa yhteistyössä kumppaniensa kanssa vuosittain Finnish Security Awards -turvallisuuspalkinnot. Ne myönnetään esimerkillisestä turvallisuustoiminnasta ja turvallisuusinnovaatioista, joita laajalla ja monipuolisella turvallisuusalalla on.\nEnsimmäisen kerran palkinnot jaettiin vuonna 2015. Palkinto jaetaan 11 kategoriassa.\nLähde: Turvallisuus & Riskienhallinta\nSopimuspalokuntatoiminnan kansallinen kehittäminen edennyt toimintaohjelmaluonnokseen


Palvelut yrityksille Mikkelissä - Mikkelin kehitysyhtiö Miksei Oy\nMikkelin kehitysyhtiö Miksei Oy > Palvelut\nAutamme saamaan tehoja myyntiin, markkinointiin ja vientiin\nAutamme matkailun tuotekehityksessä ja markkinoinnissa\nPohditko Mikkeliin sijoittumista?\nTuotamme sujuvat sijoittumispalvelut Mikkelin seudulla. Autamme sijoittumista harkitsevia yrityksiä kokoamaan kaiken sijoittumispäätökseen tarvittavan tiedon sekä välitämme tontit ja toimitilat. Apunamme on Yritys-Suomen yhteistyöverkosto, johon kuuluu useita keskeisiä yksityisiä ja julkisia palveluntuottajia.\nYrittäjä ja MikseiMikkeli juttelivat. Yrittäjä voitti.\n”Olen ollut erityisen tyytyväinen siihen helppouteen ja luotettavuuteen, jota olen MikseiMikkelin kautta saanut.”\nNiina Kansikas, yrittäjä\nAutokoulu Niina Kansikas\n”MikseiMikkeli nopeutti yritystoimintamme aloittamista ja auttoi investointitukien järjestämisessä ELY:n kanssa.”\nToni Salmi, yrittäjä\n”MikseiMikkelin asiakaspalvelu on ollut tosi asiantuntevaa, mutta sopivasti sellaista kotoisaa.”\nTeemu Kaijanen, yrittäjä\n”For us, good access to the port and raw material is very important. There was no way to choose other place – so we chose Mikkeli.”\nNaoya Rikitake, tj.\nKatso myös sähköiset palvelumme\nYrityskaupat -palstalta voit hakea Mikkelin seudulla myynnissä olevia yrityksiä ja liiketoimintoja.\nTontti- ja toimitilahakemistostamme voit hakea koko seudun toimitiloja, tuotantotiloja ja uusia tontteja.\nYrityshakemiston avulla voit mm. arvioida kilpailutilanteen hakemalla jo toimivia yrityksiä. Voit myös etsiä mahdollisia kumppaneita yrityksellesi.\nYritys-Suomen kautta saat ilmaiseksi käyttöösi kattavat liiketoiminnan suunnittelun työkalut.


muru - Rastaan Ratsutalli\nSyntynyt 11.7.2017, 7v\nRekisteritunnus VH18-013-0089, #PKK3195\nVäri musta tovero (nT/SplSpl)\nMerkit sinisiä pilkkuja vas. silmässä\nTaso heA re 100cm\nHienolla suvulla varustettu Muru herättää huomiota niin koollaan kuin värilläänkin. Monesti vastaanottanut ihmettelyitä ihmisten kuultua hevosen olevan vieläpä täysin puhdas puoliverinen.\nMuru on helppo noutaa, sillä tulee usein vastaan. Pitää ihmisten kanssa olosta ja on myös tuttavallinen muille ruunille ja oreille, ellei toinen ala ärhentelemään. Ottaa ilomielin vastaan korvarapsut ja seisoo hoitotilanteissa hiljaa paikoillaan, puoliksi torkuksissa. "Juttelee" paljon, jopa koirat ovat saaneet osakseen uteliasta hörinää.\nYmmärtää olevansa suuri ja käyttää sitä hyväkseen. Jos ei jonakin päivänä huvita suitsiminen, siinäpä sitten taistelet saadakseni jättiläisen pään alas. Murusta huomaa että kiusaa joskus myös ihan tahallaan, "vähän vain kokeilin, sori"- ilmeen kanssa. Ei ota koskaan kuolaimia heti suuhunsa. Niitä täytyy jaksaa pitää jonkin aikaa turpaa vasten ja antaa Murun tuumata, lopulta ottaa ne nätisti. Orin ilmeestä on huomattu että pitää kuolaimettomia selkeästi miellyttävämpinä. Niitä käytetäänkin pitkälti, mutta maastoon ja vieraisiin paikkoihin (kisatilanteet, valmennukset jne.) on tavattu vielä laittaa kuolaimet. Tätä käytäntöä pidetään yllä, kunnes Murun jarrut alkavat toimia ilman kuolaimiakin kunnolla.\nSatulointi ja suojien laitto on nopeasti tehty, niiden aikana ei tee kummempia. Myös loimitus on helppoa ja sen voi usein tehdä pihatossakin ilman mihinkään sitomista. Aikoinaan ahdistui loimien rahinasta joten ollaan silti oltu tarkkaavaisia Murun kehonkielen suhteen.\nMuru on erittäin herkkä suustaan ja ratsastajan istunnan suhteen. Vaatii hyvin hellät avut ja pienikin ylimääräinen keikkuminen häiritsee orin keskittymistä.\ni Oldfinion Masterpiece\ne Seifenkraut Vivien\nii Oldfinion Darius\nie Oldfinion Mallory\nei Voltigeur Rosf\nee Oldfinion Ediline\niei Mousseux Noir\neee Jubilant von Fatima\niiii Daquiri - iiie Jamocha - iiei Lawford - iiee Ariane - ieii Porte Noir - ieie Fleur de la Sabine - ieei Klagend - ieee Sabine\neiii Voltaire - eiie Burma - eiei Stenograph - eiee Wenica - eeii Edgar - eeie Jaicee - eeei Jubilant von Vlek - eeee Fantazja\nRohkeus: taso 4\nKuuliaisuus: taso 5\nTemperamentti: taso 4\nHerkkyys: taso 6\nLiikkeet: taso 7\nKetteryys: taso 5\n2.4.2019 Lind's Ruby Vampiro Teakettle Ghost Mustarastas VRL-14154\n12.04.2020 Sense Of Serenity Finion Pearlfection Mustarastas VRL-14154\nSpring Circus, Kalla-Cup 2. osakilpailu\n19.5.2019 Auburn Estate, sijoitus 8. (63,636%)\nKRJ 001 luokka 1 heB\n18.6.2019 Ranch O'Hara, sijoitus 3.\nKRJ 001 luokka 2 heB\n18.6.2019 Ranch O'Hara, sijoitus 6.\nKRJ 581 luokka 1 heB\n11.6.2019 Vaalama, sijoitus 9.\nVillit kilpailut luokka 3 heB\n31.7.2019 Adina, sijoitus 9. (65,000%)\nKRJ3 luokka 2 heB\n23.10.2019 Humlegård, sijoitus 8. (67,857%)\nKRJ 851-880 luokat 1 & 2 heB\n30.11.2019 Hornanhovi, sijoitukset 12. & 21.\nKRJ luokka 1 heB\n11.01.2020 Runiac, sijoitus 16. (60,438 %)\nArvo 8. tilaisuus, marraskuu 2019\nka: 14p Oiva Ori\n"Hevosella persoonallinen ilme, hauska väri ja miellyttävä, siisti väritekniikka. Lyhyt kaula, edestä ja yleisilmeeltään raskaan oloinen."\nMetsätalli PKK-näyttelyt 18.12.2019 tuom. Lynn\nHY, EM: Persoonallisuus\nYstävänpäivän Värinäyttelyt 14.02.2020 tuom. ?\nMansikki, 1. sija finaalissa, KM: 101\n"Oikein hauskannäköinen oldenburgilaisori voitti tänään kehänsä dalmatialaismaisella värityksellään!"\n- low profile-koulusatula & anatominen kouluvyö (musta)\n- geelialusta (musta)\n- jalustinhihnat (musta), metallijalustimet & turvajalustimet (hopea)\n- kolme kouluneliöhuopaa (oliivi, punainen ja valkoinen)\n- kuolaimettomat crossunder-suitset, kankisuitset, aachensuitset (musta)\n- otsapanta jossa helmiä, nahkainen otsapanta & kaareva otsapanta jossa helmiä ja timantteja (musta)\n- oliivinivelkuolain & pelhamit (hopea)\n- fleecepintelit (valkoinen ja oliivi), pintelipatjat (musta)\n- koulusuojat etu ja taka & takajalan hivutussuojat (musta)\n- naruriimu (punainen), riimu ruskeilla nahkapaloilla soljissa (musta), nahkariimu (musta)\n- salmiakkiriimunnaru (harmaa-sininen), nahkainen naru ketjulla (musta ja hopea)\n- juoksutusliina (tummansininen) & delta (musta)\n- kuljetussuojat (punainen)\n- harjalaukku (musta)\n- pölyharja, juuriharja, kampa, kaviokoukku, kumisuka, selvitysspray, nyppimiskampa, klipperi\n- vadelmanmakuisia hevoskarkkeja\n- kombiloimi kuljetukseen, hiki- ja talliloimeksi (punainen)\n- fleeceloimi kaulakappaleella (oliivi)\n- sadeloimi kaulakappaleella (oliivi)\n- toppaloimi kaulakappaleella (musta)\n- talliloimi (musta)\n3 kg kuivaheinä\nDynavena Activ'100 (turvotettava!)\nPeacemaker 1 litra\nMash 1 dl\nGreenline 2 dl\nElektrolyytti 1 mitta\nSuola 1 mitta\n6 kg kuivaheinä\nMuru on virtuaalihevonen


Missikaunotar Niina Kuhta aloitti uuden työn – selvittelee koronaviruksen tartuntaketjuja – Stara\nMissikaunotar Niina Kuhta aloitti uuden työn – selvittelee koronaviruksen tartuntaketjuja\nViihdeuutiset 9.4.2021, 13:20 · Terhi Piiroinen\nSuomalaisille televisiosta tuttu Miss Plus Size ja hääpukuliikeyrittäjä Niina Kuhta on aloittanut päivätyön Helsingin kaupungin koronajäljittäjänä epidemiologisessa yksikössä. Työmääräys kestää kesäkuulle asti.\n– Olen työllistänyt itseni muualle missä koen, että minua tarvitaan nyt eniten. Näin ei tarvitse miettiä hiljaisempia ajanjaksoja.\nNyt on todella töitä aamusta iltaan! Niin kiitollinen tästä upeasta ja ainutlaatuisesta mahdollisuudesta olla mukana tekemässä jotain konkreettista koronan taltuttamiseksi ja pitämässä ihmisistä huolta, Kuhta kirjoittaa Instagramissa.\nHän on kertonut olevansa innoissaan uudesta työpaikasta ja herää aamuisin varhain. Naisen omistama Niinatar-liike on edelleen avoinna.


Evan taivaanlahja • Arvostelu | Film-O-Holic.com\nEtusivu › Valkokangas › Evan taivaanlahja\nEvan taivaanlahja valkokangas\nJussi Lahtonen • 03.08.2007\nMinun jälkeeni vedenpaisumus\nAlussa oli Jumala, ja Jumalan nimi oli Morgan Freeman. Taivaan valkopartainen taatto sähläsi Jim Carreyn kanssa aatteellisessa komediassa Bruce taivaanlahja (2003). Mutta Herralla ei ole sanansijaa Hollywoodissa, eikä edes jumalallinen interventio saanut Carreytä tulemaan takaisin uuteen taivaskomediaan. Jumalan oli tyytyminen sinänsä mainioon Steve Carelliin, tuoreen kongressiedustajan Evan Baxterin roolissa.\nTarinan perusjuoni on napattu Raamatusta, eli mysteerinen jumalhahmo kiusaa, häpäisee ja vainoaa Baxteria, kunnes tämä lupautuu jättämään uransa, perheonnensa ja elämänsä sivummalle rakentaakseen uuden ajan Arkin tulevan tulvan varalle. Luojaa ei kuitenkaan esitetä sadistisena kosmisena diktaattorina vaan pilke silmäkulmassa hääräilevänä vanhana herrana, josta huokuu Freemanin miltei petollisen lämmin karisma.\nMaltillisemmin ja tervejärkisemmin Lähi-idän paimentolaisuskontoihin suhtautuva eurooppalainen ei sisäistä tai hyväksy Evan taivaanlahjan mentaliteetteja läheskään niin kyselemättä kuin "in God we trustin" seteleihinsäkin painaneet amerikkalaiset. Fundamentalistista, vanharaamatullista tulvien, tulikiven ja koston jumaluutta on pehmennetty ympäristönsuojeluviittauksilla ja huumorilla, mutta kuorrutus ei muuta kuivumaan päässeen kakun sisältöä.\nHuumorin kukka on paikoin nuutunut, sillä muutamien yksittäisten oivallusten vastapainoksi Evan taivaanlahja tarjoaa samojen vitsien toistoa sekä jokusen linnunpaskasketsin liikaa. Tekijät eivät ole osanneet päättää, tehdäänkö perhe-elokuvaa, itseironista komediaa vaiko fyysistä slapstick-farssia, jossa koirat käyvät uuden Nooan kulkusiin kiinni ja päähenkilö kaatuilee hassunhauskasti.\nSteve Carellia ei ole syyttäminen Evan taivaanlahjan ongelmista, sillä hän hoitaa oman leiviskänsä kunnialla ja onnistuu luomaan moderniksi Nooaksi muuttuvasta Baxterista pohjimmiltaan varsin sympaattisen hahmon. Parhaimmillaan Carell on absurdeimmissa kohtauksissa, kuten ZZ Topin Sharp Dressed Menin vauhdittamassa poninhäntä- ja pukujuppeilukohtauksessa – sen sijaan fyysisemmässä tilannekomediassa vertailut Carreyhin käyvät kohtuuttomiksi.\nPohjimmiltaan Evan taivaanlahjassa kyse on sokean uskon varaan heittäytymisestä sekä amerikkalaisten perhearvojen korostamisesta. Vaikka Jumala käytännössä pakottaakin Baxterin rakennustöihin, teos kuitenkin korostaa kärkkäästi ihmisen mahdollisuutta valita oma suuntansa. Toisaalta kyseessä on kuitenkin kevyt kesäkomedia, ei uskonnollinen opinkappale, joten riippuu katsojan omasta viitekehyksestä, miten ristiriitaisuuksiin haluaa suhtautua. Elokuvan voi ottaa halutessaan vastaan puhtaana fantasiakomediana, mutta sellaisenakaan se ei toimi kuin ajoittain.\nSeuraava: Silta salaiseen maahan\nArvostelu elokuvasta Bridge to Terabithia / Silta salaiseen maahan.\nEdellinen: Paha aavistus\nArvostelu elokuvasta Premonition / Paha aavistus.\nPääosissa: Steve Carell, Morgan Freeman, Lauren Graham, John Goodman


Yritysjärjestelyt: Jakautuminen - Minilex\nJakautumisella voidaan toteuttaa eri tavoin. Ensinnäkin jakautuminen voidaan tehdä kokonaisjakautumisella. Sillä tarkoitetaan järjestelyä, jossa osakeyhtiö purkautuu ilman selvitysmenettelyä. Jakautuminen tapahtuu siten, että kaikki osakeyhtiön varat ja velat siirtyvät kahdelle tai useammalle osakeyhtiölle.\nJakautumisesta on kyse myös osittaisjakautumiseksi kutsutussa järjestelyssä. Tästä on kyse, kun osakeyhtiö ilman selvitysmenettelyä ja ilman, että se itse purkautuu siirtää yhden tai useamman liiketoimintakokonaisuutensa sellaisenaan yhdelle tai useammalle osakeyhtiölle jättäen vähintään yhden liiketoimintakokonaisuuden siirtävään yhtiöön. Liiketoimintakokonaisuudella tarkoitetaan yhtiön osan kaikkia varoja ja vastuita, jotka hallinnollisesti muodostavat itsenäisen toiminnan eli omavaraiseen toimintaan kykenevän yksikön.\nJakautuvan yhtiön osakkeenomistajat saavat jakautumisen yhteydessä vastikkeeksi kunkin vastaanottavan yhtiön liikkeeseen laskemia uusia osakkeita tai sen hallussa olevia omia osakkeita. Osakkeet jaetaan omistamiensa osakkeiden mukaisessa suhteessa. Jos vastike suoritetaan rahana, se saa olla enintään kymmenen prosenttia vastikkeena annettavien osakkeiden nimellisarvosta. Jos nimellisarvo puuttuu, rahasuoritus saa olla enintään osakkeita vastaava osuus yhtiön maksetusta osakepääomasta.\nVaikka yhtiö jakautuu, sen ei verotuksessa katsota purkautuneen. Jakautuvan yhtiön vähentämättä olevat hankintamenot ja muut vähennyskelpoiset menot vähennetään verotuksessa samalla tavalla kuin ne olisi vähennetty jakautuvan yhtiön verotuksessa. Yhtiöiden jakautuessa syntynyt voitto ei ole veronalaista tuloa. Vastaavasti tappio ei ole vähennyskelpoinen meno.\nVastaanottavan yhtiön osakkeille on määriteltävä hankintameno. Jakautumisessa osakkeiden hankintamenoksi katsotaan se osa jakautuvan yhtiön osakkeiden hankintamenosta, joka vastaa vastaanottavalle yhtiölle siirtynyttä osaa jakautuvan yhtiön nettovarallisuudesta. Osittaisjakautumisessa jakautuneen yhtiön osakkeiden hankintamenoksi katsotaan se osa jakautuvan yhtiön osakkeiden hankintamenosta, joka vastaa sille jäänyttä osaa jakautuvan yhtiön nettovarallisuudesta.\nJos on ilmeistä, että kokonaisjakautumisessa vastaanottaville yhtiöille siirtyvien nettovarallisuuksien suhde poikkeaa olennaisesti yhtiöiden osakkeiden käypien arvojen suhteesta menetellään toisin. Tällöin käytetään hankintamenon jakoperusteena osakkeiden käypien arvojen suhdetta. Sama pätee osittaisjakautumisessa, jos jakautuvalle yhtiölle jäävän nettovarallisuuden ja vastaanottavalle yhtiölle siirtyvän nettovarallisuuden suhde poikkeaa käypien arvojen suhteesta.