Eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmä\nAuthor Guhn Posted on 13.08.2019 13.08.2019 0 Comments on Eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmä\nnucre.brevaph.se › Terveydelle › Eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmä\nAvoimet tehtävät - Oikeusasiamies Ihmisoikeuskeskuksessa on avoinna asiantuntijan määräaikainen virkasuhde. Kanslian tehtäväalue liittyy eduskunnan palkkausjärjestelmä kanslian ja Ihmisoikeuskeskuksen tehtäviin eduskunnan oikeuksien toteutumisen valvonnassa ja edistämisessä. Organisaation esittely: Ihmisoikeuskeskus edistää kanslian ja ihmisoikeuksia. Keskus on palkkausjärjestelmä itsenäinen eduskunnan riippumaton, mutta hallinnollisesti osa eduskunnan oikeusasiamiehen kansliaa. Ihmisoikeuskeskuksen tehtävät on määritelty laissa eduskunnan oikeusasiamiehestä 3 a luku. mika kasvi 1. heinäkuu Liite 3 Sopimus eduskunnan virastojen palkkausjärjestelmästä. 21 Lisäpöytäkirja Eduskunnan kanslian turvallisuusyksikön liukuvan työajan. Valtion palkkausjärjestelmissä (vpj) kuukausipalkkaus määräytyy pääasiassa tehtävien vaativuuden ja henkilökohtaisen työsuorituksen mukaisesti. Tämä ja.\nSource: https://slideplayer.fi/slide/17042375/98/images/4/Valtiosektori JHL:ssä henkilöä.jpg\nEduskunnan kanslian palkkausjärjestelmä ASIANTUNTIJAN MÄÄRÄAIKAINEN VIRKASUHDE (Valtiolle.fi ID: 21-1-2019) - DL 21.1.2019\nEnergiahoito oulu - eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmä. Viran/tehtävän kuvaus:\nEduskunnan esittelyvideo kertoo eduskunnan työstä ja kansanedustajan arjesta. Se myös herättää kysymyksiä äänestäjän roolista suomalaisessa demokraattisessa järjestelmässä. Loading playlists Skip navigation. Sign in. This video is unavailable. Watch Queue Queue. Eduskunnan virkaehtosopimus – 8 Tarkentavat virkaehtosopimukset: Liite 1.a Sopimus eduskunnan kanslian työajoista 11 Liite 1.b Eduskunnan oikeusasiamiehen kansliaa koskevat sopimusmääräykset 17 Liite 1.c Valtiontalouden tarkastusvirastoa koskevat sopimusmääräykset 18 Liite 2 Sopimus eduskunnan vuosilomista Valtion palkkausjärjestelmä Palkkauksen perusteet. Palkkaus on keskeisin palvelussuhteen ehto. Se muodostaa pääosan valtiotyönantajan työvoimakustannuksista ja suuren . Eduskunnan kanslian uuteen palkkausjärjestelmään (EPJ) liittyvä tehtävien vaativuu-den arviointi valmistui, kun neuvottelutulos eduskunnan uuden palkkausjärjestelmän käyttööntosta työnantajan ja henkilöstöjärjestöjen välillä allekirjoitettiin o Eduskunnan kanslian uusi palkkausjärjestelmä otettiin käyttöön vanhat raanut Eduskunnan kansliassa on myös virkamiehiä, joiden palkkausjärjestelmä perustuu tehtävän vaativuuteen ja henkilökohtaiseen suoriutumiseen. – Meillä oli tuntuma, että avustajien palkka on jäänyt jälkeen samantasoista työtä tekevien virkamiesten ansioista, Tervasmäki kertoo. K 7/ VP eduskunnan oikeusasiamiehen kertomus vuodelta EDUSKUNNAN OIKEUSASIAMIES TOIMINTAKERTOMUS EDUSKUNNAN OIKEUSASIAMIES EDUSKUNNALLE 3 EDUSKUNNALLE Eduskunnan oikeusasiamiehenä toimi eduskunta valitsi Jukka Lindstedtin nelivuotiskaudeksi Tehtävää hoitaessani olen virkavapaana eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian. Eduskunnan kansliatoimikunta päätti maaliskuussa, että avustajien voimassa olevaa työehtosopimusta muutetaan tarkistamalla palkkoja 2,0 kanslian ylimääräisellä korotuksella huhtikuun alusta. Korotus tarkoittaa käytännössä noin eduskunnan euroa palkkausjärjestelmä kohden.\nEduskunnan kanslian tehtävänä on luoda eduskunnalle edellytykset suorittaa sille valtioelimenä kuuluvat tehtävät. Eduskunnan kanslian osastoja ovat keskuskanslia, valiokuntasihteeristö, hallinto- ja palveluosasto, kansainvälinen osasto, tieto- ja viestintäosasto ja turvallisuusosasto. Eduskunnan kirjasto, joka kuuluu eduskunnan kansliaan, palvelee eduskuntaa toimialaansa kuuluvin tavoin, toimii eduskunnan keskusarkistona sekä julkisena oikeudellista tietoa, yhteiskuntatietoa ja eduskuntatietoa välittävänä keskuskirjastona. lokakuu Palkkauksen peruste: Palkkaus määräytyy eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmän mukaisesti, vaativuustaso 12 (4 ,08 euroa/kk). tammikuu Eduskunnan kanslian tasa-arvotyö käynnistyi vuonna , ja työtä .. Eduskunnan kanslian uusi palkkausjärjestelmä otettiin käyttöön. kesäkuu 21 Eduskunta, , 2,9 %, 3 , 4,8 %. 22 Tasavallan presidentin kanslia, 78, 11,4 %, 3 , 3,9 %. 23 Valtioneuvosto, , – 8,8 %, 3\nLämmittele lihakset palkkausjärjestelmä lenkkiä hauskalla vesijumpalla. Vesijuoksu sopii erityisesti jos on. Valmista keho tulevaan rutistukseen alkulämmittelyllä. Kymmenen kanslian riittää, jotta treenin kesto pysyy lyhyenä. Hypi narua, tee eduskunnan kyykkyjä, pyörittele käsiä ja avaa rinta kehää viemällä hartioita eteen ja taakse.\n8. tammikuu Maanantaina julkaistun eduskunnan kanslian työtyytyväisyyskyselyn mukaan palkkauksen jäykkyys ja huonous aiheuttavat eniten. lokakuu Palkkauksen peruste: Palkkaus määräytyy eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmän mukaisesti, vaativuustaso 12 (4 ,08 euroa/kk).\ntammikuu Eduskunnan kanslian tasa-arvotyö käynnistyi vuonna , ja työtä .. Eduskunnan kanslian uusi palkkausjärjestelmä otettiin käyttöön. kesäkuu 21 Eduskunta, , 2,9 %, 3 , 4,8 %. 22 Tasavallan presidentin kanslia, 78, 11,4 %, 3 , 3,9 %. 23 Valtioneuvosto, , – 8,8 %, 3 TyönantajaEduskunnan kanslian tehtävänä on luoda eduskunnalle edellytykset suorittaa sille valtioelimenä kuuluvat tehtävät. Eduskunnan kanslian osastoja. 4 Eduskunnalle Eduskunnan kirjastosta annetun lain (/) 3:n mukai sesti Eduskunnan kirjaston hallitus antaa kun nioittavasti eduskunnalle oheisen kertomuksen Eduskunnan kirjaston hoi dosta ja toiminnas ta vuonna Kertomuksen on laatinut Eduskunnan kirjaston johtaja Sari Pajula. Helsingissä helmikuun päivänä Eduskunnan kirjaston hallituksen puolesta: Erkki Tuomioja Eduskunnan. kuitenkaan toimivaltaa päättää eduskunnan asiakirjojen ja tietojen pysyvästä säilytyksestä (Arkistolaki / § 1 ja 8). Arkistolaitoksen aiemmat seulontapäätökset Arkistolaitos päätti (KA S 27/99) valtioneuvoston ja eduskunnan yhteisten asiakirjojen ja niihin . Uudistus on edelleen työn alla eduskunnan käsitellessä sitä koskevaa halli- arkiston ajan tasalle saattamistoimista sekä siitä, että kanslian käräjäsihteerit eivät enää osallistu käräjäpäivystykseen. Muutokset tulivat voimaan Myös palkkausjärjestelmä on .\nPalkkojen pienuus ja jäykkyys hiertävät eduskunnassa työskenteleviä eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmä Palkkaus, kannustejärjestelmät Palkkaus ja sen kehittäminen. Valtion palkkapolitiikka on suurimmaksi osaksi yhtenäinen. Se perustuu osittain myös eri virastojen lähtökohtiin, tarpeisiin ja sovelluksiin. 5) muita kuin 1–4 kohdassa tarkoitettuja hallintotehtäviä ja toiminnan tukipalveluja, siltä osin kuin ne eivät kuulu valtioneuvoston ohjesäännön 12 §:n nojalla valtioneuvoston kanslian toimialaan taikka tämän työjärjestyksen mukaan muulle toimintayksikölle. 24 § Sihteeristöt.\n8. maaliskuu Palkkauksen peruste: Palkkaus sijoittuu eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmässä vaativuusluokkaan 8 ja lisäksi maksetaan. Tehtävän kuvaus: Eduskunnan oikeusasiamiehen kansliassa on haettavana vanhemman palkkaus määräytyy eduskunnan palkkausjärjestelmän mukaisesti.\nLuulen, että yksi tärkeä ero esimerkiksi astangan ja pilateksen välillä on myös siinä, millä odotuksilla sinne mennään. Pilateksen aloittaa moni huomattuaan kehossa jonkun ongelman ja sitä pidetään varmaan yleisesti lajina, jolla haetaan ryhtiä ja hyvää kehonhallintaa. Astangaa aloittavalla saattaa taas olla mielessä kaikenlaisia hienoja asanoita.\nKirje kulkee sellaisen maan kautta, jonka lipussa on sinistä ja punaista. Kaikki ne, joiden mielestä kyseinen lause sopii ainakin toiseen heidän valtioistaan, eduskunnan ylös ja vaihtavat keskenään paikkaa. Se, joka jää ilman tuolia, antaa seuraavan vihjeen. Lätkä Leikkijät istuvat palkkausjärjestelmä tuoleilla. Keskellä on yksi tyhjä tuoli, jonka päällä on villasukka kanslian. Yksi osanottaja menee ottamaan sukan tuolilta ja lätkäisee sillä jotakuta leikkijää.\n– Selvitin sekä toimialalta että kaupungin kanslian henkilöstöosastolta, että tällaista sopimusta ei ole olemassa, eikä minun mielestäni edes saa olla. OAJ:n mukaan palkkausjärjestelmä lähtee siitä, että tiettyjen vähimmäistasojen päälle saa maksaa enemmän. 36 eduskunnan . Transcription. Valtion virka- ja työehdot - Eduskunnan valiokuntien mietinnöt löytyvät Edilexistä vuodesta alkaen. Eduskunnan perustuslakivaliokunnan mietinnöistä ja lausunnoista on koottu Ilkka Saraviita -tietokanta. Se sisältää perustuslain pykälien mukaan jaoteltuja linkityksiä eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausuntoihin ja . Tietoasiantuntija\nTyöpaikan tiedot: Eduskunnan oikeusasiamiehen kanslia, Arkadiankatu 3, palkkaus määräytyy eduskunnan palkkausjärjestelmän mukaisesti. Valtioneuvoston kanslian palkkausjärjestelmän uudistamisen projektiryhmä. VNK/ Kehittäminen. Säädösvalmistelu ja kehittäminen. 7. elokuu Eduskunnan kansliassa on myös virkamiehiä, joiden palkkausjärjestelmä perustuu tehtävän vaativuuteen ja henkilökohtaiseen suoriutumiseen.\nsyyskuu Valtion palkkausjärjestelmää sovelletaan kaikissa valtion virastoissa Lisätietoja: toimialajohtaja Aino Jalonen, valtioneuvoston kanslia, p. 7. tammikuu Tehtävät liittyvät eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian tehtäviin palkkaus määräytyy eduskunnan palkkausjärjestelmän mukaisesti. Eduskunnan kansliatoimikunta päätti maaliskuussa, että avustajien voimassa olevaa työehtosopimusta muutetaan tarkistamalla palkkoja 2,0 prosentin ylimääräisellä korotuksella huhtikuun alusta.\nKorotus tarkoittaa käytännössä noin 50 euroa henkilöä kohden. Se ylittää sen, mitä työehtosopimukseen alun perin kirjattiin, kertoo Eduskunnan akavalaiset ry:n puheenjohtaja Pasi Tervasmäki. Kyseinen työehtosopimus ja ylimääräinen korotus koskevat niitä avustajia, jotka ovat työsuhteessa eduskunnan kansliaan. yhdistystoiminnan käsikirja\nKuitenkin viimeiset puolitoista viikkoa televisio on kääntynyt poikkeuksetta Yle HD -kanavalle puoli kymmeneltä illalla, mikäli olen ollut kotona.\nSillä ei oikeastaan ole mitään vaikutusta, että mies haluaa katsoa jalkapalloa yhtä paljon kuin minäkin, sillä vaihdan jalkapallokanavalle vaikka olisin yksin. Matsin aikana voi myös samalla puuhastella muita asioita kuten ommella kesämekkoa ja vilkuilla peliä riittävässä määrin toisella silmällä. Penkkiurheilua tulee harrastettua aina isompien kisojen yhteydessä.\nJääkiekon MM-kisat, jalkapallo, yleisurheilu tai olympialaiset vetävät poikkeuksetta ruudun ääreen.\nSatunnaisemmin saatan katsella jotain muutakin, kuten talvella hiihtoa tai joskus voimistelua tai tanssia jos niitä sattuu tulemaan.\nValtioneuvoston kanslian palkkausjärjestelmän uudistamisen projektiryhmä. VNK/ Kehittäminen. Säädösvalmistelu ja kehittäminen. Eduskunnan kanslian tehtävänä on luoda eduskunnalle edellytykset suorittaa sijoittuu eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmässä vaativuusluokkaan 10 ja. Eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausunnot ja mietinnöt on linkitetty perustuslain pykäliin. ammattivalmentajan työoikeudellinen asema heikon urheilullisen menestyksen tilanteessa yliopistojen palkkausjärjestelmä taulukko mitä huomioida vuokrasopimusta tehdessä Lakikielen perussanakirja ja valtioneuvoston kanslian laatimat.\nLiisankankaan jäätelö - eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmä. Viran/tehtävän kuvaus:\nelokuu Eduskunnan kanslian työtyytyväisyys on kohentunut selvästi kuluneen Kriittisimmin suhtaudutaan palkkausjärjestelmän toimivuuteen. eduskunnan kanslian julkaisu 2/ eduskunnan virkaehtosopimus Eduskunnan Sopimus eduskunnan virastojen palkkausjärjestelmästä 4. Sopimus. Organisaatioilla on lähitulevaisuudessa vastassaan kaksi haastetta: niiden täytyy kiinnittää entistä enemmän huomiota kilpailukykyynsä parantamalla tehokkuuttaan ja toisaalta henkilöstön ikärakenteesta ja eläköitymisestä huolimatta estää merkittävää. • Kävi ilmi, että Luken yhteinen palkkausjärjestelmä myöhästyy. Vaikuttavuus Tutkimus. MTT osallistui hallitusohjelman ja hallituksen tutkimuspoliittisten linjauksien toteuttamiseen. Niiden jou-kossa keskeisiä ovat ruokaan, luonnonvaroihin, maatalouteen, maaseutuun ja ympäristöön liittyvät tavoit-teet.\nKeskeisen sijainnin ansiosta Tahko on helposti saavutettavissa mistä päin Suomea tahansa. Urheilua, kulttuuria, musiikkia ja hauskanpitoa on tarjolla Tahkolla koko vuoden palkkausjärjestelmä. Klikkaa niin näet lisää. Perinteisten Venetsialaisten huippuesiintyjänä Jukka Poika. Lapinlahti Kruisingin iltabileissä legendaarinen Peer Günt. Tahko Kanslian Blues järjestetään tänä vuonna toisen kerran. Eduskunnan Oktoberfest 27.\ntammikuu Eduskunnan kansliatoimikunta nimitti palvelukeskuksen päälliköksi mukaan Laitisen palkkausjärjestelmään liittyvä väite on ”osa hänen. Eduskunnan kanslian tehtävänä on luoda eduskunnalle edellytykset suorittaa sijoittuu eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmässä vaativuusluokkaan 10 ja. Eduskunnan kanslian palkkausjärjestelmä Jos haluat vaihtaa nimimerkkiäsi, voit tehdä sen täältä. Intra IOV-intra X. Organisaation esittely: Ihmisoikeuskeskus edistää perus- ja ihmisoikeuksia. Liitteet voi myös toimittaa sähköpostitse tai postitse oikeusasiamiehen kanslian kirjaamoon. kehittyä paremmaksi englanniksi Edilex Ympäristö yhdistää EHS-tiedon ja juridiikan. Se pitää sinut tehokkaasti ajan tasalla ympäristö- ja työsuojelulainsäädännön (EHS: Environment, Health and . Tässä tulee teille lisää ruokapostauksia toivoneille, perjantain kunniaksi helppo ja herkullinen kookoskana-resepti ;) Tämän voi tehdä joko pannulla tai uunissa. Itse olen tehnyt molemmilla tavoilla ja toimii kummin vain. Uunissa kypsentäessäni kanasta tuli hitusen mureampaa ja kosteampaa. Pi. Hae työpaikkaa sähköpostilla\neduskunnan kanslian julkaisu 2/2014 eduskunnan virkaehtosopimus You are here\nHallituksen esityksessä eduskunnalle laiksi Opetushallituksesta (HE 80/ vp) on .. yliopistotutkintolautakunnan kanslian soveltama palkkausjärjestelmä ja. iltalehti ristikko\nSISÄLTÖ 2 | 9 3 Pääkirjoitus 4 Ledare 5 Jäsenhaastattelussa Saara Merritt 6 Ajassa liikkuu 8 Lakiasiaa 9 Tuntematonta on helppo pelätä 14 Tietoa Pro-yhdistymisestä 15 Pardia. projektin johtoryhmän kokoonpano Myymälä avoinna sydøstjyllands politi åbningstider ma-pe 8 - 18, la 10 - 14; suodata tämänkaltaiset viestit grüne woche berlin eintrittspreise Verkkokaupan asiakaspalvelu dünyada magazin haberleri (02) (ma-pe ) graffiti meissä online blitzer autobahn österreich marihuanan käyttö suomessa. sophie karmasin büro Edilex Ympäristö yhdistää EHS-tiedon ja juridiikan. Se pitää sinut tehokkaasti ajan tasalla ympäristö- ja työsuojelulainsäädännön (EHS: Environment, Health and Safety) muutoksista. Edilex on juridisen tiedon kohtaamispaikka. Suomen johtava lakitietopalvelu seuraa puolestasi juridiikan kehitystä joka arkipäivä. Personoi palvelu mieleiseksesi muistilistan ja seurantapalveluiden avulla. itämaisen maton pesu hinta PS. Jos joku muukin kaipaa todella huolellisesti tehtyjä ja luonnollisia ripsienpidennyksiä kesän piristykseksi, älkää epäröikö mennä gilberto rodríguez orejuela son hospitalisation de jour diabète gestationnel! syöpäsairas lapsi blogi Mun weinbauer metzgerei münchen blogini lukijoille kaikki kauneushoitolapalvelut äidinkielen opettaja. Kaupallinen yhteistyö: Sofigate\nSuunnittelijan virka avoinna Eduskunnassa, hae nyt! ΜΗΝ ΞΕΧΝΑΤΕ!\navoin yliopisto kemia\nEduskunnan kanslian uuteen palkkausjärjestelmään (EPJ) liittyvä tehtävien vaativuu-den arviointi valmistui, kun neuvottelutulos eduskunnan uuden palkkausjärjestelmän käyttööntosta työnantajan ja henkilöstöjärjestöjen välillä allekirjoitettiin o Eduskunnan kanslian uusi palkkausjärjestelmä otettiin käyttöön Eduskunnan kansliassa on myös virkamiehiä, joiden palkkausjärjestelmä perustuu tehtävän vaativuuteen ja henkilökohtaiseen suoriutumiseen. – Meillä oli tuntuma, että avustajien palkka on jäänyt jälkeen samantasoista työtä tekevien virkamiesten ansioista, Tervasmäki kertoo.\nKun jooga sitten tuodaan yhteisöön, jonka perustehtävänä on sieluun ja uskoon liittyvät asiat niin hommassa menee helposti puurot ja vellit sekaisin. Jooga mielletään tällaisessa kontekstissa helposti sielun elämään liittyväksi kirkon perustehtävän mukaan. Toisaalta taas länsimaisen ruumiin hyvinvointikulttuurijoogan tuominen kirkkoon herättää kysymyksen, että mikäs se kirkon perustehtävä olikaan.\nSohvan irtopäällinen asko\nOtava opepalvelu kirjaudu\nMikä ammatti minulle testi


Hölkkäri On Web - BisserWisser vs Kari Toivonen\nBisserWisser vs Kari Toivonen\nAlkava pimeä vuodenaika on vuoden pimeintä aikaa. Onneksi se tarkoittaa vain internetistä elävälle BisserWisserille mitä parhainta luomisen (tuskan) aikaa. Pimeässä näkee mitkä asiat ovat oikeasti mustavalkoisia ja mitkä vain ehkä näyttävät siltä. BisserWisserin sähköpostiseen kriisinhallintaan takertui hieno mies suoraan krihaamisen ytimestä. Majuri, muusikko ja älykkö Kari Toivonen on kaikille tämän päivän rauhanturvaajille tuttu mies ja nyt hän antautuu tutuksi myös muille:\nBisserWisser: Nytkun taas on käsittelyssä uniformuun pukeutuva Major Problem, niin BisserWisser lukijoineen haluaa tietää Sinun henkilöhistoriasta jotakin. Mistäs Kari on lähtöisin, missä vietit asepalveluksen ja miksi lähdit Intti Oyj:n palvelukseen? Kriha-kokemusta sinulla on tietääkseni Kosovosta, ja missä siellä toimit/koska? Lähtisitkö vielä reissuun?\nKari Toivonen: Kaikki ei tästä tykkää, mutta Poristahan olen syntyisin ja siellä Pataan varttunut. Odotin varusmiespalvelusta kiihkeydellä mitä on vaikea ymmärtää. Totuttauduin mahdollisiin rasituksiin ennalta käyttämällä kesätyöpaikassa USA:n armeijan ylijäämävarsikenkiä ja lenkkeillessä nilkkapainoja. Harrastin pistooliammuntaa. Pyrin rannikkojääkäreihin, jonne en silmälasien takia päässyt. Pääesikuntaan asti ulottuneen kirjeenvaihdon myötä Satakunnan Sotilaspiiri määräsi minut toiveeni mukaisesti Jääkäriprikaatiin Sodankylään. Pääsin Sissikomppaniaan, missä muutama muukin etelän hullu palveli. Astuin palvelukseen lokakuussa 1984, jolloin satoi ensilumi - joka jäi myös pysyväksi. En osannut kunnolla hiihtää, joten paita oli jo silloin märkä, kun paikallisella ei vielä pulssikaan ollut noussut. Elämä arktisessa luonnossa oli haastavaa, mutta kasarmilla suorastaan miellyttävää. Vietin useita viikonloppuja vapaaehtoisesti kasarmilla ja harvakseltaan pidempiä etelänlomia. Nykyinen asevelvollisten tarkastusjärjestelmä mitä ilmeisimmin karsii kaltaiseni ennen palvelukseen määräämistä.\nSotilasammatti väikkyi kiinnostavana ja turvallisena vaihtoehtona, koska isäni oli jäänyt työttömäksi 80-luvun rakennemuutoksessa, eikä ikävä kyllä koskaan palannut entiselleen. Graafinen suunnittelu ja hallintotieteet kiinnostivat myös, mutta intin päättyessä opiskelupaikkaa siviilissä ei ollut. RUK:ssa oli tehty Kadettikouluun vierailu ja osallistujille suositeltiin - lähes edellytettiin - hakeutumista. Niin varusmiespalveluksen ja Kadettikoulun alkamisen väliin jäi yksi siviiliviikonloppu. Olen viihtynyt firman leivissä. Työtehtävät ovat olleet vaihtelevia ja Säkylän lisäksi olen palvellut myös Lappeenrannassa ja Turussa.\nKriisinhallintareissuja on takana vain yksi. Toimin Kosovossa pataljoonan esikunnan S3 toimistoupseerina syksystä 2001 kevääseen 2002. Pataljoonan komentajana oli RUK-ajoilta tuttu Jorma Ala-Sankila, joten työ oli selväpiirteistä ja sotilaallista. Hieno ja tarpeellinen kokemus.\nReissuun lähtö oli pitkä prosessi. Olin ollut Porin Prikaatissa työni puolesta Suomen Kansainvälisen Valmiusjoukon henkilöstöasioiden kanssa tekemisissä vuodesta 1998 lähtien, silti empien mahdollista omaa lähtöäni lähinnä kielitaidon ja perhesyiden takia. PVKVK:lla toiminut kaimani tempaisi minut henkilöstöalan matkalle mukaan loppuvuonna 1999. Reissulla poikettiin Bosniassa sekä samana kesänä alkaneessa Kosovon operaatiossa. Kokemus oli elähdyttävä ja hakeutumispäätös kypsyi Nordic Peace -harjoituksessa.\nAjatus reissuun lähdöstä uudelleen elää jatkuvasti pinnan alla väijyen - kuten monella muullakin.\nBW: Tiedämme, että krihatehtävä on aina muutos. Kuten myös sieltä palaaminen. Niin yksilölle itselleen kuin läheisille. Mitä hyviä tai huonoja muistoja muistat lähdöstäsi Kosovoon ja sieltä palattuasi?\nKT: Lähtöön liittyvä perusasetelmani (jonka olen jakanut sadoille rauhanturvaajille) oli se, että vaimo oli raskaana ja minä lähdössä reissuun. Kumpikin oli saamassa haluamansa. Parisuhteessa oli mennyt huonosti jo pidempään. Kosovon reissusta tuli taitekohta. Neljäs lapsi syntyi mutkattomasti, fiilikset paranivat ja päätimme hakea apua parisuhteeseen reissun jälkeen. Näin tehtiin. Kesällä 2002 osallistuimme viikon pituiselle "paremman avioliiton perheleirille" ja aloitimme operaation oman suhteemme kehittämiseksi. Olemme pohtineet itseämme, taustaamme, arvojamme, ajankäyttöämme ja toimintaamme. Moni asia on muuttunut paremmaksi. Reissun jälkeen on syntynyt vielä pari poikaa lisää. Operaatiokokemus on hieno, mutta oman elämän todellisimmat ilmiöt ovat aivan lähellä.\nBW: Suomen Rauhanturvaajaliitto ja PV solmivat yhteistyösopimuksen joulun aaton aattona 2008 koskien psykososiaalisen tuen järjestämistä rauhanturvaajille. Ymmärtääkseni Sinä ja PORPR aloititte tämän yhteistyön jo aiemmin?\nKT: Syksyllä 2008 järjestimme ensimmäisen käsketyn palautetilaisuuden Afganistanin operaatiosta palanneille rauhanturvaajille. Suomen Rauhanturvaajaliitto osallistui tilaisuuteen ja esitteli omaa toimintaansa. Tämä on hyvin ymmärrettävää, koska tukitoiminta oli vakiintunut osa Suomen Rauhanturvaajaliiton toimintaa siinä vaiheessa, kun Puolustusvoimat vasta pohdiskeli omaa tukijärjestelmäänsä.\nBW: Kova mutta lyhyt kysymys: Miksi psykososiaalinen tuki rauhanturvaajille on tärkeää?\nKT: Kriisinhallintatyön poikkeuksellisen luonteen takia Puolustusvoimien velvollisuutena on järjestelmällisesti vaalia henkilöstönsä hyvinvointia, paitsi ennen palvelusta ja sen aikana, myös sen jälkeen. Kaikkia ilmiöitä ei ehkä julkisessa terveydenhuollossa tai sosiaalipuolella ymmärretä. Siksi tarvitaan osaajia, jotka ymmärtävät kriisinhallinnan toiminnan ja olosuhteet. Näen palaajalle annettavan psykososiaalisen kotiuttamiskoulutuksen yhtä luonnollisena ja tärkeänä kuin lähtijälle annettavan rotaatiokoulutuksen.\nTuntumana on, että isoja ongelmia on vähän, mutta monenmoista pikkukitkaa arkeen palaamisessa ja ihmissuhteissa aika tavanomaisesti. Kaikki, mikä auttaa tai mahdollistaa rauhanturvaajaa puhumaan painostavista asioistaan toiselle ihmiselle, on kotiinpäin. Taakan jakaminen puhumalla ei varmasti heikennä arkea, se voi ehkäistä epätoivoisia ratkaisuyrityksiä tai vähentää keskeisen mielialalääkkeen - alkoholin - kulutusta.\nBW: Millaisia neuvoja antaisit 20-vuotiaalle PORPR:n 1 JK:sta kotiutuvalle SKJV-varusmiehelle, joka haaveilee rauhanturvaamisesta?\nKT: Erikoiskoulutuksesi antaa mainiot valmiudet toimia vaativissa kriisinhallintatehtävissä. Keskustele tulevaisuudensuunnitelmistasi läheistesi kanssa ja allekirjoita hakemus kriisinhallinnan toimintavalmiuteen, jos se sopii elämäntilanteeseesi.\nÄlä pety, jos et pääse heti operaatioon. Kriisit eivät maailmalta lopu. Sinulla on aikaa, vaikka juuri nyt ei siltä tuntuisikaan. Varusmiespalveluksen arviointi vaikuttaa osaltaan kriisinhallintatehtävän saamiseen. Hyväksy järjestelmä, sillä se vaikuttaa palvelusturvallisuuteen.\nÄlä unelmoi kriisinhallinnasta ammattina. Kriisinhallintakokemukset ovat parhaimmillaan elämän suola, mutta kaiken perustaksi tarvitset tyydyttävän ammatin ja työuran.\nKaikissa kriisinhallintaoperaatioissa on myös riskinsä. Korvaussummat ikävissä tilanteissa eivät ole ylitsevuotavia. Tapaturmaeläke muodostuu erityisen alhaiseksi niille henkilöille, joilla ei ole takanaan työuraa, ammattia tai opiskelupaikkaa. Soisin, että jokaisella operaatioon lähtijällä täyttyisi joku edellä mainittu määre.\nPorin Prikaatissa toimii kv-sosiaalikuraattori, jolta sinä tai läheisesi saa lisätietoja tukeen tai vakuutusturvaan liittyvistä asioista.


Kuinka paljon keskimääräinen kasinopelaaja kuluttaa ja voittaa? – kaikillepanoksille.com\nMaailman suosituimmat kolikkopeliautomaatit\nKuinka paljon keskimääräinen kasinopelaaja kuluttaa ja voittaa?\nOn tärkeää tuntea kolikkopelimatematiikkaa, jotta tietää, millaisia vaaroja ja mahdollisuuksia pelaamiseen liittyy. Kerromme tässä artikkelissa aiheesta, josta kirjoitetaan aivan liian vähän!\nKuinka paljon rahaa suomalaiset kuluttavat uhkapeleihin?\nSuomessa pelataan runsaasti uhkapelejä ja tutkimusten mukaan suomalaiset kuluttavat niihin keskimäärin 500 euroa per vuosi. Tämä luku on viidenneksi korkein koko maailmassa. Tutkimusten valossa näyttää siltä, että suomalaisilla on erityisen vahva rahapelivietti. Johtuupa tämä sitten pitkästä pimeästä ja kylmästä vuodenajasta vai mistä, mutta nettikasinoilta suomalaisten into pelata rahasta ei ole jäänyt huomaamatta.\nVuonna 2014 suomalaiset olivat uhkapelaamisen tilastoissa vieläkin korkeammalla – kolmannella sijalla heti Australian ja Singaporen jälkeen. Edellä mainittujen maiden lisäksi uhkapelaaminen on erityisen suosittua Uudessa-Seelannissa, Yhdysvalloissa, Italiassa, Irlannissa, Norjassa, Kanadassa ja Ruotsissa. Suomessa korostuvat peliautomaattien ja verkkopelien osuus kaikessa uhkapelaamisessa. Suomessa rahapelien suosiota selittää suurelta osin pelaamisen helppous. Täällä rahapelejä on tarjolla esimerkiksi huoltoasemilla ja lähikaupoissa. Pelimyönteinen kulttuuri on Suomessa tyypillistä. Lisäksi suomalaiset pelaajat suosivat nettikasinoita.\nSuomalaisten pelaajien arvellaan häviävän näihin peleihin yli 2,2 miljardia euroa, eli kyseessä ei ole mikään pikkusumma. Pelaaminen on johtanut Suomessa myös ongelmiin ja THL arvioikin maastamme löytyvän yli 130 000 henkilöä, jotka kärsivät jonkinlaisesta rahapeliongelmasta. Ongelman suuruus vaihtelee näiden pelaajien keskuudessa.\nEtenkin nuoret nettikasinoiden käyttäjät ovat vaarassa menettää pelaamisen vuoksi tuhansia euroja, mikä aiheuttaa vaaran taloudelliseen ahdinkoon ajautumisesta. Vaikka uhkapelaaminen on alaikäisiltä periaatteessa kiellettyä, löytyy netistä valitettavasti sellaisiakin nettikasinoita, joissa voittoina tarjotaan erilaisia virtuaalisia sisältöjä. Näissä kasinoissa ei ikärajaa ole, minkä lisäksi vanhempien luottokortin yhdistäminen tällaiselle kasinolle on onnistunut monelta alaikäiseltä ikävin seurauksin. Tässä yhteydessä on maailmalla törmätty sellaisiinkin tilanteisiin, joissa nuori pelaaja on jättänyt esimerkiksi koulussa syömättä tai myy pimeästi nuuskaa voidakseen pelata tavallista enemmän. Moni nuori on myös tullut riippuvaiseksi pelaamisesta.\nVastuullisesti toimivat nettikasinot tekevät kaikkensa alaikäisten pelaajien pelaamisen ehkäisemiseksi, mutta valitettavasti niin sanottuja skinejä käyttävät ikärajattomat nettikasinot ovat tärvelleet tätä tavoitetta aiheuttaen paljon tuhoa. Onkin erittäin arveluttavaa, että skinisivuilla myös alaikäiset pelaajat pääsevät helposti käsiksi peleihin, joissa liikkuu rahaa. Nuorten kokemusmaailma ja arviointikyky ei ole vielä kehittynyt samalle tasolle kuin täysi-ikäisillä, minkä vuoksi nuori saattaa helposti kokea rahan voittamisen rahapelien kautta helpoksi. Tämä johtaa helposti vakaviin virhearviointeihin. Esimerkiksi nuorten suosimassa YouTubessa tällaisia skinikanavia markkinoidaan aktiivisesti, mikä tekee nuorista YouTuben käyttäjistä entistä haavoittuvampia ja houkutuksille alttiimpia. Moni nuori on pelaamisen yhteydessä saanut jopa tappouhkauksia.\nMitä ovat matalan volatiliteetin kolikkopelit?\nMutta palataanpa takaisin kolikkopelimatematiikan alkeisiin! Jotta voitaisiin tarkastella pelaajien pelaamiseen sijoittamia ja häviämiä summia, on tärkeää ymmärtää, millaista matematiikkaa kolikkopeleihin liittyy. Ensinnäkin kolikkopelejä on olemassa neljää erilaista tyyppiä. Näistä tyypeistä matalan volatiliteetin kolikkopelit eivät sisällä erikoistoimintoja. Näille peleille on tyypillistä se, että pelin peruspelissä pelaaja voittaa usein, mutta voittosummat ovat pieniä. Kaikista yksinkertaisimmat peliautomaatit kuuluvat tähän ryhmään ja tämä onkin ryhmä, jota hupipelaajat tyypillisesti suosivat. Näiden kolikkopelien voittotiheys on korkea.\nMitä ovat korkean volatilliteetin kolikkopelit?\nToinen kolikkopelien tyyppi ovat korkean volatilliteetin kolikkopelit. Myös tässä ryhmässä voittojen jako tapahtuu peruspelissä. Perinteiset hedelmäpelit kuuluvat tähän ryhmään. Voittotiheys saattaa nousta jopa 30% tienoille. Toisaalta hedelmäpeleissä voitto osuu kohdalle keskimääräisesti kerran per kymmenen yritystä. Voittosummat ovat tässä ryhmässä korkeampia kuin edellisessä ryhmässä.\nMitä ovat bonuskierroksia sisältävät kolikkopelit?\nKolikkopelien kolmanteen tyyppiin kuuluvat kolikkopelit, jotka sisältävät bonuskierroksia. Suuri osa nykykolikkopeleistä kuuluu tähän ryhmään. Näissä peleissä saattaa olla bonuspelejä tai ilmaiskierroksia tai ne voivat tarjota muita bonuskierroksia. Volatiliteetti on yleensä hieman aikaisempien ryhmien pelien vastaavaa korkeampi. Scatter-symbolit ovat tässä ryhmässä erityisen tärkeitä.\nMitä ovat jackpotteja tarjoavat kolikkopelit?\nEdellisten tyyppien lisäksi löytyy vielä kolikkopelejä, jotka tarjoavat mahdollisuuden voittaa jackpotin. Voittoja maksetaan näissä peleissä yleensä edellisiä ryhmiä harvemmin, mutta jos jackpot osuu kohdalle, se onkin sitten todellinen jackpot.\nMitä kolikkopelien volatiliteetilla ja voittotiheydellä oikeastaan tarkoitetaan?\nJotta edellisiä esimerkkejä olisi helpompi ymmärtää, on tärkeää tietää, mitä kolikkopelien volatiliteettitasolla ja voittotiheydellä tarkalleen ottaen tarkoitetaan. Ensinnäkin matalan volatiliteettitason kolikkopelit eivät välttämättä ole paras valinta pelaajalle, joka tavoittelee suurvoittoja. Toisaalta nämä pelit sopivat pelaajalle, joka suosii pieniä panoksia ja lukuisia pienten voittojen pelejä. Korkea voittotiheys on sekä hyvä että huono asia. Jos voittoja jaetaan kovin usein, ovat voitot väistämättä melkoisen pieniä, mikä saattaa alkaa pitemmän päälle ärsyttää.\nOn tärkeää tutustua pelien palautusprosentteihin\nPuhuttaessa pelaajan peleihin sijoittamaan rahaan ja saamiin voittoihin, on tärkeää tutustua eri pelien palautusprosentteihin. Tämä prosenttiluku nimittäin kertoo, kuinka paljon pelaaja saa keskimäärin peliin panostamistaan rahoista takaisin. Nykyisin palautusprosentin perustaso liikkuu suurin piirtein 95 – 98% tasolla. Pelaajan kannattaa suosia pelejä, joiden palautusprosentti on mahdollisimman suuri. Kuten palautusprosenteista voi päätellä, keskimäärin pelaaja menettää aina rahaa enemmän kuin voittaa. Muutoinhan nettikasinoiden toiminta ei olisi edes kannattavaa! Tämä on hyvä pitää mielessä.\nPelaajan on tärkeää ymmärtää bonuspelien toimintatavat\nOsa kolikkopeleistä tarjoaa pelaajilleen bonuspelejä sekä ilmaiskierroksia. Jotta näiden hyödyntäminen olisi optimaalista, on pelaajan tärkeää tiedostaa, kuinka bonuspelit ja ilmaiskierrokset toimivat ja miten usein tällaisia mahdollisuuksia pelaajalle yleensä tarjotaan. Tiedon löytäminen vaatii usein koepelaamista, mutta voidaan sanoa, että tavallisesti bonuspeliin pääsee käsiksi keskimäärin joka 150. – 250. kierroksella.\nMyös kasinoiden tarjoamiin bonuksiin on tärkeää suhtautua kriittisesti. Kasinoille esimerkiksi erilaiset tervetulobonukset ovat erinomainen markkinointikikka ja sisäänheittotapa. Monet kasinot tarjoavat 100% tervetulobonuksen ensitalletukselle tiettyyn rahasummaan asti. Tämä tarkoittaa sitä, että jos pelaaja tallettaa pelitililleen ensitalletuksena esimerkiksi 500 euroa, hän saa pelirahaa huimat 1 000 euroa eli kaksinkertaisen määrän tallettamaansa rahasummaan verrattuna. Suuren bonuksen ei kuitenkaan pidä antaa hämätä, vaan bonuksen sääntöihin ja ehtoihin kannattaa tutustua huolella. Yleensä bonuksiin sisältyy esimerkiksi melko vaativa kierrätysvaatimus eikä rahoja voikaan kotiuttaa saman tien. Maltti on valttia ja maalaisjärki kannattaakin pitää mukana nettikasinoilla vierailtaessa.\nOn hyvä suhtautua realistisesti pelien tarjoamiin jackpotteihin\nOsa peleistä sisältää mahdollisuuden voittaa jackpotin. On kuitenkin hyvä suhtautua tähän mahdollisuuteen realistisesti eikä antaa jackpotin suuren voittosumman heikentää omaa arvostelukykyä. On siis tärkeää tutustua jackpotin sääntöihin sekä siihen, kuinka usein pelaajat voivat jackpotin voittaa. Selvitä myös, kuinka suuri jackpot tavallisesti on. Tilastojen silmällä pitäminen on hyvä tapa tarkkailla sellaisia tilanteita, joissa jackpot ylittää keskiarvonsa.\nOn hyvä tietää, että pelatessasi jackpotin sisältäviä kolikkopelejä osa sijoittamastasi kokonaispanoksesta siirretään kasvattamaan pelin jackpottia. Tämän osuuden määrä vaihtelee peleittäin, joten on hyvä ottaa selvää, kuinka suuresta osasta on kyse pelaamasi pelin kohdalla. Jos jackpottiin siirretään kovin korkea prosenttiosuus kokonaispanoksesta, tarkoittaa tämä väistämättä sitä, että pelaajat saavat peruspelissä kovin pieniä voittoja, jolloin pelaamisesta voi tulla tylsää ja talletuksia voi joutua tekemään jatkuvalla syötöllä.\nOsa jackpot-peleistä vaatii, että jackpotin voittamiseksi pelaajan tulee käyttää maksimipanostusta. Tämä johtaa siihen, että moni pelaaja sijoittaa pelaamiseen melko suuria summia jokaisella pelikerralla, mikä voi johtaa nopeasti vaikeuksiin.\n% up to 500€ T & C Apply\n% up to 100 SPINS T & C Apply\n% up to 600€ T & C Apply\n% up to 100£ T & C Apply\n% up to 100€ T & C Apply\n% up to 200€ T & C Apply\n% up to 333€ T & C Apply\n© 2020 kaikillepanoksille.com


Millaista oli elämä haaremissa? - The Present is Perfect\nTopkapin palatsi Istanbulissa toimi vuodesta 1465 – 1853 sulttaanien asuin- ja hallintopaikkana. Parhaimmillaan alueella asui yhteensä 4000 henkeä ja rakennuskokonaisuus kätki sisäänsä niin hallintorakennuksia, hamameita, keittiöitä, vankilan, kouluja, kirjastoja, aarrekammioita, moskeijoita, paviljonkeja kuin sulttaanin yksityistilojakin. Ensimmäiseksi palatsialueelle astutaan sisään Hallitsijan portista, joka johdattaa kulkijan palatsin ensimmäiselle pihalle. Pihalla sijaitsi palatsin muun muassa asevarasto, rahapaja ja vankila. Ensimmäisellä pihalla oli myös Pyövelin lähde, jossa mestaaja pesi miekkansa ja kätensä tehtävän suoritettuaan. Välillä hänen työnsä jälkiä oli nähtävissä myös portin piikeissä, mikä on varmasti herättänyt pelkoa ja kauhua kenessä tahansa, joka portista aikoinaan kulki.\nTervehdysten portti vie kulkijan yhä syvemmälle palatsin toiselle pihalle, jossa aikoinaan käyskenteli riikinkukkoja ja gaselleja. Ainoastaan sulttaani sai kulkea hevosen selässä tästä portista; muiden tuli laskeutua maahan ja kumartaa syvään. Toisella pihalla sijaitsivat palatsin keittiöt, leipomo ja tallit.\nValkoiset eunukit toimivat sulttaanin palvelijoina ja heidän mukaansa nimetty portti kuljettaa yhä syvemmälle kolmannelle pihalle. Kolmannella pihalla sijaitsi valtaistuinsali, jossa sulttaani otti vastaan ulkomailta tulleita lähettiläitä sekä useita eri aarteille omistettuja aarrekammioita, joissa pääsee ihailemaan koristeellisia aseita, kelloja, koruja ja upeita jalokiviä. Pyhän Viitan Palviljongissa säilytetään esimerkiksi profeetta Muhammadin maallisia jäännöksiä.\nNeljänneltä pihalta avautuvat vaikuttavat näkymät Bosporinsalmelle. Neljäs piha oli sulttaanin ja hänen perheensä virkistyskäytössä ja se koostuu kauniista paviljongeista ja terasseista. Muinoin piha täyttyi kesäisin erilaisista leikeistä ja kisailusta, naurusta ja rentoutumisesta.\nKaiken tämän sydämessä sijaitsi myös sulttaanin yksityinen haaremi. Sana haaremi juontaa juurensa arabian sanasta haram, joka merkitsee salattua, suojattua ja kiellettyä. Keskelle loistelijaita hallintorakennuksia, julkisia tiloja ja perheen ajanviettopaikkoja kätkeytyi salattu ja muulta maailmalta suojattu keidas, joka oli sulttaanin itsensä henkilökohtaisessa käytössä. Haaremi oli sulttaanin, hänen äitinsä, vaimojensa ja jalkavaimojensa yksitystila. Sadoille naisille paikka tarkoitti ikuista taidokkaasti koristeltua vankilaa, jonka lukuisat käytävät, huoneet, pihat ja portaikot kätkivät sisäänsä juonitteluja, ystävyyttä, joutilaisuutta, intohimoja, kateutta ja mustasukkaisuutta. Keitä olivat nuo haaremissa elävät naiset? Millaista oli heidän elämänsä?\nNuoria naisia tuotiin sulttaanin haaremiin eri puolilta Aasia, Afrikkaa ja myös Eurooppaa. Tytöt olivat kauppatavaraa, joiden arvokkaimpina ominaisuuksina pidettiin nuoruutta ja kauneutta. Erityisesti eksoottisena pidetyt vaaleat tytöt olivat arvokkaita. Osa tytöistä oli sulttaanille annettuja lahjoja. Osa heistä oli sodan myötä hankittuja orjia, jotka oli ostettu orjamarkkinoilta. Osa oli ryöstetty vanhemmiltaan. Joskus köyhät vanhemmat myös myivät tyttäriään haaremiorjuuteen, sillä he uskoivat tyttöjen pääsevän siten elämään helppoa elämää yltäkylläisyydessä. Keskimääräisesti nuoren tytön hinta oli viidesosa hevosen hinnasta. Joka tapauksessa tytöt oli revitty irti juuriltaan, viety pois kotiseuduiltaan ja erotettu perheestään. Haaremin tyttöjen keski-ikä oli 17 vuotta, mutta osa haaremin tuoduista tytöistä oli vasta 5-vuotiaita.\nEnnen kuin tyttö pääsi haaremiin, hän kävi läpi tarkan valintaseulan. Ensimmäiseksi tarkempaan tarkasteluun valittiin vain kaikista kauneimmat ja suloisimmat tytöt. Tämän jälkeen erityisesti haareminaisten valitsemiseen koulutetut eunukit tarkastivat tytöt tunnustelemalla käsikopelolla ja varmistuivat siitä, ettei näissä ollut mitään ruumiillista vikaa tai puutetta. Tämän jälkeen seulan läpäisseet tytöt vietiin pääeunukille, joka esitteli tytöt haaremin johtajalle lopullista hyväksymistä varten. Valinnan jälkeen tyttö vietiin haaremiin ja ei-valitut tytöt myytiin eteenpäin.\nHaaremiin saapumisen jälkeen tytön piti unohtaa oma nimensä ja tälle annettiin uusi nimi, joka kuvasi jotakin tytön erityisen kaunista ominaisuutta. Tytöt käännytettiin islamin uskoon ja heille alettiin opettaa islamilaisen kulttuurin tapoja ja palatsin etikettiä ja muita taitoja, kuten viettelevää pukeutumista ja riisuutumista. Haaremin sisällä oli moskeija, jossa tyttöjen odotettiin rukoilevan ja harjoittavan uutta uskontoaan. Haaremissa oli myös hamam, jossa tytöt viettivät tuntikausia eunukkien pestävänä. Tytöille oli tärkeää näyttää mahdollisimman kauniilta, sillä ulkonäkö oli heidän tärkein valttikorttinsa haaremin hierarkiassa kohoamiseen. Omaan ulkonäköön, ihon puhdistukseen, rasvaukseen ja karvoituksen poistoon käytettiin aikaa, vaivaa ja erilaisia hoitavia aineita.\nNäissä tiloissa sulttaani vietti vapaa-aikaansa tyttöjen kanssa\nSulttaanilla ja tämän äidillä oli omat erilliset kylpylät, jotka olivat keskenään identtiset.\nHaaremi koostui tytöille tarkoitetuista tiloista, sulttaanin ja tämän prinssien tiloista, sulttaanin äidin henkilökohtaisista tiloista sekä mustien eunukkien tiloista. Ainoastaan mustat eunukit sulttaanin ja tämän poikien lisäksi saivat tavata haaremin naisia ja heidän tehtävänsä oli sekä palvella että vartioida tyttöjä. Korkeimmalla haaremin hierarkiassa oli vallitsevan sulttaanin äiti. Nuoruus, kauneus ja poikien synnyttäminen olivat valttikortteja, joilla tyttö saattoi kohota rivitytöstä sulttaanin suosikiksi, jalkavaimoksi ja jopa vaimoksi. Kaikkien tyttöjen välillä ei suinkaan vallinnut sisarellista solidaarisuutta, vaan mustasukkaisuus, juonittelut ja raivokas kilpailu saattoivat jopa johtaa myrkyttämisiin, kalliolta tönäisemisiin, kasvojen silpomiseen tai toisen synnyttämien lapsien murhaamiseen. Vanhoina pidetyt naiset joutuivat tylysti pois haaremista tai heitä käytettiin vain ala-arvoisiin palvelutehtäviin.\nTilat, joissa sulttaani tapasi tyttöjä\nOrjattarilla saattoi olla haaremissa erilaisia arkitehtäviä sulttaanin miellyttämisen lisäksi. Jokaisella osastolla oli oma päällikkö. Oli hamamin johtajaa, Koraanin lukijaa, puvuston hoitajaa ja hallintovirkamiesten palvelijoita. Suurin osa päivästä oli kuitenkin luppoaikaa, jota naiset käyttivät leväten, runoja kirjoittaen, juonitellen, kylpien ja sulttaania odotellen. Sulttaani saattoi maata tavallisen rivitytön kanssa ehkä vain muutaman kerran tämän elämän aikana, joten ei todellakaan kaikkien naisten päivät ja yöt kuluneet pelkkänä seksiorjana toimimiseen. Tylsyys ja joutilaisuus hallitsivat tavallista arkipäivää. Pienimmät lapset käyttivät aikansa leikkimiseen. Osa vanhemmista tytöistä ajautui ooppiumiriippuvuuteen saadakseen päivänsä kulumaan mahdollisimman nopeasti.\nSulttaanin suosikkien tilat\nKun sulttaani kuoli, haaremin naiset eivät jatkaneet palvellen uutta sulttaania. Naiset ja tytöt vietiin yksinäiseen ja syrjäiseen paikkaan, jossa he viettivät loppuelämänsä. Uusi sulttaani valitsi itselleen uudet naiset ja tytöt, jotka muuttivat koristeltuun joutilaisuuden, juonittelun, viettelyn, ylellisyyden ja hyväksikäytön labyrinttiin, josta tuli heidän kultainen vankilansa.\nTopkapin palatsi: Avoinna talviaikana klo 9.00 – 16.45 ja kesäaikana klo 9.00 – 18.45. Kyseessä on Istanbulin suosituimpia nähtävyyksiä, joten varaudu jonottamaan. Museo on suljettu tiistaisin.\nPääsymaksu: 30 liiraa, haaremiin vielä erillinen 15 liiran pääsymaksu\n14 maaliskuun, 2015 at 11:25 am\nTodella mielenkiintoinen postaus! Yleensä tuo osa maailmasta ei ole jaksanut kiinnostaa kauheasti, mutta kirjoitit postauksen niin kiehtovasti, että se oli pakko lukea :)!\n14 maaliskuun, 2015 at 6:08 pm\nKiitos paljon :). Joskus on kiva lukea sellaisistakin maista, jotka ei välttämättä olisi niitä itselle ykköskohteita.\n14 maaliskuun, 2015 at 7:48 pm\nEhdottomasti! Ja sitä kautta voikin yhtäkkiä yllättäen kiinnostua jostain aivan uudesta paikasta :).\n15 maaliskuun, 2015 at 6:42 am\nNäin on mulle käynyt montakin kertaa. Esimerkiksi pelkästään sun hehkutukset Japanista on lisännyt matkustusintoa sinne 🙂\n14 maaliskuun, 2015 at 1:34 pm\nTosi kattava ja sitäkin mielenkiintoisempi postaus! (:\n14 maaliskuun, 2015 at 6:06 pm\n14 maaliskuun, 2015 at 5:16 pm\n”Pyhän Viitan Palviljongissa säilytetään esimerkiksi profeetta Muhammadin maallisia jäännöksiä.” = Muutamaa partakarvaa ja yhtä hammasta 😀\nMut hei, siellä oli monta karvaa useassa eri paikassa! Ja väkeä niin paljon, ettei niistäkään nähnyt kuin vilauksen. Hampaasta en tiennytkään 😀\n17 maaliskuun, 2015 at 1:23 pm\nTerveisiä Istanbulista! Jokohan tällä reissulla vihdoin pääsisin minäkin vihdoin palatsimuseoon. Parilla lyhyen aiemman vierailuni aikana kun täm(kin) nähtävyys on jäänyt käymättä. Ehkä kolmas kerta toden sanoo.\nMuistelen muuten lukeneeni, että paitsi noita ”tavallisia” tyttöjä haaremeissa oli myös poliittisista syistä sulttaanin kanssa naitettuja naapurimaiden prinsessoja. Euroopan kuningashuoneista poiketen – niissä kun kuningattaria ei tietenkään voinut olla kuin yksi – islamilaisessa maailmassa sulttaani pytyi tekemään useammankin naapurisuhteita lähentävän naimakaupan, vaimoja kun saattoi olla haaremin täydeltä.


Tarvitaanko markkinointimixiin täysremontti? - Dagmar\n27.08.2006 / Uutisarkisto\nTarvitaanko markkinointimixiin täysremontti?\nPerinteinen tv-mainonta ei ole enää tehokasta USA:ssa, väittää arvostettu konsulttiyritys McKinsey & Co tuoreessa julkaisussaan. Sen mukaan vuoteen 2010 mennessä perinteisen tv-mainonnan teho on enää kolmanneksen verrattuna vuoteen 1990. Dagmarin asiakkuusjohtaja Anja Kahri pohtii, millaisten kysymysten parissa markkinointiviestinnästä vastaavat joutuvat jatkossa painimaan.\nSyitä McKinsey & Co:n tylyyn ennustukseen on monia: mainoshälyn määrä kasvaa ja mainosten katsominen vähenee muun muassa kanavasurffailun ja mainosten ylihyppimisen vuoksi.\nMyös kuluttajan mediakäyttö on muuttunut merkittävästi. Tv:n katseluun käytetty aika on vähentynyt USA:ssa lähes puolella viimeisen kymmenen vuoden aikana. Lisäksi keskittynyt katsominen vähenee, kun ihmiset tekevät montaa asiaa samanaikaisesti (multitasking).\nUusien innovaatioiden voidaan olettaa muuttavan pelikenttää alati kiihtyvällä vauhdilla. Internet, pelikonsolit, CD-soittimet, videot ja kännykät ovat jo lähes kaikkien ulottuvilla. Uudempia ja jatkossa perinteisen tv:n haastajia ovat esimerkiksi MP3-soittimet, PDA:t (Personal Digital Assistant), DVR (Digital Video Recorder) sekä video-on-demand.\nUSA:ssa 18-26-vuotiaat viettävät enemmän aikaa netissä kuin tv:n äärellä. He omaksuvat uutta teknologiaa nopeammin kuin mikään aikaisempi sukupolvi, ja he ovat muuta väestöä vastaanottavaisempia mainosviesteille, joita saavat blogeista sekä podcastingin tai kännyköiden kautta.\nMarkkinointibudjetista kolmannes verkkoon?\nMyös Suomessa internet on nuorille kaikkein tärkeimmäksi koettu media, vaikka tv:n parissa kuluukin enemmän aikaa. Vaikka nuoristamme yli 80 prosenttia suhtautuu mainontaan positiivisesti tai neutraalisti, mainonta internetissä häiritsee yli puolta 15-24-vuotiaista. Toisaalta nuorista lähes puolet kokee myös tv-mainonnan häiritseväksi. Kaikkein myönteisimmin suomalaiset nuoret suhtautuvat mainontaan kaupan sisällä, tapahtumissa, kaduilla ja liikennevälineissä.\nPitäisikö siis kuluttajille kohdistetun markkinointimixin muuttua radikaalisti vastaamaan kuluttajan käyttäytymisessä tapahtuneita muutoksia? Pitäisikö markkinointibudjeteista 30 prosenttia siirtää suosiolla verkkoon? Vastaus on ei, tai ei ainakaan vielä – tai ei ainakaan kaikkien.\nTelevisio pysyy voimissaan muun muassa siksi, että sen kohdistettavuus ja mitattavuus ovat huippuluokkaa. Verkkokampanjoiden tuloksellisuuden sekä vaikuttavuuden mittaaminen on hyvin erilaista: haasteellinen tosiasia markkinoinnin ROI:ta pohtivalle markkinointijohtajalle.\nTunne medioiden roolit\nVerkkomainonnan ennustetaan kasvavan kaikilla markkinoilla kaksinumeroisin luvuin seuraavan viiden vuoden ajan. Kysyä sopii, miten mainosviestien huomioarvot kehittyvät, jos mediahäly yhden median, netin, sisällä kasvaa vuodesta toiseen esimerkiksi 25 prosenttia? Toisaalta netin interaktiivisuus avaa aivan uusia mahdollisuuksia, jolloin haasteet ovatkin ennen kaikkea mainonnansuunnittelun – ei mediasuunnittelun – saralla.\nEri medioilla on eri roolit ja eri keinot vaikuttaa: jos viesti pitää nopeasti saada laajan kohderyhmän tietoisuuteen, televisio on Suomessa edelleen ylivoimainen media. Medioiden konvergenssi pitäköön tuntosarvemme valppaina: mainoselokuvia katsotaan netistä ja esimerkiksi teksti-tv:stä saadaan nopeasti taktista tietoa.\nTunne markkinointiviestinnän vaikutussuhteet\nMarkkinointijohdon fokuksen tulisikin siirtyä yhä vahvemmin sen pohtimiseen, miten tämän päivän markkinointiviestintä oikeasti toimii ja vaikuttaa. Mitkä ovat eri tekijöiden riippuvuus- ja vaikutussuhteet? Mikä vaikuttaa mihin ja miksi?\nTyytyväisenä voi päänsä tyynyyn painaa hän, joka ymmärtää ja johtaa esimerkiksi brändilojaliteetin suhdetta myyntivolyymiin. Sen jälkeen voi turvallisemmin mielin pohtia, saadaanko lojaliteettia kasvatettua kustannustehokkaimmin tv:n vai netin avulla – vai kenties jollain muulla keinolla.\nHeräsikö ajatuksia? Haluaisitko keskustella aiheesta lisää?\nOta meihin yhteys anja.kahri@dagmar.fi tai anne.friman@dagmar.fi\nLähde: WARC 7/2006, AdAge (USA), Kansallinen nuorisotutkimus 2006, TNS Atlas heinä-joulu 2005


CTC Ecoair 520 M, OKT 200 + 200 m2, Pohjois-Savo | Lampopumput - Keskustelua lämpöpumpuista\nCTC Ecoair 520 M, OKT 200 + 200 m2, Pohjois-Savo\nAloitettu 4 Syyskuu 2016\nViesti 1: Todettu suorituskyky, saavutettu COP, todettu sähkön kulutus, tukilämmitys ja saavutetut säästöt sekä korjaukset\nViesti 2: Lämmitysjärjestelmän kytkennän ja asennuksen kuvaus\nViesti 3: Mittaustuloksia CTC 520 M ilmavesilämpöpumpun toiminnasta eri olosuhteissa\nLämmön tuotto pumppauksella:………......…. ~37 000 kWh/vuosi\nPumppaussähkö: …..........……………............……. ~12 500 kWh/vuosi (kaikki kulutettu sähkö taloudessa noin 19 000 kWh/vuosi)\nSaavutettu COP keskimäärin:……….............……..……. 3,1 pumppaus = COP1\nSaavutettu COP keskimäärin:……….............……..……. 2,8 sisältäen pumppauksen ja veden tulistuksen = COP2\nSaavutettu COP keskimäärin:……….............……..……. 2,6 sisältäen pumppauksen, veden tulistuksen ja tukilämmityksen = COP3\nSaavutettu COP keskimäärin:……….............……..……. 2,5 sisältäen koko lämmitysjärjestelmän eli lämmönjaon kiertopumput = COP4\nPumppauslämpötila: suurimman osan vuotta….. 35 °C, talvella 36 -37 °C\nTukilämmitys öljyllä: ………………….….................… ~150 l vuodessa (2016 - 2021)\nVeden tulistus suorasähköllä:……….........……. ~1 800 kWh/vuosi (erillinen tulistusvaraaja)\nMuu sähkö:………….…………………..................… ~5 000 kWh/vuosi\nPerustamiskustannus: ………………..............………. 8 800 € perustuen omatoimiseen asennukseen\nTakaisinmaksuaika: ………………………...................……… kts kohta kannattavuus\nKuva 1: Energian lähteet ja käyttökohteet\nVILPin (Vesi-IlmaLämpöPumppu) toimintaa on seurattu laskennallisesti alusta saakka. Laskennallinen malli perustuu ulkolämpötilaan ja sitä vastaavaan lämmitystehoon. Laskennallinen tarve on viritetty vastaamaan Pollulla mitattua sulatuskorjattua tulosta. Laskennallinen tulos on keskimäärin yhtä luotettava kuin PolluCom (Pollu) kaukolämpömittarilla mitattu, mutta voi poiketa lyhyellä aikavälillä tai poikkeuksellisissa olosuhteissa. Pollun asentamisen jäkeen elokuussa 2017 laskennallinen tuotanto on korvattu Pollulla mitatulla tuotannolla. Öljykattilalla tuotettua energiaa ei ole mitattu vaan se on arvoitu lämmitystarvekäyrän ja todetun poltetun öljymäärän perusteella.\nKuva 2: Kuukausittaiset kulutukset\nVILP on tuottanut noin 2700 € vuotuiset säästöt lämmityskuluissa verrattuna pelkkään öljylämmitykseen (käytetyt hinnat ovat laskelmassa). Lämmityskaudella säästö on 200 – 290 €/kk, kesällä vähemmän. Arvio perustuu vastaavan lämpömäärän tuottamiseen öljykattilalla 90 % hyötysuhteella. Käytännössä öljyä paloi aikaisemmin jonkin verran enemmän, koska varsinkin kesällä öljykattilan häviöt olivat merkittävät. Öljyn korvaamisen kannalta on oleellista, että kattilan ei tarvitse olla jatkuvasti öljypolttimella kuumennettuna.\n2017 heinäkuussa on asennettu saksalaista kierrätystavaraa oleva PolluCom energiamittari, joka on uusittu elokuussa 2020. Laskennallinen lämmöntuotanto on viritetty vastaamaan Pollulla mitattua lämmöntuotantoa. Koska Pollu ei vähennä sulatuksen aikana takaisin otettua energiaa, se pitää tehdä laskennallisesti. CTC tekee kylmissä olosuhteissa vuorokauden aikana keskimäärin 21 sulatusta, joiden aikana lämpöpumppu ottaa takaisin aikaisemmin tuottamaansa lämpöä. Alla olevassa taulukossa on arvoitu Pollulla mitatun energian korjaustarve todelliseksi nettotuotannoksi. Sähkö mitataan erillisellä mittarilla (vanha mekaaninen Valmet) ja se sisältää kaikki lämpöpumpun toiminnot kuten ulkoyksikön, ohjaimen, latauskiertopumpun, lauhdeputken sulana pidon sekä tehdasvarustukseen kuuluvan lauhteenkeräimen lämmityksen. Syyskuuta 2019 lämmönjaon kiertovesipumppujen kulutus on myös kulkenut oman erillisen mittarinsa kautta ja kiertopummpujen toimintaa on ohjattu ajastuskellolla.\nKuva 3: Sulatusten korjauksen laskenta, energiatase ja kuukausittaiset kulutukset perustuen Pollulla mitattuun tuotantoon\nKuva 4: COP kuukauden keskilämpötilan mukaan. Vuoden ympäri laskettuna on saavutettu COP 3,0 tai yli pumppauksen osalta sille ajalle, kun lämpöpumppu on toiminut. Sulatuskorjattu COP on talvella noin 2,5 ja kesällä yli 5. Pumppauslämpötila on tyypillisesti 35 °C, keskitalven aikaan 36-37 °C. Huomaa, että lämpötila on kuukauden keskilämpötila ja jos tukilämmitystä on tarvittu, pumppaus on suoritettu siltä osin lämpimämmissä olosuhteissa. Kuvassa on vain Pollulla mitatut kuukaudet. Syyskuussa 2020 saavutetun poikkeuksellisen hyvän tuloksen selityksenä on lämmityksen ohjaus kellolla, jolloin pumppu on käynyt iltapäivisin optimikierroksilla. Kellolla on ohjattu talon lämmitysjärjestelmän kiertovesipumppuja.\nKuva 5: Energian tarve ja lähteet kuukausittain. Lämmityksen energiasta kattavuus on ollut noin 97 %. Ilmaisenergian osuudessa on päästy vuoden ympäri lämpöenergian (lämmitys + vesi) osalta 61%:iin ja kaiken energian osalta 54 %:iin. Tukilämmityksen tarve on ollut merkittävä kaikkein kylmimpinä kuukausina, yleensä tammikuussa ja helmikuussa.\nKuva 6: Tuotto sulatukset huomioituna: COP ja lämmityksen tehon tarve riippuvat molemmat ulkolämpötilasta. Lämpötilan laskiessa COPia verottaa ensin sulatukset ja myöhemmin pakkanen. Kylmässä pumppauksen COP lähenee kahta. Nollakelillä COP on noin 3. Lämpötilan ollessa plussan puolella mutta alle +5 astetta, sulatuksia tarvitaan mutta sulatusväli voi pidentyä ja sulatukset tapahtuvat helpommin, koska vasta noin +3:n asteen alapuolella kenno on kokonaan jäässä. Yli +5 °C lämpötilassa sulatuksia ei tarvita lainkaan. Kuvaan 6 on valittu edustavia jaksoja, jolloin ulkolämpötila on vaihdellut vain vähän ja esitetty tuotanto on tehty diagrammissa olevan ulkolämpötilan mukaisissa olosuhteissa.\nKäytännössä suurin ilmaisenergian osuus on saavutettu noin -5 .... - 10 °C asteen lämpötilassa, joskaan kone ei käy silloin vielä täysillä. Kylmemmässä teho kasvaa enää ottotehon kasvun ansiosta. Lämpötilan laskiessa -10 asteen alapuolelle, talteen saadun ilmaisenergian saanto alkaa kääntyä nopeaan laskuun. Tällöin kone myös käy jo lähes täysillä. Käytännössä toiminnan tulosta parantaa luonnollinen tuotannon siirtyminen lauhemmalle säälle. Keväällä ja syksyllä lämmitystä myös tarkoituksella ohjataan toimimaan voimakkaammin päiväsaikaan, jolloin on lämpimämpää.\nKuva 7: Tuotto sulatukset huomioituna vertaa sähkönkulutusta päiväkohtaisesti kulutukseen ja Pollulla mitattuun sulatuskorjattuun lämmöntuottoon. Kylmässä päässä on syntynyt ajoittain vajetta, joka on sitten otettu kiinni lauhemmalla säällä. Teho riittää käytännössä lämmitykseen koneen toimintarajalle eli noin -18 asteeseen saakka, varsinkin, jos pakkasjakso ei ole kovin pitkä. Keskikesän helteessä on mahdollista saavuttaa noin COP 6 mutta -15 asteen pakkasessa enää COP 2. Käytännössä suurin osa lämmitystarpeesta on ainakin viime vuosina osunut +5 .... - 5 °C, jolloin kone toimii erinomaisesti, joskin toimintaperiaatteensa vuoksi tietysti joutuu tekemään sulatuksia. Koska lämpötila vuorokauden mittaan on tyypillisesti vaihdellut runsaasti, osan vuorokaudesta on ollut paljon kylmempää kuin keskilämpötila antaa olettaa. Huomaa, että pumpun tuotanto on tuotettu aina -19 °C lämpimämmissä olosuhteissa. Käyrällä on vain sellaiset päivät, kun pumppu on toiminut koko vuorokauden.\nKuva 8: Kuukausittainen sähkön kulutus eli kokonaiskulutus sisältäen kaiken sähkön. Raidalliset pylväät ovat ajalta ennen VILP asennusta. VILP nosti sähkönkulutusta mutta toisaalta öljyn polttaminen on loppunut melkein kokonaan - kylmimpiä pakkasjaksoja lukuun ottamatta. VILP on asennettu heinäkuussa 2016.\nKuva 9: Energiatase kuukausittain lämmitystarveluvun mukaan. Pohjois-Savon ilmanalassa öljylämmityksen osuus on alkanut kasvaa voimakkaasti kuukauden lämmitystarveluvun saavuttaessa noin 800. Ilmaisenergian saanti on ollut suurin, kun kuukauden lämmitystarveluku on ollut 500 - 600 välillä. Sähkönkulutus sisältää kaiken taloudessa kulutetun sähkön. Kaaviosta on poistettu kesäkuukausia, jolloin ei ole oltu paikalla.\nKuva 10: Päiväkohtainen COP sisältää kaikki päivät, jolloin lämpöpumppu on toiminut vähintään suurimman osan päivästä. Tuloksista on poistettu pakkaspäivät, jolloin keskilämpötila on ollut alle toimintarajan (-19 °C) vaikka lämpöpumppu olisi käynyt tuolloin osan aikaa. Tuotettu lämpötilataso on ollut lähellä 35 °C suurimman osan vuotta, keskitalvella noin 36 °C. Koneen pysähtyessä kesäisin, tuotetun lämpötilan taso on käyntijakson alkupuolella hiukan alhaisempi 33-34 °C ja loppuosalla käyntijaksoa hiukan tavoitetta korkeampi, asetuksista riippuen noin 36 - 37 °C. Tuotettu lämpömäärä perustuu Pollun mittaukseen, josta on vähennetty sulatusten takaisinottama energia.\nTulos ei merkitse suoraan kyseisen lämpöpumpun toiminnan COPia kyseisessä lämpötilassa sillä pumppausta on pyritty siirtämään vuorokauden lämpimimmälle ajalle. Tämä selittää ajoittain saatuja poikkeuksellisen hyviä tuloksia suhteessa lämpötilaan. Sääolosuhteista riippuen, tuotanto on siis voitu tehdä pääosin oleellisesti lämpimämmissä olosuhteissa kuin mihin vuorokauden keskilämpötila viittaa. "Päiväpumppaus" on toteutettu keskiarvoistamalla talon lämmönsäätimen ulkoanturi asentamalla se termospullon sisälle (aluksi paksun puupölkyn sisälle) sekä asettamalla asuinkerroksen lattialämmityksen Tiimi lämpötilansäätimeen yöpudotus. Näin lattiat eivät lämpene öisin mutta kellarin lämmitys on ollut jatkuvaa. Päiväpumppaus on ollut käytössä keväisin ja syksyisin, kun vuorokautinen lämpötilanvaihtelu on suurta, poutaisella säällä jopa yli 10 astetta. Päiväpumppaus parantaa saavutettavaa COPia merkittävästi syksyn ja kevään poutapäivinä (maalis- ja huhtikuussa sekä syys- ja lokakuussa) mutta sen merkitys vuositasolla on pieni.\nMikäli vesi-ilmalämpöpumpun toimintaa ohjataan jäykästi ulkolämpötilan mukaan, johtaa se helposti päinvastaiseen tuotannon siirtymään kylmimpään yöaikaan ja suorituskyvyn alenemiseen. Varsinkin varaava lattialämmitys ottaa voimakkaasti lämpöä sisään, kun lämmönsäätimen käyrä nostaa kiertolämpötilaa vuorokauden kylmimpään aikaan. Päiväsaikaan ulkolämpötilan kohotessa lämmitystarvetta ei sitten olekaan, vaikka toimintaedellytykset olisivat parhaimmillaan. Betonirakenteisten lattioiden lämmönvarauskyky on siinä määrin hyvä, että toimenpide ei lisää häiritsevästi huonelämpötilan vaihtelua.\nHöyrystinkennon lämpötila-anturi vikaantui noin kuukausi käyttöönoton jälkeen elokuussa 2016. CTC:ltä toimitettiin uusi, joka vaihdettiin itse paikalleen. Lämpötila-anturi vikaantui uudelleen ja vaihdettiin elokuussa 2021. Anturin vikaantumisen oireena tulee hälytys "E154, sulatusanturi". Hälytykset ovat aluksi satunnaisia. Anturi on helppo vaihtaa itse. Itse anturi maksoi varaosana ~30 €.\nLauhteenkäräin alkoi kerätä jäätä ensimmäisten pakkasten tultua joulukuussa 2016. Ongelma ratkaistiin teknisen tuen kautta muuttamalla koneen asetuksia sillä tavalla, että lauhteenkeräin lämpenee 120 minuuttia sulatuksen alkamisesta eli se on talvella käytännössä koko ajan päällä. Lauhteenkeräimen lämmitysvastus on 50 W tehoinen. Alun perin se oli päällä ilmeisesti vain sulatusten ajan. Toimenpide lisäsi sähkönkulutusta noin 200 kWh vuodessa. Jäätymisongelmaa ei ole esiintynyt tämän jälkeen. Jään kertyminen koneen sisälle on kuvattu täällä: https://lampopumput.info/foorumi/threads/vesi-ilmalämpöpumppujen-vilp-cop-tehot-ja-sulatukset.24541/page-5\nPuhaltimen moottorin laakerit alkoivat ääntää ilmojen kylmetessä syksyllä 2019. CTC katsoi, että vika ei ole enää 3 vuoden tehdastakuun piirissä. Huomion arvoista on, että uusi puhallin maksaisi 680 € + mahdollisen asennustyön. Puhallinta ei voi korjata normaaleilla menetelmillä, sillä se on rakennettu standardista hiukan poikkeavin laakerimitoin, joita ei ole yleisesti saatavilla mistään. Vika on korjattu 5.1.2020 rasvaamalla vialliset laakerit. Puhaltimen kunnostus on kuvattu täällä: https://lampopumput.info/foorumi/th...pst-puhaltimen-s3g630-ad05-53-laakerit.29432/\nKOHDE JA LÄMMITYS JÄRJESTELMÄ\nLämmitettävää pinta-alaa 400 m2, josta puolet maan alla. Aikaisempi öljylämmitys on päivitetty VILPille (CTC Ecoair 520 M) heinäkuussa 2016. Asuinkerroksessa on sekä lattialämmitys että patterilämmitys, kellarikerroksessa on vain patterilämmitys. Heinäkuuhun 2020 saakka lämmityskierron paluu liittyi kattilan paluuyhteeseen. Paluuputken pää on tässä kattilassa supistettu eikä se ulotu kuin noin 20 cm syvälle kattilan laesta. Tämän seurauksena kattila sekoittui ja se sisälsi varsinkin lämmityskaudella pääasiassa lämmityskierron paluuvettä. Nykyinen lämmön jako on alla kuvatun mukainen, lämpötilat ja virtaamat on esitetty -11 °C ulkolämpötilassa. Kattila täytyy nyt kokonaan VILPin lämmittämällä vedellä ja kattilan yläosa, missä kierukka sijaitsee pysyy koko ajan lämpimänä. Tämä tehosti erityisesti veden haalistusta.\nVILPin kulutusmittaus sisältää latauskiertopumpun ja kaikki muut lämpöpumppuun itseensä liittyvät toiminnot kuten kompressorin lämmittimen, lauhdeletkun sulanapitokaapelin, ohjaimen ja tehtaan vakiovarustukseen kuuluvan lauhteenkeräimen lämmityksen: VILPin sähkönkulutus ei sisällä talon lämmityksen kiertopumppuja (2 kpl) jotka mitataan omalla sähkömittarilla. Koska tuotanto mitataan Pollulla kattilan läheltä, tuotettuun lämpömäärään ei sisälly latauskierron ja koneen sisäisiä lämpöhäviöitä. Pollulla mitattuun tuotantoon sisältyvät sitä vastoin mm. öljykattilan lämpöhäviöt, jotka jäävät lämmittämään pannuhuonetta ja tulevat näin hyödyksi.\nKuva 11: Lämmitysjärjestelmän kaavio\nKuva 12: Lämmitysjärjestelmä pannuhuoneessa: Lähtö lämpöpumpulle on paisuntasäiliön putkesta ja latauskierron paluulinja liittyy lämmityskiertoihin lähtevään linjaan kattilan päälle. Vesi kiertää lämpöpumpulla hyvin myös ilman kiertovesipumppua luonnonkierrolla esim. sähkökatkon aikana eikä lämpöpumpun jäätymisvaaraa ole.\nLiityntöjen lisäksi talon lämmityslämmitysjärjestelmään ei ole tehty muita parannustoimia tai lämpöpumpun toimintaan vaikuttavia muutoksia.\nHapenpoistoreaktorilla ei ole varsinaisesti tekemistä lämpöpumppulämmityksen kanssa. Sen tarkoitus on poistaa PEX putkien kautta diffundoituvaa happea kattilavedestä. Hapenpoistoreaktori sisältää rautaisia sorvinlastuja. Näin järjestelmän rautapinta-ala kasvaa ja lastut toimivat uhrautuvana pintana, jolloin muiden lämmitysjärjestelmän rautaisten osien syömisnopeus hidastuu mutta ei lopu kokonaan. Merkittävää korroosiota ei ole kuitenkaan todettu, vaikka lämmitysjärjestelmä on ollut käytössä melkein 30 vuotta ilman hapenpoistoreaktoria.\nKuva 13: Veden jakelukaavio. Lämmin vesi vain haalistetaan lämpöpumpun kenergialla ja tulistetaan loppuun erillisellä tulistusvaraajalla. Kuuma vesi tulistetaan esihaalistetusta vedestä remontin yhteydessä asennetussa sähkökäyttöisessä kuuman veden varaajassa (Haato, 220 l). Haalistettua vettä on mahdollista jakaa kylmän veden asemasta ja käytössä on ollut alusta lähtien tapa jakaa haalistettua vettä kaikkialle muualle paitsi keittiöön. Veden tulistusvaraaja on kuluttanut keskimäärin noin 5 kWh päivää kohti, josta 2,1 kWh (~40%) päivässä on varaajan lämpöhäviöitä (mitattu loma-aikaan). Veden käyttö on ollut ~100 m3/vuodessa. Kun esim. pesuvesi on myös kylmän veden osalta haalistettua, tulistusvaraajan kautta tuleva suorasähkö osuus veden lämmityksessä putoaa merkittävästi. Haalistetun veden lämpötila on tyypillisellä suihkun virtaamalla noin 30 °C. Varaaja on muutettu elokuussa 2019 lämpenemään kellon ohjaamana aamuyöstä. Tämä ilmeisesti myös pienentää hiukan varaajan häviöitä. 220 litran tulistusvaraajan kapasiteetista käytetään yölämmitteisenä vain harvoin yli 50 %.\nKylmän ja kuuman veden haalistuksen ansiosta 37 °C suihkuveden lämmitysenergiasta (lähtien +5 °C) 78 % on tuotettu lämpöpumpulla. Mikäli vain kuuma vesi haalistettaisiin, pumppaamalla tuotetun veden lämmitysenergian osuus olisi vain 42% (60 °C tulistusvaraajan sekoitimen lämpötilasetuksella). Haalistetun veden jakelun ansiosta erittäin merkittävä osa veden lämmitystarpeesta on mahdollista kattaa pumppaamalla hyvällä COP:lla kuitenkaan tarvitsematta mennä korkeisiin pumppauslämpötiloihin. Samalla lämpimän veden riittoisuus paranee merkittävästi. Koska kylmä vesi tulee haalistettuna suihkuihin, varaajalta lähtevällä kuuman veden lämpötilalla ei ole merkitystä veden lämmityksen hyötysuhteeseen pesutilojen osalta. Jos vain kuuma vesi haalistetaan, varaajan lämpötilan korottaminen alentaa suoraan pumppaamalla tuotetun energian osuutta veden lämmityksessä. Varaajan jälkeen kuuman veden lämpötila säädetään sekoitusventtiilillä laimentamalla se haalistettuun veteen.\nVedenjakelu kaavio voi vaikuttaa monimutkaiselta ja sitä voi yksinkertaistaa jättämällä huomattavan määrän sulkuja pois. Sulkuja on tarvittu vesiputkien saneerauksen suorittamiseksi ja toisaalta, koska haalistetun veden jakelusta ei ollut kokemusta. Putkiin on asennettu venttiileitä, jotta haalistettua vettä voidaan jakaa vaihtoehtoisesti kylmän veden kanssa. Haalistetulle vedelle on oma sekoitusventtiili, jota tarvitaan silloin kun kattila on öljypoltinkäytössä. Näin haalistettu vesi ei tule kuumana vaan ainoastaan haaleana. Vaihtoehtoisesti haalean tilalle voi ohjata kylmän veden. Käytännössä tarvetta kylmälle vedelle on vähän ja haalistettu vesi on ollut jatkuvasti käytössä kaikkialla muualla paitsi keittiössä.\nVALINNAN PERUSTEET JA VAIHTOEHDOT\nLähtötilanteena oli öljylämmitys ja edellisten asukkaiden jäljiltä talossa oli myös ilmalämpöpumppu. Öljyn kulutus oli ollut 5000 – 6000 l vuodessa ennen ilmalämpöpumpun asentamista. Ilmalämpöpupulla tehostettuna öljyn kulutus oli noin 4000 l vuodessa ja tällöin sähköä kului kaikkiaan noin 12 000 kWh vuodessa, josta suunnilleen puolet kului ilmalämpöpumpussa. Kohteen erityispiirteenä on huomattava lämmitystarve kesälläkin kellarikerroksen vuoksi. Pohdinnassa oli erityisesti maalämpö (MLP), vesi-ilmalämpöpumppu (VILP) sekä öljylämmityksen tehostaminen uusilla ilmalämpöpumpuilla (ILP). Valinta kallistui ilmasta ottavaan laitteeseen asennuksen yksinkertaisuuden ja kokonaistalouden perusteella. Tässä on kuvattu, miten ja millä perusteilla remontti on tehty. Viiden vuoden kokemuksella voi sanoa, että projekti on onnistunut ja ylittänyt kaikki odotukset. Jäljellä on enää kysymys, kuinka kauan pumppu kestää käytössä.\nVILP valintaa puolsivat:\n- Kellarikerroksen ympärivuotinen lämmitystarve.\n- Maalämpöä ratkaisevan paljon edullisempi perustamiskustannus. Tarjoukset maalämmöstä olivat yli 30 000 €.\n- Lämpökaivojen poraamiseen ja vesikaivoon liittyvät riskit.\n- Mahdollisuus itseasennukseen.\n- Katsoin, että koneen pitäisi olla 3-vaiheinen ja taajuusmuuntaja ohjattu sillä suurien varaajien vieminen sisälle pannuhuoneeseen olisi ollut vaikeaa, ellei peräti mahdotonta.\n- Pitäisi toimia nykyisellä 25 A liittymällä. Suuremmasta liittymästä olisi suuremmat kustannukset.\n=> Valituksi tuli CTC:n Ecoair 520 M, ilman sisäyksikköä öljykattilan toimiessa puskurivaraajana.\nVILP lämmittää suoraan öljykattilaa (Jämä 1040 K, vesitilavuus 250 litraa). Kattilavesi kiertää ulos koneelle, joka on sijoitettu pannuhuoneen seinän taakse pannuhuoneen katon korkeudelle. Liitynnät on tehty kattilan paisuntayhteeseen (VILPille meno) ja lämmityskiertoon menevään putkeen (VILP:ltä paluu). Lauhdevesiputki tulee pannuhuoneen viemäriin. 2018 lämmityskiertoon menevään linjaan lisättiin hapenpoistoreaktori, joka toimii samalla myös eräänlaisena lisävaraajana. Kuuma vesi haalistetaan lämpöpumpun lämmittämässä öljykattilassa ja tulistetaan sähkövaraajassa. Koneen jäätymisvaaraa ei ole, koska vesi kiertää luonnon kierrolla tehokkaasti niin kauan kuin kattila on hiukankin lämmin. Kattilassa on myös 7,5 kW sähkövastus valmiina, jota ei ole tarkoitus käyttää kuin hätätapauksessa. Liityntää kokeiltiin ensin kattilan varoventtiilin 1” yhteeseen, mutta ongelmaksi muodostui sekoittuminen kattilassa, minkä vuoksi pumpun lämpötilapyynnön olisi pitänyt olla 2-3 astetta korkeampi. Kattila sekoittui, koska kylmän veden paluuputki ei mene kattilassa pohjalle vaan noin 25 senttiä kattilan huipusta, juuri lämminvesikierukan alapuolelle. Talosta noin puolet on maan alla kellarina. Kellarikerroksessa on vain lämpöpatterit, asuinkerroksessa on sekä lattialämmitys että lämpöpatterit.\nLämmön tarve lämmitykseen on arviolta:\n- Kesällä ~1,5, sis. häviöt pannuhuoneeseen\n- Talvella (-12 °C:ssa) ~8 kW\n- Pakkasella (-28 °C:ssa) ~11,5 kW\nAlun perin vuotuiseksi lämmöntarpeeksi oli arvioitu noin 50 000 kWh + taloussähkö perustuen energiatodistukseen ja aikaisempaan kulutukseen. Mittausten mukaan vuotuinen lämmöntarve on kaikkiaan noin 40 000 kWh, sisältäen veden haalistuksen ja tulistuksen.\nTavoitteena VILP lämmitykselle oli, että sen pitäisi riittää kattamaan lämmitystarve -15 asteeseen saakka. Kovemmalla pakkasella tarkoitus on lämmittää pelkästään öljyllä. Tavoitteena oli, että öljyn kulutus pitäisi jäädä tuhanteen litraan vuodessa. Lämmityksen kattavuus on toteutunut paremmin kuin hyvin. Öljyn kulutus on ollut suurin 2019 talvella (noin 250 litraa) ja keskimäärin vain noin 150 l vuodessa (2016-2021). Poikkeuksellisen kylminä vuosina öljynkulutus tulee olemaan varmasti suurempi, sillä täällä Pohjois-Savossa on sentään aikaisemmin ollut pitkiäkin pakkasjaksoja.\nAsennus on tehty kokonaan omatoimisesti.\nKuva 14: Läpivientejä varten perusmuuriin on porattu 4 kpl 70 mm reikiä ennen pohjalaatan valamista. Läpivientejä on yksi sähkölle (3 x 20 mm), kaksi vesikiertoputkille ja yksi ulkoyksikön lauhteelle. Pannuhuoneen sisäpuolisen levyn läpi on vain tarkasti putkien kokoiset reiät.\nLäpiviennit on eristetty solumuovilla (9mm) + Armaflexillä (9mm) ja uloin kerros on tiivistetty uretaanilla reikään kiinni. Ulkona olevien putkien pintaan on kääritty ilmastointiteippi.\nKuva 15: Pohjalaatta on valettu foamin päälle\nPerustus on tehty erillisen valetun laatan päälle. Laatan ja kivijalan välissä on sepelikaista. Jalkojen alla on vajaan 20 sentin lisäkorokkeet, jotta kone olisi paremmin lumen yläpuolella. Putkisto-osat on hankittu pääosin kierrätysmateriaalina. Samalla on suurimmaksi osaksi jo saneerattu pannuhuoneessa olevat vesiputket, mikä sisältyy tarvikkeisiin ja materiaaleihin. Kaikki putket ovat kuparia ja koottu pääosin tinaamalla (Sn97Cu3) käyttäen kapillaariosia. Erityiset putken osat on liitetty helmiliitoksin tai kartioliitoksin. Kylmävesiputkien tinaamisessa olisi suositeltavaa käyttää hopealla seostettua tinaa, sillä hopea suojaa tinaa tinarutolta.\nKuva 16: Kone on liitetty joustoelementeillä putkistoon. Teräsletkut eivät päästä happea ja ovat yhtä taipuisia kuin pehmeät kumiletkut. Teräspaljeletkut paitsi taipuvat, myös puristuvat kokoon ja venyvät.\nKuva 17: Lämpöpumpulle menevä sähkö mitataan erikseen omalla mittarilla, samoin kuin kuuman veden tulistusvaraajan kuluttama sähkö. Lämpöpumpun käyttämään sähköön sisältyy latauskiertopumpun kulutus ja kaikki koneen omat toiminnot. Turvakytkin on asennettu koneen takaseinään tulo- ja menoputkien yläpuolelle.\nElokuussa 2019 on asennettu kolmas sähkömittari lämmönjaon kiertopumpuille ja niiden säätimille. Samalla on asennettu kellokytkin, jolla voi ajastaa talon kiertopumput pysähtymään esim. yöaikaan.\nKuva 18: Lopuksi putket on eristetty, niin sisällä kuin ulkona. Ulkona eristys on ”pinnoitettu” ilmastointiteipillä.\nKuva 19: Pannuhuoneessa putket kulkevat VILP:in suuntaan katossa. Putket nousevat kattilalta VILPille ilman laskuja mutta sisältävät pitkät vaakavedot. Näin niihin ei jää ilmataskuja, putket voi tyhjentää tarvittaessa ja mikään ei estä luonnonkiertoa sähkökatkon aikana.\nOhjainlaitteen asennus on hyvin yksinkertaista. Jos ei jaksa perehtyä 100 sivuiseen ohjekirjaan, tässä kuinka anturit kytketään järjestelmä 5:n (varaajalämmitys) kohdalla. Lämmitysjärjestelmän mukaan voi valita erilaisia järjestelmävaihtoehtoja ja ne poikkeavat ainakin antureiden kytkennän osalta.\nCTC 520 M KAAPELEIDEN ASENNUS\nJärjestelmä No: 5, varaajalämmitys\nG 51 Ruskea\nG 52 Valkoinen\nG 53 Vihreä\nKeltaista ja verkkoa ei kytketä mihinkään\nLatauskiertopumpun PWM ohjaus\nG 45 Sininen\nG 46 Ruskea\nLatauskiertopumppu Grundfors UPM GEO 25-85, virran syöttö\nA 12 Ruskea, käyntivirta\n0 … Sininen\nMaa Keltavihreä, sähkön syötön liittimistä\nG 11 Ulkolämpötila\nG 12 Ulkolämpötila\nVaraajan (kattilan) lämpötila-anturi\nPatterikierto paluu varaajaan\nG 17 Hälytyslähtö\nG 18 Maa\nG 19 Tulo\nJos lauhdeputken sulanapitokaapelin kytkee CTC:n kautta, se kytketään Out 2:een (virtajohto, nollajohto out 2:n C2:een). Maajohto kytketään ulkoyksikön yleiseen maadoitukseen. Järjestelmä 5:n puutteita ovat mm., että puskurivaraajan lämpötilaa ei voi ajastaa. Lämmityspiireihin lähtevän lämpötilan voi sitä vastoin ajastaa, jos käyttää Ecologicia niiden ohjaamiseen. Itselläni on täysin erilliset Tiimi 3000 säätimet lattialämmityksen ja patterikierron sunteille. Näihin voi ajastaa lämpötilan pudotuksia ja tätä on käytetty siirtämään lämmitystä yöltä päivälle keväisin ja syksyisin, jolloin asuinkerroksen lattioita on lämmitetty päivisin.\n7750 € CTC 520 M, Ecologic family ohjain + Grundfors GEO 25-85 pumppu.\n36 € Sementti perustukseen\n350 € Putkistomateriaalit, sis. käyttövesiputket pannuhuoneessa. Ylimäärin molempiin.\n50 € Latauskierron putkien lämmöneristeet\n60 € Kytkentäletkut pumppu – putkisto, 2 kpl\n60 € Käytetty kuuman veden varaaja ja vastuksen uusi tiiviste\n150 € Kaksi termostaattisekoitinta kuumalle käyttövedelle\n120 € Sähkökeskus kaappi\n100 € Sähköasennus tarvikkeita, johtoja, mekaaniset kWh mittarit *\n46 € Turvakytkimet 2 kpl (VILP + LVV)\n30 € Juotostina 3 x 100 g\n30 € Puulevy sähköasennusten pohjaksi\n8782 € YHTEENSÄ (olemassa olevia tarpeita ja työkaluja ei ole laskettu)\nKustannukset perustuvat omatoimiseen asennukseen. Asennus on pohjimmiltaan hyvin yksinkertainen. Vain kaksi putkea, lämpöpumpulle meno ja lämpöpumpulta paluu täytyy yhdistää olemassa olevaan kattilaan tai varaajaan.\nReactions: Arnold ja kuusela\nVs: CTC Ecoair 520 M, OKT 200 + 200 m2, Pohjois-Savo\nKuva 31: Tehon tuotto. CTC 520 M antaa seuraavat tehot 20 r/s ja 50 r/s käyntinopeuksilla lämmityskäynnin aikana ilman sulatuksia. Suurin käyntinopeus on 90 r/s. Mittaus on ollut vaikea tehdä suurimmalla teholla lämpimämmissä olosuhteissa, koska konetta on vaikea saada käymään mittausta varten täysillä riittävän kauan muulloin kuin pakkasella. Kohteessa on merkittävä lämmön tarve myös kesällä kellarin lämmityksen vuoksi.\nKuva 32: Pumpun kuorma ja lämmön tarve: Käytännössä pumppu käy täysillä noin 15 asteen pakkasella. Alla olevassa kuvassa on käyntinopeus ennen sulatusta. Jos käyntinopeus on ennen sulatusta esim. 70 r/s, pumppu on käynyt suurimman osan käyntijaksosta täysillä ja sitten ehtinyt hiukan pudottamaan kierroksia ennen seuraavaa sulatusta. Lämmön kulutusta asuinkerroksen ja kellarin välillä on selvitetty katkaisemalla lämmönjako vuorotellen.\nKuva 33: Viikoittainen sähkön käyttö: Aikaisemmin öljylämmityksen apuna oli ilmalämpöpumppu (ILP). Tulosissa on mukana aika, jolloin ILP:iä käytettiin öljylämmityksen apuna. ILP lämmitti vain asuinkerrosta, ei lainkaan kellarikerrosta. Sähkön kulutus on kokonaiskulutus Savon Voiman verkkopalvelusta katsottuna. Sähkön käyttö romahtaa kovilla pakkasilla koska lämpöpumppu ei enää käy. Pakkasjaksot ovat kuitenkin olleet lyhyitä eikä viikon kestäviä pakkasia ole toistaiseksi ollut.\nMITTAUSTULOKSIA PUMPUN TOIMINNASTA JA HYÖTYSUHTEESTA\nKuva 34: Tehot ja COP lämmityskäynnin aikana tuotettaessa 34 ... 36 °C lämmintä 50 r/s käyntinopeudella, joka on lähtökohtaisesti suunnilleen optimi käyntinopeus. Ulkolämpötilalla ei ole juurikaan merkitystä sähkön kulutukseen, kun pyörimisnopeus ei muutu, mutta ulkolämpötilalla on suuri vaikutus koneen tuottamaan lämpötehoon. Käytännössä kone joutuu tietysti käymään kylmissä olosuhteissa paljon korkeammilla kierroksilla ja sen sähkönkulutus kasvaa.\nKuva 35: Suorituskyky +1 °C:ssa: Tuotto lämpötilan kasvaessa sähkötehon otto kasvaa ja COP alenee. Lämmityksen tehontuottokyky säilyy lähes muuttumattomana. Kuvan COP kuvaa tilannetta lämmityskäynnin aikana, josta ei ole vähennetty sulatusten vaikutusta.\nKuva 36: Lämmityskäynnin aikana paras hyötysuhde saavutetaan, kun pumppu käy noin puolella teholla (30-50 r/s). Hyötysuhde putoaa erityisesti korkeilla kierroksilla. On kuitenkin huomattava, että käytännössä kylmissä käyttöolosuhteissa kone sulattelee aina tunnin lämmityskäynnin jälkeen, mikä nostaa sulatusten vaatiman takaisinoton osuutta suhteessa sitä enemmän, mitä pienemmällä teholla kone käy. Täydellä teholla käynnin aikainen COP menetys on kuitenkin suurempi kuin sulatusten vaatima takaisinotto. Koneen maksimikierroksia voi rajoittaa pienemmäksi. Käytännössä kone kannattaisi valita mahdollisuuksien mukaan sen verran tehokas, että se selviytyy suhteellisen helposti tehtävästään myös kylmissä olosuhteissa.\nKuva 37: Lämpötilasta riippumatta paras hyötysuhde saavutetaan aina osateholla. Alla olevassa kuvassa yhtenäiset viivat ovat 90 r/s käyntinopeudella ja katkoviivat 50 r/s käyntinopeudella. Tulos perustuu koneen omien lämpöantureiden näyttämään ja Pollulla mitattuun virtausmäärään. Vihreät pisteet ovat Pollulta luettuja hetkellisiä teholukemia.\nKuva 38: Kennon huurtumisen vaikutus. Sulatukset tuottavat nollakelillä tyypillisesti 2,5 - 3 l vettä mutta kovemmalla pakkasella (-15 °C) enää noin puoli litraa sulatusta kohti. Enimmillään noin nolla asteessa sulatus on tuottanut 5 litraa vettä, kun kone on tarkoituksella käynyt täysillä mittausta varten. Silloin kun kenno kerää huurretta nopeasti eli kostealla nollakelillä, toiminta tehostuu merkittävästi sulatuksen jälkeen. Kuvassa on sulatuskellon lukema, joka on käänteinen koneen käymään aikaan sulatuksen jälkeen. Olosuhteissa, missä huurretta kertyy voimakkaasti, COP voi pudota käynnin aikana lähes yhden COP yksikön kennon kerätessä huurretta käyntijakson aikana.\nKuva 39: Toiminta edellyttää säännöllisiä sulatuksia. Sulatuksen aikana kone palauttaa veden kylmempänä kuin se menee koneeseen sisälle. Tavallinen lämmityskattila on riittävän suuri tasaamaan tästä aiheutuvia lämpötilan vaihteluita. Kattilaa suuremmasta varaajasta on etua, mutta yli 500 l varaajasta ei ole tässä suhteessa enää hyötyä suuressakaan talossa. Invertterikoneena 520 M säätää kierrokset tarkasti pyyntilämpötilan mukaan. Silloin kun sulatuksia ei tarvita, havaittavia lämpötilanvaihteluita ei ole. Kuvassa olevan paluulämpötilan vaihtelu johtuu sulatuksista ja kattilan yläpään ajoittainen lämpötilan vaihtelu veden käytöstä.\nKuva 40: Sulatuksen aikainen lämmön takaisinotto. Sulatuksen aikana koneen takaisin ottama lämpömäärä on määritetty seuraamalla lämpötilan pudotusta. Kokonaan huurteettoman kennon tarpeeton sulatus tapahtuu oleellisesti nopeammin kuin vahvasti huurteisen kennon. Tyypillinen sulatus kestää noin 7 -7,5 minuuttia. Tänä aikana kone ottaa noin 0,5-0,7 kWh takaisin tuottamaansa lämpöä. Sulatuksen hyötysuhde ei ole kovin hyvä. Pakkasella vain hiukan huurretta keränneen kennon lämmitykseen käytetystä energiasta noin 10 % kuluu jään sulattamiseen. Lauhemmissa olosuhteissa sulatukset tapahtuvat helpommin mutta jäätä on usein enemmän ja kokonaisuudessaan sulatus vaatii yhtä paljon aikaa ja energiaa kuin pakkasellakin. Tyypillisesti jään sulattamiseen kuluu pikku pakkasella noin 25 % lopun kuluessa häviöihin. Kun ulkona on lämpöasteita, sulatuksen hyötysuhde on jopa 50% ja vesi saanto kostealla ilmalla 2-3 kg käyntijaksolta. Sulatuksen aikana kone käy kevyesti 40 rps kierroksilla ja noin 1,2 kW sähköteholla. Sulatuksen aikainen sähkönkulutus 0,1-0,15 kWh sulatusta kohti on suhteellisen vähän verrattuna tunnin mittaisen lämmitysjakson aikana kulutettuun sähköenergiaan, joka on kylmissä olosuhteissa 2-4,5 kWh. Sulatteluun kuluu erityisesti aikaa, mikä alentaa koneen lämmitystehoa.\nSulatus @- 7,5 °C, takaisinotto 0,65 kWh, vesi 1,75 kg, sulatuksen hyötysuhde 25%\nSulatus @-16,2 °C, takaisinotto 0,62 kWh, vesi 0,59 kg, sulatuksen hyötysuhde 9%\nHyötysuhde = jään sulamislämpö / sulatuksen takaisin ottama energia\n-Tuotetun lämpöenergian määrälle olisi hauska saada mittaus alá Pollucom\nJos Qn 1,5 riittää niin mulla lojuu yksi tuollainen+liitinpari ylimääräisenä nurkissa.\nSIIRRETTY: CTC Ecoair 520 M\nTämä aihe on siirretty alueelle Muut merkit.\nVILP on osoittautunut erittäin kannattavaksi, jos sitä verrataan pelkkään öljylämmitykseen, sähkölämmitykseen tai myös lähtötilanteeseen eli öljy + ILP lämmitykseen. Suuren osan VILP:in tuomasta säästöstä olisi voinut saada aikaan myös hankkimalla toisen ILP:n kellarikerrokseen. Myös maalämpö olisi ollut perusteltavissa taloudellisesti pelkkää öljylämmitystä tai alkuperäistä öljy + ILP lämmitystä vasten. Tässä tapauksessa päädyttiin VILP:in, koska se oli helposti toteutettavissa omatoimisesti ja kannattavuus vaikutti erittäin hyvältä.\nEnergian hinta on vaihdellut voimaakkasti siitä kun saneeraus on päätetty ja toteutettu. Saneerauksen aikana polttoöljy maksoi noin 85 senttiä litra. Suorissa käyttökuluissa lämpöppumppu on tuonut noin 2500 € säästön vuodessa. Kannattavuusarvio on laskettu 90 senttiä/l öljyn hinnalla. Lisäksi VILP on laskettu kuoletettavaksi 10 vuoden kuluessa ja sille on budjetoitu 200 €/vuodessa korjauskustannuksia. Vastaavasti maalämpöpumppu on laskettu uusittavaksi 15 vuoden välein. VILPille on käytetty tässä varmuuden varalta maalämpöpumppua lyhyempää käyttöikäodotetta, koska koneiden pitkäaikaisesta käytöstä on melko vähän kokemuksia ja toisaalta tässä tapauksessa käyttöikäodote vaikuttaa melko vähän kannattavuuteen. Ilmalämpöpumpuista on enemmän kokemuksia ja 10 vuoden käyttöaika tyypillisesti ylitetään. Kaikki kustannukset edellä kerrotulla tavalla laskien tuotoksi jää noin 1500 € vuodessa.\nKannattavuus arvion pohjana on vanha alkuperäinen mutta käyttökelpoinen öljykattila. Öljylämmitystä olisi ollut mahdollista jatkaa ilman toimenpiteitä, joskin noin 30 vuotta vanha kattila ja poltin olisi saattanut jatkuvassa käytössä edellyttää tulevaisuudessa korjauksia tai uusimista. Kannattavuusvertailussa on lähdetty siitä, että öljykattilalle ei tehdä mitään välttämättömien pienten huoltotoimenpiteiden lisäksi. Tästä optimisesta lähtökohdasta huolimatta on löydettävissä useita lämmitystapoja, jotka merkittävistä perustamiskustannuksista huolimatta maksaisivat kohtuullisen nopeasti itse takaisin alentuneina käyttökustannuksina. VILPin kanssa öljykattila toimii varaajana sekä tuki- ja varalämmönlähteenä.\nMaalämpö olisi voinut korvata koko lämmitystarpeen. Toisaalta se olisi merkinnyt sitoutumista yhteen lämmitystapaan ja perusteellista saneerausta. Maalämpöön olisi myös liittynyt riski vesikaivosta. Projekti olisi ollut oleellisesti VILPin asentamista suurempi ja sen toteuttaminen omatoimisesti järkevässä ajassa olisi ollut haasteellista. Maalämmöllä käyttökustannukset olisivat pienimmät, varsin tarkasti samat kuin hakekattilalla ostettaessa hake valmiina. Takaisinmaksu aika on järkeävä mutta tuotto jää huomattavan suuren perustamiskustannuksen suhteellisen pieneksi. Vastaavasti toiminta olisi todennäköisesti mutkatonta. Maalämmön kustannusarvio perustuu avaimet käteen tarjoushintaan.\nKattilassa on jo valmiina lämmitysvastukset 15 kW teholle, mikä ei olisi edellyttänyt mitään muutostöitä. Suorasähkön käyttöön vesikiertolämmityksen kautta olisi voinut siirtyä heti ilman mitään toimenpiteitä. Tämä ei olisi tuonut kuitenkaan mitään säästöjä. Suorasähkö on kuitenkin hyvä varalämmitys, jos kaikki muu pettää.\nToteutus olisi edellyttänyt suuria ja perusteellisia saneeraustoimia ja tarvittavien varaajien asentamista pannuhuoneeseen. Varaavassa sähkölämmityksessä olisi mahdollista hyödyntää 2-aikatariffin edullisempaa yösiirtoa, lisäksi myös sähköenergiaa on todennäköisesti saatavilla yöaikaan keskimääräistä halvemmalla. Laskelmassa on huomioitu 2-aikatariffin lisämaksut ja myös taloussähkön kulutuksen siirtyminen pääosin kalliimmalle päiväajalle. Vertailulaskelmassa oleva kustannusarvio ei perustu tarjouksiin vaan on oma karkea arvio kustannuksista. Varaava sähkölämmitys olisi tullut suurimman osan ajasta käyttökustannuksiltaan huomattavasti öljylämmitystä edullisemmaksi. Suhteellisen suuren lämmitystarpeen täyttäminen pelkästään yöaikaan olisi ollut kovimpien pakkasten aikaan haasteellista ja vaarana olisi ollut kulutuksen siirtymistä osittain kalliimmalle päivähinnalle.\nPelletin käyttöä varten olisi tarvittu varastosiilo ja käytännössä uusi kattila polttimineen. Pelletti olisi tuonut huomattavan säästön öljylämmitykseen verrattuna mutta samat säästöt sai aikaiseksi myös VILPillä. Pelletissä arvelutti myös paloturvallisuus ja laitteiston vaatima seuranta.\nPuulämmitys olisi edellyttänyt soveltuvaa kattilaa ja ruuvipoltinta. Puulämmitys olisi käyttökustannuksiltaan maalämmön kanssa edullisin, mutta työläin vaihtoehto. Hakepolttimissa on myös tunnistettavissa tulipaloriski ja ne sitovat käyttäjäänsä. Perustamiskustannus ja ylläpitokulut perustuvat omaan arvioon. Joka tapauksessa olisi tarvittu vähintään soveltuva kattila ja hakepoltin.\nIlmalämpöpumppujen (ILP) asentaminen\nTalossa jo oli yksi ilmalämpöpumppu ja kellariin olisi hyvin voinut asentaa toisen. Ilmalämpöpumput olisivat maksaneet todennäköisesti nopeasti itsensä takaisin ja niillä öljylämmityksestä olisi voinut korvata ehkä noin puolet. Vaihtoehto hylättiin liian osittaisena ratkaisuna. VILPin kattavuus on parempi ja tuottopotentiaali on kokonaisuudessaan näin huomattavasti suurempi, vaikka ilmalämpöpumpuilla tuotto prosentti olisi todennäköisesti muodostunut parhaaksi. Kustannusarvio perustuu kahden hyvän ja tehokkaan lämmittämiseen soveltuvan ilmalämpöpumpun avaimet käteen asennukseen.\nKaikissa vaihtoehdoissa on jyvitetty kuluvien koneiden ja laitteiden arvo arvioidulle laskennalliselle käyttöajalle. Lisäksi on budjetoitu pieni korjaus ja huoltokustannus. Ilmalämpöpumpuille (ILP) ei ole laskettu korjauskustannuksia vaan ne on katsottu vaihdettavan uusiin 10 vuoden käytön jälkeen.\nKuva 51: Kannattavuuslaskelma-arvio eri saneerausvaihtoehdoista\nSÄÄSTÖJEN KERTYMINEN LÄMMITYKSESSÄ\nAlla olevassa kuvassa on esitetty VILPillä saavutettu tuotto. Tuotto on laskettu toteutuneen sähkönhinnan ja todetun suorituskyvyn mukaan. Vertailukohtana on öljylämmitys edellä kuvatuilla perusteilla. Huomaa, että tätä ei pidä suoraan ajatella kannattavuus ja takaisinmaksuaikalaskelmaksi, sillä laitteiston käytön aikaista kulumista ja uusimistarvetta ei ole tässä otettu millään tavalla huomioon.\nKuva 52: Säästöjen kertyminen. Kuvassa ei ole otettu huomioon laitteen kulumista käytössä eikä pääomakustannusta. Käytännössä laitteen käyttöiäksi voinee olettaa luokkaa 10 vuotta.\nYhteenvetona kuukausittainen energiatase: Diagrammi esittää kolmen edellisen vuoden 2017 (elokuusta joulukuuhun), 2018, 2019 ja 2020 (tammikuusta lokakuuhun) kuukausien keskimääräisen energiankäytön ja tuottotavat.\nKuva 53: Keskimäärinen energiatase kuukausittain. Kuukausien kulutus ja tuotto on kyseisten kuukausien keskiarvo.\nTuotettu energia on vaihdellut melko vähän vuosien välillä. Kylmimpinä kuukausina tukilämmitys on nostanut merkittävästi ostoenergian osuutta. Talossa ei ole lämmittämiseen soveltuvaa takkaa, joten sähkö ja öljy ovat ainoat käytössä olevat energianlähteet.\nKuva 54: Kuukausikohtainen ostoenergian käyttö ja lämpöenergian tarve.\nTuotettua energiaa on mitattu käytettynä ostetulla PolluCom energiamittarilla. Alla olevassa kuvassa on verrattu mittaustulosta mallinnuksella laskettuun tuottoon. Mallinnus perustuu vain ulkolämpötilaan. Pollun kuluessa mittaustulos alkaa jäädä jälkeen mallinnuksesta. Energiamittarin hiipuvaa näyttöä on vaikea huomata, koska lämmöntarpeeseen vaikuttavat myös veden käyttö ja ulkolämpötilasta riippumattomat tekijät kuten auringon lämmittävä vaikutus. Luonnollisesti lämmitystarve vaihtelee muutenkin hieman. Lämmittäviä tulisijoja ei ole ja ne tekisivätkin poikkeaman analysoinnin vaikeaksi. Ilmalämpöpumppua ei ole käytetty lämmittämiseen VILP asennuksen jälkeen.\nKokonaisuudessaan voidaan todetta, että pitkällä aikavälillä mallinnus antaa hyvin luotettavia ja toistettavia tuloksia, jos energiankäyttöön vaikuttavat muut tekijät eivät muutu. Käytettynä ostetuissa energiamittareissa on ollut pohjalla muutaman tuhannen kuution virtaama ja vajaan 100 MWh energialukema. Lämpöpumppukäytössä lämpötilaero on pieni ja virtaama suuri, mistä syystä vuodessa kertyvä virtausmäärä on reilusti yli 10 000 m3. Ensimmäinen PolluCom mittari on uusittu elokuussa 2020 ja sen virtausta mittaavaan rattaan lakerointi oli pahoin kulunut.\nKuva 55: Lämpöpumpun mallinnetun ja mitatun tuoton ero.\nAlla olevassa kuvassa on esitetty jaoteltuina energiakustannukset teoreettisena tarkasteluna siitä lähtökohdasta että kaikki energia olisi tuotettu suorasähkölämmityksellä ja sähköstä olisi maksettu sama hinta (valkoinen käyrä). Pylväät esittävät toteutunutta energianhankintakustannusta. Pylvään ja käyrän väliin jäävä osuus säästö. Lämpöpumppukoneen kulumista käytön seurauksena ei ole jyvitetty kaavioon kuluna mutta toteutuneet korjauskustannukset on lisätty käyttökuluksi.\nKuva 56: Kuukausittaiset energiakustannukset.\nVuositasolla COP on nousee talven pakkasista marraskuulle saakka. Erityisesti syksy on otollista aika VILP lämmitykselle, kun lämmitystarvetta on mutta pakkaset ovat harvinaisia.\nKuva 57: COP:n ura eli vuosittainen kumulatiivinen COP kuukausittain. Kuvassa on tammikuusta lähtien vuoden kumulatiivinen tuotto ja kulutus. Lukuihin sisältyvyät lämpöpumpun toiminnot, veden tulistusvaraajan kulutus ja tukilämmitys (öljyllä ja sähköllä). Luvuissa ei ole mukana lämmönjaon kiertopumput.\nMillaisen kuukausi-copin saitte aikaiseksi?\nMulla tuli 2,1 keskilämmöllä -0,5, pyynnillä 42 astetta.\nPumppauksen COP. Pollulla mitatusta lämmöntuotannosta ei ole vähennetty sulatukseen kuluvaa energiaa, minkä vuoksi Pollu -mittauksen perusteella talvella pumppauksen COP näyttää liian optimistiselta.\n2016\tElokuu …….\tCOP laskettu =\t5,35\n2016\tSyyskuu …..\tCOP laskettu =\t5,17\n2016\tLokakuu …..\tCOP laskettu =\t3,65\n2016\tMarraskuu…\tCOP laskettu =\t2,75\n2016\tJoulukuu ….\tCOP laskettu =\t2,55\n2017\tTammikuu ..\tCOP laskettu =\t2,63\n2017\tHelmikuu ….\tCOP laskettu =\t2,51\n2017\tMaaliskuu …\tCOP laskettu =\t3,05\n2017\tHuhtikuu …..\tCOP laskettu =\t3,61\n2017\tToukokuu …..\tCOP laskettu =\t4,63\n2017\tKesäkuu …..\tCOP laskettu =\t4,81\n2017\tHeinäkuu …..\tCOP laskettu =\t5,12\n2017\tElokuu ……..\tCOP laskettu =\t4,93\tCOP Pollulla mitattu =\t5,10\n2017\tSyyskuu ……..\tCOP laskettu =\t4,85\tCOP Pollulla mitattu =\t4,67\n2017\tLokakuu ……..\tCOP laskettu =\t3,47\tCOP Pollulla mitattu =\t3,74\n2017\tMarraskuu …\tCOP laskettu =\t2,81\tCOP Pollulla mitattu =\t3,38\n2017\tJoulukuu …….\tCOP laskettu =\t2,76\tCOP Pollulla mitattu =\t3,24\n2018\tTammikuu …….\tCOP laskettu =\t2,62\tCOP Pollulla mitattu =\t2,95\n2018\tHelmikuu …….\tCOP laskettu =\t2,27\tCOP Pollulla mitattu =\t2,49\n2018\tMaaliskuu …….\tCOP laskettu =\t2,60\tCOP Pollulla mitattu =\t2,77\n2018\tHuhtikuu …….\tCOP laskettu =\t3,44\tCOP Pollulla mitattu =\t3,62\n2018\tToukokuu …….\tCOP laskettu =\t4,44\tCOP Pollulla mitattu =\t4,52\n2018\tKesäkuu …….\tCOP laskettu =\t4,72\tCOP Pollulla mitattu =\t4,72\n2018\tHeinäkuu …….\tCOP laskettu =\t5,66\tCOP Pollulla mitattu =\t5,66\n2018\tElokuu …….\tCOP laskettu =\t5,27\tCOP Pollulla mitattu =\t5,27\nKesällä pumppu on ajoitain ollut ukkosvaaran ja matkoilla olon vuoksi pitkiä aikoja pois päältä. Kesä, heinä ja elokuussa 2018 laskennallinen lämmöntuotto on korjattu Pollulla mitattuun, minkä vuoksi COP laskettu = COP Pollulla mitattu.\nLämmön tarpeen jakauma ei ole minulla ehkä aivan tyypillinen. Liitteenä olevassa kuvassa on asuinkerroksen lämmitys tarve sekä koko lämmitystarve. Kellarin lämmitystarve on näiden erotus.\nPumpun kuorma ja lämmitystyksen jakauma.jpg\n54,6 KB · Katsottu: 297\n5 Helmikuu 2017\nOSTOENERGIAN KULUTUS JA ENERGIATEHOKKUUDEN PARANEMINEN\nLÄMMITYSTAPA Todellinen E arvo Energialuokka\nTodettu VILPin kanssa * 57 kWh/m2 95 kWhe/m2 B (75 - 115)\tExtrapoloitu 2 x elokuun-tammikuun kulutus\nVILP kannattavuusarvio 70 kWh/m2 110 kWhe/m2 B (75 - 115)\nEnnen ILPin ja öljyn kanssa 109 kWh/m2 137 kWhe/m2 C (115 - 144)\nVerrat. alkup. öljylämmitykseen 134 kWh/m2 157 kWhe/m2 D (144 - 244)\nSähkön energiasaanto 1,0 kWh/kWh, laskettu kaikelle sähkön kulutukselle\nSähkön E kerroin 1,7 kWhe/kW, laskettu kaikelle sähkön kulutukselle\nÖljyn energiasaanto 9,0 kWh/l\nÖljyn E kerroin 10,0 kWhe/l\n* Joulukuun 2016 ja tammikuun 2017 lämmitystarveluku on ollut keskimääräistä ~10% pienenpi. Tätä ei ole huomioitu laskelmassa.\nMitäs jos nyt pakkasen ajaksi kylmästi lopetat sen kellarin lämmittämisen ja kokeilet mitä tapahtuu CTC:n ottotehoille ja COPeille. Veikkaisin oman kellarin lämmityksen pohjalta, että kellarin lämpötila ei kovin äkkiä muutu. Eikä se kellari tähän aikaan vuodesta kostukaan.\nNyt pakkasen aikaan on koemielessä lämmitys katkaistu kellarista. Eli siltä osin säästyneen öljyn verran saa Setä sitten kärsiä ja pumpata kellarin taas lämpimäksi pakkasten väistyttyä. Jos ennusteet pitävät paikkansa, öljylämmitys on tarpeen elisestä illasta huomiseen aamuun, kun pakkasta 20 pahemmalla puolella.\nTuo kellarikerroksen lämmityskierron osuus on näin pakkasellakin luokkaa 30% lämmitystarpeesta. Kattilan ollessa kuuma, pannuhuoneen sisäiset häviöt ovat nekin yli 10 % ja niihin en voi vaikuttaa kattilan ollessa nyt kuuma. VILPin käydessä, kattilahuoneen sisäiset häviöt pienenevät.\nVuosi sitten (18.1.2016) -27 °C mitattuna ilman veden käyttöä\nPelkkä yläkerran lattialämmityskierto (36°C) = 3,3 80\nPelkkä pannuhuone + KV kierto = 1,2 29\nPelkkä yläkerran patterikierto (50-51°C) = 2,8 67\nPelkän kattilan häviöt ilman kiertoja 0,6 15\nPelkkä kuumavesikierto 0,6 14\nPelkkä kellarin lämmityskierto (50-51 °C)= 3,5 84\nTASE Kaikki yhteensä 10,9 261\nYläkertaan (lattiat + patterikierto) 6,1 147\nKellariin (kellarin kierto + KV kierto + pannuhuone) 4,7 113\nMeillä kellarin lämmitys on ollut aika hämmentävää. Muinoin kun muutimme kellarissa oli kutakuinkin 12 astetta kesät talvet. Kun kellaria käytetiin työtilana sitä lämmitettiin omalla ILPillä joka otti ihan kunnolla energiaa kesät talvet ja kellarin lämpötila saatiin ILPillä sopivaksi. Nyt kellarin ILP-lämmitys on ollut 1,5v pois päältä .. eikä siellä ole vieläkään kylmä, asteita en ole mitannut. On siellä pieni vesipatteri. Kesällä siellä pyöritettiin ILPpiä kosteudenpoistolla, vettä tulee loppukesästä reilusti.\nTässä vielä kuinka tuo kellarin lämmityksen poiskytkeminen vaikuttaa pumpun kuormaan. Kierrosnopeus on otettu juuri ennen sulatuksen alkamista. Tämäkään on tuskin aivan stabiili tilanne ja sellaista ei edes ehdi muodostua. Varsinkin kylmissä olosuhteissa tilanne on turhan mairitteleva kapasiteetin riittävyydestä, sillä pumppu käy kuitenkin pitkän osa käyntijakson alusta täysillä ja tuo täysillä käyntijakson pituus riippuu myös käytännössä suoraan ulkolämpötilasta. Sulatuksen aikana suntit aukeavat ja taas sulatuksen jälkeisessä kiihdytyksessä kiertohin pääsee lämpimämpää vettä. Suntit ovat varmaan säädöllä jo käyntijakson lopulla mutta voi olla että alkukiihdytyksen jälkeistä lämpöpulssia vielä sulatellaan. Pumpattu lämpötila on ollut käyntijakson lopulla noin 35 astetta oltaessa lähellä nollaa ja 36 °C kylmässä päässä.\nPumpun kierrosnopeus ja ulkolämpötila.jpg\n47,8 KB · Katsottu: 320\nOnhan tuo aika suurikin ero. Kuinka sen kellarin lämpötilan kävi ? Kellarin vaatima lämmitysteho ei meillä riippunut ulkoilman lämpötilasta paljonkaan, koska sen seinien takana 'ulkoilma' on maaperä.\nSinne ei siis kannattane pakkasella laittaa käyrän mukaista vettä, tila ei sitä tarvitse eikä ehkä edes kovin paljon siitä lämpene.\nYhden päivän kokeilin pitää ilman kiertoa, lisäksi kierto oli pois vajaat 2 vrk viikolla, kun pakkasta oli parin kymmenen tietämissä.\nAutotalli jäähtyi 14 astetta, kellari vain kolme astetta. Sitten nuo mittaukset on tehty lähinnä vain kytkemällä kellarin lämmitys pois yhden käyntijakson (1h) ajaksi ja niin siitä saakin parhaan tuloksen. Kylmän autotallin päällä yläkerran lattia ei jaksanut lämmetä kunnolla.\nJos tuota jaksaisi veivata, varmaan voisi jotain säästää. En oikein ymmärrä, mutta tuon "ei kellarin lämmitystä" päivän COP ei kauheasti noussut. Ehkä asuinkerroksessa oli jotain vajausta jota piti nostaa ylös ja toisaalta jo jäähtyneen kellarin päällä lattiat sitten varmaan vetivät lämmintä itseensä sen minkä pystyivät.\nPisteet joissa on molemmat kierrot päällä, on mitattu aikaisemmin, silloin kun kellarikin oli lämmin. Taas noissa "ilman kellarin lämmitystä" pisteissä asuinkerros oli enemmän tai vähemmän jäähtyneen kellarin päällä. Eli tuo kellarin osuus on mieluummin suurempi kuin pienempi, mitä tuo kuvatus näyttää.\nPerkasinpa lopultakin oman käyttökertomukseni läpeensä. Toivottavasti taulukot näkyvät luettavina.\nAsumisen osalta on saavutettu päälle 50 % pudotus ostoenergiassa mutta autoissa palaa vielä rutosti dieseliä.