Hiilihydraatit - Ruokasota\nHiilihydraatit eli sokerit, tärkkelys ja kuidut ovat rasvojen ja proteiinien ohella yksi kolmesta perusravintoaineesta. Hiilihydraatteja ei yleisesti pidetä välttämättömänä ravintoaineena, koska elimistö osaa glukoneogeneesissä muodostaa glukoosia ja ketoaineita ravinnosta saaduista proteiineista ja rasvoista sekä kehoon vararastoituneista rasvoista ja proteiineista.\nHiilihydraatit koostuvat hiilestä, vedystä ja hapesta ja tuottavat energiaa elimistön tarpeisiin. Grammasta hiilihydraatteja saadaan energiaa noin 4 kcal eli 17 kilojoulea.\nHiilihydraatit luokitellaan ravintomerkityksen perusteella kolmeen pääryhmään: sokerit, tärkkelykset ja kuituaineet, kuten selluloosa. Hiilihydraatit ryhmitellään lisäksi sokeriyksiköiden lukumäärän mukaan monosakkarideihin, disakkarideihin, oligosakkarideihin ja polysakkarideihin. Tavallisimpia monosakkarideja ovat glukoosi, fruktoosi ja riboosi.\nHiilihydraatit ovat elimistömme pääasiallinen ravinnonlähde. Niistä elimistö vapauttaa energiaa nopeasti kasvuun, lihastyöhön, lämmön ylläpitämiseen, aineenvaihduntaan sekä hermoston ja elinten toimintaan.\nElimistön kannalta tärkein sokeri on glukoosi, joka on aivojen yksinomainen energianlähde. Glukoosi varastoituu elimistössä glykogeeniksi maksa- ja lihassoluihin. Elimistö pystyy tarvittaessa valmistamaan glukoosia maksassa ja munuaisissa maitohaposta, aminohapoista ja rasvojen glyseroliosasta. Tätä prosessia kutsutaan glukoneogeneesiksi ja se varmistaa sen, että mm. hermosoluilla on aina käytössään riittävästi glukoosia energiantuotantoa varten.\nHiilihydraatteja pilkkovia entsyymejä on elimistössä useita. Ihminen pystyy käyttämään hyväkseen tärkkelystä ja sokereita, mutta ei selluloosaa, sillä ihmiseltä puuttuvat sen hajotukseen tarvittavat entsyymit.\nAmylaasi, laktaasi, sakkaraasi\nSuussa tärkkelyksen hydrolyysin aloittaa syljen amylaasi, jota on vain suurten sylkirauhasten erittämässä seroosissa syljessä. Tärkkelyksen pilkkominen maltoosiksi jatkuu pohjukaissuolessa, jossa on haiman erittämää amylaasia.\nMyös ohutsuolen seinämästä erittyy hiilihydraatteja pilkkovia entsyymejä, jotka ovat disakkaridaaseja. Maltoosia pilkkoo maltaasi kahdeksi glukoosimolekyyliksi. Laktoosia pilkkoo laktaasi glukoosiksi ja galaktoosiksi. Sakkaraasi puolestaan pilkkoo sakkaroosia glukoosiksi ja fruktoosiksi. Nämä monosakkaridit siirtyvät ohutsuolen seinämän läpi verenkiertoon.\nSokerit ovat hiilihydraatteja, joiden molekyylit koostuvat yhdestä (monosakkaridit) tai kahdesta (disakkaridit) sokeriyksiköstä.\nTavallisimmat monosakkaridit ovat glukoosi eli rypälesokeri ja hedelmäsokeri eli fruktoosi. Yleensä sokereilla viitataan ruoko- eli pöytäsokeriin (sakkaroosi), joka on glukoosista ja fruktoosista koostuva disakkaridi.\nGlukoosissa ja galaktoosissa on rengasmuodossa hiilirenkaassa viisi hiiliatomia ja yksi happiatomi eli ne ovat pyranooseja. Fruktoosi sen sijaan esiintyy furanoosina ja sen rengasrakenne koostuu neljästä hiiliatomista ja yhdestä happiatomista. Verenkierrossa glukoosi on solujen polttoaine ja tärkein elimistön energianlähteistä. Haiman tuottama insuliini säätelee glukoosin pitoisuutta veressä ohjaamalla sitä soluihin.\nGlukoosia saadaan mm. hiilihydraateista, tärkkelyksestä, marjoista, hedelmistä ja hunajasta. Maksa muuttaa fruktoosia ja galaktoosia solujen energiantarvetta tyydyttäväksi glukoosiksi.\nMonosakkaridit ovat perussokereita, joissa on yksi sakkaridirengas, johon on liittynyt muita ryhmiä. Monosakkarideissa on viisi tai kuusi hiiliatomia. Viisi hiiliatomia sisältävät monosakkaridit ovat pentooseja ja kuusi hiiliatomia sisältävät monosakkaridit ovat heksooseja.\nPentooseja ovat riboosi ja deoksiriboosi, jotka ovat DNA:n ja RNA:n rakennusaineita. Heksooseista tärkeimmät ovat glukoosi (rypälesokeri), fruktoosi (hedelmäsokeri) ja galaktoosi.\nGlukoosi on verenkierrossa solujen energian tuotantoon käyttökelpoisessa muodossa. Sitä saadaan runsaasti mm. hedelmistä, marjoista ja hunajasta ja sen pitoisuutta veressä säätelee insuliini.\nFruktoosia on marjoissa, kasviksissa ja hunajassa. Sekä galaktoosia että fruktoosia muutetaan maksassa glukoosiksi ja siksi ne imeytyvät hitaammin.\nDisakkaridit ovat kahdesta monosakkaridista eli yksinkertaisesta sokerimolekyylistä muodostuneita hiilihydraatteja. Disakkaridit hajoavat ruoansulatuksessa entsyymien vaikutuksesta monosakkarideiksi, jotka imeytyvät suolen seinän läpi. Tärkeimmät disakkaridit ovat sakkaroosi (ruokosokeri), maltoosi (mallassokeri), laktoosi (maitosokeri) ja trehaloosi (sienisokeri.\nSakkaroosi muodostuu glukoosista ja fruktoosista. Maltoosi (glukoosi+glukoosi) esiintyy maltaissa ja sitä saadaan mm. tärkkelyksestä. Laktoosia (glukoosi+galaktoosi) saadaan maitotuotteista.\nGlukoosi eli rypälesokeri on ihmiselle elintärkeä sokeri ja solujen tärkein polttoaine. Kaikki ravinnosta saatavat hiilihydraatit muutetaan glukoosiksi, joka imeytyy verenkiertoon ja varastoidaan tarpeen mukaan glykogeeniksi maksaan ja lihaksiin.\nKun glykogeenivarastot ovat täynnä, ylimääräinen glukoosi muutetaan maksassa ja rasvasoluissa edelleen triglyserideiksi, jotka varastoituvat rasvasoluihin ja maksaan. Glukoosi on aldooseihin kuuluva monosakkaridi, eli se sisältää aldehydiryhmän.\nGlukoosi ja sen fosfaatit ovat tärkeitä energianlähteitä soluaineenvaihdunnassa, jossa glukoosi metaboloituu glykolyysissä ja sitruunahappokierrossa vedeksi ja hiilidioksidiksi, tuloksena adenosiinifosfaatti (ATP).\nGalaktoosi on monosakkaridi, jota esiintyy monissa luonnontuotteissa. Sitä vapautuu myös lehtikasvien fotosynteesissä. Laktoosi on galaktoosista ja glukoosista muodostunut disakkaridi. Galaktosemiaa sairastavilla galaktoosi ei hajoa elimistössä, minkä seurauksena sitä kertyy vereen, kudoksiin ja virtsaan, jolloin galaktoosin saanti voi johtaa hengenvaarallisiin oireisiin.\nLaktoosi eli maitosokeri on maidossa esiintyvä glukoosista ja galaktoosista muodostuva disakkaridi. Äidinmaidossa laktoosia on n. 7 % ja lehmänmaidossa 4,8 %. Laktoosin muodostumista tapahtuu maitorauhasen epiteelisoluissa, joissa laktoosi muodostetaan glukoosista Golgin laitteissa ja pakataan kuljetusvesikkeleihin, joiden avulla laktoosi siirretään solujen ulkopuolelle.\nLaktaasi-entsyymi hajottaa laktoosin monosakkarideiksi, jolloin se voi imeytyä elimistöön. Laktaasin eritys kuitenkin lakkaa lapsella tavallisesti sen jälkeen kun lapsen rintaruokinta päättyy. Laktaasin erittymisen päättymisen jälkeen elimistö ei enää pilko laktoosia.\nPohjois-Euroopassa ja Lähi-Idässä syntynyt mutaatio on kuitenkin vaikuttanut siten, että laktaasin eritys ei lakkaa rintaruokinnan päättymisen jälkeen ja maitotuotteita voidaan käyttää ongelmitta ravinnoksi myös aikuisena. Mutaation syntyyn on vaikuttanut vuosituhansia jatkunut kajankasvatus ja lypsäminen.\nSuomalaisista aikuisista laktaasientsyymin puutos on n. 17 prosentilta, eli heillä on laktoosi-intoleranssi. Tämä ilmenee siten, että maito ja maitotuotteet aiheuttavat ruoansulatuskanavan oireita, ilmavaivoja, turvotusta ja vatsakipuja.\nMaltoosi eli mallassokeri on disakkaridi, joka muodostuu kahdesta glukoosimolekyylistä. Maltoosia syntyy mm. tärkkelyksen hajotessa ruoansulatuskanavassa. Tärkkelyksen maltoosiksi hajottava entsyymi on amylaasi.\nAmylaasi on ruoansulatuskanavassa esiintyvä tärkkelystä pilkkova entsyymi. Amylaasia erittävät sylkirauhaset ja haima. Haiman amylaasi erityy haiman eksokriinisessa osassa rauhassoluista haimanesteeseen, joka erittyy haimatiehyttä pitkin ohutsuolen alkuosaan eli duodenumiin.\nFruktoosi eli hedelmäsokeri on sokeri, jota esiintyy kaikissa hedelmissä ja hunajassa. Sitä käytetään makeutusaineena mm. siksi, että ihminen maistaa sen kaksi kertaa niin makeana kuin ruokosokerin.\nRuokosokerin pilkkoutuessa elimistössä syntyy fruktoosia ja glukoosia. Fruktoosi voi metabolisoitua ihmisillä ainoastaan maksassa. Ruoansulatukseen osallistuvista elimistä maksa rasittuu eniten juuri sokereista, ja etenkin nykyisin yleisesti makeuttamiseen käytettävästä HFCS (high fructose corn syryp) fruktoosisiirapista.\nJoissakin viimeaikaisissa tutkimuksissa hedelmäsokerin on todettu rajoittavan immuunijärjestelmää, järkyttävän elimistön kivennäisainetasapainoa, häiritsevän hedelmällisyyttä, nopeuttavan ikääntymistä, ja se on yhdistetty myös dementiaan, yliaktiivisuuteen ja ahdistuneisuuteen. Myös eräiden syöpien (rintasyöpä, munasarjasyöpä, eturauhassyöpä, peräsuolen syöpä, haimasyöpä, keuhkosyöpä, sappirakon syöpä ja vatsasyöpä) ja fruktoosin väliltä on löydetty korrelaatio. Lähde: Wikipedia\nProceedings of the National Academy of Sciences on julkaissut tutkimuksen, joka osoittaa fruktoosin aktivoivan haimaa siten, että insuliinin eritys kiihtyy. Tutkimuksessa havaittiin, että fruktoosi aktivoi haimasoluissa samoja proteiineja, jotka aistivat makean myös suussamme ja kiihdyttävän insuliinin eritystä glukoosia enemmän:\n”Most sugars join the [metabolic assembly line] at a point where a supervisory enzyme can control the flow of goods. But fructose comes in farther down, where it can lead to an overproduction of fat. And because fructose … doesn’t stimulate the same insulin response that glucose does, the hormone isn’t doing the other regulatory things it usually does, like moderating appetite.”\nFruktoosi lisää insuliinin eritystä ja tämä aiheuttaa insuliiniresistenssia, joka voi johtaa aikuistyypin diabetekseen. Fruktoosi rasittaa myös maksaa, koska maksa joutuu tuottamaan fruktoosista elimistölle polttoaineeksi kelpaavaa glukoosia. Verenkiertoon jääneen soluihin varastoitumattoman glukoosin maksa muuttaa triglyserideiksi eli rasvasoluiksi, jolloin fruktoosi lisää elimien ympärille varastoituvan rasvan määrää, lihavuutta ja myös riskiä sairastua ei-alkoholista johtuvaan rasvamaksaan.\nGlukoosi-fruktoosisiirappi (High Fructose Corn Syryp / HFCS)\nElintarviketeollisuus on korvannut luonnollisia sokereita edullisella nestemäisellä makeuttajalla, joka tunnetaan nimillä fruktoosisiirappi, isoglukoosi, glukoosi-fruktoosisiirappi ja maissisiirappi. Tämä HFCS eli High Fructose Corn Syryp kehitettiin Japanissa 1966 ja se tuli Yhdysvaltojen markkinoille 1975. Se on 20 % makeampaa ja noin kolme kertaa edullisempaa kuin sakkaroosi eli pöytäsokeri. maksalle ongelmallista makeuttajaa löytyy nykyisin lähes kaikista prosessoiduista elintarvikkeista. HFCS on hyvin ongelmallinen ”sokeri” etenkin maksalle ja sitä pidetään yhtenä syypäänä mm. nykyisiin diabetes- ja ylipainoepidemioihin sekä alkohlista riippumattoman rasvamaksan kehittymiseen.\nFODMAP (Fermentable, Oligo-, Di-, Mono-Saccharides and Polyols)\nFODMAPit, kuten sokereihin luokiteltavat fruktaani ja raffinoosi ovat paksusuolessa fermentoituvia lyhytketjuisia hiilihydraatteja, jotka voivat aiheuttaa kipu- ja turvotusoireita henkilöille, joilla on ärtyvän suolen oireyhtymä. FODMAP-hiilihydraatteja sisältäviä ruoka-aineita ovat mm. palkokasvit, sipulikasvit ja kaalit sekä tuotteet, joissa on laktoosia, ksylitolia, sorbitolia, mannitolia tai maltitolia.\nTärkkelys on kasvien varastopolysakkaridi, vararavinto, jota kasvi valmistaa monosakkarideista fotosynteesissä.Tärkkelystä käytetään ruoanlaitossa usein suurustamiseen ja teollisuudessa liimojen, paperien, alkoholin, tekstiilien ja tärkin valmistuksessa. Tärkkelys on monimutkainen haarautumaton amyloosi tai haarautunut amylopektiini, joka on glukoosiyksiköistä koostuva ketju. Suurin osa ruoasta saatavista hiilihydraateista on tärkkelystä. Sen tärkeimmät lähteet ovat perunat ja viljat. Tärkkelys on kylmään veteen liukenematon polysakkaridi.\nPolysakkaridien, esimerkiksi tärkkelyksen pilkkomiseen elimistö käyttää monia ruoansulatusentsyymejä, kuten amylaasia.\nSokeriaineenvaihdunta ja insuliini\nInsuliini on hormoni, joka säätelee sokeriaineenvaihduntaa elimistössä. Insuliinia tuottavat haiman Langerhansin saarekkeissa sijaitsevat beetasolut. Rakenteeltaan insuliini on monimutkainen aminohappoketju ja sen vastavaikuttajia ovat glukagoni ja adrenaliini.\nInsuliini ohjaa insuliinireseptoreiden säätelemää glukoosin kulkua rasva- ja lihassolujen solukalvojen läpi. Insuliinireseptorit säätelevät glukoosin varastoitumista glykogeeneiksi ja rasvahapoiksi. Insuliinin eritystä haimasta lisäävät pohjukkaissuolen seinämistä verenkiertoon erittyvä GIP-hormoni, parasympaattinen hermosto ja glukagoni.\nSokeriaineenvaihdunnan sairaudet: diabetes\nDiabetes (diabetes mellitus) on sokeriaineenvaihdunnan sairaus, joka aiemmin tunnettiin ”sokeritautina”. Nuoruustyypin diabetes eli diabetes mellitus juvenalis on automimmuunisairaus, jossa elimistön omat puolustusmekanismit tuhoavat haiman Langerhansin saarekkeiden insuliinia tuottavat beetsolut ja haiman kyvyn erittää insuliinia.\nAikuistyypin diabeteksessä (tyypin II diabetes) haima erittää insuliinia riittämättömästi samalla kun tämän vaikutukset soluissa ovat estyneet. Aikuistyypin diabeteksen esiasteena pidetään metabolista oireyhtymää.\nDiabeteksessa veren sokeripitoisuus kasvaa liian suureksi kun ravinnossa olevat hiilihydraatit hajoavat glukoosiksi (rypälesokeri) ja kulkeutuvat vereen. Normaaliloissa haiman Langerhansin saarekkeet erittävät insuliinia, joka ohjaa vereen glukoosin soluihin alentaen veren glukoosi- eli sokeripitoisuutta. Diabeteksessa glukoosin siirtyminen soluihin on heikentynyt joko riittämättömän insuliinintuotannon tai solujen insuliiniresistenssin vuoksi. Jatkuvasti koholla oleva verensokeri vahinttoittaa kehon kudoksia, kuten silmiä, munuaisia, sydäntä ja verenkiertoa.\nHiilihydraateista saadaan monia sokereita sekä tärkkelystä ja kuituja, jotka ovat sokerin varastomuotoja. Tavallinen pöytäsokeri muodostuu yhtäläisestä määrästä glukoosia ja fruktoosia.\nKuidut ja resistentti tärkkelys eivät ravitse ihmisen energiantarvetta, mutta ne ruokkivat suoliston hyviä bakteereita. Suolistobakteerit tuottavat aineenvaihduntajääminä mm. eräitä vitamiineja (K2, B12) sekä ruoansulatuskanavan, aineenvaihdunnan ja immuunijärjestelmän toimintaa stimuloivia kemiallisia yhdisteitä.\nSolun solulimassa glukoosi osallistuu glykolyysiin eli reaktioiden sarjaan, jossa glukoosimolekyyli hajotetaan pyruvaatiksi. Glukoosi on solujen energiantuotannon lähtöaine.\nFruktoosin aineenvaihdunta tapahtuu maksassa, jossa se muutetaan rasvaksi. Hedelmistä saatava fruktoosi esiintyy terveellisenä kompleksina, johon sokereiden ohella on sitoutunut antioksidantteja, kuituja, mineraaleja ja vitamiineja.\nHaima osallistuu ravintoaineiden aineenvaihduntaan erittämiensä ruoansulatusentsyymeiden sekä insuliinin ja glukagonin avulla.\nAmylaasi pilkkoo sokereita\nPeptidaasit pilkkovat proteiineja\nLipaasit pilkkovat rasvahappoja\nNukleaasit pilkkovat nukleiinihappoja (DNA ja RNA)\nKun veren sokeripitoisuus on matala, haiman Alfa-solut erittävät glukagonia, joka nostaa verensokeria purkamalla glykogeenejä.\nKun veren sokeripitoisuus on korkea, haiman Beta-solut erittävät insuliinia, joka kiinnittyessään solun insuliinireseptoriin, päästää sokerimolekyylin solun sisälle, jossa se osallistuu energiantuotantoon.\nKeho varastoi osan ravinnosta saaduista sokereista maksa- ja lihassoluihin glykogeeneinä (sokerin varastomuoto), joista energia on nopeasti purettavissa energiaa tuottavan glykolyysin ja soluhengityksen tarvitsemiksi lyhytketjuisiksi sokereiksi (glukoosi).\nKun haiman erittämä glukagoni kiinnittyy maksa- tai lihassolun pinnalla olevaan reseptoriinsa, sokerin pitkäketjuiset varastomolekyylit eli glykogeenit alkavat hajota solussa lyhytketjuisemmiksi sokereiksi. Glykogeeneistä puretut sokerit kulkeutuvat vereen, jolloin verensokeri nousee.\nGlykogeeneihin tankattu nopea varaenergia\nYlimääräinen energia varastoituu verestä nopeasti verensokeria nostavaksi vararavinnoksi maksa- ja lihasoluihin glykogeeneinä. Ihminen voi siis tankata ”nopeasti purettavaa energiaa” esimerkiksi pitkiä urheilusuorituksia silmällä pitäen, mutta glykogeenivarastot ovat rajallisia ja täyttyvät ja tyhjenevät nopeasti.\nGlykogeenien kykyyn varastoida energiaa vaikuttaa kehon rasva- ja lihaskudoksen suhde. Mitä enemmän lihasmassaa, sitä enemmän keho voi varastoida energiaa nopeasti energiaksi purettavina glykogeeneinä.\nVerensokerin lasku lisää glukagonin eritystä haimasta. Glukagoni purkaa maksa- ja lihassolujen glykogeenejä eli sokerivarastoja, jolloin verensokeri jälleen nousee.\nGlukagoni käynnistää myös maksassa ja munuaisten kuorikerroksessa tapahtuvan glukoneogeneesin, joka syntetisoi glukoosia muista yhdisteistä.\nInsuliini-glukagoni-sykli ylläpitää verensokerin tasapainoa, eli sokeriaineenvaihdunnan homeostaasia. Jos sokeri ei pääse soluihin, solujen energiantuotanto kärsii. Jatkuvasti korkea verensokeri kuivattaa soluja ja vahingoittaa verisuonia.\nDiabeteksessa sokeriaineenvaihdunta häiriintyy, joko puutteellisen tai olemattoman insuliinintuotannon tai solujen insuliiniresistenssin seurauksena.\nGlukoosi ja glykolyysi\nSolu saa energiantuotantoon tarvitsemansa glukoosin joko solun ulkopuolelta tai solun sisällä olevasta glykogeenistä (glukoosivarastona toimiva polysakkaridi).\nSolulimassa (sytoplasmassa) tapahtuvassa glykolyysissä glukoosi hajotetaan palorypälehapon anionimuodoksi eli pyruvaatiksi. Anaerobinen energiansaanti perustuu glykolyysiin, joka tuottaa kaksi ATP-molekyyliä ja kaksi NADH-molekyyliä.\nGlykolyysi on monesta reaktiovaiheesta muodostuva reaktioketju. Jos solulla on happea käytettävissään, energiantuotanto jatkuu mitokondrioissa soluhengityksessä. Pyruvaateista saadaan mitokondrioissa eräiden entsyymien avulla tapahtuvassa oksidatiivisessa dekarboksylaatiossa asetyylikoentsyymi-A:ta.\nSokerikanavaproteiinit kiertävät jatkuvasti soluliman ja solukelmun välillä. Kun insuliinipitoisuus laskee veressä, solu imee sokerikanavia sisältävät solukelmun osat sisäänsä. Sokeriaineenvaihdunnan homeostaasi toimii, kun haiman erittämien insuliinin ja glukagonin toiminta ovat tasapainossa, niin että verensokeri pysyy tasaisena ilman suuria nousuja tai laskuja.\nEnergian varastomolekyyli: ADP+ADP – – > ATP+AMP\nGlukoneogeneesi on maksassa ja munuaisen kuoriosassa tapahtuva prosessi, jossa glukoosia valmistetaan jostain muusta kuin hiilihydraatista.\nGlukoneogeneesin lähtöaineena toimii pääasiassa maitohappo, mutta lähtöaineiksi käyvät myös glyseroli, propionaatti, oksaloetikkahappo ja muut sitruunahappokierron väliaineet, ketonit, aminohapot ja rasvahapot, joissa on pariton määrä hiiliä.\nMissä glukoneogeneesi tapahtuu?\nSuurin osa glukoneogeneesistä tapahtuu maksasolujen solulimassa, mutta osittain myös munuaisissa. Munuaisten osuus glukoneogeneesissä kasvaa paaston myötä. Glukoneogeneesi on keskittynyt näihin elimiin, koska vain niistä löytyy glukoosi-6-fosfataasi-entsyymiä, jota tarvitaan glukoosi-6-fosfaatin muuttamiseksi glukoosiksi. Kortisoli lisää glukoneogeneesiin tarvittavien maksaentsyymien määrää.\nGlukoneogeneesiä aktivoi haiman α-soluista erittyvä glukagoni. Haiman β-soluista erittyvä insuliini puolestaan inaktivoi glukoneogeneesiä.\nKasvit ja jotkin bakteerit voivat muuttaa myös tavallisia rasvahappoja glukoosiksi glyoksylaattikierron välityksellä.\nSoluhengitys ja asetyylikoentsyymi-A\nNormaalissa soluhengityksessä rasvahapot hapetetaan ensin asetyylikoentsyymi-A:ksi, jota ei enää voida muuttaa pyruvaatin kautta glukoosiksi. Koska sitruunahappokierron asetyylikoentsyymi-A:n kanssa aloittavaa oksaloetikkahappoa käytetään myös glukoneogeneesin lähtöaineena, ei kaikkea rasvahappojen hapettamisessa syntyvää asetyylikoentsyymi-A:ta voida hapettaa normaalisti, vaan siitä muodostetaan ketogeneesissä ketoaineita. Aivosolut muodostavat ketoaineista rasvahappoja ja ne voivat siirtyä käyttämään ketoaineita myös energiantuotantoon.\nGlukoneogeneesi ja glykolyysi\nGlukoneogeneesin toimintaperiaate on vastakkainen glykolyysille, ja se käyttää myös pääosin samoja entsyymejä (kolmea lukuun ottamatta). Lähtöaineena on usein pyruvaatti (palorypälehapon anionimuoto), jota muodostetaan laktaatista (maitohapon anionimuoto) sekä eräistä aminohapoista.\nPyruvaatti siirtyy ensin mitokondrioon, jossa se muutetaan entsymaattisesti oksaaliasetaatiksi. Oksaaliasetaatti ei pääse ulos mitokondriosta takaisin sytoplasmaan, joten se on ensin muutettava malaatiksi, jolle on kuljetusmekanismi mitokondrion sisäkalvolla. Samalla sytoplasmaan siirtyy pelkistynyt NADH-koentsyymi, jota tarvitaan myöhemmin reaktiosarjassa. Malaatti hapettuu sytoplasmassa uudestaan oksaaliasetaatiksi, joka muutetaan GTP:tä vaativassa reaktiossa fosfoenolipyruvaatiksi.\nMikäli lähtöaineena on laktaatti, fosfoenolipyruvaatti syntyy jo mitokondriossa, koska laktaatin hapettuminen pyruvaatiksi vapauttaa sytoplasmaan tarvittavan NADH-molekyylin.\nFosfoenolipyruvaatti muuttuu vaiheittain glukoosi-6-fosfaatiksi, joka muuttuu lopulta glukoosiksi.\nYhden glukoosimolekyylin tuottaminen vaatii 2 pyruvaattimolekyyliä, 4 ATP:tä, 2 GTP:tä, 2 NADH-molekyyliä ja neljä vesimolekyyliä. Se vaatii siten enemmän energiaa kuin glykolyysi tuottaa yhdesta glukoosimolekyylistä. Lähde: Wikipedia


Huvipuisto ei pärjää retroilulla | Yle Uutiset | yle.fi\nHuvipuisto ei pärjää retroilulla\nHuvipuistojen menestys vaatii puistoilta jatkuvaa uudistumista. Puuhamaassa Janakkalan Tervakoskella on meneillään jo 30. kesä. Keskustelupalstoilla Puuhamaa on saanut kritiikkiä siitä, että se tarjoaa joka vuosi samat laitteet ja palvelut, mutta entistä kuluneempina.\n23.7.2013 klo 16.10\nPuuhamaa siirtyi kuusi vuotta sitten espanjalaisomistukseen ja siellä kesti useampi vuosi mieltää, että Puuhamaan asiakkaat ovat suomalaisia perheitä, jotka käyvät Puuhamaassa jopa vuodesta toiseen. Siksi tarvitaan uudistumista. Kun sitä ei liiemmin tapahtunut, alkoi myös kritiikki keskustelupalstoilla lisääntyä.\nVaikka vanhassa vara olisikin parempi, pelkästään retropuistoksi Puuhamaa ei halua jäädä kertoo puistonjohtaja Ilkka Vaskio .\n- Siisteyden osalta tilanne on saatu huomattavasti paremmaksi ja nyt ollaan viime vuosina saatu laajennusta vesipuiston puolelle. Sinne on saatu muutama oikeinkin kiva iso vesiliukumäki. Nyt olen alettu huoltoon ja kiinteistöjen ja kaikkien asioiden kunnossapitoon kiinnittää enemmän huomiota.\nTyytyväisyyden säilyminen ei ole itsestään selvyys, vaan se vaatii työtä, myöntää Puuhamaan puistonjohtaja Ilkka Vaskio.\n- Puuhamaan imago on ollut kohtuullisen hyvä ja toivottavasti se kantaa myös jatkossakin, mutta kyllä puistolle on investoinnit ja laitehankinnat elintärkeitä.\nilmiötTervakosken PuuhamaahuvipuistotTervakoski, JanakkalaPuuharyhmä OyjJanakkalakeskustelupalstatHämeenlinnan seutukuntavesipuistotvesiliukumäki


dit un dat sitä sun tätä: Ruskeaa\nVasemmalta ylhäältä myötäpäivään : kaksi vanhaa lasipulloa makuuhuoneen ikkunalla,\nsyntymäpäivälahjaksi saatu iso puinen enkeli, kiinalainen pahvipakkaus, makuuhuoneen kaapin ovi (Lloyd loom), lapsuudenkodin lipasto, Thonet-firman kirjoituspöydän tuoli,\nvanha perintötuoli Lappeenrannan tädiltä, ihanasta pehmeästä nahasta tehty olkalaukku.\nMutta mitä on keskimmäisessä kuvassa????\nSiellä on jalopuurasiassa\nAmerikan tädin ikivanha halmapeli. Kun ennen vanhaan matkustettiin varmaan viikko laivalla Amerikan ja Suomen välillä, siellä pelattiin ajankuluksi erilaisia pelejä. Niiltä matkoilta oli jäänyt Rosa-tädin arkkuun mm. halma.\nLabels: meemit, perintöjä, valokuvat\nmizyéna 6. März 2009 um 09:09\nMä ehdin mielessäni jo veikkaamaan puukantista uutta läppäriä :D\nYaelian 6. März 2009 um 09:44\nHieno kollaasi, pullot ovat ihania, samoin vanha lipasto. Minäkin ensin mietin mitä siellä on, ja kiva peli sieltä löytyikin!\nAllu 6. März 2009 um 10:13\nmizyéna: hihi, vai läppäri!\nYaelian: olen ihan mielissäni, että sain pullot ja lipaston kuljetettua Suomesta eikä halmaakaan haluttu kaatopaikalle heittää, vaikka harvemmin tulee pelattua.\nClarissa 6. März 2009 um 12:28\nOlet koonnut kauniin kollaasin ruskeasta. Tekisi kovasti mieli kokeilla tuolla värillä, koska se vaaleanpunainen ei ollut minun värini, vaikka kiva sitäkin oli tehdä.\nRuskeita apteekkipulloja olen minäkin kuljettanut mukanani, muistona opiskeluaikojen asunnosta. Tuon olkalaukun ottaisin mielelläni. Läppäriksi minäkin puurasiaa luulin,nörtti kun olen:(\nAllu 6. März 2009 um 12:43\nClarissa: ei muuta kun kokeilemaan. Laukku on ollut minulla pitkään, mutta nyt tarjouksessa www.hessnatur.com -> Für Sie -> Accessoires. Antaiskohan ne mulle provisiota?\nVai on susta tullut nörtti!? Maailma muuttuu, Eskoseni.\nNurkkalintu 6. März 2009 um 14:54\nHieno kollaasi. Olen hiukka heikkona lasiastioihin...\nKeskimmäisessä kuvassa arvelin olevan hopeisia jotakin, esim. kahvilusikoita, kakkulapio ym.\nAllu 6. März 2009 um 16:24\nNurkkalintu: ei tullut New Yorkista hopeoita, vaikka kyllähän niitä siellä Mr. Vanderbiltillä varmaan olisi ollut, mutta Rosa oli rehellinen. (:-\nMaaMaa 6. März 2009 um 21:21\nMäki arvasin puukantista läppäriä, kuten mizyena ... onkohan semmosia? ois hieno! :)\nKiva ruskea kollaasi!\nHyvää viikonloppua Allu! :)\nSoili 6. März 2009 um 23:37\nIhana perintötuoli. Minäkin ensin ajattelin läppäriä, toiseksi tuli harppikotelo mieleen. Mutta että peli...Kyllä me vieläkin autolautalla pelataan vähintäänkin jotain korttipeliä.\nAllu 6. März 2009 um 23:54\nMaaMaa ja Soili: voi tätä maailman menoa, kaikki on nörttejä ja ajattelee vaan läppäreitä eikä vanhoja kunnon seurapelejä. Those were the days, my friend, ......\nClarissa 7. März 2009 um 12:41\nOlisi pitänyt hakea mies apuun. Hänellä olisi varmaan ollut kaksi vaihtoehtoa: harppikotelo, kuten tuossa edellä, koska se muistuttaa meidän vastaavaa tai sitten hän olisi tunnistanut sen pelilaatikoksi. JOS hän saisi minusta kaverin, pelaisi hän kaikkia mahdollisia lautapelejä.\nAllu 7. März 2009 um 13:53\nClarissa: meillä on Luoja jaellut logiikan vähän epätasaisesti enkä siksi tykkää pelata miehen kanssa. Jos olen aivan varma, että häviän, mies sanoo, että vaihdetaan osia ja sitten hän voittaa siitä (mun mielestä) selvän häviäjän osasta.


1.8ti Compact 3d ID 8403533. Sininen viistoperä henkilöauto\nBMW 316 1.8ti Compact 3d TurvallisuusAjonvakautusjärjestelmäLuistonestojärjestelmäLukkiutumattomat jarrut (ABS)TurvatyynytSisätilat ja mukavuudetIlmastointi: AutomaattinenKeskuslukitusLohkolämmitinOhjaustehostinPenkinlämmittimetSisätilanpistokeSähkökäyttöiset ikkunatSähköpeilitMuutErikoisvanteetHuoltokirjaKahdet renkaatTekniset tiedotTeho: 85 kW / 116 HvVääntö: 175 NmCO2-päästöt: 167 g/kmHuippunopeus: 201 km/hKiihtyvyys (0-100): 10,9 sHenkilömäärä: 5Ovien lkm: 3Kulutus: Kaupunki: 9.70 l/100kmMaantie: 5.30 l/100kmYhdistetty: 6.90 l/100kmOmamassa: 1 375 kgKokonaismassa: 1 800 kgVetomassa (jarrullinen): 1 250 kg\nNyt on hieno tilaisuus saada baijerilainen valioyksilö haltuun. Annetaan uuteen kotiin rahaa vastaan (lue: EI VAIHTOA)\nAuto on palvellut minua ja perhettäni hienosti jo vuodesta 2003, mutta nyt on aika siirtää tämä yksilö kohti uutta kotia ja omistajaa.\nLue lisää »Nyt on hieno tilaisuus saada baijerilainen valioyksilö haltuun. Annetaan uuteen kotiin rahaa vastaan (lue: EI VAIHTOA)\nAutossa on vuosien varrella ollut tyyppilliseen tapaan pieniä pikkuvikoja, mutta kaikki korjaukset hoidettu valtuutetuilla huoltoyhtiöllä. Auto käy ja kukkuu, Toimii hienosti ja vääntöä koneesta löytyy.\n80 000tkm kohdalla kävi myös jakopäärempassa Laakkosella, jossa jakopään tyyppivika korjattiin.\n2012 olin ulkomailla, jolloin auto seisoi tallissa melkein vuoden. Lähti tämän jälkeen ykkösellä käyntiin eikä edes yskinyt. Kilometrit tällä hetkellä noin 184 ja rapiat tuhatta kilometriä. Kysy tarkempaa sähköpostitse. En muista tarkkaa määrää, sillä auto seisoo tällähetkellä lämpimässä tallissa.\nJarrut vaihdettu eteen 2015, ja perään vaihdettu kiekot ja brembon jarrupalat kesällä 2016.\nÖljyhuolto tehty 4/2016. Ajotietokone osaa kertoa seuraavan huoltokäynnin.\nAutomaattinen ilmastointi löytyy. Nesteet siihen vaihdettu kesällä.\nAutoa on pesty pääosin käsin ja vahattu aktiivisesti, viimeisin vahapinta taitaa olla tältä kesältä. Ulkokuori on on lähes täydellinen muutamaa pientä ajan kulumaan poislukien. Mutta ruostepesästä ei ole kyse.\nIkään ja kilometreihin nähden kunto on mielestäni erinomainen. Pienellä laittamisella siitä on mahdollisuus saada vielä paremman (jos uudella omistajalla on kiinnostusta ja halukkuutta) mutta ei ole välttämätöntä korjaustarvetta.\nMukaan allaolevat vanteet, sekä talvirenkaat nastoilla ja bmw:n omilla vanteilla.\nJOS kiinnostuit ja rahatukku polttelee taskussasi, kysy lisää sähköpostitse tai puhelimitse.\nVielä, jos jollekin jäi epäselväksi...EI VAIHTOA!!\nVältäthän myös turhaa renkaan potkimista, ei kuluteta kumikerroksia turhaan. Kiitos. Piilota »\nSoita: 4500 € BMW 316 Nettiauto ID 8403533 Hakutulokset


ATV renkaat | Mönkijän renkaat | Duell - Duell Bike Center\nPalaa etusivulle > Renkaat>ATV renkaat & Muut\nMönkijän renkaat - ATV-renkaat kaikkiin tarpeisiin\nHakusessa mönkijän renkaat kovaan ja suorituskykyiseen ajoon? Meiltä löydät mönkijän renkaat kaikkiin tarpeisiin! Ajoitpa sitten maantiellä, mudassa, lumessa tai maatilalla, meiltä saat parhaan valikoiman ATV-renkaita.\nToimitamme tilaukset jälleenmyyjille varastoltamme parissa päivässä. Kun haluat myymäläsi ATV-renkaat kerralla kuntoon, ota yhteyttä!\nMönkijän renkaat Duellilta jälleenmyyjille\nKun etsit mönkijän renkaita, olet juuri oikeassa paikassa. Saat meiltä satojen tuotteiden valikoiman mönkijän renkaita eri kokoluokista. Kokotaulu...\nKun etsit mönkijän renkaita, olet juuri oikeassa paikassa. Saat meiltä satojen tuotteiden valikoiman mönkijän renkaita eri kokoluokista. Kokotaulukkomme auttaa sinua valitsemaan oikeankokoiset renkaat, etsitpä niitä sitten ahkeraan maatalouskäyttöön tai vauhdikkaaseen kruisailuun metsämaastoon.\nmönkijän renkaat ammatti- ja harrastekäyttöön\nmönkijän talvirenkaat ja nastarenkaat\nATV-renkaat urheiluajoon ja mönkijän crossirenkaat\nlumiketjut tehostettuun pitoon\nmönkijän tarvikkeet, lisävarusteet ja huoltotuotteet\nPidämme valikoimassamme parhaita rengasmerkkejä, jotka takaavat turvallisen ja vauhdikkaan mönkkäriajon. Osan merkeistä löydät vain meiltä yksinoikeudella.\nSaat meiltä mönkijän renkaat mm. seuraavilta valmistajilta:\nValitse mönkijän renkaat käyttötarpeen ja suorituskyvyn mukaan\nMönkijän renkaiden valinta on kokonaisuus, jossa parhaan avun saat ammattilaiselta. Voit kääntyä puoleemme, kun etsit sopivia ATV-renkaita asiakkaillemme - meillä on vuosien kokemus kaikista moottoriurheilun renkaista.\nATV-renkaiden valinnassa on nyrkkisääntöjä, joiden avulla löydät parhaat renkaat. Mönkijän renkaiden valinnassa kaikista tärkeintä on ensin selvittää renkaiden käyttötarve ja haluttu suorituskyky.\nSeuraavat kaksi vaihetta auttavat sorttaamaan ATV-renkaiden tarvettasi.\n1. Millaisella tiellä ajat? Tasaisella maantiellä, rouhealla soralla, lumessa vai mudassa kelirikon aikaan? Etsitkö renkaita, joiden suorituskyky ei laimene silloinkaan, kun tien pinta on saanut osumaa sateesta ja jäästä?\n2. Kuinka kestäviä renkaita etsit? Kaipaatko enemmän kestävyyttä ammattikäyttöön, tai iskunvaimennusta kovaan kyytiin?\nKun etsit ATV-renkaita epätasaisille alustoille, haastavaan maastoon ja offroad-käyttöön, tutustu rouheisiin viisto- ja ristikkäiskuvioituihin ATV-renkaisiin. Näiden renkaiden pito ja suorituskyky on hiottu huippuunsa vahvan rakenteen ja pitävän pintakuvioinnin ansiosta. Criss-cross-kuvioidut mönkijän renkaat ovat erityisen suosittuja mm. kivisellä ja mäkisellä pinnalla sekä offroad-ajossa, sillä ne joustavat hyvin hankalassa maastossa.\nRadiaalirenkaat ovat varmoja valintoja tasaiselle pinnalle, tieliikenteeseen ja yleiskäyttöön. Vyörengasrakenne tarjoaa mukavan ajotuntuman vauhdikkaassakin ajossa, sekä hyvän iskunvaimennuksen vaihtelevilla pinnoilla. Monissa malleissa on panostettu alhaiseen vierintävastukseen, mikä lisää ajomukavuutta ja polttoaineen säästöä. Mönkijän radiaalirenkailla on myös vahvistettu kulutuksenkesto.\nATV-renkaat kaikkiin keleihin - nastat, kitkat ja lumiketjut meiltä\nSuomen talvi ei pääse yllättämään, kun ATV-renkaat on valittu sään mukaisesti. Mönkijä on ylivoimainen menopeli lumihangessa ja korvaamaton apu esimerkiksi maatilakäytössä kelirikon aikaan, joten mönkijän talvirenkaisiin panostaminen maksaa itsenä takaisin mielenrauhana.\nMönkijän talvirenkaissa on tehostettu pito, jolloin ne antavat kovan vastuksen jäällä, märällä pinnalla ja sohjossa. Jos ajat mönkijällä talvella säännöllisesti, nastarenkaat ovat tällöin fiksu valinta. Maantieajossa on järkevää käyttää tehostetun pidon nasta- tai kitkarenkaita, joita löydät valikoimastamme runsaasti.\nKun tarvitset maksimaalista pitoa lumiselle tielle, mönkijän lumiketjut varmistavat suorituskyvyn. Lumiketjut ovat varma valinta esimerkiksi kuormien ajossa, aurausmönkijässä ja jäisellä tiellä. Takarenkaissa lumiketjut tehostavat vetopitoa, ja edessä ne tasapainottavat liukkailla ajoa.\nParhainkin ATV-rengas voi alisuorittaa, mikäli sen huolto jää retuperälle. Muistathan siis tarkistaa mönkkärisi renkaiden kunnon säännöllisesti, niin saat parhaan irti ajostasi! Esimerkiksi tasapainotus, nastoitus tai vanteiden tarkastus on hyvä tarkastaa vuosittain.\nTilaa mönkijän renkaat myymälääsi - varastomme palvelee nopeasti\nEtsitkö myymälääsi tai verkkokauppaasi parhaita mönkijän renkaita? Tutustu valikoimaamme ja ota yhteyttä! Ripeäotteinen varastomme toimittaa mönkijän renkaat kaikkialle Suomeen ja naapurimaihin. Arkisin tilaus lähtee meiltä matkaan jo normaalisti saman päivänä. Näin asiakkaasi saa nopeasti haluamansa ATV-renkaat ilman odottelua.


JOSKUS TEKIS: lokakuuta 2008\nLähettänyt Irkku klo 18.10 8 kommenttia:\nTallinnassa oli näin vihreää vielä syyskuun lopulla.\nOlin kahden blogin loukussa - mikä siis neuvoksi? Yhdistin jakautuneet voimani yhdeksi, entistä ehommaksi blogiksi. Miten kummassa jotkut voivat pitää monta blogia yhtä aikaa? Onkos heillä sivupersoonia?\nPuutarhanhoito ja rakkaat kirjat siirtyvät tänne; Rouwa Irenen puutarha kummittelee taustalla...\nLähettänyt Irkku klo 22.45 6 kommenttia:\nHiiri ompeli kissalle: ei tullut takkia, tuli kukkaro...\nMuutama vuosi sitten innostuin neulomaan hahtuvalangasta lapasia - niitä jättiläisten lapasia, jotka kutistetaan pesukoneessa. Kyse on huovuttamisesta pesukoneen avulla. Kun lapaset otti koneesta, ne olivat yleensä huopuneet liian paljon eli niitä piti taas hampaat irvessä venyttää sopivan kokoisiksi. Lopputulos oli kuitenkin hyvä; huopuneet lapaset eli eräänlaiset huoparukkaset! Niin, hahtuvalankaa voi ostaa edullisesti Virosta.\nTaito-lehdessä näin kuvan kauniista huivista, joka oli ensin virkattu ja sitten kutistettu pesukoneessa. Niinpä minäkin päätin tehdä sellaisen kaunokaisen. Tuumasta toimeen! Virkkasin huivin ja kutistin sen koneessa. Huivista ei tullut venyttämälläkään hyvää, vaan se oli paksu ja tönkkö. Mikä nyt neuvoksi? Kääntelin huivinkuvatusta käsissäni ja samalla pohdin, että pitääkö moinen tekele viedä kierrätykseen. Risto tuli paikalle, tarkasteli tuotantoani ja sitten hänellä välähti: tästä tulee erinomainen päällys nojapyörän penkkiin! Hän otti neulan karvaiseen kouraansa ja ommella sujautteli päällisen valmiiksi. Hieno tuli! Sen jälkeen olemme yhteistuumin valmistaneet vielä kaksi muuta päällistä.\nMikä on tarinan opetus? No tietysti se, että epäonnistuneesta tekeleestä voi sukeutua jotain uutta ja erinomaisen hienoa. Niin. Kuka ei vielä tiedä mikä on nojapyörä, tarkastelkoon kuvaa suurennuslasin kera.\nLähettänyt Irkku klo 22.38 Ei kommentteja:\nTunnisteet: hahtuvalanka, huovutus, nojapyörä, Viro


Lohi Lohi+Yamaha 9,9sähköstartti motor boat - Turku - Nettivene\nKuvan käyttökunnossa oleva vene Yamahan sähköstartilla varustettu 9,9hv perämoottori. Pituus noin 4,10 parin metrin mitalla mitattuna. Mukana myös akku vaikka ja moottorin saa myös käynnistettyä ihan narusta vetämällä. Traileri ei kuulu kauppaan.\nMahdollista myös halvempaan hintaan valita Yamahan tilalle käyttämätön sähköperämoottori joko poseidon 46lps tai motorguide R3 jolloin hinta 950€\nVene nähtävissä Raision Hahdenniemen telakalla talvisäilytysalueella paikka 533\nLohi Lohi+Yamaha 9,9sähköstartti\nLohi Lohi+Yamaha 9,9sähköstartti Moottorivene\nView for sale Lohi Lohi+Yamaha 9,9sähköstartti used boats »\nQuestion: Minkäslaista hintaa oot ajatellut pelkälle Yamahalle? - *****\nAnswer: en tiedä ilkeänkö tässä vaiheessa myydä sitä pelkästään kun sille saattaisi olla itselläkin käyttöä jossain vaiheessa\nNettivene ID 777626


Seutulainen - Eläimen ystävyys on hyväksi\nEläimen ystävyys on hyväksi\nLemmikkieläinten merkitystä ihmisen terveyden kannalta alettiin tutkia jo 1980-luvun alkupuolella. On tutkimustuloksia, joissa on havaittu koiran tai kissan omistajilla olevan keskimääräistä matalampi verenpaine, heidän toipuneen nopeammin sydäntaudista tai jopa kärsivän keskimääräistä vähemmän astmasta ja allergioista.\nLemmikistä huolehtiminen on hyväksi masentuneelle ja dementoituneelle. Eläin pystyy usein lievittämään surua ja pahaa oloa. Päänsärkyä ilmenee vähemmän kuin muilla ja rentoutuminen onnistuu huomattavasti helpommin lemmikin seurassa.\nRuoansulatus näyttää kuulemma sekin toimivan paremmin lemmikkieläimen omistajalla.\nEräässä tutkimuksessa tutkijat pyysivät osallistujia ratkaisemaan matemaattisia tehtäviä samalla kun heidän kätensä olivat erittäin kylmässä vedessä, kontrolloidun stressin aikaan saamiseksi. Osallistujat tekivät tehtäviä neljässä eri tilanteessa: yksin, lemmikkinsä kanssa, aviopuolisonsa kanssa tai sekä lemmikkinsä että puolisonsa kanssa. Verenpaine ja sydämen syke pysyivät vakaimpina ja normalisoituivat nopeimmin silloin, kun omistaja oli lemmikkinsä kanssa.\nMoni hoitokodin tai vanhainkodin vanhus mielellään rapsuttelee eläimiä, juttelee ja kävelee niiden kanssa. Näin heidät on saatu liikkeelle sängynpohjasta ja olemaan kontaktissa muiden kanssa. Lemmikit helpottavat yleensäkin ihmisten välistä yhteydenpitoa, ja lisäksi eläin voi olla myös koko perhettä yhdistävä asia.\nEläimet edistävät lasten ja nuorten tunne-elämän kehitystä, sosiaalisia taitoja ja tieto-taidollista kehitystä. Lemmikkiperheessä varttuminen kehittää vastuullisuutta, ja kiintymyssuhde lemmikkieläimen kanssa vahvistaa itsetuntoa.\nTykkäämistään osoittavat lemmikit vähentävät yksinäisyyden tunnetta ja joskus antavat turvallisuuden tunnetta. Jopa 95 prosenttia omistajista juttelee lemmikilleen.\nEläin tuo yleensä paljon tilaisuuksia leikkimiseen, mikä on riemastuttavaa, viihdyttävää ja hyvää tekevää jokaiselle ikään katsomatta. Voi sitä hauskuuden läikähdystä isonkin ihmisen mielessä, kun koira tapittaa jalkojen juuressa kirkkain silmin, virkeänä kuin viritetty jousi, valmiina kiihtymään nollasta sataan välittömästi kun lelu heitetään! Tai kun kissa, tuo höpsöyden ammattilainen, tavoittelee narunpätkää tassullaan tai pelaa sähäkkää sählyä leipäpussin sulkijalla.\nYhä useampi suomalainen hankkii lemmikkieläimen. Nykyisin jo kolmasosa kodeista on lemmikkitalouksia. Koirien määrä on kohonnut selvästi, ja myös pieneläimet kuten akvaariokalat, jyrsijät ja matelijat pääsevät entistä useammin perheenjäseniksi.\nTavallisesti lemmikin pitämisessä on kyse sellaisesta yhteiselosta, josta molemmat osapuolet hyötyvät ja jossa eläinten intressit otetaan huomioon niin hyvin kuin mahdollista. Lemmikin hankkimisen tulee olla vakavaan harkintaan perustuva päätös, jotta eläimen hyvinvointi olisi mahdollisimman turvattu. Ihmisen on sitouduttava ottamaan selvää hoidokkinsa tarpeista ja tekemään parhaansa niiden täyttymisen eteen.\nEläin ei saa koskaan olla lelu; jokainen eläin ansaitsee tulla kohdelluksi tuntevana yksilönä.


HE 53/2004 vp\nULKOASIAINVALIOKUNNAN MIETINTÖ 11/2004 vp\nUaVM 11/2004 vp - HE 53/2004 vp\nHallituksen esitys laiksi Suomen talousvyöhykkeestä ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi\nEduskunta on 27 päivänä huhtikuuta 2004 lähettänyt ulkoasiainvaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen laiksi Suomen talousvyöhykkeestä ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi (HE 53/2004 vp).\nEduskunnan päätöksen mukaisesti lakivaliokunta (LaVL 13/2004 vp) ja ympäristövaliokunta (YmVL 19/2004 vp) ovat antaneet asiasta lausunnot, jotka on otettu tämän mietinnön liitteiksi.\nyksikön päällikkö Marja Lehto, lainsäädäntöneuvos Sari Mäkelä ja lainsäädäntösihteeri Veera Pedersen, ulkoasiainministeriö\nvanhempi hallitussihteeri Timo Turkki, puolustusministeriö\nvanhempi hallitussihteeri Ritva Torvinen, maa- ja metsätalousministeriö\nkansliapäällikkö Elisabeth Nauclér, Ahvenanmaan maakunnan hallitus\noikeudellisen osaston päällikkö Tomi Vuori, Rajavartiolaitoksen esikunta, sisäasiainministeriö\nosastonjohtaja Hannu Grönvall, Merentutkimuslaitos\nLisäksi ympäristöministeriö ja liikenne- ja viestintäministeriö ovat antaneet kirjalliset lausunnot.\nEsityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki Suomen talousvyöhykkeestä.\nTalousvyöhyke muodostuisi Suomen aluevesiin välittömästi liittyvästä merialueesta, jonka ulkorajoista on sovittu asianomaisten valtioiden kanssa, ja se korvaisi nykyisen kalastusvyöhykkeen ja mannerjalustan. Talousvyöhykkeellä Suomi käyttäisi pääasiassa samoja oikeuksia kuin nykyisin kalastusvyöhykkeellä ja mannerjalustalla. Näiden oikeuksien lisäksi Suomella olisi kuitenkin oikeus myös muuhun talousvyöhykealueen taloudelliseen hyödyntämiseen ja tutkimiseen. Lisäksi Suomella olisi talousvyöhykkeellä kansainvälisen oikeuden mukainen lainkäyttövalta meriympäristön suojelussa ja talousvyöhykkeellä harjoitettavassa meritieteellisessä tutkimuksessa. Suomella olisi talousvyöhykkeellään myös yksinomainen oikeus rakentaa ja käyttää sekä antaa lupa rakentaa ja käyttää tekosaaria sekä eräitä muita laitteita ja rakennelmia samoin kuin säännellä niiden rakentamista ja käyttöä.\nEsitykseen sisältyvät lisäksi ehdotukset Suomen talousvyöhykettä koskevaan lakiin liittyvän 14 lain muuttamisesta. Suomen kalastusvyöhykkeestä annettu laki ja mannermaajalustalaki ehdotetaan kumottaviksi.\nEhdotetut lait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan kahden kuukauden kuluttua niiden hyväksymisestä ja vahvistamisesta.\nHallituksen esityksen tarkoituksena on perustaa talousvyöhyke, joka korvaisi nykyiset kalastusvyöhykkeen ja mannerjalustan. Talousvyöhyke on Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa (SopS 49—50/1996, jäljempänä merioikeusyleissopimus) määritelty alue, joka sijoittuu aluemeren ja aavan meren väliin. Ehdotettu talousvyöhyke ulottuisi Suomenlahdella ja Pohjanlahdella ns. keskiviivaan eli siihen rajaan saakka, josta on sovittu valtiosopimuksin asianomaisten naapurivaltioiden kanssa. Kyseinen alue on nykyisin Suomen mannerjalustaa ja lähes kokonaisuudessaan Suomen kalastusvyöhykettä.\nTalousvyöhyke kattaa sekä vesialueen että merenpohjan. Talousvyöhyke ei — toisin kuin aluemeri — kuulu Suomen valtion alueeseen. Merioikeusyleissopimuksen mukaan rantavaltion toimivalta talousvyöhykkeellä on rajoitettua. Rantavaltiolla on täysivaltaiset oikeudet talousvyöhykkeen ja sen luonnonvarojen taloudelliseen hyödyntämiseen ja tutkimiseen sekä toimivalta ryhtyä eräisiin meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskeviin toimenpiteisiin samoin kuin toimivalta valvoa meritieteellistä tutkimusta. Rantavaltiolla on myös oikeus rakentaa talousvyöhykkeelle tekosaaria ja muita rakennelmia. Merioikeusyleissopimuksesta johtuvin rajoituksin rantavaltiolla on toimivaltaa myös talousvyöhykkeellä purjehtiviin ulkomaisiin aluksiin nähden.\nUlkoasiainvaliokunta viittaa lakivaliokunnan lausuntoon (LaVL 13/2004 vp), jossa todetaan, että Suomen talousvyöhykkeestä säädettävällä lailla (talousvyöhykelaki) perustettavalle vyöhykkeelle ulotetaan Suomen lainkäyttövaltaa niissä rajoissa, joissa se kansainvälisten sopimusten mukaan on mahdollista. Lakivaliokunta pitää valittua perusratkaisua, jonka mukaan ehdotetulla talousvyöhykelailla laajennetaan osin Suomen rikosoikeuden soveltamisalaa, havainnollisena ja tarkoituksenmukaisena.\nUlkoasiainvaliokunta yhtyy myös ympäristövaliokunnan lausuntoon (YmVL 19/2004 vp), jossa todetaan, että talousvyöhykkeen perustaminen on yksi keskeisistä lainsäädännöllisistä toimenpiteistä Itämeren suojelun ja merenkulun turvallisuuden parantamiseksi. Talousvyöhykkeen perustamisella Suomi voi ulottaa lainkäyttövaltansa meriympäristön suojelussa aluevesiensä ulkopuolelle merioikeusyleissopimuksen mahdollistamissa puitteissa. Talousvyöhykkeen perustaminen vahvistaa siten Suomen mahdollisuuksia ryhtyä meriympäristön suojelua koskeviin toimiin. Ympäristövaliokunta toteaa lausunnossaan, että mahdollisuus tehokkaamman alusliikenteen valvonnan toteuttamiseen vähentää tahallisten pilssivesipäästöjen laskemista mereen, kun Suomen viranomaiset saavat valtuudet toimia myös talousvyöhykkeellä.\nHallituksen esityksen perusteluissa (s. 11/I) todetaan, että talousvyöhykkeen perustamisen yhteydessä ei ole tarkoitus muuttaa lainsäädäntövallan jakamista talousvyöhykkeellä valtakunnan ja Ahvenanmaan maakunnan välillä. Asiasta on valtakunnan ja Ahvenanmaan maakunnan välillä Ahvenanmaan itsehallintolain (1144/1991) 2 §:n 2 momentin ja sen perusteluiden mukaisesti neuvoteltu. Valiokunnan saaman selvityksen ja esityksen perustelujen mukaan Ahvenanmaan maakunnalla ei nykyisin ole toimivaltaa Suomen kalastusvyöhykkeellä tai mannerjalustalla, joista Suomen talousvyöhyke pääosin alueellisesti muodostuisi. Ulkoasiainvaliokunta pitääkin perusteltuna hallituksen esityksen linjausta, jonka mukaan lainsäädäntövalta talousvyöhykkeellä kuuluu valtakunnalle.\n1. Laki Suomen talousvyöhykkeestä\n6 ja 7 §.\nLakivaliokunta käsittelee lausunnossaan (LaVL 13/2004 vp) ehdotettua talousvyöhykelain 16 §:ää, joka sisältää tiettyihin talousvyöhykelain rikkomuksiin sovellettavat säännökset. Pykälän 2 kohdan mukaan rangaistaan sitä, joka tahallaan tai huolimattomuudesta toimii vastoin 6 tai 7 §:ssä tarkoitetussa päätöksessä määrättyjä ehtoja. Ehdotetussa 7 §:ssä ei kuitenkaan ole nimenomaista toimivaltuutta liittää siinä tarkoitettuun päätökseen mitään ehtoja. Tällöin ehtojen rikkomisen kriminalisointi muodostuu lakivaliokunnan mukaan ongelmalliseksi. Jos 7 §:n mukaiseen päätökseen on tarkoitus liittää joitakin ehtoja, siitä on lakivaliokunnan mielestä tarpeen ottaa pykälään nimenomainen säännös, vastaavaan tapaan kuin on 6 §:n 3 momentissa. Tosin viimeksi mainittu säännöskään ei vaikuta lakivaliokunnan mielestä täysin onnistuneelta täsmällisyysvaatimuksen kannalta, koska mahdollisesti asetettavien ehtojen asiallinen ala on siinä määritelty varsin väljästi viittaamalla vain siihen, että niiden tulee olla välttämättömiä "turvallisuuden ja yleisen edun kannalta". Lakivaliokunnan mielestä säännöstä olisi tarpeen pyrkiä täsmentämään esimerkiksi rajaamalla se ehtoihin, jotka ovat välttämättömiä valtakunnan turvallisuuden kannalta tai valtion talousvyöhykelain mukaisten oikeuksien turvaamiseksi.\nUlkoasiainvaliokunta ehdottaa talousvyöhykelain 6 §:n 3 momenttia ja 7 §:n 3 momenttia täydennettäväksi siten, että niissä viitataan ehtoihin, jotka ovat välttämättömiä turvallisuuden tai valtion talousvyöhykelain mukaisten oikeuksien turvaamiseksi. Valiokunta toteaa, että talousvyöhykelain 6 ja 7 §:n perustelujen mukaan välttämättömiä ehtoja arvioitaessa olisi muiden seikkojen ohella kiinnitettävä huomiota myös mahdollisiin Suomen alueellisen koskemattomuuden valvontaan ja turvaamiseen liittyviin näkökohtiin.\nLakivaliokunnan lausunnossa (LaVL 13/2004 vp) viitataan edelleen talousvyöhykettä koskevan lakiehdotuksen 11 §:ään, jossa säädetään talousvyöhykkeellä tehdyistä ympäristörikoksista. Pykälän 1 momentissa on viittaus rikoslain 48 luvun 1—5 §:ään eli ympäristön turmelemista, törkeää ympäristön turmelemista, ympäristörikkomusta, tuottamuksellista ympäristön turmelemista ja luonnonsuojelurikosta koskeviin tunnusmerkistöihin. Pykälän 2 momentissa viitataan puolestaan ympäristönsuojelulain rikkomista, jäterikkomusta ja luonnonsuojelurikkomusta koskeviin asianomaisten aineellisten lakien säännöksiin. Pykälän 3 momentin mukaan kaikkiin pykälässä mainittuihin rikoksiin sovelletaan, mitä rikoslaissa säädetään oikeushenkilön rangaistusvastuusta. Lakivaliokunnan mielestä oikeushenkilön rangaistusvastuuta koskevien yleisten periaatteiden mukaista ei ole, että tällainen vastuu ulotetaan pykälän 2 momentissa mainittuihin, pelkästään sakolla rangaistaviin rikoksiin. Tämän vuoksi lakivaliokunta esittää lakiehdotuksen 11 §:n 3 momentin poistamista sekä oikeushenkilöiden rangaistusvastuuta koskevan viittauksen lisäämistä saman pykälän 1 momentin loppuun. Ulkoasiainvaliokunta esittää näiden tarkennusten tekemistä.\nPykälä koskee viranomaisten alueellista toimivaltaa. Ympäristöministeriö on kirjallisessa lausunnossaan kiinnittänyt valiokunnan huomiota siihen, että merioikeusyleissopimuksen 56 artiklan mukaan meriympäristön suojelu ja säilyttäminen talousvyöhykkeellä kuuluu rantavaltion toimivaltaan. Ehdotettavan talousvyöhykelain mukaan talousvyöhykkeellä sovellettaisiinkin keskeisiä ympäristölakeja.\nYmpäristöministeriö toteaa lausunnossaan, että hallituksen esityksen valmisteluvaiheessa oletettiin, että luonnonsuojelulain yleiset määräykset lain valvonnasta kattaisivat myös talousvyöhykkeen. Ministeriö toteaa myöhemmän tarkastelun osoittaneen, että asiasta olisi tarkoituksenmukaista nimenomaisesti säätää talousvyöhykelaissa.\nYmpäristöministeriö on esittänyt ulkoasiainvaliokunnalle teknisenä tarkennuksena, että talousvyöhykelain 18 §:ään lisättäisiin ympäristönsuojelulain, vesilain ja jätelain ohella viittaus myös luonnonsuojelulakiin. Ulkoasiainvaliokunta kannattaa muutosta.\nLakivaliokunnan lausunnossa käsitellään lisäksi lakiehdotuksen 21 §:ää, joka sisältää viittaussäännöksen talousvyöhykelaissa tarkoitettujen, talousvyöhykkeellä tehtyjen rikosten johdosta käytettäviin pakkokeinoihin. Kuten esityksen perusteluista (s. 25/I) ilmenee, meriyleisoikeussopimuksen 230 artiklan 1 kappaleessa olevan määräyksen mukaan ulkomaiselta alukselta talousvyöhykkeellä tehdystä meriympäristöä pilaavasta teosta voidaan määrätä vain sakkorangaistus. Jotta rikosprosessuaalisten pakkokeinojen käyttömahdollisuus ulkomaisten alusten osalta ei esitutkinnassa tämän seuraamusta koskevan rajoituksen vuoksi tarpeettomasti supistuisi, hallituksen esityksessä (s. 33/I) ehdotetaan aluksista aiheutuvan vesien pilaantumisen ehkäisemisestä annettuun lakiin (300/1979) lisättäväksi uusi 28 b §. Siinä mahdollistetaan tällaisissa tapauksissa pakkokeinojen käyttö rikoslain 48 luvun 1—4 §:ssä säädettyjen rangaistusasteikkojen perusteella. Lakivaliokunta pitää ehdotettua ratkaisua perusteltuna. Lainsäädännön selkeyden ja informatiivisuuden kannalta olisi kuitenkin aiheellista, että tällaisen pakkokeinojen käyttöä koskevan poikkeussäännöksen olemassaolo kävisi ilmi jo itse talousvyöhykelaista. Tämän vuoksi lakivaliokunta esittää lain 21 §:n muuttamista. Ulkoasiainvaliokunta ehdottaa tehtäväksi lakivaliokunnan esittämän muutoksen.\nToimivaltaista tuomioistuinta koskeva sääntely sisältyy lakiehdotuksen 23 §:ään. Sen mukaan talousvyöhykelaissa tarkoitetut rikosasiat käsiteltäisiin aina Helsingin käräjäoikeudessa. Lakivaliokunnan saaman selvityksen mukaan tällaisia asioita voidaan vuosittain arvioida olevan muutamia kymmeniä. Lakivaliokunta ei lausunnossaan pidä ehdotettua oikeuspaikkasäännöstä tarkoituksenmukaisena, kun otetaan huomioon käsiteltävien asioiden odotettavissa oleva määrä ja talousvyöhykkeen laajuus. Valiokunnan mielestä nämä seikat puoltavat sitä, että toimivaltaisia tuomioistuimia on useampia. Tällöin esimerkiksi meriympäristön pilaantumista aiheuttaneen teon seuraukset ovat tuomioistuinten paremmin arvioitavissa, koska tapahtumapaikka ja sen ympäristö saattavat olla jo muista asioista tuttuja. Rikosoikeudellisesti arvioitava teko voi myös liittyä tapahtumasarjaan, jonka perusteella on annettava merilaissa (674/1994) tarkoitettu meriselitys.\nLakivaliokunnan mielestä merilain 21 luvussa tarkoitettuina merioikeuksina toimivat käräjäoikeudet ovatkin alueellisesti soveliaita oikeuspaikkoja käsittelemään myös talousvyöhykelaissa tarkoitettuja rikosasioita. Näiden käräjäoikeuksien keskinäinen toimivalta on puolestaan tarkoituksenmukaista ratkaista soveltaen, mitä oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain (689/1997) 4 luvun 1 §:ssä säädetään rikoksen tekopaikan määrittämisestä. Muilta osin näiden käräjäoikeuksien keskinäistä toimivaltaa koskeviin erityiskysymyksiin, esimerkiksi useiden rikosten tai rikokseen osallisten tapauksiin, voidaan lisäksi soveltaa, mitä mainitussa 4 luvussa säädetään. Lakivaliokunnan lausunnossaan esittämä ratkaisu on tarkoitettu koskemaan vain käräjäoikeuksien alueellista toimivaltaisuutta, eikä siitä näin ollen sinänsä seuraa, että talousvyöhykelaissa tarkoitetut rikosasiat olisi kyseisissä käräjäoikeuksissa käsiteltävä merilain mukaisessa erityiskokoonpanossa. Ulkoasiainvaliokunta kannattaa lakivaliokunnan esittämää lain 23 §:n muuttamista.\n9. Laki kalastuslain muuttamisesta\nLakivaliokunta viittaa lausunnossaan ehdotettuun kalastuslain 113 §:ää koskevaan muutokseen, jossa säädettäisiin toimivaltaiseksi tuomioistuimeksi Helsingin käräjäoikeus. Pykälää koskevissa hallituksen esityksen perusteluissa (s. 35/II) viitataan tältä osin talousvyöhykelain 23 §:ssä ehdotettuun ratkaisuun. Lakivaliokunta esittää lausunnossaan kalastuslain 113 §:ää muutettavaksi samalla tavalla kuin valiokunta ehdottaa lausunnossaan muutettavaksi talousvyöhykelain 23 §:ää. Ulkoasiainvaliokunta yhtyy ehdotukseen.\n10. Laki rikoslain muuttamisesta\n48 a luvun 7 §.\nRikoslain 48 a lukuun ehdotetaan lisättäväksi uusi 7 §, jossa säädetään ulkomaiselta alukselta talousvyöhykkeellä tehdystä kalastusrikoksesta ja kalastusrikoksella saadun laittoman saaliin kätkemisestä. YK:n merioikeusyleissopimuksen 73 artiklan 3 kappaleen sisältämän määräyksen mukaisesti rangaistukseksi tällaisesta rikoksesta voidaan tuomita vain sakkoa, jollei Suomea sitovan kansainvälisen sopimuksen perusteella ole toisin säädetty. Koska tämän sakkorikoksen vanhentumisesta ei ehdoteta erikseen säädettäväksi, se vanhenee rikoslain 8 luvun 1 §:ssä olevan yleisen säännön mukaan kahdessa vuodessa. Ilman ehdotettua 7 §:ään sisältyvää erityissäännöstä kalastusrikoksesta voitaisiin tuomita enintään kaksi vuotta vankeutta, jolloin rikos vanhenisi viidessä vuodessa. Laittoman saaliin kätkemisen vanhentumiseen 7 §:n erityissäännös ei sen sijaan vaikuta, koska siinä enimmäisrangaistus on kuusi kuukautta vankeutta.\nLakivaliokunnan mielestä kahden vuoden vanhenemisaika saattaa kalastusrikoksen tutkinnan ja syytteeseen saattamisen kannalta osoittautua lyhyehköksi. Tämän vuoksi olisi perusteltua, että myös 48 a luvun 7 §:ssä tarkoitetun rikoksen vanhentumisajaksi säädettäisiin kolme vuotta. Koska pykälän mukaan kansainvälisessä velvoitteessa voidaan myöhemmin sopia myös vankeusrangaistuksen soveltamisesta joissakin tapauksissa, tulee säännöksessä kuitenkin mainita, että kyseessä on nimenomaan lyhin mahdollinen vanhentumisaika. Lakivaliokunta esittää, että rikoslain 48 a luvun 7 §:ssä tarkoitetun rikoksen vanhentumisaika olisi kolme vuotta. Ulkoasiainvaliokunta yhtyy ehdotukseen.\n11. Laki metsästyslain muuttamisesta\nYmpäristövaliokunta toteaa lausunnossaan (YmVL 19/2004 vp), että hallituksen esitykseen ei metsästyslain osalta sisälly kalastuslakiehdotuksen 99 §:ää vastaavaa, lähinnä tulliviranomaisten valvontavaltaa koskevaa ehdotusta toimivallan ulottamisesta talousvyöhykkeelle. Tullin valvontatoimivalta olisi tämän johdosta metsästyslain osalta kalastuslakia suppeampi, mikä saattaisi johtaa tietyissä tilanteissa epäjohdonmukaisuuksiin tullin harjoittaessa valvontatehtäviään. Ympäristövaliokunta esittää tullin toimivaltaa koskevan lisäyksen tekemistä metsästyslain 88 §:ään. Myös maa- ja metsätalousministeriö on ulkoasiainvaliokunnan asiantuntijakuulemisessa esittänyt samaa muutosta. Ulkoasiainvaliokunta ehdottaakin tämän tullin toimivaltaa koskevan täydennyksen tekemistä metsästyslain 88 §:n 1 momenttiin.\nettä 2.—8. lakiehdotus ja 12.—15. lakiehdotus hyväksytään muuttamattomina ja\nettä 1. ja 9.—11. lakiehdotus hyväksytään muutettuina seuraavasti:\nTalousvyöhykkeen taloudellinen hyödyntäminen ja siihen tähtäävä tutkimus sekä rakentaminen talousvyöhykkeellä\n(1 ja 2 mom kuten HE)\nSuostumus voidaan antaa määräajaksi tai toistaiseksi. Päätöksessä on määrättävä ehdot, jotka ovat turvallisuuden tai tämän lain mukaan valtiolle kuuluvien oikeuksien turvaamisen kannalta välttämättömiä.\nSuostumus voidaan antaa määräajaksi tai toistiseksi. Päätöksessä on määrättävä ehdot, jotka ovat turvallisuuden tai tämän lain mukaan valtiolle kuuluvien oikeuksien turvaamisen kannalta välttämättömiä. Jos toiminta ei vastaa päätöksessä määrättyjä ehtoja tai jos päätöksen antamisen jälkeen olot ovat muuttuneet olennaisesti, päätöksen ehtoja voidaan muuttaa tai suostumus voidaan peruuttaa. Valvontaviranomaisen tulee viipymättä ilmoittaa kauppa- ja teollisuusministeriölle havaitsemastaan rikkomuksesta.\nSuomen rikosoikeuden soveltaminen talousvyöhykkeellä ja rangaistukset\nRangaistus vastoin 3 §:n 1 momentissa mainittuja lakeja talousvyöhykkeellä tehdystä ympäristön turmelemisesta, törkeästä ympäristön turmelemisesta, ympäristörikkomuksesta, tuottamuksellisesta ympäristön turmelemisesta ja luonnonsuojelurikoksesta tuomitaan rikoslain 48 luvun 1—5 §:n mukaan. Tässä momentissa tarkoitettuihin rikoksiin sovelletaan, mitä rikoslaissa säädetään oikeushenkilön rangaistusvastuusta.\n(2 mom kuten HE)\nViranomaisten alueellinen toimivalta\nYmpäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain mukaisena yhteysviranomaisena sekä luonnonsuojelulaissa, ympäristönsuojelulaissa, vesilaissa ja jätelaissa tarkoitettuna valvontaviranomaisena talousvyöhykkeellä toimii alueellinen ympäristökeskus. Toimivaltainen alueellinen ympäristökeskus on se, jonka toimialueen kohdalla hanke talousvyöhykkeellä sijaitsee. Alueellisten ympäristökeskusten toimialueiden välisen rajan katsotaan jatkuvan aluevesien ulkorajalta suuntaansa muuttamatta talousvyöhykkeen ulkorajaan saakka.\nRikosprosessuaalisten pakkokeinojen käyttäminen\nTässä laissa tarkoitettujen talousvyöhykkeellä tehtyjen rikosten perusteella saadaan käyttää pakkokeinoja sen mukaan kuin pakkokeinolaissa (450/1987) säädetään. Pakkokeinojen käyttämisen edellytyksistä tutkittaessa aluksista aiheutuvan vesien pilaantumisen ehkäisemisestä annetun lain (300/1979) 28 §:n 1 momentissa tarkoitettua, ulkomaiselta alukselta Suomen talousvyöhykkeellä tehtyä tekoa säädetään mainitun lain 28 b §:ssä.\nTässä laissa tarkoitetut rikosasiat käsitellään merilain (674/1994) 21 luvun 1 §:ssä mainituissa käräjäoikeuksissa. Toimivaltainen käräjäoikeus on se, jonka tuomiopiiriä lähinnä rikos voidaan katsoa tehdyksi soveltaen, mitä oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain (689/1997) 4 luvun 1 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään. Tätä pykälää sovellettaessa näiden käräjäoikeuksien tuomiopiirien rajojen katsotaan jatkuvan aluevesien ulkorajalta suuntaansa muuttamatta talousvyöhykkeen ulkorajaan saakka.\nmuutetaan 16 päivänä huhtikuuta 1982 annetun kalastuslain (286/1982) 6 §:n 1 momentti, 96 §:n 1 momentti, 99 § ja 113—115 §,\nsellaisina kuin niistä ovat 6 §:n 1 momentti laissa 489/1993, 96 §:n 1 momentti laissa 493/1997, 99 § osaksi laissa 493/1997, 113 § laissa 518/2002 ja 115 § osaksi laissa 1355/1993, sekä\nlisätään 106 §:ään uusi 2 momentti, seuraavasti:\n6, 96, 99 ja 106 §\nPoliisin ja kalastusviranomaisen sekä valtakunnan rajalla olevissa vesissä, Suomen aluevesillä ja talousvyöhykkeellä rajavartioviranomaisten tulee valvoa, että kalastusta koskevia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan, ja sen mukaan kuin jäljempänä säädetään, ottaa talteen luvattomalla kalastuksella saatu saalis ja luvattomassa kalastuksessa käytetyt välineet samoin kuin tämän lain mukaan luvattomana pidettävä kuljetus- tai kauppatavara. Tässä momentissa tarkoitettu valvonta ei saa haitata rajavartioviranomaisten varsinaista virkatoimintaa.\n114 ja 115 §\nmuutetaan 19 päivänä joulukuuta 1889 annetun rikoslain (39/1889) 48 luvun 8 § ja 48 a luvun 5 §:n 2 momentti, sellaisina kuin ne ovat, 48 luvun 8 § laissa 578/1995 ja 48 a luvun 5 §:n 2 momentti laissa 515/2002, sekä\nlisätään 1 luvun 1 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 626/1996, uusi 2 momentti, 48 lukuun uusi 10 § ja 48 a lukuun uusi 7 § seuraavasti:\n8 ja 10 §\nUlkomaiselta alukselta talousvyöhykkeellä tehty kalastusrikos ja kalastusrikoksella saadun laittoman saaliin kätkeminen\nUlkomaiselta alukselta Suomen talousvyöhykkeellä tehdystä kalastusrikoksesta ja kalastusrikoksella saadun laittoman saaliin kätkemisestä saa tuomita vain sakkoa, jollei Suomea sitovan kansainvälisen sopimuksen perusteella ole toisin säädetty. Tässä pykälässä tarkoitetun kalastusrikoksen lyhin vanhentumisaika on kolme vuotta.\nmuutetaan 28 päivänä kesäkuuta 1993 annetun metsästyslain (615/1993) 7 §:n otsikko ja 1 momentti, 43 §, (poist.) 60 §:n otsikko ja 3 momentti ja 88 §:n 1 momentti sekä\nlisätään 23 §:ään uusi 3 momentti seuraavasti:\n7, 23, 43 ja 60 §\n88 § (Uusi)\nPoliisin (poist.) ja 63 §:n 4 momentissa tarkoitettujen metsästyksenvartijoiden tulee toimialueellaan valvoa, että metsästystä koskevia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan. Rajavartioviranomaiset ja tulliviranomaiset suorittavat edellä tarkoitettua valvontaa valtakunnan rajalla ja Suomen aluevesillä olevilla maa- ja vesialueilla sekä Suomen talousvyöhykkeellä. Valvonta ei saa haitata rajavartioviranomaisten tai tulliviranomaisten varsinaista virkatoimintaa.\nKimmo Kiljunen /sd (osittain)\nvjäs. Antti Kaikkonen /kesk


Château Mouton Rothschild on viinitila Médocin alueella Pauillacin kunnassa Bordeaux'ssa.\nNathaniel de Rothschild osti vuonna 1853 Château Brane-Moutonin viinitilan ja antoi sille uuden nimen Château Mouton Rothschild. Hän oli Rothschildin suvun englantilaista sukuhaaraa. Vuonna 1922 paroni Nathaniel de Rothschildin pojanpojanpoika paroni Philippe de Rothschild sai tilan haltuunsa. Tuolloin kaikki viini kuljetettiin tynnyreissä viinitilalta kauppiaille. Vuonna 1924 hän määräsi, että kaikki viinitilalla tuotettu viini on myös pullotettava siellä. Samalla paroni pyysi graafikko Jean Carlua suunnittelemaan pulloon etiketin. Päätös pullottaa viini tilalla tarkoitti samalla sitä, että tarvittiin lisää varastotilaa. Vuonna 1926 tilalle rakennettiin Charles Siclisin suunnittelema 100 metriä pitkä varastorakennus Grand Chai. Toisen maailmansodan päättymisen kunniaksi vuonna 1945 paroni pyysi graafikko Philippe Julliania suunnittelemaan pulloon uuden etiketin. Tästä alkoi yhä jatkuva perinne tunnettujen taiteilijoiden suunnittelemille etiketeille. Taiteilijoiden joukossa on ollut aikansa suuruuksia, kuten Salvador Dalí ja Joan Miró. Vuonna 1973 tilalla tuotettu viini sai Premier Cru -luokituksen, kun viinitila lisättiin vuoden 1855 laatuluokituksessa parhaan kasvualueen saaneiden viinitilojen listaan. Tämän lisäyksen allekirjoitti silloinen maatalousministeri Jacques Chirac. Nykyään viinitilaa johtaa paroni Philippe de Rothschildin tyttären paronitar Philippine de Rothschildin lapset Camille Sereys de Rothschild, Philippe Sereys de Rothschild ja Julien de Beaumarchais de Rothschild.\nViinitila on 90 hehtaarin kokoinen. Se sijaitsee Médocin niemimaalla Gironden estuaarin länsirannalla. Viljeltävät lajikkeet jakautuvat seuraavasti: Cabernet Sauvignon (81 %), Merlot (15 %), Cabernet Franc (3 %) ja Petit Verdot (1 %).\nChâteau Mouton Rothschild, joka on tunnetuimpia Premier Cru -luokan saaneita viinejä.\nLe Petit Mouton de Mouton Rothschild, vuodesta 1993 lähtien tuotettu viinitilan ns. "kakkosviini".\nChâteau Mouton Rothschildin viinikellariin varastoidaan jokaista vuosikertaa jälkipolville 24 viinipulloa, kuusi magnumia ja kolme jeroboamia. Vanhimmat kellarissa olevat pullot ovat vuodelta 1859.\n↑ Château Mouton Rothschild historia\n↑ Château Mouton Rothschild viinitila\n↑ Château Mouton Rothschild viinikellari\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Château Mouton Rothschild Wikimedia Commonsissa\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Château_Mouton_Rothschild&oldid=16753313”\nViimeksi muokattu 8. syyskuuta 2017 kello 22.32\nSivua on viimeksi muutettu 8. syyskuuta 2017 kello 22.32.


Ruokauutiset eivät aina edistä mielenrauhaa – Hämeen Sanomat\nRuokauutiset eivät aina edistä mielenrauhaa\nEi ole monta vuosikymmentä siitä, kun suurin ruokaongelma Suomessa oli se, ettei sitä riittänyt kunnolla kaikille. Nykyään taas suurimmat pulmat ovat siinä, että syömme liikaa ja epäterveellisesti.\nVaikka hyvään ruokaan keskittyvä gourmet-kulttuuri on nyt kovasti muodissa, roskaruokakin houkuttaa edelleen, eikä vain nuorisoa.\nTiedämme hyvin, että hampurilaiset ja pizzat ovat epäterveellisiä, mutta syömme niitä silti. Jos syömme niitä niin paljon että lihomme tai sairastumme, tiedämme järkevinä ihmisinä, että voimme syyttää asiasta vain itseämme. Emme ole kuin amerikkalaiset, jotka ensin syövät itsensä sairaiksi ja haastavat sen jälkeen hampurilaisyhtiön oikeuteen.\nMutta joskus käykin niin, että jokin terveelliseksi luulemamme ruoka osoittautuu vähemmän ravitsevaksi tai jopa epäterveelliseksi. Välillä vaikuttaa siltä, että meitä suorastaan huijataan.\nHämäykseksi kutsuisin ruisleipien myyntiä ja markkinointia. Ruisleipänä näet myydään sellaisiakin leipiä, jotka sisältävät ruista vaivaiset 30-40 prosenttia.\nLuettuani tästä ensimmäisen kerran aloin kaupassa tutkiskella ruisleipäpussien pienellä präntättyjä tekstejä. Ja totta tosiaan, juuri ne leivät, joita olin suosinut, sisältävätkin rukiin ohella runsaasti myös vehnää, jotkut myös perunahiutaleita. Eli ne ovatkin oikeastaan sekaleipiä, eivät ruisleipiä. Tällaisia sekaleipiä on tarjolla paljon useampia laatuja kuin oikeita ruisleipiä.\nAsiaa käsittelevissä lehtijutuissa on todettu, ettei ole olemassa mitään säännöksiä siitä, kuinka paljon ruista pitää ruisleivässä olla. Mielestäni tässä on selvä epäkohta.\nOnneksi olen löytänyt myös leipiä, jotka sisältävät ruista reilusti yli puolet. Ja onneksi vanha kunnon jälkiuunileipä sentään kuuluu ruisleipien joukkoon.\nIhmettelen myös suomalaista fosfaattikäytäntöä. Mm. keitto- ja palvikinkkuleikkeleisiin lisätään fosfaatteja, jotta ne sitoisivat vettä. Veden ansiosta saadaan lisää painoa, ja tietysti vesi mehevöittääkin tuotteita.\nPainon lisäys on kuitenkin silkkaa huijausta, kun asiakas joutuu maksamaan vedestä lihan kilohinnan. Pahempaa kuitenkin on, että fosfaatti on terveysriski.\nSe näet estää kalsiumin imeytymistä, tutkijat kertovat. He ovat osoittaneet yhteyden liiallisten fosfaattimäärien ja osteoporoosin välillä.\nRuotsissa fosfaattien käyttö lihajalosteissa oli täysin kiellettyä ennen EU-jäsenyyttä, ja nykyäänkin Ruotsissa on tarjolla fosfaatittomia tuotteita. Miksiköhän meillä on toisin?\nMinä ainakaan en edes tiedä, millaiselta fosfaatiton makkara maistuu. Lapsuudestani muistan hokeman, että huonoinkin suomalaismakkara on parempaa kuin paras ruotsalainen.\nNyt kun tiedän, mistä ero ilmeisesti johtuu, olisin valmis maistamaan ruotsalaistakin.


Jerry Springer käytti keskusteluohjelmaa tyttöjen saamiseksi, henkilökunta väittää - Skandaalit\nJerry Springer käytti keskusteluohjelmaa pornotähtien ja strippareiden pisteyttämiseen, entiset työntekijät väittävät\nJerry hyppääPitkään jatkunut keskusteluohjelma soitettiin - ja naimisissa oleva viruminen käytti sitä saadakseen nuoret hottiesit sänkyynsä!\nSe on kahden väite entiset tuottajat päällä Jerry Springer -näyttely - joka sanoi myös, ettei 75-vuotiaan miehen pitäisi millään tavoin käsitellä tapauksia 'tuomari Jerry'.\nJerry Springer on moraalisesti konkurssi. Hänen esityksensä tuottaminen 90-luvun lopulla oli vain pieni osa työstämme ”, entinen työntekijä kertoi spiceend.com. 'Todellinen tehtävämme oli saada kauniita tyttöjä, strippareita ja pornotähtiä Jerryn kanssa nukkumaan.'\n'Sen lisäksi suurin osa vieraista oli väärennöksiä', jatkoi entinen henkilökunta. 'Esityksen tekijät tiesivät sen - eivätkä välittäneet siitä.'\nVuosina 1991--2018 Jerry Springer -näyttely oli yksi TV: n törkeimmistä - esittäen perheitä iskuihin, seksuaalisiin asioihin ja muihin upeisiin vaatimuksiin.\nSpringerin uusi sarja, Tuomari Jerry, laskutetaan näytöksenä, jossa todelliset ihmiset ratkaisevat todellisia tapauksia.\n'Ensimmäistä kertaa elämässäni minua kutsutaan kunnialliseksi', kehui Springer.\nMutta hänen käyttäytymisensä on ollut vähemmän kuin kunniallinen vuosikymmenien ajan. Kaupunginvaltuutettuna Cincinnatissa, Ohiossa, hänet murhattiin sekkien kirjoittamisesta prostituoituja varten vuonna 1974 - vuosi naimisiin vaimonsa Micki Veltonin kanssa.\nSkandaalista huolimatta pari pysyi yhdessä ja sai tytär vuonna 1976.\nHe erosivat vuonna 1990 ja antoivat avioeron, mutta sitä ei ole ilmoitettu koskaan viimeistelty - ja vuonna 1998 Jerry oli kiinni videonauhalla hotellihuoneessa pornotähden ja hänen äitipuolensa kanssa.\nSpringer, joka ei vastannut kommenttipyyntöön, syytti tuohon aikaan seksilääkettä väittäen: 'Tuo kirottu Viagra sai minut menettämään mieleni. Se muutti minut seksiriippuvaiseksi. '\nTutkan lähde sanoi: 'Jerry on vuosien ajan väärinkäyttänyt valtaansa ja julkisuuttaan hyödyntääkseen ihmisiä. Onko sellainen henkilö, jonka kanssa haluat seisoa television oikeussalissa? '\nJordanian mcgraw ja crystal harris\nlindsay lohan kokaiini


Alkulohkossa tulleet tappiot Savonlinnan Ajolle, Alahärmän Kisalle ja Rovaniemen WoVolle pudottivat seuran pelaamaan sijoista 9-16. Ensimmäisessä puolivälieräottelussa Kurikan Ryhti oli niin ikään 2-0 parempi, kunnes sijoista 13-16 Yritys tsemppasi todellisessa trillerissä 2-1 voiton Someron Pallosta eräpistein 25-18, 24-26, 16-14.\nTurnauksen päätöspelissä vastaan asettui Etelän aluemestari PuMa Volley, joka oli keskinäisessä kohtaamisessa jälleen parempi.\n- Toki useampaan voittoonkin oli mahdollisuuksia, mutta niitä hetkiä joukkue ei tällä kertaa pystynyt hyödyntämään. Suurin ongelma oli aloitusten vastaanotossa, missä vastustajien kovat hyppyleijat lähtivät laakoina ja otteista näkyi ison salin harjoitukset, mitkä meille on ollut vain unelmaa -, summasi Yrityksen valmentaja Katja Backman.\nKultaa kuortaneella vei Kauhavan Wisa, hopeaa Maskun Kataja ja pronssia Woman Volley Rovaniemi.\nYritys pelasi SM-lopputurnauksen nimillä Siiri Harjula, Niina Hutri, Iida Luoma-aho, Nea Ojala, Viivi Ojala, Enni Peltola, Joanna Puukka, Enni Sauvala, Jenna Tapio ja Jenna Tuomainen. Iina-Lotta Kuisma sykki mukana kuumesairaana kotoa käsin. Joukkueenjohtajana oli Tuija Tuomainen ja huoltajana Erika Sauvala.\nYritykselle SM-lopputurnaus oli hieno kauden päätös, mistä valmentaja Katja Backman loihti facebook-sivullaan kiittämään joukkuettaan ja taustavoimia koskettavin sanoin;\n”Taas on yksi lentopallon täyteinen kausi näiden tyttöjen kanssa taputeltu. Miten hurjasti voikaan joukkue vuodessa kasvaa, erityisesti henkisesti!\nKuortaneella pelatut SM-finaalit olivat joukkueelle varmasti ainutlaatuinen ja jännittävä kokemus, mitä on mukava sitten vanhempanakin muistella. Aina yhtä jännä tilanne se on myös valmentajalle, vaikka samanlaisissa kekkereissä olen aiemminkin toisten joukkueiden kanssa ollut.\nLopullinen sijoitus SM-finaaleissa oli lopulta 14. Ehkä muutamaa sijaa parempaankin olisi ollut mahdollisuuksia, mutta väliäkö sillä. 123 joukkueen SM-sarjassa tuo sijoitus on aivan mahtava.\nKiitos tytöt, että olette jaksaneet ajoittain hieman ärhäkkää koutsianne. Kiitos myös Akatemiavalmentaja Arto, kiitos Jojo-Tuija, kun olet yrittänyt pitää minua edes hieman kurissa ja kiitos matkassa mukana olleet vanhemmat ja sisarukset, jotka upeasti ja äänekkäästi jaksoitte meitä kannustaa. Ja erityiskiitos vielä Iina, joka kuumeen kourissa joutui alistumaan kotiin jääväksi varamieheksi, mutta oli silti koko viikonlopun upeasti hengessä mukana.\nNyt on lyhyen huilin paikka. Pian on kuitenkin alettava jo hieman suuntaamaan katseita myös tulevaan kauteen. Koutsi kiittää ja kumartaa ”.


Counter Strike GO - Monipuolinen ammuntapeli - Into Night Shade\nCounter Strike on lähes kaikkien tuntema pelisarja, jossa strateginen toiminta yhdistyy varsin aidontuntuiseen ammuskeluun. Hidden Path Entertainmentin ja Valven kehittämä Counter Strike Global Offensive eli GO on pelisarjan viimeisin tulokas, joka tuo merkittäviä muutoksia takavuosien ammuskelupeliin ulkoasun muodonmuutoksen, uusien aseiden ja pelitilojen myötä. Perusidea on kuitenkin sama, joten mikäli ammuskelupelit eivät tunnu omalta jutulta, ei Counter Strike GO luultavasti ole kaikkein paras valinta. Luulisin, että peli miellyttää kaikkein eniten niitä, jotka ovat tutustuneet pelisarjaan jo ennestään sekä tietysti niitä, jotka tykkäävät sota- ja räiskintäpeleistä. Peli julkaistiin vuonna 2012 ja sitä voi pelata Windowsilla, OSX:lla, Linuxilla, PS 3:lla ja Xbox 360:lla. Se on keikkunut jo vuosia suosituimpien pelien listalla, enkä yhtään ihmettele miksi.\nGO poikkeaa melko lailla muista ammuntapeleistä kuten CoD:ista tai Battlefieldistä. Tämä peli keskittyy pieniin terroristiyksikköihin ja terrorisminvastaisiin vastaisiin yksikköihin, jotka suorittavat erilaisia tehtäviä sen sijaan, että ne tappaisivat kaiken vastaan tulevan. Itse eniten pidän Counter Strike GO:ssa siitä, että pelaaja haastetaan kehittämään hyvin monenlaisia eri taitoja. Tässä pelissä menestyäkseen täytyy osata liikkua varovaisesti, laukaista ase harkiten ja miettiä, kuinka toimia ryhmässä siten, että saa aikaan parhaan mahdollisen tuloksen.\nPeli voi olla virheen osuessa kohdalle ohi jopa 30 sekunnissa ja jokainen luoti on tärkeä. Myös kommunikaatio joukkueen jäsenten välilä on tärkeää, oli kyseessä sitten tukijoukkojen kutsuminen puolustustilanteeseen tai hyökkäyksen järjestäminen johonkin tiettyyn kohteeseen. Pidän myös uudesta kustomoitujen äänten lisäyksestä tavallisten käskyjen rinnalla, sillä niiden avulla jokainen joukkue voi tehdä itsestään hiukan muista erottuvan ja persoonallisemman. Jos on pelannut Counter Striken edellisiä versioita, tulee GO tuntumaan luultavasti varsin kotoisalta kaikista muutoksistaan huolimatta.\nCounter Striken grafiikat ja asevalikoima\nPelin grafiikat ovat parantuneet hurjasti ja asevalikoima on ehkä muuttunut jonkin verran, mutta peli tarjoaa yhä samanlaista jännitystä kuin ennen muinoin. Itse kymmenisen vuotta sitten Counter Strikeä pelanneena minun on kuitenkin todettava, että osittain GO:ta pelatessa tuntuu, että peliä olisi pelannut joskus aiemminkin. Muutaman viikon jaksaa pelastaa sidottuja panttivankeja toimistorakennuksesta, mutta sitten ainakin itseäni alkoi hiukan jo puuduttaa pelin samankaltaisuus.\nCounter Strike GO:sta löytyy monia klassikkokarttoja kuten atsteekkiteemainen kartta, mutta uusien karttojen valikoima voisi olla vieläkin laajempi. Pelissä käytössä oleva valikko tuntuu hiukan kömpelöltä sekä pöytäkoneelle ja konsolille sovitetulta versiolta. Suurin osa säännöllisistä pelaajista käyttää pikanäppäimiä pelin pelaamisessa, mutta mikäli haluaa käyttää valikkoa, on se erityisesti tietokoneelta käsin erittäin turhauttavaa.\nGlobal Offensivessa tarjolla olevat aseet ovat suurimmaksi osaksi tuttuja aiemmista peleistä, mutta valikoimassa on toki pieniä muutoksia. Molotovit ja käsikranaatit tarjoavat monipuolisempia taktiikoita käytettäväksi heittoaseihin. Tässä pelissä on mahdollista esimerkiksi asettaa esteitä teille, joka avaa käyttöön valtavasti uusia strategioita. Jos on kuitenkin ennenkin pelannut Counter Strikea, pääsee pelin kulkuun varsin nopeasti kiinni. Mielestäni Counter Strike GO on kaikkine yksityiskohtineen oikeastaan aika vaativa peli.\nKoska se on ollut markkinoilla jo vuosia, on sille kehittynyt varsin vakaa pelaajakunta, joka on myöskin varsin kilpailuhenkinen. Tämä saattaa käännyttää pois aivan vasta-alkajat, setenkin uudet pelaajat saattavat saada osakseen hiukan tylyäkin kohtelua. Jos pelaa muutaman kaverin kanssa samassa joukkueessa, on aloittaminen silloin huomattavasti pehmeämpää.Kaiken kaikkiaan voisin suositella tätä peliä ihan kaikille, mutta etenkin aloittelijoiden kannattaa pysyä alussa sinnikkäästi mukana ja opetella mahdollisimman nopeasti pelin perussäännöt. Itse olen sen verran kilpailuhenkinen, että nautin CS GO:n tuomasta haasteesta.


Lime CRM - Marketplace\nLIME CRM on helppokäyttöinen CRM-järjestelmä, jolla saa kattavan kuvan yrityksen asiakastiedoista\nMyynnin tuki, tehtävien ja jäsenten hallinta – tai nämä kaikki yhdessä – ovat yksi hyvä esimerkki siitä mihin CRM -järjestelmää voidaan käyttää. Koska järjestelmä on äärimmäisen joustava ja vastaa vaativimpiinkin tarpeisiin, voidaan sitä käyttää niin pienissä yrityksissä kuin isoissa konserneissa.\nLIME CRM on joustava, tehokas ja helppo käyttää. Itse järjestelmä ja toiminnot kasvavat ja mukautuvat teidän tarpeidenne mukaan. Superkenttien ja välilehtien avulla LIME CRM rakennetaan niin, että saatte esille aina juuri haluamanne tiedon oikeassa paikassa. Ominaisuuksien ja asetusten avulla käyttöjärjestelmää voidaan muokata myös niin, että se näyttää erilaiselle eri käyttäjille, jakaen vain tarvittavaa tietoa ja tehden työskentelyn mahdollisimman helpoksi jokaiselle käyttäjälle.\nLIME PRo on suunnattu B2B & B2C myyntiorganisaatioille.\nJoustavuus! Muokkaamme järjestelmästä juuri sellaisen kuin haluatte ja tarvitsette. Kun tarpeenne tulevaisuudessa muuttuvat ja kasvavat, LIME CRM kasvaa mukana!\nKäyttäjäystävällisyys! Hankalat järjestelmät keräävät pölyä — yksinkertaisia järjestelmiä käytetään! Siksi LIME CRM on rakennettu johtotähtemme VISUAL BUSINESS idean mukaan, jossa painopiste pysyy helppokäyttöisyydessä.\nRahan arvoista! Riippumatta siitä muodostuuko ratkaisustasi monimutkainen tai yksinkertainen, CRM-järjestelmämme toimitetaan aina kilpailukykyiseen hintaan. Sen lisäksi et saa pelkkää ohjelmaa, vaan koko Lundalogikin; ison tukijoukon CRM-projektiinne, sekä äärettömän määrän tietoa ja kokemusta CRM-järjestelmien saralta.\nTestattua ja luotettavaa! LIME CRM on monikielinen, fiksu ja keskustelee mielellään kolmansien osapuolien kanssa. Se tekee järjestelmästä yrityksenne ohjaamon, jolloin työntekijöiden tarvitsee työskennellä vain yhdellä ohjelmalla!\nIntegraatio Netvisorin kanssa mahdollistaa asiakas- ja laskutusdatan integraation.\nOTa yhteyttä Lime:een\nEtusivu › Lime CRM


Urakoin tuossa yksi päivä kodinhoitohuoneen siivouksen suhteen ja nappasin muutaman kuvan kun tämä kerrankin on näin siistissä kunnossa. Tämä on huone, joka ei juuri koskaan näytä tältä (paitsi itseasiassa nyt olen saanut pidettyä tämän ruodussa!) vaan yleensä tasot ovat täynnä pyykkejä ja lattiallekin kertyy kaikenlaista romua mitkä haluaa äkkiä piiloon. Jos nyt rakentaisimme uudelleen tekisin varmasti hieman isomman kodinhoitohuoneen missä olisi enemmän laskutasoa ja laittaisin myös kaiken vaatesäilytyksen samaan tilaan. Tämä meidän kodari on aika kapea ja tosiaan sitten kun lattialle ja tasoille kertyy tavaraa, näyttää se heti siltä kuin pommi olisi räjähtänyt.\nYksi juttu mikä on nyt osoittautunut todella hyväksi keinoksi pitää tasot siistinä on kunnon pyykkikorit puhtaille pyykeille. Sain Mifuko yritykseltä lähetyksen, jossa oli tuollainen valkoinen todella iso kori ja se on tosi hyvä juuri tähän tarkoitukseen. Toki tämä menisi kivasti vaikkapa lastenhuoneessa lelukorinakin. Nyt otan puhtaat pyykit rummusta suoraan tuohon koriin ja taso pysyy vapaana pyykin käärimistä varten. Ennen pyykit olivat aina tasolla eikä täällä ollut sitten kunnolla tilaa kääriä niitä pyykkejä.\nHyllyn päällä näkyvä kori on myös Mifukon ja sinne voisi laittaa vaikkapa sukkia, niitä muutes riittää tässä taloudessa ja nytkin on iso kasa parittomia sukkia odottamassa, että niille joskus ilmaantuisi toinen pari jostain. Nämä pikkuiset korit toimivat hyvin myös kasseina. Mifukon uniikit korit on tehty paperista, sisalista ja elintarvikekelpoisesta muovista ja käsinpunottu kenialaisten naiskäsityöläisten toimesta käyttämällä perinteisiä työtapoja. Kurkkaapa heidän koko valikoima täältä koreja ja laukkuja löytyy monessa eri koossa ja värissä!\nKodinhoitohuoneessamme yksi tosi käteväksi osoittautunut asia on tuo Ikean metallihylly, johon saa kätevästi ripustettua vaatteita henkarilla kuivumaan. Tähän voi laittaa myös vaikkapa koukkuja ja käyttää niissä esimerkiksi pikkuisia koreja/pussukoita ja näin saisi tavaroita myös säilöön. Säilytystilaa meillä on täällä ihan hyvin niin tason alla kuin korkeissa kaapeissa ja täällä säilön mm. kaikki petivaatteet, pyyhkeet ym. jutut ja siivoustavarat.\nTasona meillä on kodinhoitohuoneessa tällainen Stala terästaso. Mielestäni se sopii ihan kivasti laattojen ja kaappien kanssa yhteen, mutta ei se mikään helppohoitoisin ratkaisu ole. Ehkä laittaisin nyt jonkun harmaan laminaattitason tänne jos tekisimme tämän uudestaan. Tässä tasossa näkyy helposti kaikki vesijäljet ym ja ne saa kyllä pois universal stone aineella, mutta aika laiska olen ollut tätä putsaamaan. En tiedä olisiko mattaisena tämä ollut vähän helppohoitoisempi.\nTason päässä meillä on tuollainen Ikean tanko, mihin saa ripustettua koukkuja. Alunperin ajattelin, että tässä olisi juurikin näin sellaiset ”puolipuhtaat” vaatteet, mitä on pidetty, mutta mitkä eivät vielä kaipaa pesua. Oikeasti tässä roikkuu aina miehen työvaatteet, treenivaatteita, reppuja ym. Ihan käytännöllinen tämä on kyllä ollut ja jos täällä olisi tilaa niin laittaisin toisenkin juuri vaikkapa farkuille, huppareille, neuleille ym. mitä ei tule pestyä joka käyttökerran jälkeen.\nKodinhoitohuoneen laatat ja kiintokalusteet ovat edelleen todella paljon omaan makuuni. Monesti ”sisustussääntöjen” mukaan kodissa ei kannattaisi käyttää kovin paljoa erilaisia laattoja, mutta meillä on eri laatat oikeastaan kaikissa tiloissa. Kannustankin rohkeasti laittamaan vähän erikosiempiakin laattoja jos niistä oikeasti tykkää ja unohtamaan ne säännöt. Meidän kodissa ainakin ne ”rohkeimmat” ratkaisut ovat olleet lopulta juuri niitä, joista olen tykännyt kaikista eniten! Kiintokalusteet ovat samaa mallia kuin meidän keittiönkaapit, mutta nämä ovat harmaat. Samaa harmaata kaappia meillä on myös arkieteisessä ja Aatun huoneessa valkoisena. Olen tykännyt tästä mallista tosi paljon ja näiden suhteen valitsisin edelleen ihan samoin.\nKorotetut kodinkoneet ovat olleet myös hyvä juttu ja ne ovatkin tuollaisella optimaalisella korkeudella. Niiden päälle jäi sopiva rako pyykkitelineelle ja alapuolella on kaksi vetolaatikkoa, joista toisessa on keskuspölyimurin letku (silloin kun sen joku jaksaa sinne laittaa) ja toisessa vessapaperia ja talouspaperia. Ikkunan viereisessä korkeassa kaapissa on hyllyjä, joissa säilön petivaatteita ja seuraavassa pesukoneen vieressä olevassa kaapissa on isot pyykkikorit.\nTältä puolelta katsottuna kuivausrummun viereisessä kaapissa on hyllyjä ja niissä säilön pyyheitä ym ja viimeinen korkea kaappi on siivouskaappi. Ylimääräiset tyynyt, peitot ym. säilytän kaappien päällä sellaisissa pusseissa. Säilytystilaa tosiaan on täällä mielestäni ihan hyvin, mutta laskutilaa kaipaisin hiukan enemmän. Huoneen koko on 8,3 m2 ja malli tuollainen pitkulainen, joten tänne ei oikein muunlaista ratkaisua saanut.\nTässä vielä ikkunasta päin kuvattuna, vähän haastava täällä oli ottaa kuvia kun tila on niin kapea. Ja unohdin pyyhkiä ovesta sormenjäljet. Anyways, tässäpä pieni kurkistus pitkästä aikaa tähän tilaan!\n8.10.2020 at 13:40\nIhana tuo pyykkien ”kääriminen”, en ole aiemmin kuullut tuota 😄 Meidän kodari on samanmallinen, mutta koska se on myös yhdistetty ”pukeutumishuone” eli siitä on käynti pesutiloihin, ei säilytystilaa ole kovinkaan paljon. Jätit kertomatta, mitä löytyy tason alta vetolaatikoista?\nJa toivoisin postausta arkieteisestä ❤


Matkailuvaunualueet - kontiolahti.fi\nMatkaparkki noin 5 kilometrin päässä Joensuusta. Luonnonkaunis ja rauhallinen sijainti Lehmonharjulla. Valaistu hiihtolatu, lenkki- ja patikkapolut vieressä. Hyvät pyöräilyreitit. Uimarantaan noin 500 metriä.\nHerajärven rannalla sijaitseva Kiviniemen luontotila tarjoaa aitta-, riihi-, caravan- ja leirintäaluepalveluja. Tilalla on savusauna, pihasauna, uimapaikka, laavu ja juhlanavetta, jossa on keittomahdollisuus. Päärakennuksessa on pyykinpesumahdollisuus ja illanviettotilat.


Merkintäratkaisut muovin ja metallin ekstruusioprosesseihin - Cajo Technologies\nRATKAISUMME MUOVIN JA METALLIN EKSTRUUSIOPROSESSEIHIN\nCajo Hercules for Extrusion\nCajo Tailor integroitava merkintäyksikkö\nmarkkinoiden johtavat merkintäratkaisut metallin ja muovin ekstruusioprosesseihin\nCajo Technologies tarjoaa markkinoiden johtavat lasermerkintäratkaisut metallin ja muovin ekstruusioprosesseihin. Merkattava tieto voi olla esimerkiksi valmistajan nimi, kaapelityyppi, suoruutta indikoiva viiteviiva tai mittaviiva.\nLuotettava 24/7 toiminto pitkille tuotantoajoille\nNopea lennosta merkintä, linjastoa pysäyttämättä\nHuoltovapaus ja pitkä käyttöikä\nCajon lasermerkintäratkaisut on kehitetty korvaamaan perinteiset merkintämenetelmät, kuten mustesuihkulaitteet erittäin nopeilla takaisinmaksuajoilla. Mustesuihkulaitteisiin verrattuna Cajon huoltovapaissa merkintäratkaisuissa ei tarvita lisä- tai väriaineita ja merkinnät ovat äärimmäisen kestäviä. Teknologia on myös erittäin ekologinen.\nOn myös mahdollista tehdä merkintää kaapeliin tai profiiliin kahdesta eri kulmasta 180° välein tai kolmesta kulmasta 120° välein.