Monttu: Kuudes Praedor-sessio: Tutusia kohti\nKuudes Praedor-sessio: Tutusia kohti\nVuosi 513 Valiarin aikaa, kesäkuu\nKesätauon jälkeen saatiin taas Praedor-kampanjamme tulille, ja jatkoimme siitä, mihin keväällä jäätiin: Fallon, Palon ja Jarec saivat kuulla, että kotimaassa Tutusissa oli syttynyt sota naapurin Holrusia vastaan, ja Farallacien luokse tulleessa kirjeessä komennettiin seikkailijoita palaamaan kotiin. Lyhyt selvitys pelikerran tapahtumista.\nLyhyiden Jadar ja Nelissa Farallacin järjestämien kestien jälkeen seikkailijat suuntasivatkin Farrignian kautta pohjoiseen, kotia kohti, ja Farrigniassa täydennettiin varusteita, ja saatiin eräältä palkkasoturina toimivalta eridu-barbaarilta, kuinka sota oli alkanut. Ilmeisesti holrusilainen ritarijoukkio oli hyökännyt tutusilaisen kauppiaskaravaanin kimppuun ja surmannut hässäkässä erään tutusilaisen rajaparonin pojan. Tutusilainen paroni oli tästä suivaantuneena kerännyt joukkonsa ja käynyt surmaamassa takaisin Holrusin puolelle paenneet ritarit, ja nyt kaksi valtakuntaa oli sodassa. Eridu jäi vielä kaupunkiin kuluttamaan rahojaan, mutta voisi hyvinkin olla, että seikkailijat saisivat vielä taistella tätä vastaan; barbaari Romak oli nimittäin matkalla Holrusin puolelle.\nSeurueemme lähtikin kiireen vilkkaa Tutusiin päin, sillä matka veisi jopa hyviä maanteitä pitkin ainakin kaksi viikkoa. Matkalla kohdattiin pohjoiseen - Holrusin tai Tutusin puolelle matkaavia palkkasotureita, ja lyöttäytyi lopulta "Mustat kädet" -nimisen joukkion matkaan. Tutusin rajalla palkkasotureiden ja seikkailijoiden tiet kuitenkin erkanivat, kun eräs Kreivi Enith pyysi seikkailijoiden apua.\nKreivi Enith paljastui raamikkaaksi ja säntillisen soturin oloiseksi mieheksi, joka oli itsekin lähettänyt suurimman osan miehistään jo kuninkaan kutsumana pääkaupunkiin. Kreivi itse ei kuitenkaan voisi lähteä, ennen kuin olisi hoitanut erään ongelman, jossa kreivi toivoi seikkailijoiden auttavan; eräs kreivin ritareista, Myllytornin Raudric, ei ollut vastannut kreivin kutsuun lähteä sotaan, ja oli siten kreivin silmissä petturi. Hän halusi seikkailijoiden hakevan ritarin - tai tämän pään - Myllytornilta, että koko kreivi ja seikkailijat voisivat suunnata yhdessä pohjoiseen.\nMyllytornin Raudric paljastui kuitenkin vanhaksi ja raihnaiseksi mieheksi, jonka koti, yksinäinen ja ränsistynyt mylly ja torni olivat nähneet ritarin tavoin parhaat päivänsä jo aikaa sitten. Oli selvää, ettei Raudricista olisi sotaan lähtijäksi, ja vanhukselta saatiin myös kuulla, että hänen ainoa poikansa ja perillisensä oli siepattu vain päiviä aikaisemmin epäilemättä holrusilaisten rajarosvojen toimesta.\nSeikkailijat lupasivat auttaa vanhusta ja etsiä tämän siepatun pojan, jos vanha ritari taasen lupaisi järjestää hallitsemansa kylän miehistä - niistä joita kevään kuumeen jäljiltä oli hengissä - nostoväeksi sotaan. Vanhus lupasi tehdä parhaansa, ja seikkailijat lähtivät jäljittämään sieppaajia pohtien, miksi ihmeessä vähäpätöisen ritarin poika oli siepattu. Lunnaidenko takia?\nTaitava erämies Palon pääsi helposti ryövärien jäljille, ja onnistui jäljittämään nämä pohjoisessa kohoaville Holrusin ja Tutusin väliin jääville ylänköisille metsämaille. Ryövärit pitivät piiloaan erään järveä halkovaan kallioon porautuneessa luonnonluolassa, jonka suulla seikkailijat ja rosvot ottivatkin verisesti yhteen: yhteenoton lopuksi seitsemästä rosvosta neljä makasi kuolleina maassa ja kaksi pakeni viillettyään Raudricin pojan kurkun auki. Rosvojen päällikkö otettiin vangiksi, mutta ryöväri nautti elämästään vain niin kauan, että ehti vihjailla jotain Raudricin vihollisista, ennen kuin vanha ritari surussaan seivästi rosvon kuoliaaksi. Ryövärien hevoset menivät surulahjaksi Raudricille, ja seikkailijat pitivät rosvoilta jääneet rahat ja aseet.\nSaalis ei kuitenkaan seikkailijoita paljoa lämmittänyt: Palon menetti lähes kätensä ja henkensä rosvoja vastaan käydyssä taistelussa, ja Jarecin tulehtunut jalka jouduttiin lopulta leikkaamaan irti. Ainoastaan haarniskansa ja asetaitojensa suojelema Fallon selvisi taistelusta lähes naarmuitta.\nLisäksi seikkailijoita vaivasivat monet kysymykset: miksi rosvot olivat siepanneet Raudricin pojan? Miksi Enith halusi Raudricin niin kovasti hengiltä? Mitä tapahtuisi seuraavaksi? Nämä kysymykset mielessään seikkailijat suuntasivat takaisin kreivi Enithin maille raportoimaan tapahtuneesta.\nSessio oli pj:n näkökulmasta mielenkiintoinen, ja käyttöön ottamamme talon sääntö, työnimellä "the stunt" kulkeva sääntöehdotus toimi ainakin ensimmäisissä testeissä juuri suunnitellun mukaisesti. Pelaajistakin näytti olevan hauskaa, ja sessio sujui vauhdikkaasti vaeltaen ja rosvojen verta vuodattaen. Hahmoista kaksi kävi hyvin lähellä kuolemaa - Jarec vain muutaman pisteen päässä, ja Palonin käsi onnistuttiin pelastamaan vain sääntöjä laveasti tulkiten - mutta kokonaisuutena sessio oli ehkä yksi parhaista ja rennoimmista mitä Praedorissa olemme tähän mennessä pelanneet. Opimme ainakin, että jopa vaatimattomat kaarijouset ovat osaavissa käsissä tappavia, jos seikkailijoilla on vaikeuksia päästä lähelle niitä käyttäviä vihollisia. Taistelu ja siihen seurannut tilanne oli ainakin minusta yksi mielenkiintoisimpia tässä Praedor-kampanjassa...\nOtimme käyttöön myös seuraavat sääntömuutokset:\n- Kaikkien taitojen aloitusarvo on 6 tai suurempi, jos ominaisuus puolitettuna niin sanoo.\n- The Stunt: pelaajat voivat taistelussa ehdottaa hahmolleen jotain liikettä, joka antaa heille pienen edun taistelussa, mutta ei tuo suoranaista voittoa. Tämä "stunt" ratkaistaan yhdellä PJ:n vaikeudeltaan määrittelemällä heitolla.\nEsimerkkinä Stunt-heitosta pelissä toimi tilanne, jossa Juhon hahmo Fallon puski kilvellään yhden vastustajan päin kahta kaarijousta käyttävää vihollista kaataen puskemansa vastustajan ja estäen kaarijousia käyttäneiden tähtäyksen.\nStunt-vaihtoehdon on tarkoitus antaa pelaajille mahdollisuutta kuvailuun ja erikoisten ratkaisujen keksimiseen tilanteisiin, joissa hahmojen on mahdollista osoittaa elämää suurempi sankaruutensa. Toki Praedorin hahmot pysyvät edelleen hyvinkin kuolevaisina - sen pelikertakin osoitti - mutta ainakin heillä on mahdollisuus saavuttaa elämässään muutama kohokohta ennen turmiota.\nLähettänyt Anonyymi klo 21.33\nAnonyymi 31. elokuuta 2009 klo 21.50\nPelikerta oli kyllä mielenkiintoinen ja roolipelaamistakin oli mukavasti.\n+juoni uskottava ja toimiva\n+taistelua sopivassa suhteessa (kesti tosin aika monta vuoroa)\n- en keksi yhtään.\nAnonyymi 31. elokuuta 2009 klo 22.00\nPJ:lle imarteleva rivi :) mutta kyllä sinä ja Karppinenkin pelasitte musta tosi hyvin. Molempien hahmot käyttäytyivät uskottavasti, ja jos Fallon hallitsi taistelua, niin kyllä Palonkin teki oman osansa verenvuodatuksessa ja taistelun ulkopuolisissa aktiviteeteissa.\nPitääkin vielä mainita Fallonin... aseenkantaja Kandarin lähteneen Tutusiin ilmoittamaan Fallonin suvulle seikkailijoiden olevan matkalla kotiin. Unohtui hässäkässä.\nMkaY 31. elokuuta 2009 klo 22.13\nMukava kuulla, että pelit pärähtäneet taas käyntiin ja hauskaa on ollut.\nHienoa, että sielläkin kannustetaan stuntteihin ja kuvailuun taistelussa. Limit Breaker on meillä ollut edelleen käytössä, mutta kenties pelaajat ovat unohtaneet sen käytön?!!? Noh, nyt kun itse pääsen taas fantasiassa pelaajan rooliin, niin itsehän en unohda.\nMielenkiinnolla jään seuraamaan jatkoa. Mukava tuo raajojen irtoaminen. Omissa peleissä ei ole niin käynyt kuin kerran, kun maagin tosituli poltti Enokin käden olemattomiin. :)\nAnonyymi 31. elokuuta 2009 klo 22.23\nJoo tänään piti vähän soveltaa tuon raajojen irtoamisen kanssa :D\nEnsin Palon sai nuolen käteensä sellaisella voimalla, että Syvä Haava -taulukko sanoi käden "murskautuvan käyttökelvottomaksi tai leikkautuvan irti" - no nuolella tällaisia vahinkoja oli vaikea kuvitella saatavan aikaan, että käsi nyt kirjaimellisesti *leikkautuisi* irti, joten päätin, että nuolenhaava tulehtuu taistelun jälkeen, jolloin käsi joudutaan amputoimaan => sama lopputulos. Noh, Palonin käsi pelastettiin alkemian avulla, mutta sitten Jarec sai samanlaisen haavan jalkaansa - ja taas *nuolesta*... eikä enää ollut elämän eliksiirejä auttamassa...\nAnonyymi 1. syyskuuta 2009 klo 8.17\nJuu, se on aina mukava kun nuolet ja vasamat aiheuttavat tuonsorttista päänraapimusta. Muutaman kerran se on ratkaistu esimerkiksi sillä, että nuoli lävistää olan, kyynärpään tai vaikkapa polven niin pahasti, että raaja menetetään nivelen tuhoutuessa lopullisesti.\nMutta joka tapauksessa, hyvää peliä jälleen.\nAnonyymi 5. syyskuuta 2009 klo 9.33\nJees, nuolet ja vasamat aiheuttavat omat ongelmansa tuossa SyH -taulukossa, mutta onneksi luovalla ajattelulla noita mahdollisuuksia niiden toteuttamiseen löytyy.\nA Solitaire of Ice and Fire: House Walker of North...\nRobin Hood - A Song of Ice and Fire Style!\nTulen ja Jään laulun hahmoja Praedorin säännöillä ...


THL: Pohjois-Pohjanmaalla kaksi uutta koronatartuntaa, molemmat Haapajärvellä – koko maassa 120 uutta tautitapausta | Siikajokilaakso\nTHL: Pohjois-Pohjanmaalla kaksi uutta koronatartuntaa, molemmat Haapajärvellä – koko maassa 120 uutta tautitapausta\nKoronaviruksen leviäminen on Suomessa tällä hetkellä varsin maltillista. Kuvituskuva.\nKoronavirustartuntojen määrä Pohjois-Suomessa on edelleen vähäinen. Lauantaina Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kertoi kolmesta uudesta tartunnasta.\nKaksi pohjoisen tartunnoista oli Pohjois-Pohjanmaalla, molemmat Haapajärvellä. Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirissä puolestaan todettiin yksi tautitapaus Keminmaassa.\nKainuun ja Lapin sairaanhoitopiireissä uusia tautitapauksia ei ollut.\nPohjois-Pohjanmaan naapurimaakunta Keski-Pohjanmaalla oli taannoin suuri tartuntaryväs ja maakunta oli ilmaantuvuusluvun perusteella pahinta epidemia-aluetta. Nyt Keski-Pohjanmaankin tartuntamäärät ovat viime aikoina olleet maltillisia ja ilmaantuvuusluku on laskenut selvästi.\nKorkein ilmantuuvusluku (80,1) on tällä hetkellä Kanta-Hämeessä. Ilmaantuvuusluku kuvaa tartuntojen määrää kahden viikon ajanjaksolla 100 000:ta asukasta kohti. Pohjois-Pohjanmaan ilmaantuvuusluku on tällä hetkellä 14,3. Maan pienin ilmaantuvuusluku on Lapissa: 1,7.\nKoko maassa uusia tautitapauksia raportoitiin lauantaina 120.\nTHL:n koronakartan mukaan tartuntoja on havaittu viimeisen kahden viikon jaksolla Suomessa 1 840, kun edellisellä kahden viikon ajanjaksolla niitä todettiin 2 857. Tautitilanne siis näyttää jatkavan kehitystään hyvään suuntaan.\nKaikkiaan epidemian aikana Suomessa on todettu hieman yli 93 000 koronavirustartuntaa.\nKoronatartunnat Koronaepidemia Pohjois-Pohjanmaa Haapajärvi Koronavirus Pohjois-Suomi


Vuosimalli 2007 (ensirek. 4-2007) Mittarilukema 365 000 km\nRekisterinumero HHG-988 Katsastettu 4-2021\nAloita jakelu-business, tuunaa matkailuautoksi, sisusta harrastekäyttöön, laita liikkuvaksi varastoksi... Nyt myynnissä hyväkuntoinen kuorma-auto todella edullisesti! Hinta vain 6900 euroa!\nRenault Midlum 190 DXi 2007, HHG-988\n-\tkäyttöönottopäivä 19.4.2007\n-\tajettu 365.000 km\n-\tkatsastettu huomautuksitta 4/2021, seuraava katsastus 19.4.2022 mennessä\n-\tvääntävä 4.8 litran dieselmoottori, 140 kW, kulutus vain 15-16 l/100 km\n-\tkokonaismassa 8500 kg, omamassa 5250 kg\n-\tpituus 720 cm, leveys 252 cm, korkeus 285 cm\n-\teristetty NEKin umpikori, sisämitat: pituus 525, leveys 243, korkeus 189 cm. Kopissa tukevat hyllyt sekä työtaso etuosassa. Hyllyt ja taso ovat helposti irrotettavissa.\n-\t24 V paksu johdotus sulakkeella ja pääkytkimellä akustolta koppiin\n-\tperälauta hiekkapuhallettu ja maalattu 2020\n-\takut (2x180 Ah) uusittu 12.2.2021\n-\ttakarenkaat uusittu keväällä 2021, myös edessä vielä hyvin pintaa\n-\tmoniurahihna + rullat vaihdettu, samoin vaihteisto-, perä- ja moottoriöljyt, ilmansuodatin, ilmankuivaimen patruuna jne 9/2019 (Pekant Oulu), jonka jälkeen ajettu noin 3500 km\n-\tkytkin uusittu 322.000 km kohdalla (Scania-huolto)\n-\tpolttoainetankki uusittu 8/2021 (Wetteri Oulu), samalla uusittu suodattimet sekä huollettu polttoainelinjasto\nVarusteina mm. 1000 kg takalaitanostin kaukosäätimellä, lisävalot, ilmajouset ja korkeudensäätö takana, Webasto kellolla, ilmastointi, vakionopeudensäädin, ajotietokone, tasauspyörästön lukko, paineilmajarrut, digitaalinen ajopiirturi, radio.\nHuomautettavaa: AdBlue ei toimi, mutta ei haittaa ajoa mitenkään. Perälauta aukeaa hieman itsestään mikäli auto seisoo pitkään käyttämättömänä. Kuskin penkin (ilmasäätöinen) reuna on reunasta rispaantunut. Puutteet on huomioitu hinnassa.\nAuto on ollut viime vuodet siistissä harrastekäytössä. Oli aiemmin Postin jakeluauto.\nMyyn mieluusti suoralla kaupalla, mutta voin myös ottaa vaihdossa hyväkuntoisen ja katsastetun henkilöauton tai moottoripyörän, max 2000 eur hintaan. Tarjoa!\nLisätietoja viestillä, sähköpostilla (kari.kumpulainen at oulu.fi), puhelimella 0400 187801.\nKari Kumpulainen, Oulu\nHHG-988, Nettikone ID


Pasi Viheraho on lähettänyt virastolle 9.10.2000 sähköpostiviestin, jonka mukaan Eurosport-kanavaa Suomessa hallinnoiva Eurosport Television Ab (Eurosport) saattaa olla syyllistynyt kilpailurajoituslain vastaiseen menettelyyn salliessaan Eurosport-kanavan jakelun maksullisena ainoastaan Canal Digitalille ja kieltäessään muita maksullisia televisiopalveluita tarjoavia yrityksiä jakelemasta Eurosport-kanavaa verkossaan. Kilpailuvirasto pyysi Eurosportilta selvitystä yhtiön jakelupolitiikasta Suomessa 2.1.2001. Yhtiö antoi selvityksensä 30.1.2001.\nEurosportin antama selvitys\nEurosport on antanut virastolle 30.1.2001 selvityksen yhtiön jakelupolitiikasta Suomessa. Selvityksen mukaan Eurosport on Euroopan laajuinen urheilutelevisio-kanava, joka saavuttaa 54 miljoonaa kotitaloutta 54:ssä valtiossa. Eurosport on saatavilla 18 eri kielellä ja suomenkielinen versio on ollut saatavilla vuodesta 1993. Eurosport rahoittaa toimintansa pääosin kaapeli -ja satelliittioperaattoreilta saatavilla korvauksilla. Eurosport on EBU:n (European Broadcasting Union) ja ranskalaisen tv-kanava TF1:n omistuksessa. Eurosportin tehtävänä on saavuttaa mahdollisimman laaja lähetysalue ja täydentää kansallisten tv-kanavien tarjontaa.\nEnsimmäinen Eurosportin ja kaapelitelevisioyritysten välinen lähetyssopimus allekirjoitettiin Eurosportin ja kaikkien Suomen kaapelitelevisio-operaattoreiden kesken vuonna 1997. Sopimuksen perusteella kaikki suomalaiset kaapelitelevisioyritykset olivat oikeutettuja lähettämään Eurosport-kanavaa verkossaan 1.8.2000 asti. Eurosport esitteli uuden sopimuksen kaapelitelevisioyrityksille huhtikuussa 2000. Kaikki kaapelitelevisioyritykset eivät kuitenkaan uudistaneet sopimusta. Tällä hetkellä suurin osa kaapelitelevisioyrityksistä on allekirjoittanut sopimuksen, ja saavat siten välittää Eurosport-kanavaa maksuttomana televisiokanavana sovittua korvausta vastaan.\nEurosport ei kuitenkaan voi antaa mahdollisuutta suomalaiselle kaapelitelevisio-operaattorille välittää Eurosport-kanavaa maksullisena, koska kaapelitelevisio-operaattoreiden asiakkaista ainoastaan noin 3–4 % on kaapeliverkossa, johon pääsy edellyttää salauksenpurkujärjestelmää ja/tai pääsymaksua. Koska Eurosportin liiketoiminnallinen tarkoitus on saada tuotteelleen mahdollisimman suuri kattavuus, kanavan tarjoaminen maksullisena vaihtoehtona kaapelitelevisioverkossa ei sovi Eurosportin valitsemaan liiketoimintamalliin.\nKaapelitelevisioliittymiä oli liikenneminiteriön arvion mukaan Suomessa vuoden 1999 lopulla noin 935.000 kappaletta. Liittymämäärältään suurimmat kaapelilähetystoiminnan harjoittajat olivat Helsinki Televisio Oy, Sonera Oyj ja Tampereen Tietoverkko Oy. Kaapelitelevisioverkoissa välitetään sekä kotimaisia että ulkomaisia yleisradiokanavia, ulkomaisia satelliittikanavia, paikallisia kanavia ja radiokanavia. Tarjonta ja kanavista perittävä korvaus vaihtelevat paikkakunnittain.\nKaapelitelevisioiden tarjontaan kuului em. liikenneministeriön tutkimuksen mukaan vuonna 1999 neljän kotimaisen lisäksi useita paikallisia sekä ulkomaisia kanavia. Vuonna 1999 kaikissa kaapelitelevisioverkoissa lähetettiin Yleisradio Oy:n TV 1 ja TV 2 kanavat sekä MTV Oy:n MTV3-kanavan lähetykset. Nelonen näkyi lähes kaikissa verkoissa ja SVT Europa eli Ruotsin television (SVT) kotimaiset ohjelmat oli mahdollista nähdä lähes puolessa verkkoon kytketyistä kotitalouksista. Muita verkossa välitetyimpiä ohjelmia olivat MTV Europe, TV 5 Europe, Eurosport, Deutsche Welle TV, BBC World, Euronews sekä CNBC. Yhteensä 13 kanavaa olivat puolestaan kaikissa niitä välittävissä verkoissa maksullisia. Loput välitettiin paikkakunnasta ja operaattorista riippuen joko maksuttomaan perustarjontaan kuuluvana tai maksullisena ohjelmapalveluna.\nVarsinaisista maksutelevisiokanavista suosituin oli Canal+ kolmella kanavallaan Canal+, Canal+Kulta sekä Canal+Sininen. Toinen suurehko maksullinen elokuvakanavien tarjoaja oli TV1000, johon kuuluivat elokuvakanavat TV1000 ja TV1000 Cinema. Muita maksullisia televisiokanavia markkinoidaan yleensä kanavapaketteina, joiden kanavamäärä vaihtelee yleensä 3:n ja 16:sta välillä, Yleisimmät kanavapaketit olivat ns. PlusSat- sekä TopSat-paketti, joiden kanavasisältö vaihtelee operaattorikohtaisesti. Esimerkiksi HTV:n PlusSat-paketti sisälsi vuonna 1999 kanavat: Arte, BBC Prime, CNN International, Fox Kids, Rai Uno, TVE International, TCM & Cartoon Network, Travel, RTL Television, TV4, Sky News, NAtional Geographic, 3 SAT, CNBC, Viron TV ja VH-1 -musiikkikanava.\nPasi Viherahon selvityspyyntö on koskenut Eurosportin menettelyä olla tarjoamatta kaapelitelevisio-operaattoreille mahdollisuutta tarjota asiakkailleen Eurosport-kanavaa maksullisena.\nEurosport ei selvityksensä mukaan voi tällä hetkellä tarjota kaapelitelevisio-operaattoreille mahdollisuutta välittää Eurosport-kanavaa maksullisena kaapelitelevisioverkossa, koska kaapelitelevisio-operaattoreiden asiakkailla ei tällä hetkellä ole tarpeeksi salauksenpurkujärjestelmiä ja/tai maksullisia asiakkaita. Eurosport onkin Suomessa kaapelitelevisioverkoissa saatavana maksuttomana versiona, koska Eurosportin liiketoimintasuunnitelma perustuu mahdollisimman suuren kattavuuden saamiseen.\nKilpailuviraston arvion mukaan Eurosportin valitsema jakelutieratkaisu on normaalien kaupallisten periaatteiden mukainen. Yhtiö ei antamansa selvityksen perusteella näyttäisi kohdelleen asiakkaitaan mielivaltaisesti tai epätasapuolisesti. Eurosportin tarkoituksena ei ole ollut sulkea kaapelitelevisio-operaattoreita markkinoiden ulkopuolelle, eikä yhtiö näyttäisi muutoinkaan pyrkineen vaikuttamaan kaapeli- ja satelliittiyhtiöiden väliseen kilpailuun Suomessa.\nKilpailuvirasto toteaa, että ratkaisevaa tässä asiassa on ollut se, että Eurosportin jakelutieratkaisulle ja siitä seuraavalle hinnoittelulle on osoitettu kaupallisesti rationaali ja kilpailuoikeudellisesti hyväksyttävä peruste. Kilpailuvirasto katsoo, ettei Eurosportin jakelutiejärjestely, jossa edellytetään maksutelevisio-operaattorin asiakkailta tiettyä määrää salauksenpurkujärjestelmiä ja/tai maksullisia asiakkaita ole kilpailunrajoituslain 7 §:n 1 kohdan tai 9 §:n vastaista liikesuhteesta kieltäytymistä.\nKilpailuvirasto katsoo, ettei Eurosport ole syyllistynyt kilpailunrajoituslain vastaiseen menettelyyn edellyttäessään kaapelitelevisio-operaattoreilta tiettyä määrää salauksenpurkujärjestelmiä ja/tai maksullisia palveluita käyttäviä asiakkaita.\n Liikenneministeriön julkaisuja 33/2000 Kaapelitelevisiotoiminta Suomessa vuonna 1999 s.1.\n Liikenneministeriön julkaisuja 33/2000 Kaapelitelevisiotoiminta Suomessa vuonna 1999 s.14.\n Liikenneministeriön julkaisuja 33/2000 Kaapelitelevisiotoiminta Suomessa vuonna 1999 s.14 ja 15.


Hinnasto | By Tiina B\nUseimpien kuvausten hinta koostuu erikseen maksettavista kuvausmaksuista ja kuvista.\nKuvausmaksu sisältää kiireettömän kuvauksen, rekvisiittojen vapaan käytön ja esikatselugallerian. Hintaan ei kuulu kuvia, eikä kuvatiedostoja, ellei toisin mainita, vaan niistä maksetaan erikseen erillisen kuvahinnaston mukaan.\nKuvahinnaston kuvapaketit sisältävät laadukkaasti käsitellyt kuvat isoina tiedostoina, jotka toimitetaan sähköisesti. Näistä kuvista pystytte tahtoessanne tilaamaan isojakin kuvia ja kuvatuotteita vuosienkin päästä.\nKauttani voi tilata myös laadukkaita FineArt-kuvia ja -tauluja sekä canvastauluja. Opastan näiden kuvien hankinnassa teitä parhaani mukaan. Studiolla on kattavasti vaihtoehtoja nähtävissä.\nMikäli kuvaustarpeeseesi sopivaa kuvausta ei löydy hinnastosta, niin otathan yhteyttä ja pyydä tarjousta.\nMinikuvauksessa kuvaan vastasyntynyttä koriin käärittynä. Saatte esikatselugalleriaan kuitenkin valikoiman hyvin erilaisia kuvia, läheltä ja kaukaa. Kuvauksen hintaan kuuluu 3 kuvatiedostoa, lisäkuvatiedostot 35 € kpl. Kuvaus kestää 30-45 minuuttia.\nMinikuvaus + perhe\nTässä kuvauksessa kuvaan vastasyntynyttä korissa sekä perheestä yhteisiä kuvia muutamalla erilaisella kokoonpanolla. Kuvaus kestää 60-90 minuuttia. Kuvat maksetaan erikseen sivun alhaalta löytyvän kuvahinnaston mukaan.\nTämä kuvauskokonaisuus sisältää kaikista isoimman valikoiman erilaisia kuvia. Kuvaan yleensä vastasyntynyttä korissa muiden kuvausten tapaan, sekä beanbagin päällä erilaisissa asennoissa. Vauvaa kuvataan myös koko perheen kanssa, vanhempien kanssa yhdessä ja erikseen, sekä sisarusten kanssa. Kuvaus kestää 2,5-3,5 tuntia. Kuvat maksetaan erikseen sivun alhaalta löytyvän kuvahinnaston mukaan.\nBoudoir ja hääkuvaus\nKuvausmaksu sisältää kiireettömän kuvauksen, laina-asujen vapaan käytön ja esikatselugallerian. Kuvat maksetaan erikseen erikseen sivun alhaalta löytyvän kuvahinnaston mukaan.\nLapsikuvaus, perhekuvaus, muotokuvaus, imetyskuvaus, raskauskuvaus\nKuvausmaksu sisältää kiireettömän kuvauksen, rekvisiittojen vapaan käytön ja esikatselugallerian.\nKuvat maksetaan erikseen erikseen sivun alhaalta löytyvän kuvahinnaston mukaan.\nLaadukkaasti viimeistellyt digitaaliset kuvatiedostot\n5 kpl 235€\n12 kpl 360€\n25 kpl 475€\n50 kpl 720 €\nkoko galleria 920€\n12 kpl 235 €\n20 kpl 360 €\n40 kpl 475 €\nkoko galleria 720 €


ZUBI'S CORNER: Yllättävä sävyihastus\ntunne tilat 16. tammikuuta 2016 klo 12.07\nHaha, enkös mä kirjoittanut sulle, että mustavalkoisuuden sijaan arvelevan sun siirtyvän seuraavaksi hillitysti väreihin :)\nSuvi / zubiscorner.blogspot.fi 17. tammikuuta 2016 klo 8.39\nNo niinhän sä kirjoitit ja olit ihan oikeassa! :)\nSukhimatot 16. tammikuuta 2016 klo 12.58\nOn kyllä kaunis sävy, ja sopii hyvin lähestyvään kevääseen. Nyt odotetaan kuvaa siitä tyynynpäällisestä! :)\nIlman muuta kuvaa tulossa, jos löydän sellaisen!\nSyvältä.Sanna. 16. tammikuuta 2016 klo 15.10\nIhana sävy on. Itselläni on kuitenkin vielä muistissa oma turkoosivaiheeni reilu kymmenen vuotta sitten. Ikeanturkoosit lasipullot ikkunoiden välissä saa vieläkin kylmät väreet :D Itselläni on tarkoitus tulla täältä keski-suomesta käymään kirppiksellä, ehkä.\nSuvi / zubiscorner.blogspot.fi 17. tammikuuta 2016 klo 8.40\nOnpas kivaa, jos pääset kirppikselle! Mietin just, että mulla ei ole tainnut olla sinistä/turkoosia vaihetta sisustuksessa ikinä.\ntiina 16. tammikuuta 2016 klo 15.11\nTurkoosi kuuluu mun ehdottomiin lemppareihin!\nMia 16. tammikuuta 2016 klo 16.30\nAivan ihana sävy! Minähän tempaisin ja ostin meille vuosi sitten juuri tuonsävyiset tyynynpäälliset. Nyt ne odottelee tuolla kaapissa maaliskuisia päiviä, jolloin kaivan ne ehkäpä esille. Nättejä kuvia!\nSuvi / zubiscorner.blogspot.fi 17. tammikuuta 2016 klo 8.41\nEikä, miten olet malttanut vuoden niitä piilotella meiltä? ;)\nPirita / Pandamama 16. tammikuuta 2016 klo 21.56\nAi ihan kokonaisen tyynynpäällisen? No sinähän oot vallan hullutellut väreillä :D No eikä, siis toi sävy ON kyllä tosi ihana ja sopisi varmasti hyvin teidän kodin muiden sävyjen kanssa!\nHehhee, siis mähän en ole tietenkään vielä mitään ostanut, edes sitä tyynynpäällistä. Haaveilen vasta... että tällaista värihulluttelua täällä. :D\nSelina \_ Kun äiti kelaa 17. tammikuuta 2016 klo 13.31\nOi rakastan turkoosia!!! <3\nSuvi / zubiscorner.blogspot.fi 18. tammikuuta 2016 klo 21.31\nKiva kuulla, sisustuksessa tämä on mulle ihan uusi sävy.\nNurkkapöydän uumenissa 19. tammikuuta 2016 klo 10.16\nTosi kaunis sävy! Minäkin siirryin beessi/harmaa/valkea/musta/puu -linjalta sinisävyisiin verhoihin uudessa kodissa! Uuden kodin lattia on niin älyttömän vaalea (mitä ne nykyään tuppaa olemaan), että kaipaan jotakin sävyä, joskin hillittyä, kotiin. On muutoinkin vähän erilaiset verhot mihin olen tottunut, sillä niissä on KUKKIA! Mummoverhot :D Nyt mennään jo hui-asteikolla :D\nSuvi / zubiscorner.blogspot.fi 19. tammikuuta 2016 klo 21.27\nSun uusi koti näyttää instan perusteella niin ihanalta! Kukkaverhotkin kuulostaa hyvältä valinnalta <3 Onnea uuteen kotiin!\nNurkkapöydän uumenissa 22. tammikuuta 2016 klo 8.36\nKiitos! :) Aikamoisissa muutoksissa elellään, joten jotakin uudenlaista on kodissakin oltava jotta saa uuden elämän alkuun luontevammin.\nSuvi / zubiscorner.blogspot.fi 22. tammikuuta 2016 klo 10.05\nNo mä olen miettinytkin, että onko kyseessä isompikin muutos. Tsemppiä!


Ilmastonmuutos – negawatti\nMikä tarkalleen aiheuttaa ilmastonmuutoksen?\nYksi tosiasia on varmaa: ilmastonmuutos tapahtuu jo nyt. Se ei ole utopistisen tulevaisuuden tapahtumasarja. Lämpötilat nousevat, sateiden ominaisuudet muuttuvat, jääpeitteet ja lumi alkavat sulaa ja keskimääräinen merenpinta nousee ympäri maapalloa. Lämpötilan nousu johtuu luultavimmin ilmakehän pitoisuuden noususta ja kasvihuonekaasujen nousu johtuu ihmisten toimintojen päästöistä. Tarkemmin, luonnolliset prosessit ja ihmisten toiminnat säteilevät eri kaasuja liiallisessa määrässä. Nämä kaasut luovat paksun kerroksen maan ilmapiirissä, joka estää lämmön karkaamisen. Näiden päästöjen päälähteet ovat:\nFossiilisten polttoaineiden polttaminen (hiili, bensiini ja maakaasu) sähköenergian, kuljetuksen, teollisuuden ja muiden eri käyttötarkoituksien tuottamiseen.\nMaatalous, karjankasvatus ja maan käytön muutos, kuten metsien hävittäminen lisäävät myös näitä kaasuja.\nTeollisuuden fluorattujen kaasujen käyttö\nRatkaisu ilmastonmuutosta kohti\nTarve löytää ratkaisuja ja toteuttaa toimintaperiaatteita on tärkeää. Jos mitään ei tehdä kaasupäästöjen vähentämisen puolesta, tulevina vuosina planeettamme kohtaa äärimmäisiä säätiloja ja katastrofeja. Maailmanlaajuiset ja kansalliset aloitteet sekä toimenpiteet on toteutettava, jotta planeettamme voisi jälleen tulla elinkelpoiseksi. Maiden ja maailmanlaajuisten organisaatioiden täytyy hyväksyä lainsäädäntö, joka edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä kuten tuulta, aurinkoa, vesivoimalaitoksia sekä biomassaa. Toimenpiteitä, jotka lisäävät monen kodinlaitteen energiatehokkuutta, tulisi ottaa käyttöön. Olisi suuri kehitys tehdä talot energiatehokkaammiksi, jotta energian menetystä ei tapahtuisi. Tämän lisäksi maiden täytyy tukea teknologian kehitystä, jotka pitävät tuotantolaitoksien ja muiden suurien tehtaiden päästökaasut minimissään. Maailmanlaajuisia aloitteita on jo tullut voimaan kasvihuonekaasujen pitoisuuksien vakauttamiseksi ja vähentämiseksi ilmakehässä, jotka estävät ihmisten häiriöitä ilmastojärjestelmässä. Sopimukset, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskeva puitesopimus (United Nations Framework Convention of Climate Change), jota kutsutaan myös nimellä UNFCCC, on hyväksytty vuonna 1992, ja se täytyy allekirjoittaa maailmanlaajuisesti ja maille tulisi asettaa sitovia rajoituksia näiden päästökaasujen vähentämiseksi. Osakemarkkinoilla, jossa jokaisen maan päästöt lisätään vaihtoon ja kauppaan sekä tiukat rangaistukset pannaan täytäntöön, jos maa ylittää nämä rajat.\nMitä itse voin tehdä auttaakseni?\nMaailmanlaajuisten, valtakunnallisten ja poliittisten toimenpiteiden lisäksi, on myös henkilökohtaisia ratkaisuja ja monia vinkkejä sekä keinoja, joita voimme käyttää kasvihuonekaasujen vähentämiseksi. Voimme käyttää uusiutuvia energianlähteitä kotona ja työpaikoilla. Aurinkopaneeleiden käyttö lämmitykseen ja ruoan laittoon on loistava tapa vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja kustannuksia. Yksi tapa on minimoida maito- ja lihatuotteiden käyttö niin paljon kuin mahdollista ruokavaliossa ja vaihtaa ne vihanneksiin ja hedelmiin. Voit myös etsiä paikallisia tuottajia jos mahdollista ja ostaa ruokaa, joka sisältää vähemmän pakkausmateriaalia. Tämän lisäksi voit kierrättää kaikki muovi- tai paperipakkaukset, jotka voidaan käsitellä. Tämä vähentää resurssien käyttöä.On olemassa monia tapoja, joita jokainen meistä voi käyttää ja auttaa vähentämään kasvihuonekaasujen nousemisen ilmapiiriin ja lämmittämästä planeettaamme. Voimme alkaa käyttää julkista liikennettä, ajamaan pyörällä, käyttää kimppakyytejä tai jopa kävellä ja olla riippumattomia autoista kuljetukseen. Käytä vettä varovasti ja ajattele myös ruokasi kompostoimista sekä hehkulamppujesi vaihtamista LED-lamppuihin. Säästät rahaa sähkölaskuissa ja autat myös ympäristöä. Kaiken kaikkiaan henkilökohtaisella tasolla sekä maailmanlaajuisella tasolla, on aika puhua ilmastonmuutoksen ongelmasta, ennen kuin tilanne on peruuttamaton.\nEdellinen artikkeli Fossiiliset polttoaineet\nSeuraava artikkeli: Kasvihuoneilmiö


Kehysriihi vauhditti infrarakentamista, infratuotteiden laadusta ei saa tinkiä - RudusPro\nEdellisessä infrablogissa kammattiin korjausrakentamiseen käytettäviä, hyvinkin rajallisia uusinvestointivaroja. Huhtikuun alussa koko infra-ala sai toivotun viestin, kun hallitus päätti kehysriihessään satsata väyliin.\nPääkaupunkiseudun Raide-Jokeri sai 84 miljoonaa ja Tampereen raitiotie 71 miljoonaa valtionavustusta. Hallitus käynnistää myös Luumäki-Imatra -ratahankkeen, valtatie 4:n perusparannuksen Oulu–Kemi, valtatie 5 Mikkeli–Juva sekä Lahden eteläisen kehätien ja Turku-Helsinki nopean ratayhteyden suunnittelut. Nämä olivat erittäin hyviä päätöksiä sekä infrarakentamisen että koko Suomen kannalta.\nUusia isoja hankkeita saadaan liikkeelle, mutta edelleen elämme tarkan euron taloudessa. Se edellyttää asiantuntevaa suunnittelua, laadukasta rakennustyötä ja kestävän kehityksen mukaisia, kustannustehokkaita tuotevalintoja. Ruduksella on jo nyt alan laajin valikoima infratuotteita. Mutta se ei riitä. Koko ajan pitää kehittää ja räätälöidä tuotteita, jotka täyttävät asiakkaan tarpeet sekä tiukatkin laatuvaatimukset. Tärkein tavoitteemme on helpottaa asiakkaan toimia työmaalla.\nHallituksen päätöksiä ei ole odotettu kädet ristissä, vaan töitä on tehty koko ajan. Etelässä töitä teettää käyntiin lähtevä Helsinki-Riihimäki 1. osuus, jonka aikana rakennetaan lisäraide välillä Ainola-Purola. Riihimäellä Kolmioraiteen rakennustyöt starttaavat, ja puhkaisevat ohituskaistan Kouvolaan ja Tampereelle kulkevalle tavaraliikenteelle. Helsingin ratapihan toiminnallisuuden parantaminen (HELRA) jatkuu, ja Pasilan lisäraidetta rakennetaan osana Pasilan keskustakorttelia ja YIT:n Triplaa. Varsinaiset radan rakennustyöt lisäraiteen osalta alkavat vuonna 2017. Keski-Suomen mittavat teollisuusinvestoinnit Metsä Fibre Oy:n biotuotetehtaan ympärillä ovat laittaneet vipinää alueen infran kuntoon saattamiselle. Äänekoski-Jyväskylä rataosuuden sähköistäminen ja peruskorjaus on käynnissä. Rudus toimittaa hankkeeseen perustukset.\nLisää menneillään olevista hankkeista voi lukea Liikenneviraston sivuilta.\nInfrarakentajan vesi herahtaa kielelle viimeistään kaupunkiratahankkeiden äärellä. Länsimetron toisen vaiheen (Matinkylä-Kivenlahti) louhintatyöt ovat lähteneet käyntiin ja voimin. Louhinnat jatkuvat pääosin vuoden 2017. Rudus osallistui merkittävänä toimittajana Länsimetron ensimmäisen vaiheeseen Ruoholahti-Matinkylä. Asiasta kerrotaan lisää toukokuussa ilmestyvässä sidosryhmälehdessämme Betoni&Kivi.\nKoko yhteiskunnan rakentaminen ja ylläpito vaatii toimivaa infraa. Investointi infrarakentamiseen edistää kaikkea rakentamista. Esimerkiksi yhteiskunnan metroon investoima yksi euro tuottaa muuta rakentamista vähintään viidellä eurolla.\nEi siis ole sama, miten ja millä tuotteilla infraa rakennetaan!\nRudus Oy Infraelementit\nJaa Somessa 0 0 10 0 0


Suomalainen on alamainen - Pölli tästä\nEtusivu / Suomalainen on alamainen\nGurumarkkinointi, Johtaminen, Yrittäminen\nSuomalainen on alamainen. Uskomme viranomaisiin, poliisiin ja auktoriteetteihin muita eurooppalaisia enemmän. Käytännössä asenne näkyy esimerkiksi liikenteessä.\nIkea on mielestäni mahtava firma. Monellako muulla yrityksellä on esittää vastaavaa määrää ideoita, joista asiakkaat ovat valmiita maksamaan.\nEsitin tämän näkemykseni joitain vuosia sitten naisyrittäjien seminaarissa. Eräs kuulijoista valitti, ettei hän pidä ruåtsalaisten konseptista. Syyksi hän ilmoitti nuolet. Ne jotka kulkevat tavaratalon lattiassa.\nHänen mielestään oli inhottavaa käydä Ikealla, koska siellä täytyy seurata ennalta määrättyä reittiä.\nMietiskelin silloin, ettei tuo tyytymätön ollut valinnut itselleen sopivinta ammattia. Kyllä yrittäjän täytyy uskaltaa kävellä täsmälleen siitä, mistä hän sen viisaaksi näkee. Sama koskee myös tuotekehittäjiä, tuotteistajia ja muita uudistajia.\nMutta esimerkkejä suomalaisesta alamaisuudesta näkyy joka puolella. Ihmiset seisovat keskellä yötä suojatien punaisissa valoissa, vaikkei 10 kilometrin säteellä olisi yhtään autoa.\nParkkihalleissa sama ilmiö on nähtävissä joka päivä. Suomalainen ei voi käyttää järkeään. Hän työntää autonsa kiinni naapurin oveen, vaikka tilaa riittäisi toisella puolella metrikaupalla.\nTässä ei pysäköi bisneksen uudistaja.\nSyykin on selvä. Kun joku valopää on joskus maalannut valkoisen viivan lattiaan, sitähän on sitten noudatettava.\nBisnestä uudistavat vain kapinalliset, jotka antavat piupaut vanhoille säännöille.\nPrevEdellinenUnivormu herättää luottamusta\nSeuraavaOmakustanne on roskaaNext\nEikös ”usko auktoriteetteihin” johdu osittain siitä, että halutaan yksinkertaisesti helpottaa omaa elämää välttämällä sakkoja? Eli toisin sanoen: järjestelmä toimii suht tehokkaasti esimerkiksi poliisien ja pysäköinninvalvonnan osalta Suomessa, ja siihen on syytä uskoa. Ei oikein ole vaihtoehtoa.\nKuvasta ja kuvatekstistä syntyi itselle vaihtoehtoinen mielikuva: rehvakkaasti keskelle viivaa ja hieman vinoon parkkeerattu iso bemari, mikä ei taas välittömästi synnytä juuri mitään assosiaatiota bisneksien uudistajaan. Lähinnä kertoo kuskin välinpitämättömyydestä, ylimielisyydestä ja jopa tyhmyydestä.\nSe, että toimii luotettavasti sovittujen tai asetettujen sääntöjen mukaan ilman (väkinäistä) rajojen rikkomista, on varmasti iso voimavara monelle yritykselle. Asiakas tietää (ainakin suunnilleen) mitä saa!\nKapinallisuus toimii ja bisnesten uudistajia tarvitaan, mutta ei kai sentään tyhmä tarvi olla? Kun kerran sekin on jo tiedossa, että tyhmyydestä sakotetaan 🙂\nHyvä, ajatuksia herättävä kirjoitus jälleen kerran!\nKiitos Pasi, pohdit oleellisia kysymyksiä!\nKun nyt noin kysyit, olen oikeastaan sitä mieltä, että kyllä, kapinalliset ovat varmasti aina myös tyhmiä. Ainakin auktoriteettiuskoisten näkökulmasta.\nOlen itse pysäköinyt oikein reippaasti tuon valokuvassa näkyvän vasemmanpuoleisen viivan päälle noin 300 kertaa. Eipä ole sakkoja näkynyt. Onneksi, koska siihen ei olisi mitään järkevää syytä.\nSen sijaan muut autoilijat ovat saaneet lisää pysäköintitilaa aivan ilmaiseksi. Autojen kyljet ovat säilyneet lommoitta. Vaatteet ovat pysyneet puhtaina. Kaikilla on ollut mukavampaa.\nJussi Pasanen sanoo:\nHieno huomio, kiitoksia Jari. Täällä maailmalla monesti harmittaa kun ”muut” rikkovat sääntöjä tai menevät aidan alitse, itse kun ei moiseen pysty. Täsmälleen kaistan keskellä sitä on ajettava.\nKirjoitus muistutti minua myös Viidakkorummun Jarin eilisestä postista, joka kannattaa lukea: Se toinen tapa johtaa yritystä.\nKiitos Jussi, hyvä linkki!\nKerran Ranskassa kysyin urpona hotellin respalta, mihin voisin pysäköidä autoni. Lähistön kadut olivat tupaten täynnä. Relluja, Sitikoita ja Pököttejä oli sikin sokin jopa liikenteenjakajien päällä.\nTiskin takaa tuli napakka vastaus: ”Pysäköi sinne, mihin se on fyysisesti mahdollista.”\nNäin se menee, näin se menee! Asian voisi ilmaista lähes runollisesti näin:\n”Se, että niin ei ole koskaan tehty, ei suinkaan ole syy jättää tekemättä.\nSe, että niin ei ole koskaan tehty, ei suinkaan ole syy tehdä.\nMutta jos haluat tehdä sen, niin tee sitten, riippumatta siitä, onko niin tehty vai ei.”\nToisin sanoen asioita ei kannata tehdä vain siksi, että kukaan ei ole niin ennen tehnyt. Ei kukaan ollut kouluammuskelujakaan Suomessa toteuttanut ennen Pekka-Ericiä, mutta ei se silti kovin hyvä idea ollut.\nToisaalta, jos mielestään saa hyvän bisnesidean, ei kannata jäädä kykkimään vain siksi, että kukaan ei sitä ennen ole tehnyt tai että siinä ehkä saattaisi olla jotain mistä joku ehkä ei tykkäisi. Ihan liian useat jäävät miettimään, ”onko tätä tehty ennen” – mitä väliä sillä on?\n…tiesitkö Jari muuten, että Buranaa ei saa antaa asiakkaille, jollei taskusta löydy lääkärin papereita? Näin minulle kauhistuneena kerrottiin, kun totesin, että me olemme varanneet sellaisia infoomme jos tapahtumamme kävijöille sattuisi iskemään maailmanluokan päänsärky. Kovina kriminaaleina olemme jopa diilanneet niitä kävijöille oikeasti! Kumma kyllä, ihmiset ovat olleet oikein ilahtuneita siitä, että niitä on ollut saatavilla.\nNo en tiennyt! Burana-esimerkkisi on taas upea näyte siitä, millaisia älyttömyyksiä vain byrokraatti voi keksiä.\nTässä mainio esimerkki siitä, miten huumorintajutonta terveilyporukkaa tässä maassa pesii: Case Pub Markus\nKun rekkadirektiivi määräsi perävaunut kavennettaviksi, suomalaiset alkoivat tietenkin heti hamuilla sirkkeliä kouraan. Keski-Euroopassa sen sijaan todettiin, että kaikissa mittauksissa on aina toleranssi. Se voi olla esimerkiksi kymmenen sentin luokkaa. Näin vanha kalusto mahtui toleransseihin, lakia oli noudatettu, eikä kenenkään tarvinnut tehdä yhtään mitään.\nJuu, näin se menee. Tässäkin on sinällään ihan järkevä ajatus takana: osa ihmisistä on ibuprofeiinille allergisia, ja näille buranan antaminen voi olla kohtalokasta. Hupi tulee toki siitä, että jos sinä ihan vaan Jartsana annat minulle Buranan, homma on ihan OK. Mutta jos tulen asiakkaana teidän toimistollenne ja siellä menet Ediste Oy:n Jari Parantaisena antamaan minulle Buranan, niin voi jummi jammi, sitten on kyllä vähintään karhuryhmä niskassa.\nTässä näkyy taas laajempi kokonaisuus: osa ammateista – lääkärit ja juristit esimerkiksi – kasvattaa riskien välttämiseen. Näitä ammattiryhmiä kun työllistävät päivittäin toteutuneet riskit. Eräs aivotärähdyksiin erikoistunut lääkäri kuulemma pisti lapsilleen aina kypärät päähän kun nämä lähtivät leikkimään – ettei vaan mitään tapahdu! Samoin poliisi-isäni epäili ja epäilee kaiken netistä ostettavan olevan aina rikki ja varastettu ja jokainen ystävällinen tuntematon on lähtökohtaisesti pahoissa aikeissa oleva huijari, kunnes toisin todistetaan.\nHuomaat varmaan kaavan – valitettavasti.\nToisaalta bisneksen uudistajista saa väliin lukea uutisia (https://www.iltalehti.fi/uutiset/2010062811953377_uu.shtml). Eli unohdetaan, että osa säännöistä on tehty tarkoituksella noudatettaviksi samoin kuin erilaiset asetukset vaikka ajoneuvoissa.\nSe ettei osata tarkastella omaa toimintaa ulkopuolisen silmin (vrt. Antti Apusen paria kirjoitusta)on aivan eri asia kuin ns. sääntöjen rikkominen. Bisneksen uudistamisessa luovuus lienee siinä, että osataan soveltaa vanhoja asioita uudella tavalla eikä suinkaan olla vastarannankiiskejä vain halusta olla kapinallinen.\nBisneksessä taitaa kuitenkin olla aika paljon kiveen hakattuja reunaehtoja. Lakeja, asetuksia ja muita ikäviä määräyksiä. Nämä ovat hiukan kuin niitä parkkipaikalle maalattuja valkoisia viivoja, joilla luodaan muille mahdollisuus liikkua sujuvasti.\nIkea esimerkki on kyllä hyvä siinä mielessä, että jos prosessi on määritelty liian kankeaksi, niin se pitää uudistaa. Nuolia ei kait kannata seurata, jos vaikka haluaa syödä halpoja lihapullia ja silloin oikaistaan.\nJa aiheen ohi, en tiedä mitään idioottimaisempaa kuin olla huomioimatta invapaikkojen leveyttä. Ne on tarkoituksella muita paikkoja leveämpiä siksi, että pyörätuolipotilas saa oven kunnolla auki. Ja siksi ainakin niiden kohdalla pitää olla jotakin muuta kuin uudistaja.\nKuuntelen päivät pääksytysten hyvin koulutettujen, fiksujen ihmisten selityksiä, miksei mikään vanhasta poikkeava ole mahdollista. Perustelut ovat usein hyvin luovia. Saisipa sen saman kekseliäisyyden kanavoiduksi sääntöjen rikkomiseen. Jo olisivat kilpailijat ihmeissään.\nOdottelen nyt kiinnostuneena, millaisia mielikuvituksellisia perusteluja blogimme lukijat keksivät sille, että valokuvassa näkyvän parkkiruudun vasenta reunaa ei saa ylittää.\nTuohon kuvaan on pakko puuttua.\n1. Jos pysäköit kesällä viivan päälle tai sen vasemmalle puolelle, niin viet yhden paikan pois mopolta, skootterilta tai moottoripyörältä. Eli nautit omaa ja naapurin leipää.\n2. Hiukan isommalla autolla vasempaan reunaan pysäköinti aiheuttaa helposti sen, että pärä jää ajotielle ja liikenne vaikeutuu.\n3. Lainsäätäjäkin kieltää sen\nMiljoonas vaihtoehto. Mutta tärkein syy on kuitenkin se, että ”väärinpysäköijä” saa etua leveämmästä paikasta. Ja muut kärsii epäoikeudenmukaisuudesta 🙂\nOlet siinä oikeassa, että luovaa energiaa käytetään väärin pohdittaessa miksi meillä ei voida tehdä noin. Kun pitäisi pohtia, että voidaanko noinkin tehdä.\nKiitos Kari, tämä oli erinomainen demonstraatio siitä, mitä tarkoitan!\n1. Onko ongelma siis se, että mielestäsi laittomasti pysäköity auto vie epäreilusti paikan laittomasti pysäköidyltä mopolta tai moottoripyörältä?\n2. Ei, vaan tavallista isompi auto mahtuu tuolle paikalle nimenomaan niin, ettei se ole kenenkään tiellä. Kaikilla on enemmän tilaa, kun auto on pysäköity puoliksi ruudun ulkopuolelle.\n3. Seisotko odottamassa suojatien vihreää valoa klo 04:00 aamuyöstä, kun yhtään kulkuneuvoa (tai lasta) ei ole mailla halmeilla?\n4. Miten se voisi olla pois joltain toiselta, että viereiseen ruutuun pysäköity iso auto ei ole kiinni hänen kyljessään?\nJuuri tällaista tämä on bisneksessäkin. Yksikään ns. perustelu ei kestä mitään tarkastelua. Siis muuta kuin että jokin (usein oman mielikuvituksen tuottama) sääntö tai käytäntö estää järkevät päätökset.\nAntti Nevalainen sanoo:\nIkeasta puheen ollen, ne nuolet lattiassa ovat tarkkaan harkitun konseptin osia – valtaosa ihmisistä kun seuraa niitä kuuliaisesti.\nJa kävellessään he huomaavat juuri oikeaan aikaan täsmälleen 15 asteen kulmaan kävelysuuntaan nähden asetetut tarjouskyltit.\nIkean konsepti on varmasti nerokkaimpia koskaan tehtyjä, jostain syystä me kaikki rationaaliset 49 euron tarjouspöydän ostajat huomaamme kassalla että mukaan tarttui taas kaikkea muutakin. Kannattaa muuten ehdottomasti lukea Johan Stenebo:n paljastuskirja Totuus Ikeasta!\nAntti, olen kanssasi ihan samaa mieltä!\nIkea on uskomaton tuotekehityskone. Valmiiksi sisustetut mallihuoneet on nerokas idea. Ja ne nuoletkin tietenkin toimivat.\nOn helppo päättää, mistä ostaa, kun kilpaileva suomalainen kaluvalmistaja ehdottaa aivan standardituotteillekin jopa 6-12 viikon toimitusaikoja.\nVaikka monet halveksivat Ikean laatua, sekin on kuitenkin suhteessa hintaan. Suomalaisethan ovat tyypillisiä ylilaadun tuottajia: huonoa kalliiseen hintaan.\nMyös liian hyvä laatu on laatuvirhe. Sitä paitsi Ikea antaa monille tuotteilleen yli 10 vuoden takuun.


Ostaa Oroken (Suprax) Verkossa Ilman Reseptiä\nOstaa Oroken (Suprax) Ilman Reseptiä\nOroken (Suprax) Kuvaus\nOroken on kefalosporiiniantibiootin. Se vaikuttaa tappamalla herkkä bakteereja.\nOroken tunnetaan myös Cefixime.\ntuotenimi Oroken on Oroken.\nOroken (Suprax) Annostus\nOroken on saatavilla:\nOta Oroken suun kanssa tai ilman ruokaa. Jos vatsavaivoja ilmenee, ota ruuan kanssa vähentää vatsan ärsytystä.\nselvittämään infektio kokonaan, jatkaa Oroken koko hoitojakso, vaikka tuntisit olosi paremmaksi muutaman päivän kuluessa.\nÄlä lopeta Oroken äkillisesti.\nOroken (Suprax) puuttuu annoksen\nOroken (Suprax) Yliannostus\nJos yliannostus Oroken ja et tuntuu hyvältä kannattaa käydä lääkärin tai terveyden hoidon tarjoajalle välittömästi.\nOroken (Suprax) Varastointi\nOroken (Suprax) Sivuvaikutukset\nOroken on sen sivuvaikutuksia. Yleisimpiä ovat:\nHarvinaisempia mutta vakavampia haittavaikutuksia aikana ottaen Oroken:\nOroken (Suprax) Vasta-aiheet\nÄlä käytä Oroken jos olet allerginen Oroken komponentteja tai muihin kefalosporiinit (esim, cephalexin).\nÄlä käytä Oroken jos haluatte voidaan ottaa live lavantautirokotteeseen.\nYritä olla varovainen Oroken käyttö tapauksessa ottaa munuaisten tai maksan sairaus, hermo häiriöt, epilepsia, leukopenia, anemia, epilepsia, mahalaukun tai suoliston sairaus, verisolujen häiriö .\nYritä olla varovainen Oroken käyttö tapauksessa käytät reseptiä tai nonprescription lääketieteen, rohdosvalmiste tai ravintolisä.\nYritä olla varovainen Oroken käyttö jos sinulla on ollut vakava allerginen reaktio (esim, vaikea ihottuma, nokkosihottuma, hengitysvaikeudet, huimaus) ja penisilliini (esim, amoksisilliini) tai beetalaktaamiantibiootti (esim imipeneemiä).\nYritä olla varovainen Oroken käyttö jos sinulla on ripuli, mahalaukun tai suoliston ongelmia (esim, tulehdus), verenvuoto tai veren hyytymistä ongelmia, maksasairaus, tai huono nutritionhistory on munuaisvaivoja tai saat dialyysihoitoa hoitoa.\nYritä olla varovainen Oroken käyttö tapauksessa otat antikoagulantit (esim varfariini) tai karbamatsepiini koska riski niiden sivuvaikutuksia voidaan korottaa Oroken; elää lavantautirokotteet koska niiden tehokkuutta voidaan vähentää Oroken.\nSe voi olla vaarallista lopettaa Oroken ottaen äkillisesti.\nOroken (Suprax) Usein kysyttyä\nK: Mitä Oroken tarkoittaa?\n: Oroken käytetään aiheuttamien infektioiden hoidossa tietyt bakteerit.\nK: Millä tavalla Oroken toimii?\n: Oroken on kefalosporiiniantibiootin. Se vaikuttaa tappamalla herkkä bakteereja.\nK: Voiko raskaana käyttää Oroken?\n: Yritä olla varovainen Oroken kun olet raskaana tai on nurseling.\nK: Kärsin flunssa. Voinko hoitaa sen Oroken?\n: Oroken ja muut antibiootit eivät virusinfektioiden hoitoon (flunssa, kylmä ja muut).\nosta Oroken (Suprax) verkossa ilman reseptiä, Osta Oroken (Suprax) verkossa, Osta Oroken (Suprax) ilman reseptiä, Osta Oroken (Suprax) halvalla, Osta Oroken (Suprax) ilman reseptiä, Osta Oroken (Suprax) Kanadasta, Osta Oroken (Suprax) Kanada, Ostaa Oroken (Suprax) verkossa, Ostaa Oroken (Suprax) online ole reseptiä, Ostaa Oroken (Suprax) ilman reseptiä, Oroken (Suprax) suullinen pilleri\nOstaa Oroken (Suprax) - Copyright ©2017


Tynni, Aale: Kootut runot 1938-1987 (WSOY) by #kirja - issuu\nKynttilänsydän, 1938 Vesilintu, 1940 Lähde ja matkamies, 1943 Lehtimaja, 1946 Soiva metsä, 1947 Ylitse vuoren lasisen, 1949 Tuntematon puu, 1952 Torni virrassa, 1954 Yhdeksän kaupunkia, 1958 Maailmanteatteri, 1961 Balladeja ja romansseja, 1967 Pidä rastaan laulusta kiinni, 1969 Tarinain lähde, 1974 Vihreys, 1979 Vuodenajat, 1987\nsuomennoksia Henrik Ibsen: Brand, 1947 ja 1962 William Wordsworth: Runoja, 1949 Adam Oehlenschlaeger: Aladdin eli ihmeellinen lamppu, 1954 Tuhat laulujen vuotta, 1957 ja 1974 Tulisen järjen aika: Kymmenen modernia ranskalaista lyyrikkoa, 1962 William Shakespeare: Sonetit, 1965 W. B. Yeats: Runoja, 1966 Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa, 1976 (toim.) Eddan sankarirunot, 1980 Eddan jumalrunot, 1982 Rouva Satakieli, 1985 Jean Racine: Faidra, 1986\nAALE TYNNI Kootut ru not 1938 –1987 aale tynni (1913–1997) julkaisi runoja kuudella vuosikymmenellä, joiden aikana hän tulkitsi ikimuistettavasti mm. naisen ja ihmisen osaa sekä elämän ristiriitaisuutta. Myyttejä, satuja ja historiallisia aiheita aineksinaan käyttävät runot käsittelevät usein vaikeita tunteita ja vastustavat maailman julmuuksia. Tynnin runoudelle on leimallista vahva rytmi, soinnillisuus ja kerronnallisuus. Hänen runonsa ovat innoittaneet lausujia ja tulleet tunnetuiksi myös lauluina. Koottujen runojen juhlavuoden painosta on täydennetty Aale Tynnin viimeisillä runokokoelmilla Vihreys (1979) ja Vuodenajat (1987). Kirjallisuudentutkija, dosentti Tuula Hökän esipuhe johdattelee runojen tematiikkaan.\nPÄÄLLYKSEN KUVA WSOY:N KUVA-ARKISTO PÄÄLLYS MARTTI RUOKONEN\nwww.wsoy.fi 82.2 ISBN 978-951-0-39586-8\nVieraana vihreällä saarella, 1954 Satuaapinen, 1955 Heikin salaisuudet, 1956 Muuttohaukat, 1963, es. 1965 (näytelmä) Lasten paratiisi, 1968 Rautamarskin aika, 1971, es. 1991 (näytelmä) Olen vielä kaukana. Martti Haavio – P. Mustapää 20-luvun maisemassa, 1978 Inkeri Inkerini, 1990 Kuva kaivattuni. P. Mustapään runojen taustaa, 2005 (postuumi)\nAALE TYNNI Kootut ru not 1938 –1987\naale tynnin runokokoelmat\naale tynni sai runoilijan ja maailmanlyriikan suomentajan urallaan useita merkittäviä kotimaisia ja ulkomaisia palkintoja, kuten kultamitalin Lontoon olympialaisten taidekilpailuissa (1948) sekä saksalaisen Henrik Steffens -palkinnon (1985). Hän oli Suomen ensimmäinen naispuolinen\nAALE T YNNI koot ut runot 1938 –1987 ws oy\nkootut runot 1938–1987\nÂŠ aale tynnin oikeudenomistajat ja wsoy 2013 isbn 987-951-0-39586-8 painettu eu:ssa\n»Sirunen alkutietoa, kadonnutta» Runoilija Aale Tynni totesi »Miten kirjani ovat syntyneet» -luentonsa (1968) lopuksi, että hänen päätarkoituksensa lyriikassa ei ole ollut kertoa omasta itsestä vaan sepittää runo. Siinä sivussa on voinut jotakin tulla tunnustetuksi ja julistetuksikin. Takana oli 30 vuotta runoilijantyötä. Oman roolin määrittely runon sepittäjäksi on avara ja osuva. Sepittäjyys vaatii runotietoisuutta ja kirjoittamisen rohkeutta. Tynni ei ole yhden roolin, tyylin tai virtauksen runoilija. Hänen lyriikassaan häikäisee eri runomuotojen käyttö ja runoilijaroolien otto. Lyyrisen minän sydämen eetos, klassinen sivistys ja kulttuuriarvot kestävät ja tuntuvat runoissa läpi eri aikojen ja ikäkausien. Aale Tynni (1913–1997) aloitti runoilijana Kynttilänsydän-kokoelmalla 1938. Seuraavat kaksi kokoelmaa Vesilintu (1940) ja Lähde ja matkamies (1943) tulivat julki sodan aikana, rauhan ajan alkaessa ilmestyivät kokoelmat Lehtimaja (1946) ja Soiva metsä (1947). Näiden varhaisrunojen mietiskelevä, runoilijan kutsumusta, haltioitumista, ristiriitoja ja valintojen arvoja punnitseva tunnevoimainen ilmaisu liittyy suomalaisen lyriikan eettiseen ja metris-riimiseen perinteeseen. Luonto on runomaailman tapahtumisen miljöö, joka välittömästi vertauskuvallistuu ja alkaa symboloida ihmismieltä, ajatuksia ja tunteita. Luonnon kautta kuvataan runoilijantyötä, miehen ja naisen suhdetta, perhettä, äitiyttä, äidinrakkautta. Mielen ambivalenssi ja kahtaalle jännitteiset voimat 5\nsaavat meren ja maan, vuodenaikojen vaihtumisen, maahan juurtumisen ja ilmoihin kasvamisen, alisuuden ja ylisyyden, myrskyn ja tyyneyden, suuren ja pienen kuvia. Vastakohtien suhde on sykkivä, ainutlaatuinen, elämänä suojeltava. Nyt käyvät suuret laineet, ja kaikuu rinta kallion, oi, rohkeasti kaikuu sen sydän peloton. Ja täynnä luottamusta jo pienet ketoneilikat taas silkkiänsä yöksi kuin aina sulkevat. »Linnunpesä»-runossa kehotetaan rauhatonta, katkeraa ja epäuskoista puuta seisomaan hiljaa ja hillitsemään itseään, sillä se on saanut pienen linnunpesän oksalleen. Lintu on pehmustanut pesän omasta rinnastaan vetämillä höyhenillä: »Pesän untuvat poimi se rinnastaan, / kukaties se on koskenut kyllä. / Joka untuvan poimi se rinnastaan: / oli liian karheita ruohot maan, / ja liian kylmä ja kaukainen / oli pilvien untuva yllä.» Lintu on Tynnillä herkkyyden ja tunnevärähdyksen kuva. Se edustaa olennaista ihmisyydestä, naiseudesta ja runoilijuudesta, kuten Soivan metsän runossa »Linnut» tai Ylitse vuoren lasisen -kokoelman (1949) osastossa »Linnut». Pidä rastaan laulusta kiinni -kokoelmassa (1969) rastaan laulu on »tieto ja porraspuu». Viimeisessä kokoelmassakin Vuodenajat (1987) on lintuja, ehkä vielä syvällisemmin merkitsevinä: tenniskentän aitaa vasten moni visertäjä kuoli, mutta puutarha helisi hiljenemättä; kun nuolihaukka katkaisi peltovariksen niskan, hopealanka katkesi, kultaruukku särkyi; tai kun vanha intiaani näki näkynsä sateenkaaren portista, kehän keskellä kasvoi kukkiva puu laulavia lintuja täynnä ja puu suojasi kaikki ihmiset lehvillään, saman isän ja äidin kaikki lapset. Aale Tynnin 1940-luvun kokoelmissa on paljon äitiys-aiheisia runoja. Äitiyden onni, perhe ja luova työ antavat rauhaisan runokodin epä 6\nvarmassa ajassa. Runoilijaäiti rakentaa lastensa suojaksi »vain lauluni lehtimajan». Sota-aika on läsnä muunneltuna. Se allegorisoituu runoissa keskiajan ja antiikin motiivein kuolemantanssiin, karnevaaliin, nuorallatanssiin tai aurinkovaljakon taitamattomaan ajajaan Phaethoniin, joka on vaarassa suistaa Gaian, Maan, radaltaan: »Maan silmät savu kärventää, / ja tuleen syttyy kaunis pää. / Kun kuolotonta haavoitat, / kavahda, kuolevainen!» »Shakkipeli»-runon kosmisessa maisemassa on kolkkoa huumoria: hymyilevä Herra ja enkeli Gabrielpelaavat taivaankappaleilla shakkia. »Hymyten parvi enkelten / jää viereen, katsastaa, / laudalle jääkö vähäinen / myös talonpoika Maa.» Kosmiset ja metafyysiset allegoriset nostot kuuluvat jatkossakin Tynnin tapaan antaa uusi näkökulma ja kuvata ihmistä ja ihmiskunnan historian näkymiä. Liittoutuneiden valvontakomission ja sotasyyllisyysoikeudenkäyntien aikaan Aale Tynni julkaisee Lehtimajassaan isänmaallisia runoja, joissa luontovertauskuvin puhutaan Suomesta, viitataan vaikeaan kansalliseen ilmapiiriin ja valetaan tulevaisuuden toivoa. »Suviaamu»-runo viittaa myös runoilijan pakolaistaustaan, inkeriläisyyteen: »Olen kasvanut poljetusta kamarasta, / olen heimoa kunnianarkaa ja ylpeää. / Sinun nöyryytyksesi päivä, Suomi, vasta / minun silmiini kunnias aamuna kimmeltää. / Kuin valossa loistaa sateen jälkeen koivu, / sadehelmet kultaverkkona hiuksissaan, / niin kyynelissäsi loistaen, maani, toivu, / suven juhlaan nouse lannistumattomaan!» Kuusivuotias Aale oli paennut perheensä kanssa Inkerin Venjoelta Viron kautta Suomeen 1919. Isänsä ja äitinsä sukujen inkeriläistä historiaa ja sukulaisten vaiheita sekä ennen muuta isänsä Kaapre Tynnin (1877–1953) elämänmittaista työtä ja taistelua Inkerin kansan ja kulttuurin puolesta kirjailija kuvasi viimeisessä teoksessaan, huolellisesti työstetyssä elämäkerrassa Inkeri Inkerini (1990). Vaikea ajatella, ettei Aale Tynnin inkeriläistaustalla olisi ollut merkitystä sille, miten omalinjaiseksi hänen runoilijantyönsä muotoutui suomalaisen modernismin sotienjälkeisessä aikakaudessa. Äidinrakkautta kuvataan Aale Tynnin varhaisrunoissa ihannoivaan, mutta vivahteikkaaseen ja rohkeaan tapaan. Jumala, kohtalo, lainalaisuus ovat runojen elämän jatkuvuuteen ja henkisyyteen kuuluvaa käsitteistöä. Suomalaisessa runoudessa ei ollut siihen mennessä juuri 7\nkuvattu lapsen synnyttämistä fyysisenä kokemuksena. Tynni tarttuu arkaan aiheeseen: »Miten likellä, kauhistavasti / olin likellä mustaa maata, /- -/ ja alemma tieni vei, / kunis kaikki muu oli poissa, / kunis olin vain kappale maata. / Sitä kenkään ei tajuta saata, / joka synnyttänyt ei.» Äiti on välikappale jollekin uudelle, jota varten lapsi syntyy: »Sinun lihasi, luusi / sokeasti muovailen, / olen kynnyspuusi – / vaan muuta en. // Sinä käsket, ja käskysi tautta / minut juurilta raastetaan. / Niin saapuu ruumiini kautta / jokin uusi maailmaan.» Äitiys on elämän jatkumiseen liittyvä arvo sinänsä eikä mitattavissa miehisin kykykriteerein, kuten »Hymyily»-runossa todetaan: »Vain sinun luonasi, rakkaani pieni, / löysin kirkkaan, selkeän tieni, / iloni yksinkertaisen. / Ylpeät veljeni sanovat siitä, / että ei kykyni paljoon riitä – / pieni ja arkipäiväinen. // Mutta en lakkaa hymyilemästä, / luovu en viisaudestani tästä /-/.» Synnyttämisen rajatilaa, jossa elämän ja kuoleman mahdollisuus, äärimmäinen tuska ja ilo, ihminen toiselle ja toisessaan ovat yhtä, eivät eksistenssifilosofit ole yleensä osanneet laskea rajatilakokemuksien luetteloihin. »Porteilla»-runossa lapsen odotuksen ja synnyttämisen symboliikkaa ja toteutuksen kauneutta eivät vuosikymmenien ja runomuodon muutokset ole kuluttaneet. Porteilla elon ja kuolon lapsukaiseni huhuu, /- -/ tahdot hahmosi maisen – oi, olet saava sen kyllä. /- -/ Hartioiltasi heität näkymättömän-kaavun – minulle ehkä sen annat, kun sinun luoksesi saavun? Vettä ja pilviä viistää lieve väljä ja vapaa, maahan ei hulmahda koskaan, 8\ntomua maista ei tapaa. Näkymättömän-kengät annatko jalkoihini? Heleä niissä hohtaa sateenkaaren sini. Lemmikkiniityllä leikit, kukkia täynnä syli, kun jo äitisi kulkee sateenkaaren yli. Lapsen elämällä on oma salainen tarkoituksensa, jonka perusta ilmaistaan sekä ideana, henkenä että luontona, vaistona, »sudenpentuutena»: /- -/ vaiston puolihämärässä ajat unta elämässä niinkuin minäkin. Kerran uupuin sieluus asti hetken mietit katkerasti, niinkuin minäkin, millaista on koiran olla, juosta kotikartanolla mielin virkein, tyytyvin. Vaan kun taivas syttyy kajoon, keveästi lähdet ajoon, lähdet uudelleen. Viita kukkii ihmeellinen, näet metsän syvän sinen, oksat kukkaterttuineen. Rakas, sudella on hyvä. Teroittuen silmä syvä tähyy yötä pimeää. 9\nTähti loistaa pääsi yllä. Susi, löydät tiesi kyllä. Tietoasi ensimmäistä ime rintojeni päistä, ime, silkkipää. Aale Tynnin varhaistuotanto on ’alkukodin’ luomista perheenä ja ihmissuvun jatkumisena. Myöhäisrunoissa se laajenee yhä enemmän kirjallisen ja kulttuurisen tradition, satujen, tarinoiden, runojen ja kansanperinteen ’kodiksi’. Ylitse vuoren lasisen -kokoelma (1949) on yllättäjä niin rytmin kuin lyyrisen minän ja aineiston kehittelyn kannalta. Satu- ja tarina-aines nousee uudella tavalla keskiöön. Runojen läpi kuultaa usein jokin tuttu satu tai tarina kansansaduista Lumikkiin ja Tuhkimoon, Lagerlöfin Peukaloisesta Topeliuksen Ruususeen, henkensä edestä tarinoita laulavasta Sheherazadesta nokkospaitoja joutsenveljilleen kutovaan Eliisaan. Pohjateksteissä on usein kyseessä rakkauden äärimmäistilat ja -matkat, joilla joutuu koettelemaan itseään, voittamaan pelkonsa ja itsensä. Runot eivät kertaa tai varioi tarinaa sellaisenaan. Ne keskittyvät kommentointiin, lisäykseen tai sivujuonteeseen, jota pohjateksti ei käsittele. »Oi Tuhkimo, Tuhkimo, juokse jo pois, / on tullut keskiyö» alkaa »Tuhkimon pako» -runo puhutellen ja neuvoen. Runo päättyy: »niin Tuhkimo miettii ainoastaan, / miten Tuhkimo pääsisi sadusta pois, / sadun kuoren kuinka hän särkeä vois / ja elää niinkuin muut.» Joutsenveljensä pelastavan Eliisan toimet on sidottu vääjäämättä sadun kaavaan: »Ja muuta tiedä en. / Satu itse määrää sen, / mitä verhoa ylleen tarvitsee / sadun lintu valkoinen.» Tuhkimo ja hänen tarinansa todetaan uneksi, varjoksi, lauluksi. »Lasinen vuori» -runossa epäillään samoin: »Ylitse vuoren lasisen / poika ratsastaa – / entäpä ellet löydäkään / sieltä prinsessaa. // Valhetta, valhetta, valhetta on / kaikki laulut maan. / Entäpä ellei prinsessaa / koskaan ollutkaan?» Silti lauletaan: »Itsekin laulan, vaikka en / usko sanaakaan.» »Tanssilaulu» päättyy: »Oi kuulija, oi kuulija, miten tyhmä laulu se on, / se on aivan mahdoton. / Niin tyhmää laulua et ole kuullut 10\nkoskaan päällä maan, / et missään milloinkaan. / Sen pääsky visersi korvaani, oi, tornipääskynen, / ja silmiini nousivat kyyneleet, kun kuulin laulun sen.» Keskenään tanssivat rosvon tytär ja prinssi tietävät, miten onnellisiksi tekisivät toisensa. Mutta rosvon tytär myös tietää palaavansa vuorille. Näitä satujen ja rakenteiden kaavoja ihmettelevä minä on jo lähes metafiktion kertoja, joka astuu sadun kehykseen sisään ja taas ulos ja kysyy kehyksen mieltä: Miksi liikutun? Missä sadun totuus ja koskettavuus elää? Sadun selkeässä rakenteessa, mutta miksi ihmeessä niin itkettävässä? Jos myytin ja sadun hahmot ja rakenteet toimivat ihmismielen tiedostamattomien perusongelmien malleina ja aktualisoituvat kriisitilanteissa, niin Tynnin tuon ajan saturunoutta voi tulkita eräänlaisena tunnekuohuntaa ja kriisituntoja saduitse reflektoivana salakielenä. Postuumiteoksessaan Kuva kaivattuni. P. Mustapään runojen taustaa (Salainen) (toim. Riitta Seppälä, 2005) runoilija kertoo, miten Ylitse vuoren lasisen -kokoelman runojen kirjoittamisessa vaikutti suuri »suru-ilon» tunnetila, jonka vallassa hän eli. Tästä lähtien P. Mustapää (Martti Haavio, 1899–1973) ja Aale Tynni innoittivat toistensa työtä ja kirjoittivat moneen runoon rakkauttaan lyyrisenä vuoropuhelua. Ylitse vuoren lasisen on suomalaisen lyriikan rytmihistorian merkkiteos. Vilkkaasti vaihteleva, suggestiivinen, kepeän tanssin rytmi ottaa peonisen nelitavun notkistamana tauot, kesuurat, rytmien monitulkintaisen huojunnan ja sanamusiikin uuteen käyttöön. Säkeiden pituudet ja säkeistörakenteet voivat vaihdella samassa runossa suuresti. Balladeja tutkinut Satu Grünthal on todennut Aale Tynnin etsineen luonnollista puheenomaista runosanontaa mitan kautta. Puheenomaisuutta lisäävät monet säkeenalkuiset painottomat pikkusanat. Runo kuin odottaa ja edellyttää esittämistään. Se tahtoo tulla ääneksi, lauluksi, lausutuksi. Tynni onkin aina ollut lausujien suosikki. »Oi»- toistoineen, puhutteluineen ja kehotuksineen runot ilmentävät asennetta, jota ihastus, surumieli ja yhteyden toivottavuus sävyttävät voimakkaina ja sekoittuneesti. Lyyrinen minä ei puhu vain poissaolevalle, hän tuo tämän läsnäolevaksi, kääntyy itsensä ja lukijansa puoleen asettaen kysymyksen runon sepittämisestä. 11\nAale Tynnin maailmanlyriikan mittavaksi kasvava käännöstyö alkoi 1940-luvulla. Hänen toimittamansa ja suomentamansa lyriikan antologia Tuhat laulujen vuotta (1957) saattoi vihdoin länsimaisen lyriikan perinnön laajasti suomalaisen nykykulttuurin ja runouden hyväksi. Sitten seurasivat modernin ranskalaisen runouden antologia Tulisen järjen aika (1962), Shakespearen Sonetit (1965) ja William Butler Yeatsin Runoja (1966), 1980-luvulla ilmestyvät Eddan sankarirunot (1980), Eddan jumalrunot (1982) ja Rouva Satakieli. Keski- ja eteläeurooppalaisia kansanlauluja (1985). Aale Tynni uudisti siihenastisen runouden suomentamisen käytännön. Hän pyrki säilyttämään sanat ehjinä ja kosketuksen alkuperäisrytmiin elävänä, sillä hänestä kääntäjän oli jäljiteltävä, ei mukailtava alkutekstin rytmiikkaa. Rytmi on runossa syvintä ja kaiken lähtökohta, mitta on ulkonaista. Hän osoitti, että suomeksi voi kääntää sekä germaanisin että romaanisin perustein, ja erityisesti romaaninen ja anglosaksinen lyriikka soi hänellä elävänä ja luonnollisena suomena. Tynni piti vapaarytmisen lyriikan valtakaudella vuosikymmenien ajan lähes ainoana meillä yllä rytmiin ja riimiin suomentamisen taitoa ja tasoa, toteaa Kai Laitinen tarkastellessaan Aale Tynniä suomentajana artikkeliteoksessa Tanssilaulu. Teitä Aale Tynnin runouteen (toim. Kaarina Sala, 1993). Aale Tynni oli lasten lukukirjojen uudistuksessa 1950-luvulla mukana toimittaen Martti Haavion kanssa lasten »kultaisia» aapisia ja lukukirjoja. Runoa ja proosaa sisältäviä Tynnin omia lastenkirjoja ovat Kerttu ja Perttu ja muut talon lapset (1953), Kissa liukkaalla jäällä (1954), Satuaapinen (1955), Heikin salaisuudet (1956) ja Lasten paratiisi (1968). 1950-luku oli runouden ja lastenkirjallisuuden uudistumisen ja nousun aikaa. Nonsenseä ja fantasiaa alettiin tuoda tuolloin lastenkirjallisuuteen. Aikuisille ja lapsille kirjoittamisen rajaa häivytettiin tekstin kaksihahmotteisuutta vahvistamalla. Aale Tynnin lapsilukija saa olla lapsi, jolle luetaan ja joka lukee selkeitä, yksinkertaisia, kauniisti kuvitettuja runoja ja satuja, kuten Lasten paratiisissa »Näkki on sammakon näköinen / ja asuu veden alla. / Kaloille keittää velliä / se monella kattilalla.» tai »Myyrä on ahkera pieni mies. / Ei se pelkää vaivaa. / Sillä on kourat 12\nkuin lapiot. / Laidunmaata se kaivaa. // Myyrä lehmälle selittää: / Pian kuluu kesä. / Lähdet talveksi navettaan. / Minun on tehtävä pesä.» Osia Tynnin varhaisista ihanteellisista luonto- ja joulurunoista on käytetty lasten Kultaisessa kotiseudussa (1960). 1950-luvun aikuisille tarkoitettuihin runoihin alkaa tulla uusia sävyjä, tummia säröjä, pimeyttä, murhetta, ristiriitoja. Naisen tunteita lähimpien kärsimyksen edessä varioivat muun muassa pietà-aiheiset runot, kuten Tuntematon puu -kokoelman (1952) järkyttävä runo »Marian kiusaus». Hämmennys ja murhe näyttävät liittyvän myös sosiaalisiin paineisiin, väärin ymmärtämiseen, yhteisön sokeuteen ja arvojen muuttumiseen. Nämäkin tunteet hahmottuvat vertauskuvin. Lyyrinen minä on Torni virrassa -kokoelmassa (1954) milloin ranskalaisen puutarhan väännetty ja saksittu pensas, milloin runohahmona on jäniksenkäpälällä taloaanympäri taikova sadun eukko: »Vaan uusi on nyt viisaus / ja tieto permannolla, / ja katto tietää, millaista / on permantona olla.» Jouluaiheisissa runoissa kuvataan joulua sekä kestävän että murtuvan perinteen symbolina. Runossa »Perinnäiset arvot» suvussa säilyneet joulukuusen koristeet ovat selvästi vanhentuneet. Mitä heitetään pois? Kiiltohopeat ja tontut, tottakai. Tarvitaanko tinapaperitähteä? Tarvitaanko vaarin tekemää kuusen vinoa jalkaa? Tarvitaanko lopulta kuustakaan. »Satu taivaassa»-runossa »me» ihmiset tulemme elämän metsästä revittyinä, kompastellen, haavoilla ja likaisina taivaan jouluun, jossa Jumala enkeleineen istuu jo joulupöydässä ja lahjat odottavat kuusen alla. Jumala on jopa korjannut rikkonaiset lelumme. Kun Jumala laittaa hyrrän pyörimään, näemme maailman uusin silmin: »hilpeästi ympäri pyörähtää / kaikki, mikä on ollut tärkeää. / Mitäpä merkitystä onkaan sillä, / nyt kun leikimme kuusen ympärillä! / Hiljaa helisten taivaan kello lyö. / Leikimme, kunnes tulee yö –.» »Vihellä, syksy –»-runossa kosminen posetiivi tuntuu pyörittävän muutakin muutosta kuin ankeaa kääntymistä syksystä talveen. Nyt vaaditaan uusi tanssin tahti, jolla ihmisestä tulee viisas markkinoiden viihdyttävä eläin. Runossa kevyt huoleton rytmi riitelee surullista ja ankeaa sävyä vastaan ja tulee siten vain tehostaneeksi traagista perusteemaa, kuten Eeva-Liisa Manner aikalaiskritiikissään 1954 totesi. 13\nVihellä, syksy puuskapää, pois löyhät lehdet riivi! Maa akselissaan vingahtaa kuin vanha posetiivi. Särähti laulu iloinen, soi väärin vakavampi. Kirskuen, kuinka kirskuen kääntyy raskas kampi –. Nyt onnenlehdet satavat, valitse kohtalosi. Sokeat lehdet satavat ja jokainen on tosi. Saat tumman taikka heleän. Ei mikään kauan kestä. Pois irtoat, pois irtoat elämän ytimestä. Oi sinua, oi minua! Näetkö vastaisuuteen? Soi posetiivi – tottua on paras tahtiin uuteen. Kuviot monimutkaiset tanssimme, viisaat eläimet. Jos täytyy, niin se käykin – apinain kasvoin vääntynein ja karhunjaloin jäykin. Kokoelmat Yhdeksän kaupunkia (1958) ja Maailmanteatteri (1961) ovat ilmeeltään modernistisia, vapaamittaista, viileää, oppinutta, moni viitteistä, puheenomaista runoa. Modernististen runojen ympärillä on ilman siltoja sidonnaismittaista runoa, kuten runon »Puut: tuhat vihreää siipeä» rinnalla on »Kansanlaulu» tai surrealistisen runonäyn »Kettu nousee metsäiselle vuorelle» rinnalla yksinkertainen, riimittelevä 14\n»Iskelmä». Tynnin kokoelmille on tyypillistä moniaiheisuus, -aineksisuus ja -tyylisyys. Reaalinen arki, oudot näyt, ylevät tunteet ja poliittinen kannanotto vaihtuvat nopeasti. Nopea tempo ja moniaineksisuus etäännyttävät lukijaa ja panevat miettimään. Yhdeksän kaupunkia -kokoelman aiheet viittaavat usein antiikkiin ja klassisen humanismin historiaan. Runoissa kuvataan antiikin taruin tuhon uhkaa ja syyllisyyden, rangaistuksen, sovituksen ja petoksen mutkikkaita vyyhtejä. Tragiikka on runoissa läsnä. Ariadne, joka halusi auttaa lankakerän avulla Theseuksen ulos Minotauruksen labyrintista, on Tynnin »Ariadne»-runossa vanhus, jolle on jäänyt vain kerimisen turha ele: »Mutta kuka labyrinteissa yhä vaeltaa, / törmäten kalkkiseiniin haurastuviin, / hapuillen sokkeloissa sormin epätoivoisin? / Levotta liikkuu peitteellä käsi laihtunut / kerien, purkaen.» »Arakhne»-runossa käy ilmi vain kutojattaren hämmennys ja suru, kun hän ei ymmärrä, miksi hänen valtavat »korkeat kangaspuunsa» on rikottu ja hänet on laitettu kutomaan lukinseittiä itsestään. Arakhne haluaisi kutoa vain toden suurenmoiset kuvat. Ovidiuksen mukaan Arakhne oli köyhä kutojatar, joka tahtomattaan päihitti kudontataidollaan jumalatar Pallas Athenen ja joutui tämän kateuden ja koston uhriksi. Arakhne oli kutonut loistaviin kuviinsa myös jumalten väärät teot. Kokoelma loppuu nimisarjaansa »Yhdeksän kaupunkia» ja Troijan sotaan. Kuningaspari Hekabe ja Priamos, ja heidän lapsensa, Kassandra, Polyksena ja Hektor, joiden kohtalot ovat järjestään kauheat, esiintyvät runoissa, kuten Ankhiseen poika, Kastor ja Polydeukes, ja monet muut, joista käytetään vain homeerisia epiteettejä, kuten Aigiinkantaja, Vaskikypäräinen, Vaahtosyntyinen, Foibos. Teos päättyy antiikin mytologian suureen tulvaan, joka muistuttaa Raamatun vedenpaisumusta. Perustarinoiden taustalta, Homeroksen ja Ovidiuksen paikannuksissa, alkavat runot elää ja avata persoonallisia ideoitaan.\tMaailmanteatterissa kehitellään uusia keinoja moniäänistää tarinaa. Monien runojen loppu jää ilmaan, ilman pistettä. Toisesta yhteydestä peräisin oleva sitaatti toistuu läpi runon rakentaen uuden näkökulman rungon. Näin esimerkiksi »Pallohuoneessa»-runossa kursivoidut sanat allons, enfants ja de la patrie on siroteltu pitkin runoa. »Marseljeesin» 15\nalkusanat ovat ikään kuin vasta löytymässä sekavista sattumista ja kiihkosta. Pallohuoneessa alkavat lennellä pallot ja tuli: »liekki ja liekki / syöksyen toistensa sisältä / tuli aukeaa kuin ruusu». Runo viittaa porvarillisen vallankumouksen roihun syttymiseen. Kolmas sääty julistautui kansalliskokoukseksi ja vannoi kuninkaan tennishallissa Pallohuoneen valan 1789 uudesta perustuslaista. Edellisessä runossa »Reimsiin» palaa rovio: »Rovio auki rävähti kuin kukka / ja paloi, vaan ei tapahtunut mitään: / odotan yhä lampaitteni luona.» Runon puhuja on Ranskalle tulevaisuuden toivon antanut Johanna, petetty ja erehtynyt. Nyt, viisisataa vuotta myöhemmin Jeanne d’Arc on edelleen valmis ja kysyy: »Erehdyin kerran – / paremmin täytyy korvan erottaa / nyt äänet lampaiden ja pyhäin äänet. / Kysyä tahdon: kirjain vaiko henki? / Sekö on kuningas, ken kruunataan? / Soturit, vastatkaa: – vai kruunataanko / se, ken on kuningas?» Runoilijan suuri valonheitin liikkuu historian maailmanteatterissa ja siinä sivussa omassa ajassaankin. Maailmanteatteri-kokoelma päättyy roolirunoon »Le Douanier». Runon puhuja, tullimies, esittelee maalaustaan muusasta: »Kuinka, nauratteko? / Mutta lyön vetoa, ettette tiedä aivan varmaan, / mitä sillä on suurten jäykkien silmiensä takana, / et sinä, viisas Renoir, / et sinä, sukkela Cézanne.» On kyse Henri Rousseaun runoilija Apollinairea ja hänen muusaansa kuvaavasta maalauksesta »Muusa innoittaa runoilijaa» (1909). Tullivirkailija, naivistimaalari Henri Rousseau toi naivistisilla töillään olennaisen lisän 1900-luvun alun avantgardismin ismeihin. Rousseaun kautta runon lyyrinen minä muistuttaa suvaitsevaisuudesta taiteessa. Myös Tynnin runoudessa on leikittelyä, lapsellisuutta, karnevalisointia – ja eräitä muitakin modernismin maalauksien kommentteja, kuten kriittinen runo »Jean Dubuffet’n taidenäyttelyssä» ja perinteen ja moderniuden suhdetta pohtiva runo »Kuvaus modernista maalauksesta». Aale Tynnin 1960-luvun loppupuolen kokoelmissa Balladeja ja romansseja (1967) ja Pidä rastaan laulusta kiinni (1969) vahvistuvat tarinallisuus ja balladisuus. Balladi on traaginen, surullinen tarina ihmiskohtaloista, intohimoista, jyrkistä luonteista, rakkaudesta ja kuolemasta. 16\nKerronta on niukkaa ja draamallista, lauseformulat, epiteetit ja kertosäkeet toistuvat. Balladiperinteessä kiertävät ja muuntelevat samat tai samankaltaiset vuosisataiset eri kielissä ja kulttuureissa lauletut ja tanssitut aiheet ja aihelmat. Aale Tynnin balladi taipuu moneksi, laajenee, väljenee, modernisoituu. Runo-otsikot, sikäli kuin niissä on lajiviitettä, kuvastavat balladisuuden eeppis-lyyristä väljyyttä: on balladia, laulua, romanssia, legendaa, rippiä, kirjettä, kirousta, kertomusta, tragediaa. Monesti vain ohuelta vaikuttava säie, refrengi tai otsikon lajitermi, jos sekään, vie balladia kohden. Toisaalta surullinen, vääjäämättömästä kohtalosta kertova rooliruno, tapahtumakulku tai elämän filosofointi alkaa Tynnin runouden kontekstissa näyttää balladilta. Aale Tynnillä on muun muassa intohimoinen »Balladi neidosta, joka rakasti varjoritaria», »Keskiaikainen balladi kahdesta rakastavaisesta, jotka kuninkaan käskyllä erotettiin», balladi »Mary Hamiltonista, joka kuoli hirsipuussa Maria Stuartin aikana», balladi »Kuningatar Eleonoran rippi», jota rippiä seurannee lisää murhia, maalaisballadi Lindasta, joka rakastuu huonoluonteiseen Petterssoniin, ja opettavainen »Balladi kahdesta koulupojasta», joiden surkea kohtalo on taattu jo ensimmäisessä säkeistössä, kun he heittävät pois maitoon tahriintuneet kirjansa. »Myllärinpojan balladin» lähtöteksti ei ole balladiaihelma, vaan satu saapasjalkakissasta. Sadun juoni ei toimi balladimaailmassa. Myllärinpoika palaa yksin myllykunnaalle, josta lähti kissansa kanssa. Menestystä ja runsautta tuovat satuelementit ovat matkalla tyhjenneet ja onnen kissakin kuollut. Mylly on jäänyt autiuteen tyhjää pyörimään. Maailmasta, josta satu on hävinnyt, on tullut ankea ja unelmaton. Ulkopuolelta katseleva kertoja kiteyttää arvoituksellisesti runon alussa: »Sitä mikä on liian ankeaa / ei surra ensinkään.» Runon loppu vahvistaa vielä: »Sitä mikä on liian ankeaa / ei surra laisinkaan.» Tynnin eeppisissä runoissa on vakavuutta, huumoria, tehokkaita vastakkainasetteluja, satiiria. Se, mistä runossa kerrotaan, vaatii lukijalta tietoa tai asian selvittämistä lisää. Runot haastavat vihjein ja viittein lukijaa. Monesti runossa on viitteitä, joiden pohjalta runoa voi lukea kannanilmaisuina historiaan, politiikkaan, kulttuuriin tai kirjallisuuden käänteisiin. Suorat sivalluksetkaan eivät ole vieraita, niin 17\nkuin kirjailijoitten kilpailusta kertova »Hopeainen legenda» osoittaa: »Maduran akatemian» penkki on lyhkäinen kaikille istuinsijaa haluaville suomeksi tai tamiliksi kirjoittaville runoilijoille. Akatemian penkille pyrkivät tuhannen ja kahdentuhannen vuoden takaa tamilirunoilijat Nakkīrar, Kabilar, Paranar ja neljäsataa muuta. Kun Tiruvalluvar laskee manuskriptinsa penkin päähän, penkki lyhenee ja kaikki muut polskahtavat lammikkoon. Vuosituhannet pyörähtävät, mutta ansiokas taide säilyy. Mitä Tiruvalluvarille kuuluu 2000-luvulla, on nykytekniikalla nopeasti selvitettävissä. »Pytheaan matka eli Löytöretkeilijän tragedia» on rooliruno kreikkalaisesta kauppiaasta ja tutkimusmatkailijasta Pytheaasta, joka teki 325 eaa matkan kauas Luoteis-Eurooppaan ja pohjoisille merille. Hän kuvasi kirjassaan havaitsemiaan outoja asioita, kuten jäätyvää merta, vuoroveden ja kuun vaihtuvaa suhdetta, keskiyöllä paistavaa aurinkoa, revontulia. Hänen matkakuvauksestaan on jäljellä vain fantasioina pidettyjä mainintoja muitten myöhemmissä teoksissa. Pytheas koki uranuurtajan tragedian: »Olin ensimmäinen, / minä menin ja näin, / muut puhuvat kuulemastaan, / ja silti / ei kukaan minua uskonut.» Kukaan ei ottanut häntä todesta – ennen meitä – eikä hänen teoksensa Valtamerestä ole meille edes säilynyt. Pidä rastaan laulusta kiinni -kokoelma on Tynnin kantaaottavin, vihaisin, sydämistynyt kokoelma. Teos alkaa »Elokuun balladilla»: »Elokuun ääni: marssin ääni junat panssarit / ja koirat kaislikossa. // Puhun kaislikon sorsasta – mistä puhuisin? / Sillä totuus on untuvikko kaislikkopesässään.» Neuvostoliiton Tšekkoslovakian miehitys elokuussa 1968 ja sorsanmetsästyksen alkaminen saman runokuvan aineksena oli – olen kuullut – melko tyrmistyttävä rinnastus ajassaan modernistiseksi runokuvaksikin, puhumattakaan osallistuvaksi runoudeksi. Mutta runo onkin moderni balladi, tiivistys vallasta, oli sen kohteena vasallivaltio tai eläinkanta. Aatekantojen rajua törmäyttämistä on »Balladissa Varsovan ghettosta». Balladissa laitetaan natsien holokaustia vasten keskiajan kilvoitteleva ja rukoileva kabbalisti, Josef della Reyna. Balladirunoilija laulaa 1400-luvulla nousunsa ja tuhonsa kokeneelle kabbalisti-rabbille: »Oi 18\nJosef della Reyna, / Josef della Reyna, / joka tutkit Kabbalaasi / ja paljon rukoilit, / paremmin puhdistaudu, / tutki totisemmin, / nouse ja taistele, / kytke demonit.» Varsovan ghetossa ei mikään rukous estänyt telaketjuin tulijoita, mutta ghetossa taisteltiin vastaan loppuun saakka. Entäpä satiirinen runo »Piste», jossa aika alkaakin virrata taaksepäin ja suurmiehet palaavat kavalkadina: »tulee herra Führer, / valtias rotuinen, / hammasharjansa alta / tulta purskuttaen, // tulee Isäsemme, / Kansojen Aurinko, / solmuruoskia tehdään / kaiken aikaa jo, /- -/ tulevat touhua täynnä / Robespierre ja Marat: / Pariisissa on hauskaa, / sortuu, savuaa, // tulee Torquemada, / tulevat autodafeet, / ovathan ihmissoihdut / eniten valaisseet /- -/ Siintävä Siinain vuori, / hohtava Kaanaan maa, / korkea Kiinan muuri: / pääsisimmepä taa. // Näemme kiipeämässä / monenkin mooseksen. / Saammeko dekalogin, / punaisen aapisen?» Runoa katkovat refrenginomaisesti kursivoidut toistuvat säkeet »Vahvista voimalla meitä / heikkoja edessäs». Ne ja runon loppusäkeet »Sulta on kaikki suuruus, / henki sun hengestäs» seurailevat Uuno Kailaan »Suomalaista rukousta», jonka Taneli Kuusisto sävelsi virreksi 1939. Refrengin tuella balladin sävy ja asenne hämmentyy lukijan mielessä satiirisesta groteskiin ja traagiseen. Tämä on maailmamme. Uljaan ihmisen tarve selvittää maailmankaikkeus ja valloittaa avaruus suhteellistuu »Laulussa kuunkävijöistä» lempeän ivallisesti, kun valloitettava kuu ottaa puheenvuoron. Rouva Kuu on tavannut kuussakävijoitä ennenkin, kuten Lukianoksen ja Cyranon. Heidän fantastiset matkakuvauksensa viehättävät häntä. Hän tuntee Baabelin tornintekijät ja heidän ongelmansa. Hän kyselee kuun pinnalle ensimmäisenä ja toisena astuneilta astronauteilta kuulumisia Maasta: »Nyt rauha ja rakkaus vallinnee, / on sovussa maailma? / Näen pienet lippunne vierekkäin / kuin joulukuusessa. // ’Well’, sanoi Armstrong. Ja Aldrin / rykäisi hiljalleen / vilkaisten syrjäsilmällä / Luna-alukseen.» Runo on päivätty 22.7.1969, kuukävelyä seuraavana päivänä. Aale Tynnin runoissa asioilla, asenteilla ja näkemyksillä on väliä. Runokieli poetisoituu lajitraditionsa koko arsenaalia monipuolisesti käyttäen ja samalla runo välittää ja kommunikoi. Runoilija uskoo 19\ntarinan voimaan. »Balladi runouden merkityksellisyydestä» kuvaa runouden vaikutusta sen yhteisössä. Runon refrenginä toistetaan joka säkeistön lopussa vaatimattoman ruokopillin mitäänsanomatonta säettä »Ruoko, ruskea ruoko». Pari soittoniekkaa soittelee markkinoilla, ja niin vain kohta »kaikissa kaupungeissa / ja kylissä soitetaan / kuninkaan salaisuutta, / hänen aasinkorviaan» muureista, vartijoista, pyssyistä, piikeistä ja kielloista huolimatta. »Kirjeessä André Bretonille» runon puhuja tunnistaa taiteen mahdollisuuden eräänlaisena vastarinnan estetiikkana: »ainoastaan yksityisen vastalause / pitää raollaan / vankilan portit. // Tosin epäilemme joskus.» Yksityisen vastalauseen yhdistävän linkin runo vetää laajasti ja vaivattomasti André Bretonista Jarno Pennaseen, Jan Palachista Albert Schweitzeriin. Aale Tynni on aikansa vapaarytmisessä, modernistisessa runoudessa oman tien kulkija, joka uudistaa niin keskeislyriikan lyyristä minää kuin laulullista ja eeppistä runoperinnettä. Tynnillä balladistina ei ole kyse vain siteestä runolajin perinteeseen tai sen kritiikistä, vaan kehittämisestä ja nykyaikaan soveltamisesta. Eeppis-lyyrisen runon avulla käsitellään myös kipeitä ja ajankohtaisia ilmiöitä. Tynnin runous puolustaa tarinallisuutta ja kulttuuriperintöä. Tarvitaan tarinat ja niiden totuus. Tarinaton maailma rappeutuu. Tarinoita saa ja pitää käyttää, kertoa ja arvioida uudelleen, runoilla toisin, muokata, kritisoida, modernisoida. Kuten saturunoissa Tynnin balladeissa kerrotaan usein kuin sivulle vilkaisten jokin huomiotta jäänyt aspekti. Refrengi toimii toisena tai kolmantena äänenä tai uuden valaisukulman väläyttäjänä. Se kääntää henkilökuvan, tunnelman ja tapahtuman toiset puolet esiin. Äänien välille jää kuuntelun tyhjää tilaa. Refrengin toisto tai varioiva paisutus jännitteistävät kerrontaa. Kerronta etenee ja toistaa, niin kuin elämä. Väliin koko runo sävyttyy mustalla huumorilla, jota tarinan ja kerto säkeitten ristiriita särmittää. Runossa »Balladi katoavaisuudesta» puhuja tunnelmoi surullisena syksyssä. Jokainen säkeistö päättyy melankoliaa katkaisevaan ravistukseen: »Sininen närhi ärähtää / arrogantisti pyörähtäen: / Olet narri, hanki tiukuset.» »Puutarhurin laulussa» puutarhurin uurastusta ja 20\ntoivoa vastaan kertosäe tuo työn turhuuden, epävarmuuden, lopulta vielä naurettavuuden: Minä ruusun istutan tarhaani, jalon, vahvarunkoisen, ja kun ruusu nuppunsa aukaisee, koko päivän iloitsen. Älä huolehdi turhaan, tarhuri, saat ruususi kasvamaan, ja sen piikit tunnet varmasti, jos kukka ei puhkeakaan. Ja lintulautoja joukoittain panen puihini korkeisiin, lahorastaat aamulla laulavat, minä herään säveliin. Älä huolehdi turhaan, tarhuri, jos lähtevät laulajat, niin harakat saapuvat varmasti, ja ne puissasi nauravat. Vastaäänet eivät kykene mitätöimään toisiaan, vaan yhdistyvät oppositiot sietäväksi – ei lainkaan helpoksi – elämänvisioksi. Lyyrinen minä nousee roolihahmojensa rinnalle ja ylikin. Hänen äänensä on varma ja päättäväinen. Mitään helppoa kohtaloa ei ihmiselle ole tarjolla. Aale Tynnin runoille on luonteenomaista tiheästi personoiva, persoonia vaihtava, liikkuva näkökulma. Sisäänpäin sulkeutuvan yksinäisyyden ja minäkeskeisyyden runoilija Tynni on tuskin lainkaan. Hän on lähempänä vanhempaa, osin ’ydinlyriikan’ sivuun jäänyttä konventiota, jonka keskuksessa lyyrinen minä kääntyy toisen tai toisten puoleen. Yhteyksiä luova ja ylläpitävä suhde hallitsee. Lyyrisessä minässä on läsnä sinä. Viimeisissä kokoelmissa on monia kuolleen rakastetun kaipuu-runoja. Runoissa liikutaan runoilijaminän mielen ja muistojen paikassa, intuitiivisen ja irrationaalisen rajakohdassa, lempeästi ja 21\nitsestäänselvästi. »Sinä, sielu» -runossa rakastetun sielu haluaa ilman muuta palata iäisyyden ajattomuudesta tuttuun taivaaseen, Halsinhaan kesäpaikkaan ja sen vuodenaikoihin. Sinä, sielu joka vieläkin palaat uneeni öisin, kaipaatko sinäkin Halsinhakaan? Kyllä. Kyllä. Kuinka ne voisivat pidättää, ne kultakadut, ne krysopraasiholvit, joissa helisevät iäisyyden harput? Keväällä pääskyset palasivat aina tuttuun taloon, räystään alle. Aale Tynnin runonkirjoittajan metodissa on paljon marginaaliin kirjoittamista, sivuhuomautuksia ja ideoitten muistiinpanoja. Marginaalit kiinnostavat Tynniä jo matkakirjassa Vieraana Vihreällä saarella (1954), jossa hän pen-konferenssimatkallaan tekee muun muassa muistiinpanoja Dublinin Trinity Collegen kirjastossa Irlannin keskiajan luostareiden koristeellisista käsikirjoituksista. Muuan kirjuri on kirjoittanut jäljennettävän käsikirjoituksensa marginaaliin: »Kiroukseni ja Jumalan kirous sen lisäksi tulkoon niiden naisten päälle, jotka ovat panneet epäjärjestykseen kaiken musteeni ja värini ja kirjani. Ja Jumalan kirous tulkoon jokaisen päälle, joka lukee tämän eikä myös kiroa heitä. Hyvä Jumala, tämä on kurjaa työtä!» Huudahdus huvittaa kirjailijaa, joka pitää itseään runoilijana sepittäjänä ja suomentajana jäljentäjänä. Vihreys-kokoelmassa (1979) on runo »Kirjuri, marginaalirunoilija», joka alkaa: »Piirtelen pergamenttiin, jäljennän. / Teksti on annettu. Ei 22\nTynni, Aale: Kootut runot 1938-1987 (WSOY)\nRakastetun runoilijan syntymästä 100 vuotta


Lääkeinfo.fi - lääkevalmisteiden pakkausselosteet - MELATONIN UNIMEDIC PHARMA oraaliliuos 1 mg/ml\nMELATONIN UNIMEDIC PHARMA oraaliliuos 1 mg/ml\nLataa äänitiedostona, MP3 (5,5 mt, 04.06.2021 19:06:26)\nLue tämä pakkausseloste huolellisesti ennen kuin aloitat tai lapsesi aloittaa tämän lääkkeen ottamisen, sillä se sisältää sinulle tärkeitä tietoja.\nTämä lääke on määrätty vain sinulle tai lapsellesi eikä sitä pidä antaa muiden käyttöön. Se voi aiheuttaa haittaa muille, vaikka heillä olisikin samanlaiset oireet kuin sinulla.\nJos havaitset itselläsi tai lapsellasi haittavaikutuksia, kerro niistä lääkärille tai apteekkihenkilökunnalle. Tämä koskee myös sellaisia mahdollisia haittavaikutuksia, joita ei ole mainittu tässä pakkausselosteessa. Ks. kohta Mahdolliset haittavaikutukset.\nMitä Melatonin Unimedic Pharma on ja mihin sitä käytetään\nMitä sinun on tiedettävä, ennen kuin otat tai lapsesi ottaa Melatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta\nMiten Melatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta otetaan\nMelatonin Unimedic Pharma ‑valmisteen säilyttäminen\nMelatonin Unimedic Pharma ‑valmisteen sisältämä vaikuttava aine on melatoniini, joka on elimistön luontaisesti tuottama hormoni. Hormoni auttaa säätelemään elimistön vuorokausirytmiä.\nMelatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta voidaan käyttää:\naikaerorasituksen lyhytkestoiseen hoitoon aikuisille. Aikaerorasituksella tarkoitetaan oireita, jotka johtuvat useita aikavyöhykkeitä ylittävän matkan aiheuttamasta aikaerosta.\nunettomuuden hoitoon 6–17‑vuotiaille lapsille ja nuorille, joilla on tarkkaavuus‑ ja ylivilkkaushäiriö (ADHD), kun terveellisestä nukkumisrutiinista ei ole ollut riittävästi apua.\nMelatoniinia, jota Melatonin Unimedic Pharma sisältää, voidaan joskus käyttää myös muiden kuin tässä pakkausselosteessa mainittujen sairauksien hoitoon. Kysy neuvoa lääkäriltä, apteekkihenkilökunnalta tai muulta terveydenhuollon ammattilaiselta tarvittaessa ja noudata aina heiltä saamiasi ohjeita.\nÄlä ota Melatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta\njos olet allerginen melatoniinille tai tämän lääkkeen jollekin muulle aineelle (lueteltu kohdassa Pakkauksen sisältö ja muuta tietoa).\nKeskustele lääkärin tai apteekkihenkilökunnan kanssa ennen kuin käytät tai lapsesi käyttää Melatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta, jos sinulla tai lapsellasi on:\ndiabetes tai heikentynyt glukoosinsieto, sillä tämä lääke saattaa suurentaa veren glukoosipitoisuutta (ks. kohta Miten valmistetta käytetään)\nmaksavaivoja, sillä Melatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta ei suositella, jos potilaalla on maksavaivoja\nmunuaisvaivoja, sillä Melatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta on käytettävä varoen, jos potilaalla on munuaisvaivoja\njokin autoimmuunisairaus (joissa immuunijärjestelmä kääntyy elimistön omia kudoksia vastaan)\nepilepsia, sillä melatoniini saattaa lisätä tai vähentää kohtauksia\ntai jos olet iäkäs.\nMelatonin Unimedic Pharma voi aiheuttaa uneliaisuutta. Ole varovainen, jos sinulla ilmenee uneliaisuutta, sillä uneliaisuus voi heikentää kykyä suoriutua joistakin toimista, kuten ajamisesta.\nAlle 6‑vuotiaat lapset\nTätä lääkettä ei saa antaa alle 6‑vuotiaille lapsille, sillä sitä ei ole tutkittu eikä sen vaikutuksia tunneta tässä ikäryhmässä.\nMuut lääkevalmisteet ja Melatonin Unimedic Pharma\nKerro lääkärille tai apteekkihenkilökunnalle, jos parhaillaan otat tai lapsesi ottaa, olet tai lapsesi on äskettäin ottanut tai saatat tai lapsesi saattaa ottaa muita lääkkeitä. Näitä lääkkeitä ovat:\nfluvoksamiini (masennuksen ja pakko‑oireisen häiriön hoitoon)\nkinolonit (esim. siprofloksasiini ja norfloksasiini) ja rifampisiini (bakteeritulehdusten hoitoon)\nsimetidiini (mahavaivojen kuten mahahaavan hoitoon)\nmetoksipsoraleenit (ihosairauksien kuten psoriaasin hoitoon)\nestrogeenit (käytetään ehkäisyvalmisteissa ja hormonikorvaushoidossa)\nklotsapiini, haloperidoli, olantsapiini (skitsofrenian hoitoon)\namitriptyliini, imipramiini, klomipramiini (masennuksen hoitoon)\nropivakaiini (akuutin kivun hoitoon)\ntamoksifeeni (rintasyövän hoitoon)\nbentsodiatsepiinit ja muut unilääkkeet kuten tsaleploni, tsolpideemi ja tsopikloni\nTupakointi voi heikentää Melatonin Unimedic Pharma -valmisteen vaikutusta, koska se voi voimistaa melatoniinin hajoamista maksassa. Kerro lääkärille, jos tupakoit tai lapsesi tupakoi, tai jos aloitat tai lopetat tai lapsesi aloittaa tai lopettaa tupakoinnin hoidon aikana.\nMelatonin Unimedic Pharma alkoholin kanssa\nÄlä juo alkoholia ennen Melatonin Unimedic Pharma ‑valmisteen ottoa, oton aikana tai oton jälkeen, sillä alkoholi heikentää lääkkeen vaikutusta.\nRaskaus, hedelmällisyys ja imetys\nJos olet raskaana tai imetät tai lapsesi on raskaana tai imettää, epäilet olevasi tai lapsesi epäilee olevansa raskaana tai jos suunnittelet tai lapsesi suunnittelee lapsen hankkimista, kysy lääkäriltä neuvoa ennen tämän lääkkeen käyttöä.\nEhkäisyvalmisteet naisille, jotka voivat tulla raskaaksi, ja nuorille tytöille\nNaisten, jotka voivat tulla raskaaksi, ja nuorten tyttöjen on käytettävä ehkäisyä Melatonin Unimedic Pharma ‑hoidon aikana. Tämä lääkevalmiste voi vaikuttaa tiettyihin ehkäisyvalmisteisiin (ks. ”Muut lääkevalmisteet ja Melatonin Unimedic Pharma”), joten ehkäisyvalmisteen valinnasta on keskusteltava lääkärin kanssa.\nMelatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta ei suositella, jos olet tai lapsesi on raskaana. Melatoniini läpäisee istukan, ja mahdollisesta riskistä sikiölle ei ole riittävästi tietoa.\nMelatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta ei suositella, jos imetät. Melatoniini erittyy ihmisen rintamaitoon, eikä imetettävään lapseen kohdistuvaa riskiä voida sulkea pois.\nMelatonin Unimedic Pharma voi aiheuttaa uneliaisuutta. Jos näin käy, et saa ajaa ajoneuvoa, ajaa polkupyörällä tai käyttää koneita.\nMelatonin Unimedic Pharma sisältää metyyliparahydroksibentsoaattia ja natriumia\nTämä lääkevalmiste sisältää metyyliparahydroksibentsoaattia, joka saattaa aiheuttaa allergisia reaktioita (mahdollisesti viivästyneitä).\nTämä lääkevalmiste sisältää alle 1 mmol natriumia (23 mg) per ml eli sen voidaan sanoa olevan ”natriumiton”.\nSuositeltu annos on 1–5 ml (vastaa 1–5 mg:aa enintään 5 vuorokauden ajan.\nSuositeltu aloitusannos: 2 ml (vastaa 2 mg:aa).\nSuurin suositeltu annos: 5 ml (vastaa 5 mg:aa) vuorokaudessa 5 vuorokauden ajan.\nJos ylität vähintään 5 aikavyöhykettä, etenkin itään päin matkustettaessa, ota annos matkakohteessa nukkumaanmenoaikaan. Oraaliliuosta ei pidä ottaa ennen klo 20:00 eikä klo 04:00 jälkeen.\nHoitojaksoja saa olla vuoden aikana enintään 16.\nLapset ja nuoret, joilla on ADHD\nSuositeltu aloitusannos: 1–2 ml (vastaa 1–2 mg:aa) 30–60 minuuttia ennen nukkumaanmenoa.\nSuurin suositeltu vuorokausiannos: 5 ml (vastaa 5 mg:aa).\nAnnos säädetään yksilöllisesti enintään 5 ml:aan (vastaa 5 mg:aa) vuorokaudessa iästä riippumatta. Hoidossa käytetään pienintä mahdollista annosta.\nLääkärin on seurattava hoitoa säännöllisesti (suosituksen mukaan vähintään 6 kuukauden välein) sen tarkistamiseksi, että hoidon antaminen on edelleen asianmukaista. Hoito on keskeytettävä kerran vuodessa sen tarpeellisuuden tarkistamiseksi.\nKuinka ottaa Melatonin Unimedic Pharmaa\nMelatonin Unimedic Pharma niellään.\nAvaa pullo poistamalla pullon korkki.\nPaina liitinosa pullon suulle.\nAseta ruisku liitinosan reikään ja käännä pullo ylösalaisin. Mittaa lääkärin määräämä annos vetämällä mäntää hitaasti ulos. Lue annos männän yläosan kohdalta. Käännä pullo oikein päin ja irrota ruisku.\nSinun tai lapsen on istuttava suorassa, kun Melatonin Unimedic Pharma annetaan. Kohdista ruiskun kärki posken sisäpintaan. Paina mäntää hitaasti ja anna lapsen niellä luonnollisesti. Lääkkeen liian nopea anto nieluun voi aiheuttaa epämukavuutta.\nPuhdista ruiskun sisäosa jokaisen käyttökerran jälkeen.\nJos sinulla tai lapsellasi on diabetes tai heikentynyt glukoosinsieto, syöminen on kiellettyä 2 tuntia ennen Melatonin Unimedic Pharma -valmisteen ottamista ja 2 tuntia sen jälkeen; ks. Varoitukset ja varotoimet.\nJos otat tai lapsesi ottaa enemmän Melatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta kuin pitäisi\nJos olet tai lapsesi on ottanut liian suuren lääkeannoksen tai vaikkapa lapsi on ottanut lääkettä vahingossa, ota aina yhteyttä lääkäriin, sairaalaan tai Myrkytystietokeskukseen (puh. 0800 147 111) riskien arvioimiseksi ja lisäohjeiden saamiseksi.\nSuositellun vuorokausiannoksen ylittäminen voi aiheuttaa uneliaisuutta sinulle tai lapsellesi.\nJos unohdat tai lapsesi unohtaa ottaa Melatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta\nJos unohdat ottaa annoksen ja heräät yöllä tai näin käy lapsellesi, unohtuneen annoksen voi ottaa, kunhan se tapahtuu viimeistään klo 4 aamulla.\nÄlä ota kaksinkertaista annosta korvataksesi unohtamasi kerta‑annoksen.\nJos lopetat tai lapsesi lopettaa Melatonin Unimedic Pharma ‑valmisteen oton\nHoidon keskeyttämiseen tai lopettamiseen ei tiedetä liittyvän haittavaikutuksia. Melatonin Unimedic Pharma -valmisteen käytön lopettamisen ei tiedetä aiheuttavan mitään vieroitusoireita.\nJos sinulla tai lapsellasi esiintyy jokin seuraavista vakavista haittavaikutuksista, asiasta on ilmoitettava heti lääkärille ja lääkkeen käyttö on lopetettava.\nyliherkkyysreaktio (allergian kaltainen reaktio, kuten kutina, hengitysvaikeudet)\nihon syvempien kerrosten turvotus (angioedeema)\nsuun ja kielen turvotus.\nMuut mahdolliset haittavaikutukset on lueteltu jäljempänä.\nYleinen: voi esiintyä enintään 1 käyttäjällä 10:stä\närtyneisyys, hermostuneisuus, levottomuus\nunettomuus, poikkeavat unet, painajaiset, yöhikoilu, ahdistuneisuus, tuskallinen levottomuus, fyysinen heikkous, jaksamattomuus ja innostuksen puute\nihovaivat (ihotulehdus, kutina, ihottuma, ihon kuivuus)\nglukoosin erittyminen virtsaan, virtsan liiallinen proteiinipitoisuus\nveriarvojen muutokset, jotka voivat aiheuttaa ihon ja silmien keltaisuutta\npoikkeavat maksan toimintakoearvot\nHarvinainen: voi esiintyä enintään 1 käyttäjällä 1 000:sta\nveren valkosolumäärän pieneneminen\nveren matala kalsium‑ tai natriumpitoisuus\nveren suuri rasvapitoisuus\nmielialan vaihtelu, aggressiivisuus, kiihtyneisyys, itkuisuus, stressioireet, sekavuus (ajan ja paikan tajun heikkeneminen), herääminen varhain aamulla, sukupuolivietin voimistuminen, matala mieliala, masennus\npyörtyminen, muistihäiriö, tarkkaavuuden häiriö, unenomainen tila, epämukava tunne jaloissa (levottomat jalat ‑oireyhtymä), huono unen laatu, väsymys\nnäön heikentyminen, näön hämärtyminen, kyynelvuodon lisääntyminen\nkiertohuimaus, huimaus seisoessa tai istuessa\nsydämen sykkeen nopeutuminen, rasitusrintakipu\nrefluksitauti, ruoansulatuskanavan häiriö, suun rakkulamuodostus, kielen haavaumat, mahavaivat, oksentelu, poikkeavat suoliäänet, syljenerityksen lisääntyminen, pahanhajuinen hengitys, ilmavaivat, epämukava tunne vatsassa, mahalaukun limakalvon tulehdus\npoikkeavat tuntemukset iholla (tuntoaistin häiriö), ihohäiriöt (ekseema, punoitus, psoriaasi, ihottuma), kynsihäiriö, äkillinen kuumotus (kuumat aallot)\nkipu, niveltulehdus, lihassupistukset, niskakipu, yölliset lihaskouristukset\nvirtsanerityksen lisääntyminen, punasolut virtsassa, yöllinen virtsaamistarve\neturauhasen tulehdus tai turvotus\nmaksaentsyymiarvojen kohoaminen, veren elektrolyyttiarvojen poikkeavuudet ja laboratorioarvojen poikkeavuudet.\nTuntematon (ilmoitettu aikuisilla)\nspontaani maitovuoto rinnoista.\nHaittavaikutuksia on ilmoitettu vähän, ja ne ovat olleet yleensä lieviä. Yleisimmät haittavaikutukset ovat olleet päänsärky, yliaktiivisuus, kiertohuimaus ja vatsakipu. Vakavia haittavaikutuksia ei ole havaittu.\nJos havaitset itselläsi tai lapsellasi haittavaikutuksia, kerro niistä lääkärille tai apteekkihenkilökunnalle. Tämä koskee myös sellaisia mahdollisia haittavaikutuksia, joita ei ole mainittu tässä pakkausselosteessa. Voit ilmoittaa haittavaikutuksista myös suoraan (ks. yhteystiedot alla). Ilmoittamalla haittavaikutuksista voit auttaa saamaan enemmän tietoa tämän lääkevalmisteen turvallisuudesta.\nÄlä käytä tätä lääkettä pullossa mainitun viimeisen käyttöpäivämäärän (EXP) jälkeen. Viimeinen käyttöpäivämäärä tarkoittaa kuukauden viimeistä päivää.\nMelatonin Unimedic Pharma ‑valmistetta voidaan käyttää enintään 6 kuukauden ajan pullon avaamisen jälkeen.\nTämä lääkevalmiste ei vaadi lämpötilan suhteen erityisiä säilytysolosuhteita. Säilytä alkuperäispullossa. Herkkä valolle.\nMitä Melatonin Unimedic Pharma sisältää\nVaikuttava aine on melatoniini.\nMuut aineet ovat glyseroli (E422), sorbiinihappo, metyyliparahydroksibentsoaatti (E218), natriumhydroksidi (pH:n säätelyyn) ja puhdistettu vesi.\nMelatonin Unimedic Pharma on kirkas, väritön tai hiukan kellertävä oraaliliuos.\nKullanruskea 100 ml:n lasipullo, jossa on valkoinen polypropeenikorkki. Pakkauksessa on pullon lisäksi oraaliruisku ja pullon sovitinosa. Ruiskun tilavuus on 5 ml, ja ruiskussa on asteikkomerkit 0,2 ml:n välein.\nPakkauskoko: 1 x 100 ml\n102 34 Tukholma\nTämä pakkausseloste on tarkistettu viimeksi 14.12.2020\n+46 10 130 99 50


Kaisa Rastimo retrospektiivi - Cinema Orion\nKaisa Rastimo retrospektiivi\nElokuvateatteri Orion esittää Kaisa Rastimon retrospektiivin toukokuussa 2019. Järjestäjinä ovat Risto Jarva -seura ry. ja Elävän kuvan keskus ELKE ry.\nKaisa Rastimo (s. 1961) valmistui Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen laitokselta leikkaajaksi vuonna 1988. Lopputyönään hän ohjasi, käsikirjoitti ja leikkasi puolipitkän Lauran huoneen (1988), purevan satiirin ydinperheen ihmissuhteista ja perhehelvetistä. Elokuva voitti Risto Jarva -palkinnon, ja Rastimo nousi hetkessä yhdeksi sukupolvensa seuratuimmaksi elokuvantekijäksi.\nEsikoiselokuvan jälkeen syntyi kaksi dokumenttia. Ajatusrikolliset (1989) on sympaattinen kuvaus kahden itähelsinkiläisen punkkarin elämänfilosofiasta. Se palkittiin mm. Pohjoismaiden parhaana lyhytdokumenttina Nordisk Panorama -festivaaleilla. Kuinka katosin karkkimaahan (1992) kertoo bulimiasta näyttelijä Leea Klemolan omien kokemusten pohjalta.\nRastimon ensimmäinen pitkä elokuva Suolaista ja makeaa (1995) on ilmaisukieleltään absurdi komedia nuoren pariskunnan parisuhdekiemuroista. Räiskyvä visuaalinen ilme ja monitahoinen äänimaailma herättivät ansaittua huomiota.\nSäädyllinen murhenäytelmä (1998) perustuu Helvi Hämäläisen ilmestyessään kohuttuun ja sittemmin klassikon asemaan nousseeseen samannimiseen romaaniin. 1930-luvulle sijoittuvassa epookkielokuvassa töölöläisen sivistyneistöperheen elämä murtuu, kun isä hairahtuu kesänaapurin palvelustyttöön. Ajankuvaltaan uskottava ja visuaalisesti upea teos on vastikään digitaalisesti restauroitu.\nUudelle vuosituhannelle tultaessa Rastimo keskittyi lastenelokuviin. Heinähattu ja Vilttitossu (2002) on raikas sovitus Tiina ja Sinikka Nopolan lastenkirjoista ja siitä on tullut yksi suomalaisen lastenelokuvan kestosuosikeista. Ohjaajan toistaiseksi viimeisin elokuva Myrsky (2008) on monitasoinen kuvaus perheestä, jolle isän Berliinistä tuoma suloinen koiranpentu alkaa aiheuttaa ongelmia kasvaessaan valtavaksi. Rastimon molemmat lastenelokuvat ovat olleet niin kotimaisia kuin kansainvälisiä menestyksiä.\nRastimo on palkittu mm. Suomi-palkinnolla vuonna 2003.\nKaisa Rastimo -retrospektiivi\nSunnuntai 12.5. klo 14.00 MYRSKY – vieraana Kaisa Rastimo ja kaukasianpaimenkoirat Krimi (9 kk) ja Arttu (6 kk).\nSunnuntai 19.5. klo 15.15 HEINÄHATTU JA VILTTITOSSU – vieraana pukusuunnittelija Tiina Kaukanen ja Kaisa Rastimo\nMaanantai 20.5. klo 18.00 SUOLAISTA JA MAKEAA – vieraana äänisuunnittelija Pietari Koskinen, kuvaaja Maiju Leppänen ja Kaisa Rastimo\nMaanantai 27.5. klo 18.00 SÄÄDYLLINEN MURHENÄYTELMÄ – kirjailija Jani Saxell kertoo Helvi Hämäläisen romaanista ja elokuvan jälkeen keskustellaan kirjan ja elokuvan suhteesta.\nLauran huoneen ja Ajatusrikollisten esitysaika ilmoitetaan myöhemmin.\nLiput kaikkiin näytöksiin 8 €.\nLisätietoja: Risto Jarva -seura ry. / Ville Suhonen [email protected]\nsunnuntai 19.05. 15:15 HEINÄHATTU JA VILTTITOSSU Tekijävieraita, ainoa näytös 8€ Osta liput\nmaanantai 20.05. 18:00 SUOLAISTA JA MAKEAA Tekijävieraita, 35 mm, ainoa näytös 8€ Osta liput\nmaanantai 27.05. 18:00 SÄÄDYLLINEN MURHENÄYTELMÄ Tekijävieraita, ainoa näytös 8€ Osta liput\nKaisa Rastimo retrospektiivi-sarjan elokuvia