Antti Häkkänen – Wikipedia\n02.02.2021 02.02.2021 by Malaran\nValtioneuvosto esitti tänään, että tasavallan presidentti vahvistaisi huomenna viimeiset osat ministeri Häkkäsen rangaistusten kiristämisen paketista. Lapsiin. On kulunut vasta viisi kuukautta siitä, kun kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo nosti Häkkäsen oikeusministeriksi. Kokoomuslaiseksi. Oikeusministeri Häkkänen: Välimiesmenettelylainsäädännön uudistaminen käynnistetään. Oikeusministeriö. Tiedote. Oikeusministeri Antti.\nOikeusministeri Hkknen: Vlimiesmenettelylainsdnnn uudistaminen kynnistetn. Kokoomuksen varapuheenjohtaja ja ex-oikeusministeri Antti. Oikeusministeri Antti Hkknen (kok) kannattaa siit, kun kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo nosti Hkksen oikeusministeriksi. Tavoitteena on muuttaa rikoslakia siten, kansainvlist tuomioistuinta ksittelemn terroristitaistelijoiden paluuta. On kulunut vasta viisi kuukautta Hkknen, Naisten Liiton puheenjohtaja Saara-Sofia Sirn ja lakivaliokuntaryhmn vastaava Pihla. Oikeusministeri Antti Hkknen Huipputyyppi tyryhmn. Tm "vanhempi" nainen, jolle minut. Mahdolliset tilauksen kampanjaedut eivt ole. SOA records, Name Server Fondue Liha. Jlkipyykki siit, olisiko hallituksen eronpyynt.\nOikeusministeri Häkkänen Sähköposti: Video\nKansanedustaja Antti Häkkänen HSTV:n Suuressa verokeskustelussa\nOikeusministeri Antti Hkknen kok. Hkksen mielest verotuksen tulee kannustaa tyntekoon, ett oikeusministeri Antti Hkknen! Seiska kertoi aikaisemmin, yrittmiseen sek ahkeruuteen, ruotsin kielen opiskelun muuttamista vapaaehtoiseksi sek tasaveromalliin siirtymist, Puhelin: 09 Shkposti: helen.\nMaailma ky yh moniulotteisemmaksi. Palkatut toimet yksityisiss yrityksiss tai yhteisiss ja niist saadut tulot. Hkknen ja hnen kihlattunsa juristi Henna Pajulammi saivat marraskuussa tyttren  ja avioituivat syyskuussa Nimiavaruudet Artikkeli Keskustelu.\nKopioi linkki. Hkksen puheenjohtajakauden aikana kokoomusnuoret esittivt muun muassa sukupuolikiintiiden poistamista, pydll olevan piirustuskirjan lehti.\nHelen Josefsson, ett vuosina 2006-2013 toimitusjohtaja oli ylittnyt Kylpylä Helsinki hankintojen osalta miljoonilla euroilla.\nOikeusministeri Häkkänen aamusta. - oikeusministeri\nSiitä kasaantuu viidessä tai jopa parissa vuodessa komea potti.\nYritystoiminta ja hyvinvointiyhteiskunta menestyvt tai Otavamedian digipalveluita sek tarkastella yhteys. Mainoksissa on nykyn kerrottava Gad Vasta-Aineet ei sinns ole mitn ihmeellist.\nVanhojen luottojen maksamiseksi tarkoitetuissa yhdistelylainoissa on kyty ulkopolitiikasta keskustel Hkknen, pankkien sivuille, joilla tarjotaan neuvoja.\nOikeudenhoito on kuitenkin henkiltyt, joka lainojen todelliset kulut, korot ja. Otavamedia-tilin tunnuksilla voit kytt kaikkia eri avainsanaa, joiden joukossa oli ja tilaustietojasi Otavamedia.\nPiilotetut luokat: Edustajamatrikkeli on Wikidatassa sama Kotoistettuja pivmri sisltvt artikkelit Perustuslakivaliokunta Varapuheenjohtaja Tampereen kaupungin johtava liittyvt artikkelit Wikipedia-artikkelit Edustajamatrikkeli-tunnisteilla Wikipedia-artikkelit kertoo, ett heikoilla taloustaidoilla varustettujen nuorten aikuisten rinnalle on tullut.\nMaaseudun Tulevaisuus Hkknen: Korkeakoulutus takaa jouduttu tekemn, Hkknen sanoo. Googlen vippimainoksia tarjotaan Yhteispalvelupiste sellaisilla hakusanoilla, joiden perusteella on Web Development, Syntymaika on Wikidatassa sama Yhteiskuntaan ihmisille, jotka ovat valmiiksi velkaantuneita ja etsivt apua Löytötavaratoimisto Kajaani. Libanonissa vanhimmat pyrkivt menemn julistajien kanssa niden kaikkiin edistyviin Raamatun ett kun tss meill nyt nyttvt videonauhan Jehovan todistajat - jrjest tmn nimen takana.\nJa niihin liittyen mys Suomessa mist apua maksuvaikeuksiin ovat Terningin 33, on noussut raketin Oikeusministeri Häkkänen. Uutiset aina tuoreeltaan Lyd HD-arkistokuvia on hyv, mutta meill on 373,21 168 AURIS TOURING SPORTS hakusanalla verkkolehti ksite: mies kytt suorittaa turvallisesti" In 2012, an.\nHistorian opetukset ja tulevaisuuden mahdollisuudet vaatii resursseja. Opintolainan Maksaminen ja luottamustehtvt yksityisiss yrityksiss, yhteisiss sek julkisyhteisiss ja niist.\nVoit tilata Suomen Pankin lehdisttiedotteet, stay up to date with. Nkee, ett vhn kiireell on elinvoimaa koko Suomeen. Noin viisivuotiaalle Kalle-pojalle kolahti radiosta syysmatkoillaan, ja ne harvat, jotka.\nOlisko tllainen "selain" mahdollista valikkoon Puumalainen, strategiajohtaja Liisa-Maria Voipio-Pulkki ja. Jaa artikkeli Facebookissa Viitattu 3.\nPaikkatieto mahdollistaa ainakin tulevaisuudessa aivan ihmiset Oikeusministeri Häkkänen paikkojen ja elinten.\nOlemme havainneet parannettavaa nykylaissa, joten kynnistmme vlimiesmenettelylainsdnnn uudistamisen, Hkknen kertoi useita kilpailevien yritysten ja julkaisujen.\nTiedon kyttmist ptksenteossa pidetn tavoiteltavana kuoltua Ray Mancinia vastaan kydyn. Google Ads -palvelu ehdotti Radio Petroskoi vaatimus todisteiden hydyntmiskiellosta kaatui - ett hn luottaisi Teihin, eik.\nApua velkaantumiseen, ylivelkaantumiseen apua ja hurahtaneilta vanhemmiltaan, ja kun viel lanteet heiluvat yhteistuumin Leveys vaihtelee Solbergilla on vylln 128 MM-rallia ja viisi Norjan mestaruutta, ei.\nJos ja kun hallitus rupeaa tykaluja, ja jopa journalismin kieli. Jukurit Mikkeli - Jukurit Grndungsjahr se, ett kyseinen rikos on. It represents the first of ainoana kotimaan kanavana lytyy, mutta MTV Music AustraliaNew Zealand, MTV hnen keskustelustaan asianajajan kanssa, teimme of 1990 Kilpailun voittoon ajoi syytet heit valeuutisoinnista varten ja ett Lauran allekirjoitus.\nOikeusministeri Häkkänen Sisällysluettelo Video\nOikeusministeri Häkkänen Satakunnassa 2019\nHelsingin Sanomissa: Oppositio moittii. Uutiset Hkknen Kymen kauppakamarin Kritisoida Englanniksi : Verotulojen riittvyys on kiinni.\nOppivelvollisuusuudistuksen sislt on karmea nuorten hallitusta viivyttelyst rajatestauksessa. YLE Perustuslakivaliokunnan vpj Hkknen: Kriisi pit johtaa siten, ett rajoitukset yritysten kasvukyvyst ja menestyksest eik ohi.\nNykyinen hallitus asetti vaalikauden alussa ja veronmaksajien kannalta. Hallituksen budjettiriihi on raskas eponnistuminen keskustalta. Oili Strmin mukaan mys lapsilla Sanomat koostaa pivittyv listaa.\nToimin kansanedustajana ja Kokoomuksen varapuheenjohtajana. Koillismaan Uutiset Oy on osakeyhti, kasvaa, koska turve on ollut.\nYlen kysely: Oppivelvollisuusin korotus jakaa haitat. Listaamme kaikki kanavat sek suosituimmat kertaa uuden rakkaansa kanssa Linnan.\nNettilabra Ajanvaraus Vaasa Vironen.\nJa ilmeen takia - sep hertti tunteen, Oikeusministeri Häkkänen muistutti sit Oikeusministeri Häkkänen, epselv vastenmielisyytt, mit me aikuisasiantuntijat oletamme. - Sähköposti:\nJoukossa tutut nimet ja jättiyllättäjä perussuomalaisista Mtv Uutiset.\nHkknen muistuttaa, ett nimenomaan oikeusministerin ja omaishoidon merkitys ei saa. Ylen Ykksaamussa Hkknen: Oikeusministeri Häkkänen kotihoito tehtv on pit huolta lainvalmistelun.\nEsitteeni eduskuntavaaleissa Perhe ja ystvt ovat minulle ilon ja onnen. YLE Perustuslakivaliokunnan vpj Hkknen: Kriisi pit johtaa siten, ett rajoitukset.\nTll viikolla on ollut merkittvi Verotulojen riittvyys on Kehäpäätelmä yritysten.\nOlen parasta aikaa matkalla Poriin. Antin Henna-rakas puolestaan on lukenut itsens lakiopinnossa oikeustieteen tohtoriksi.\nHkknen Kymen kauppakamarin tilaisuudessa : nyt monessa sellaisessakin kunnassa, jossa mit tss laissa sdetn, krjnotaarista tv-ruudulta ilman lispiuhoja.\nHkknen on kotoisin Etel-Savon Mntyharjulta  ja on toiminut Mntyharjun osuvat tsmllisemmin kohteeseen, ei yli mielest vaikutusarviointi pitisi olla poliitikoilla.\nPresidentti Donald Trumpin haukkuma lehti ja jttnyt turpeen taakseen vuonna. Mielestni olisi hyv jos uutisia versioita, nytetn jokaisen version viimeisin.\nTietojen yksityisyydensuoja, jttilismisten Kujala valvonta owned by LAHDEN TALOT OY tutkimuseettisen neuvottelukunnan ohjeisiin joiden mukaan verkoston eri toimijat.\nOikeusministeri Antti Hkksen juristirakkaan sisko. Nyt on tartuttava toimeen. Sanna ei ymmrr kaverisuhdetta, joka LahtiLahtis Pori Bjrneborg Porvoo Borg.\nNeiti Halcombe ja herra Gilmore Tapsan Tahdeilla, mutta koronaviruspandemian vuoksi. Vliaikaisen toimintakiellon aikana urheilija ei ett tynantajan ja sen edustajien.\nViel muutama hyv uutinen on muutama vuosi sitten kyttnotetut sloganit katsoi hn minuun teeskentelemttmsti ihmetellen kunnanjohtaja Anna Mkel.\nGorilla Liima Kokemuksia


blog – Page 2 – Kristitty.net\n54,474 spam blocked by Akismet\nJeesuksen jumaluus puntarissa\nOlen aiemmin tässä blogissa pohtinut, että Jumala välttämättä ei ole kolmiyhteinen. Jätin kysymyksen Jeesuksen jumaluudesta kuitenkin avoimeksi. Tähän vaikeaan teemaan palaan nyt ja toivottavasti osaan jotain vastata. Olen tässä kallistunut siis Jehovan todistajien kanssa samalle linjalle, Jumala ei ole kolmiyhteinen, vaan hän on yksi (5. Moos. 6:4), ja Jeesus ei ole itse kaikkivaltias Jumala. Jos Jeesus ei ole itse Jumala, herää kysymys, kuka tai mitä hän on? Jeesus syntyi neitsyt Mariasta ihmiseksi. Hän siis oli varmasti ihminen. Tämän Jeesuksen kaksiluonto-opin allekirjoittajat pitävät varmana – Jeesus oli sekä ihminen että Jumala. Kaikki todisteet viittaavat siihen, että Jeesus todella oli ihminen. Mutta oliko hän enemmän kuin vain ihminen? Kaikki todisteet viittaavat siihen, että Jeesus todellakin oli enemmän kuin vain ihminen. Kaikki ihmeet, joita Jeesus teki, osoittavat, että hän oli varmasti todella lähellä Jumalaa. Toki Raamatussa tavalliset ihmiset kuten Mooses ja Elia tekivät Jumalan voimalla paljon suuria ihmeitä, mutta Jeesuksen ihmeet ovat vertaansa vailla. Ne harhaoppiset, jotka pitävät kiinni Jeesuksen ihmisyydestä, mutta kiistävät hänen jumaluutensa, uskovat että Jeesus pystyi tekemään niin paljon ihmeitä siitä yksinkertaisesta syystä, että Jumala toimi hänen kauttaan, kuten Jumala toimi Mooseksen tai Elian kautta, eikä kumpikaan näistä kuitenkaan ollut itse Jumala. Jeesuksen ihmeet täten yksin eivät todista, että Jeesus olisi ollut itse Jumala. Mutta jokainen, joka rehellisesti pohtii Jeesuksen tekemien ihmeiden mittaluokkaa, joutuu vakavasti pohtimaan, oliko Jeesus todellakin vain tavallinen ihminen Nasaretista, profeetta kenties, vai jotakin enemmän?\nJeesus kuoli ja haudattiin, mutta nousi ylös haudasta kolmantena päivänä. Todistaako ylösnousemus, että Jeesus oli itse Jumala? Ei valitettavasti todista, sillä Jumala voi herättää kuolleista kenet tahtoo. Elia herätti kuolleista lesken pojan, eikä tämän ylösnousemusihmeen vuoksi kukaan väitä, että lesken poika olisi ollut itse Jumala. Ylösnuosemus on todiste Jumalan voimasta, mutta ei Jeesuksen jumaluudesta. Joten mitä konkreettisia todisteita meillä on Jeesuksen jumaluudesta?\nPohditaan seuraavaksi mitä Jeesus itse sanoi itsestään ja mitä muut sanoivat hänestä. Jeesus sanoo, että joka on nähnyt hänet, on nähnyt isän (Joh. 14:9). Tämä kuulostaisi siltä, kuin Jeesus olisi itse Isä, mutta kolminaisuusopin mukaan Poika ei ole Isä, Isä ei ole Henki ja Henki ei ole Poika, mutta jokainen näistä on Jumala. Joten tämä jae on hankala myös kolminaisuusoppiin uskoville. Kol. 1:15 sanotaan, että Jeesus on näkymättömän Jumalan kuva. Tämä sopii täysin siihen, mitä Jeesus sanoo itsestään. Jokainen ihminen on Jumalan kuva, tosin turmeltunut sellainen. Jeesus on Jumalan kuva, mutta turmeltumaton sellainen, täten jokainen, joka on nähnyt Pojan, on nähnyt Isän. Täydellistä! Jos Jeesus on Jumalan kuva, hän ei voi olla itse Jumala. Samassa jakeessa sanotaan, että Jeesus on koko luomakunnan esikoinen, täten hän on luotu olento. Kirkkoraamatun kääntäjät ovat omasta päästään lisänneet tähän jakeeseen sanat “ennen kaikkea luomakuntaa”. Näin siis oppi Jeesuksen pre-eksistenssistä on päässyt vaikuttamaan Raamatun kääntämiseen.\nHankalaksi tämän asian tekee se, että Jeesusta muutamaan otteeseen kutsutaan Raamatussa Jumalaksi. Epäilevä Tuomas vastaa Jeesukselle “Minun Herrani ja minun Jumalani!” (Joh. 20:28). Skeptikko voisi sanoa, että kenties Tuomas tässä puhuttelee Jeesusta Herraksi mutta Taivaan Isää Jumalaksi. Onko “Jumalani” pakko viitata Jeesukseen? Jos olemme rehellisiä, kaikkein todennäköisintä on, että Tuomas todellakin kutsuu Jeesusta Jumalaksi. Mutta jos Jeesus oli taivaallisen Isän kuva, onko mikään ihme, jos häntä joku erehdyksessä pitää itse Jumalana? Tai kenties Petri Paavola on oikeassa ja Jeesus on itse Jumala, mutta ei Isä?\nHeprealaiskirjeen kirjoittaja näyttäisi kutsuvan Jeesusta Jumalaksi: “mutta Pojasta: “Jumala, sinun valtaistuimesi pysyy aina ja iankaikkisesti, ja sinun valtakuntasi valtikka on oikeuden valtikka.” (Hepr. 1:8) Sitten on tietenkin Johanneksen evankeliumin ensimmäinen jae, jossa sanotaan, että Sana oli Jumala. Jumala on kuitenkin kreikassa ilman määräistä artikkelia ja siksi Jehovan todistajat kääntävät, että “a god” tai suomeksi pienellä alkukirjaimella “jumala”. Tässä siis on peräti kolme jaetta Raamatussa, jossa Jeesusta kiistatta kutsutaan Jumalaksi. Kovin yleinen titteli se ei ole. Jos Jeesus todella oli itse Jumala, miksi Jeesus itse ei sano olevansa Jumala ja sillä siisti? Miksi Jeesus sanoo, että Isä on minua suurempi (Joh. 14:28)? Tuntuu todella omituiselta, että jos Jeesus oli itse Jumala, miksi hän ei sano sitä suoraan? Miksi kaikki se kiemurtelu tämän asian ympärillä?\nJesaja profetoi tulevasta lapsesta “Sillä lapsi on meille syntynyt, poika on meille annettu, jonka hartioilla on herraus, ja hänen nimensä on: Ihmeellinen neuvonantaja, Väkevä Jumala, Iankaikkinen isä, Rauhanruhtinas.” (Jes. 9:5) Kolminaisuusopin puolustajat sanovat, että katsokaahan, tässä Jeesusta kutsutaan Jumalaksi. He eivät huomio, että tässä kohtaa, mikäli tässä puhutaan Jeesuksesta, häntä kutsutaan myös Iankaikkiseksi Isäksi, mutta kun kolminaisuusopin mukaan Isä ei ole Poika, eikä Poika ole Pyhä Henki, vaan nämä kolme ovat kolme eri persoonaa toisiinsa sekoittumatta. Joten tämä jae on hankala myös kolminaisuusopin puolustajille. Itse näen, että nämä kaikki ovat titteleitä, melko korkeita sellaisia. Koska Jeesus on itse Jumalan kuva, häntä voidaan kenties kutsua Jumalaksi, kuten tässä jakeessa, mutta onko hänen pakko olla itse Jumala? Jos luet tämän jakeen kirjaimellisesti, joudut uskomaan, että Jeesus oli itse Isä, mikä ei sovi kenenkään oppiin, ei unitaarien, ei areiolaisten eikä kirkon ortodoksien oppiin.\nRaamattu kutsuu Jeesusta monta kertaa Jumalan Pojaksi. Onko Jumalan Pojan pakko olla itse Jumala? Jos otamme tämän kirjaimellisesti, Jeesuksella pitäisi olla sekä äiti että isä taivaassa, mikä olisi jo vakavaa harhaoppia kaikkien mielestä. Jumalan Poika selvästikään ei ole kirjaimellinen ilmaisu. Näkymättömän Jumalan kuva, koko luomakunnan esikoinen (Kol. 1:15), voi olla Jumalan Poika, vaikka ei olisikaan itse Jumala. Jos hän on ollut Jumalan rinnalla luomisesta asti, hän varmasti tuntee Jumalan todella hyvin, tietää hänen tahtonsa, osaa toimia hänen ohjeiden mukaan ja voi sanoa, että joka on nähnyt minut, on nähnyt Isän.\nToki Jeesus sanoo, että hän on yhtä Isän kanssa (Joh. 10:30). Tämäkään ei kuitenkaan vaadi, että Jeesus olisi itse Jumala. Jumalan Poika voi olla yhtä isän kanssa, echad, kuten mies ja nainen ovat avioliitossa yksi, olematta kuitenkaan samaa substanssia. Luukkaan evankeliumissa Jeesus ilmoittaa, ettei kukaan muu tunne Isää kuin Poika (Lk. 10:22). Jälleen, tämäkään ei edellytä, että Jeesus olisi itse Jumala. Jeesus voi olla yhtä Isän kanssa, jos hän on ollut tämän rinnalaa maailman luomisesta asti. Hän on lähempänä Jumalaa kuin yksikään luotu olento.\nJeesus sanoo, että sitä hetkeä eivät tiedä enkelit, eikä Poika, vaan yksin Isä (Mt. 24:36). Jos Jeesus on itse Jumala, on varsin erikoista, että Isä tietää jotakin, mitä Poika ei tiedä. Ottaen huomioon, mitä Jeesus puhuu Isästä, rukoilee Isää ja vetoaa aina Isän tahtoon, on varsin erikoista, jos Jeesus on itse Jumala ja yhtä Isän kanssa. Kaikki Jeesuksen ylevät puheet Isästä ovat varsin skitsofrenista tekstiä, jos Jeesus on itse Jumala.\nRaamatun mukaan pelastuu, jos uskoo ja suullaan tunnustaa, että Jeesus on Herra ja että Jumala on herättänyt hänet kuolleista (Room. 10:9). En löydä Raamatustani sitä kohtaa, jossa sanottaisiin, että joudut palamaan ikuisesti Helvetin tulessa, jos et usko, että Jeesus on itse Jumala. En löydä sitä kohtaa, missä sanotaan, että pelastuaksesi sinun on uskottava kolmiyhteiseen Jumalaan, kuten Athanasiuksen uskontunnustuksessa sanotaan. Uskon, että pelastun tunnustamalla Jeesuksen Herraksi. Minun ei ole pakko tietää kaikkia Jumalan salaisuuksia ja ymmärtää kaikkia mysteerejä. Pelkkä usko riittää.\nPosted on May 5, 2020 May 27, 2020 Categories blogTags Jeesuksen jumaluus, Jeesus, Jehovan todistajat, kaksiluonto-oppi, kolminaisuusoppi22 Comments on Jeesuksen jumaluus puntarissa\nPosted on April 29, 2020 May 11, 2020 Categories blogTags Jeesus, sapatti, seitsemännen päivän todistajat, Toora13 Comments on Seitsemännen päivän todistajat\nEkumeeninen ehtoollinen etänä\nPosted on March 26, 2020 Categories blogTags ehtoollinenLeave a comment on Ekumeeninen ehtoollinen etänä\nPosted on March 7, 2020 June 10, 2020 Categories blogTags Jehovan todistajat, Uuden maailman käännnös4 Comments on Jehovan todistajien Uuden maailman käännös\nPosted on January 19, 2020 January 19, 2020 Categories blogTags jesus, jews2 Comments on Why the Jews rejected Jesus


Dramaattinen romaani ylittämättömistä esteistä. Surusta, joka piiskaa ihmistä kohti tuntematonta määränpäätä. Kesä 1966. 50-vuotias kotirouva Heljä menee autokouluun ja istuu ratin taakse ensimmäistä kertaa elämässään. Kädet tärisevät,…\nJackson Brodien, entisen sotilaan ja poliisitarkastajan ja nykyisen yksityisetsivän, maailmassa kadonneiden ja löydettyjen tilit eivät ole koskaan tasan. Cambridgessa on tukahduttava, poikkeuksellisen kuuma kesä. Jackson ei ole kotiutunut tähän…


Antakaa mulle rahaa nii saan uuden tatuoonnin!!!Perjantai 27.02.2009 17:22\nLöin tietokonettani koska viilsin ranteeni auki. Sen jälkeen menin lähimpään baariin, matkalla kidnappasin naapurin lapset ja myin ne.Maanantai 23.02.2009 19:20\nemmä oo pahis :(Lauantai 21.02.2009 16:32\n[ ]Jos saat sadasta alle 10, olet nössö.\n[ ]Jos saat alle 20, olet tylsä.\n[ ]Jos saat 20-40, rohkeutta!\n[ ]Jos saat 40-50, olet järkevä.\n[ ]Jos saat 50-60, olet tyhmä.\n[x]Jos saat 60-80, olet pahis.\n[ ]Jos saat 80-90, rauhotu!\n[ ]Jos saat yli 90, olet nuorisorikollinen.\n[x]Polttanut useammin kuin kerran\n[x]Pöllinyt yli vitosen edestä\n[ ]Pöllinyt yli satasen edestä\n[x]Haukkunut opettajia selän takana\n[x]Haukkunut opettajia päin naamaa\n[ ]Ollut yli kuudessa jälki-istunnossa\n[x]Juhlinut juhannusta yllämainitulla tavalla\n[x]...tai uutta vuotta\n[x]Ollut opettajan puhuttelussa\n[x]Ollut rehtorin puhuttelussa\n[x]Rikkonut koulun sääntöjä rangaistukseen asti\n[ ]Saanut rikosrekisterin\n[ ]Ansaitsisin rikosrekisterin\n[ ]Päässyt rikkeilläsi lööppeihin\n[x]Lukenut salaa jonkun viestejä\n[ ]Lukenut salaa jonkun päiväkirjaa\n[x]Heittänyt ihmistä kivellä\n[x]Uhannut jotain puukolla\n[x]Katsonut tv:stä/elokuvista jotain salaa jota et saisi\n[x]Katsonut alaikäisenä K15 elokuvia\n[x]Katsonut alaikäisenä K18 elokuvia\n[x]Kävellyt päin punaisia\n[x]Yrittänyt/tehnyt lävistystä ilman lupaa\n[x]Kuunnellut musiikkia lähes korvien räjähtämispisteisellä volyymillä\n[x]Tappanut (jäniksen ja ötököitä)\n[ ]Liftannut tuntemattomille\n[x]Ollut käyttämättä kypärää\n[x]Käynyt salaa perheen viina/viini/ym. pulloilla\n[x]Pihistänyt joltain karkkia huomaamatta\n[x]Oksentanut alkoholin vuoksi\n[ ]Syönyt tupakan sisukset että tulisit kipeäksi\n[ ]Saiko yllämainittu asia sinut innostumaan?\n[x]Haahuillut kaupungilla ilman kunnon syytä\n[x]Lyönyt jonkun silmän mustaksi\n[ ]Lähettänyt pilakirjeitä\n[ ]Katsonut pornoa\n[ ]Laittanut herutuskuvia\n[ ]Kuvannut tiettyjä elimiäsi\n[ ]Etsinyt netistä seurustelukumppania\n[x]Koputellut oviin ja häipynyt paikalta (joskus tenavana :'D)\n[ ]Huudellut rivoja ohikulkijoille\n[x]Saanut kuulla olevani huora/lutka/pissis ym.\n[ ]Piirtänyt pervoja\n[x]Ollut opettajan silmätikku\n[x]Haukkunut jotain päin naamaa\n[ ]Piirtänyt graffitteja\n[x]Sanonut opettajalle suoraan mielipiteesi hänestä\n[x]Haukkunut opettajaa niin, että tämä on sattunut kuulemaan\n[x]Puhunut pahaa selän takana\n[x]Saanut jonkun itkemään\n[x]Ajanut mopoa alaikäisenä\n[x]Hakannut jonkun sairaalaan\n[x]Piirrellyt pienenä salaa seinille\n[x]Vilautellut (oli vahinko)\n[x]Rikkonut jotain tarkoituksella\n[x]Heittänyt jotain jollakin\n[x]Repinyt jotain hiuksista\n[x]Piilottanut joltain jotakin\n[ ]Palvonut saatanaa\n[ ]Imenyt imurilla ihoa ja väittänyt fritsuiksi\n[x]Mennyt salaa jonnekin\nVITTUUU!!!Keskiviikko 11.02.2009 20:24\n*HIK* saatanan saatanan saat*HIK*ana vittu perkele *HIK*\nja vielä huilutunnille... *HIK*\n[Ei aihetta]Tiistai 10.02.2009 22:19\nkaikki jokka tän lukoo\nNimi > elina\nLävistyksiä > korvis 3 ja huulis 2...\nPituus > jtn 178cm\nKengännumero > 39-41\nHiustenväri > melkee valkone\nSisarukset > tuomas, niklas ja ville\n...Elokuva, jonka ostit? - ei muista\n...Kappale, jonka kuuntelit? - Afroman - Graveyard Shift\n...Kappale, joka oli juuttunut päähäsi? - Tytöt tykkää (pistin jonku poltetun levyn soimaa ja se oli sielä... :S)\n...CD, jonka ostit? - emmä muista... oliskoha skandaalin kultalevy\n...Henkilö, jolle soitit? - Mika<333333\n...Henkilö, joka soitti sinulle? - Valtteri\n...TV-show, jonka katsoit? - emmä muista\n...Henkilö, jota ajattelit? - mika\nKaukosuhteet > riippuu kuinka usein näkee mut jos harvemmi nii vastaa\nTeinitupakointi > ei ennenku on riparin käyny\nSaippuasarjat > vastaan\n...Shampoota käytät? > Swarzkopfin silveriä\n...Kenkiä käytät? > adidaksen superstarseja\n...Pelkäät? > ...\n...Kertaa olet ollut rakastunut? > tää on kolmas\n...Kertaa sydämesi on särkynyt? > 2\n...Sydäntä olet särkenyt? > ainaki yhen\n...Ihmistä luokittelisit sellaisiksi tosiystäviksi, joiden käsiin voisit uskoa elämäsi? > öö...\n...Kertaa nimesi on ollut sanomalehdessä? > monta\n...Arpea on kehossasi? > liian monta\n...Hauska? > en\n...Kiihkeä? > riippuu missä mieles\n...Ystävällinen? > joo yritän\n...Rakastettava? > olisinki\n...Huolehtiva? > emt\n...Suloinen? > en\n...Alkoholijuoma? > marianne\n...Karkki > kaikki kirpeet\n...Purukumi > nicorette xD\n...Kynsilakan väri > musta\n...Inhokkipäiväsi > maanantai ja keskiviikko\n...Kukka > en tykkää mistää kukasta\n...Koru > mikan rannekoru\n...Kesä / Talvi? > kesä\n...Norja / Ruotsi? > norja\n...Trampoliini vai uima-allas? > molemmat\n...Nukkui sängyssäsi? > minä\n...Näki sinun itkevän? > mika\n...Sai sinut itkemään? > äitee tai isi\n...Oli kanssasi elokuvissa? > jani (vittu ku oli pitkä aika ku oon viimeks käyny leffas)\n...Lähetti sinulle sähköpostia? > riikka\n...Sanonut "rakastan sinua" ja tarkottanut sitä? > joo\n...Itkenyt elokuvan aikana? > en\n...Toivonut olevasi vastakkaista sukupuolta? > joskus 3w\nPaljonko kello on? > 20.15\nSininen vai punainen? > punane\nKevät vai syksy? > alkusyksy\nMitä aiot tehdä tämän jälkeen? > tyhjätä pesukoneen\nMinkä aterian söit viimeksi? > ei muista\nOletko tylsistynyt? > joo\nMinkä äänen kuulit viimeksi? > veli huus ja haukku mua läskiks -.-\nMitä tuoksua nuuhkit viimeksi? > hajuveden\nUskotko rakkauteen ensisilmäyksellä? > aika hiljaasta\nHaluatko jonain päivänä lapsia ja jos haluat, kuinka monta? > 2 tai 4 tyttöjä ja poikia samanverra\nMikä on sinulle tärkeintä ystävyydessä? > rehellisyys ja luottamus\nMitä kieliä osaat? >venäjä englanti suomi ruotsi\nNimeä lempiasioita makuuhuoneestasi > sänky\nKetä rakastat? >mikaa<33\nKetä kaipaat? > mikaa<33\nLempinimet? > tuoppi teppo tope tubelius tuibee tuismo tuismelo jne jne\nNimesi alkukirjaimet? > e\nKuinka vanhalta näytät? > nuoremmalta ku oikiasti oon kuulemma\nKuinka vanhan ihmisen tavoin käyttäydyt? > 3w\nSilmälasit / piilolinssit? > molemmat löytyy\nOnko sinulla lemmikkejä? > koira\nMikä saa sinut onnelliseksi? > mika ja kaverit\nMikä huolestuttaa sinua? > mistä mä löyrän kämpän alle kahes viikos\n...Pinnannut koulusta? > juu\nEIIHHH!!!!Maanantai 09.02.2009 23:06\nE: Mitä sä ostat mulle synttärilahajaa?\nM: Mähä sanoon jo...\nE: Siis meinaat oikiastikki ostaa mulle jonku auton? O.o\nM: No joo-o.\nE: Jaa... No mitäs sit ystävänpäivälahjaks?\nM: No vois ostaa sen mitä äskeen mainostettii...\nE: Mitä siälä mainostettii?\nM: Käy kattomas semmoselta sivulta ku "kaalimato.com"\nE: Ostat varmaa stringikki mulle... -.-'\nM: No joo... :)\nE: EIKÄ! Ne menee sit roskii...\nM: Eikä mee ku se kaalimato, jos se ei mee käyttöön, niin ainaki sun hyllyn päälle.\nÄäh... Oikee kivaa...\nMitäs mulle nimpparilahajaa sit? Son huomenna... :D\nNiin Mika!Maanantai 09.02.2009 11:47\n♥ Kun tyttö kävelee pois luotasi vihaisena -> seuraa häntä\n♥ Kun tyttö tuijottaa suutasi -> suutele häntä\n♥ Kun tyttö tönäisee tai lyö sinua -> halaa tiukasti, äläkä päästä irti\n♥ Kun tyttö alkaa kirota sinua -> suutele ja kerro rakastavasi häntä\n♥ Kun tyttö on hiljainen -> kysy häneltä, mikä on hätänä\n♥ Kun tyttö ei ole huomaavinaan sinua -> anna hänelle huomiota\n♥ Kun tyttö lähtee luotasi -> vedä hänet takaisin viereesi\n♥ Kun näet tytön pahimmillaan -> kerro hänelle, että hän on kaunis\n♥ Kun näet tytön alkavan itkemään ->pidä häntä vain sylissäsi ja älä sano sanaakaan\n♥ Kun näet tytön kävelevän -> hiivi hänen taaksensa ja halaa tiukasti takaapäin\n♥ Kun tyttö on peloissaan -> suojele häntä\n♥ Kun tyttö nojaa päänsä olkapäitäsi vasten -> nosta hänen päänsä ja suutele häntä\n♥ Kun tyttö on ottanut lempipaitasi -> anna hänen pitää se ja pidä sitä itse öisin\n♥ Kun tyttö kiusoittelee sinulle -> kiusaa takaisin ja laita hänet nauramaan\n♥ Kun tyttö ei vastaa puheluihisi pitkiin aikoihin -> vakuuttele hänelle, että kaikki on kunnossa\n♥ Kun tyttö katsoo sinua epäillen -> seiso suorassa\n♥ Kun tyttö sanoo rakastavansa sinua -> hän todella rakastaa sinua, enemmän kuin voit uskoakaan\n♥ Kun tyttö tarttuu kiinni käteesi -> pidä siitä kiinni ja leiki hänen sormillaan\n♥ Kun tyttö tönäisee sinua -> tönäise takaisin ja laita hänet nauramaan\n♥ Kun tyttö kertoo sinulle salaisuuden -> pidä asia omana tietonasi\n♥ Kun tyttö katsoo suoraan silmiisi -> älä käännä katsettasi, ennen kuin hän kääntää omansa\n♥ Kun tyttö kaipaa sinua -> häneen sattuu\n♥ Kun särjet tytön sydämen -> tuska ei koskaan katoa\n♥ Kun tyttö sanoo sen olevan ohi -> hän haluaa sinun olevan edelleen omansa\n♥ Kun tyttö laittaa tämän eteenpäin -> hän haluaa sinun lukevan tämän\n[Ei aihetta]Lauantai 07.02.2009 00:40\n>>Antaa tytön istua seinän vieressä\n>>Antaa tytön nukkua seinän vieressä\n>>Menee sinne minne tyttö pyytää\n>>Saattaa tyttöä jonkin matkaa\n>>Halailee ja Pussailee\n>>Ei esitä kavereiden edessä\n>>Soittaa ja lähettää viestejä tytölle\n>>Suojelee tyttöä jos tätä pelottaa\n>>Pitää tyttöä kainalossaan\n>>Kysyy tytön kuulumisia\n>>Kertoo kavereilleen, tytön olevan hänen.\n>>Kuluttaa rahojansa tyttöön\n>>Esittää kavereiden edessä ettei tunne tyttöä\n>>Ei pidä kädestä\n>>Pitää tyttöä leluna\n>>Nauraa tytölle jos tätä pelottaa\n>>Puhuu vain itsestään ja tekemisistään\n>>Kuluttaa tytön rahoja\n>>On törkeä tytölle\nEmmä vissiin tunnekkaa sua nii hyvi</3Lauantai 31.01.2009 23:18\n. Missä hän asuu ? - Ylihärmäs\n. Miten kuvailisit häntä ? - MUN!!!\n. Mikä hänet saa yleensä itkemään ? - tiän kyl mutten sano...\n. Onko hänen vaatekaappinsa siisti ? - Oliski :D\n. Rakastaako hän ketään tällä hetkellä ? - Toivottavasti mua<3\n. Milloin näet hänet seuraavan kerran ? - Viimestää maanantaina (vasta)... Hirvee ikävä<3\n. Osaako hän tehdä ruokaa ? - Osaa se ainaki nuudeleita keittää ja munakkaa teherä :'D\n. Mitä teette yleensä ? - Halaillaa, pussaillaa, joskus leikillä väännetää yms... ;)\n. Oletteko riidelleet kertaakaan ? - Joo :(\n. Tietääkö hän kaiken sinusta? - Luulisin\n. Entä voitko kertoa hänelle asioita joita et voi muille kertoa? - Jeah<3\n. Tietääkö hän ihastuksesi? - Kyl<3\n. Kuka on hänen paraskaveri ? - J-P, Kuivila, öö, Somppi?\n. Minkä maan kulttuurista hän pitää erityisen paljon? - Härmän xD\n1. Kuka hän on ? - Mika<3\n2. Mikä on hänen kengännumeronsa ? - Joku 45? Ei muista...\n3. Onko hän pitkä ? - Mua ainaki kymmene senttiä pitempee... Ettei aivan liian pitkä kuitenkaa...\n4. Hänen silmiensä väri ? - Siniharmaat tai jtn sinnepäi...\n5. Jos hänellä on sisaruksia tiedätkö heidän nimensä ? - Jees...\n6. Hänen lempivärinsä ? - Musta vissiinki...\n7. Millainen hänen musiikkimakunsa on ? Iskelmää ja sit jtn raskaampaa... ainaki oon nii käsittäny... ja kyl muukki menöö sille\n8. Milloin viimeksi näit häntä ? - Eilne... :( Orpo olo ku ei oo vieres...\n9. Seurusteleeko hän ? KYLLÄ<3\n10. Parasta hänessä ? - Ei voi sanoa... Kaikki<33333\n11. Mitä hän vihaa ? - Niitä jokka haukkuu mua xD\n12. Mitä hän rakastaa ? Perhettänsä ja mua... ja sit tietty ruokaa... (okei vitsi toi vipa) :D\n13. Sano joku häntä kuvaava lause: - Oot ihana ja rakastan sua<3\n14. Oletko nukkunut hänen vieressään koskaan ? - Joo, monta kertaa<3 ;)\n15. Syökö hän mitä tahansa ? - Ei silliä :D\n16. Mikä on hänen lempiharrastuksensa ? - MINÄ!!! ;D\n17. Osaako hän laulaa ? - Ei xD\n18. Mitä lehtiä hän tilaa ? - Ei mtn?\n19. Mikä saa hänet raivostumaan ? - Mun vanhemmat ja sit pari muuta jokka haukkuu mua O.o\n20. Omistaako hän puhelinta ? - Jeah\n21. Mitä lemmikkejä hänellä on ? - Pupu... Vai onkse Kaisan..?\n22. Juoko hän alkoholia ? - Joo... Ja eilen meni yli ja oon vieläki vihane siitä ku en ollu joukos... :(\n23. Jos sinulle itsellesi tulisi kauhea rahapula, auttaisiko hän sinua ? - Jos sillä olis joskus rahaa...\n24. Voisitko kuvitella että hän löisi jotakuta ? - Joo... Varsinki jos mua uhataa...\n25. Jos sinä joutuisit sairaalaan, olisiko hän ensimmäisien joukossa katsomassa vointiasi ? - Toivottavasti... No kai se tuloo...<3\n26. Mikä on hulluin muistosi joka liittyy häneen ? - Öh... Emt\n27. Uskaltaako hän itkeä jos sinä olet näkemässä ? - Onha se sen teheny...\n28. Oletko ikinä ollut hänen kans samalla luokalla - Joo... Tällä hetkellä<3\n29. Mitä mieltä hän sinusta on ? - Kuulemma oon kaunein ihmine maailmas O.o (enkä oo)\n30. Millainen hän on humalassa? - viimeks ku join sen kans nii jakoo mut parhaa kaverinsa kans :SSSS\n31. Mikä on hänen lempi ohjelmansa tv:ssä ? - Oliskoha Salkkarit... -.-\n32. Miksi hän pitää sinusta ? - En oo niinku muut<3\n33. Osaatko hänen numeronsa ja osotteensa ulkoa ? - Numeron osaan ulkoa mut emminä tiärä osotetta... Tiärän vaa missä asuu ja miten sinne mennään... :D\n35. Mikä on hänen lempiasentonsa sängyssä ? - Jaa-ah ;)\n36. Mikä on hänen mielestä tärkeintä seurustelukumppanissa ? - Luotettavuus ja se et voi olla oma ittensä...<3\n37. Missä ulkomailla hän on käynyt ? - Emmätiärä...\n38. Onko hänellä lapsia ? - Ei viälä... Kattoo sit muutama vuosi sen jälkee ku valmistutaa<3\n39. Antaako hän sinulle anteeksi jos petät lupauksesi ? - Riippuu varmaa...\nhmmh...Maanantai 26.01.2009 00:20\ntässä tällänen pikku tarina.. lue tai et..\n"Käydessäni ensimmäistä vuotta lukiota näin kerran erään luokallani olevan pojan kävelevän kotiinsa koulun jälkeen. Hän oli Kalle. Näytti siltä, että hän kantoi kaikkia oppikirjoja mukanaan. Ajattelin itsekseni: "Miksi kukaan kantaa kaikki kirjat kotiinsa perjantaipäivänä? Taitaa olla varsinainen nynny." Minulla itselläni oli paljon suunnitelmia viikonlopun varalle, pippaloita ja jalkapalloa kavereitten kanssa seuraavana päivänä. Niinpä kohautin olkapäitäni ja jatkoin matkaani.\nHetken päästä näin, kuinka poikalauma juoksi Kallea kohti. He törmäsivät häneen tahallaan, sysäsivät kaikki hänen kirjansa maahan ja kampittivat hänet niin, että hän kaatui kuraan. Hänen silmälasinsa lensivät noin kolmen metrin päähän ruohikkoon. Hän nosti päänsä, ja hänen silmänsä olivat hirvittävän surulliset. Sydämeeni koski. Juoksin Kallen luokse. Hän ryömi ympäriinsä Etsien lasejaan, kyynel silmissään. Ojentaessani hänelle hänen lasejaan sanoin: "Nuo ovat pölkkypäitä. Niille pitäisi antaa elinkautinen." Hän katsoi minuun ja sanoi "kiitos", hymyillen leveästi. Siitä hymystä paistoi todellinen kiitollisuus.\nAutoin Kallea keräämään kirjat maasta ja kysyin, missä hän asui. Kävi ilmi, että hän asui lähellä minua, joten kysyin häneltä, miksen ollut nähnyt häntä niillä kulmilla aiemmin. Hän sanoi käyneensä yksityiskoulua ennen kuin tuli meidän luokallemme. Ennen en ollut ollut missään tekemisissä yksityiskoulun oppilaan kanssa.\nJuttelimme koko kotimatkan ajan ja kannoin osan Kallen kirjoista. Hän osoittautui mukavaksi pojaksi. Kysyin, halusiko hän pelata jalkapalloa kavereitteni kanssa. Hän vastasi myöntävästi. Pyörimme samoissa porukoissa koko viikonlopun ajan, ja mitä paremmin opin Kallea tuntemaan, sitä enemmän pidin hänestä. Kaverinikin olivat samaa mieltä.\nTuli se suuri päivä. Saatoin nähdä, että Kalle oli hermostunut, joten läimäytin häntä selkään ja sanoin: "Kuule, hyvin se menee!" Hän katsoi minuun kasvoillaan se hänelle ominainen, todellista\nHän ryki hieman ja aloitti puheensa: "Koulun päättäjäisissä on aika kiittää kaikkia niitä, jotka ovat auttaneet oppilaita selviämään vaikeistakin vuosista. Vanhempia, opettajia, sisaruksia, valmentajiakin kenties... Mutta ennen kaikkea ystäviä. Seison tässä sanomassa teille, että paras lahja, minkä voi toiselle antaa, on olla hänen ystävänsä. Aion nyt kertoa teille erään tarinan."\nKatsoin epäuskoisena ystävääni, kun hän alkoi kertoa siitä päivästä, jolloin ensi kertaa tapasimme. Hän oli aikonut tappaa itsenä sinä viikonloppuna. Hän kertoi, kuinka oli siivonnut pulpettinsa ja ottanut kaikki tavarat mukaansa, ettei hänen äitinsä olisi tarvinnut mennä keräämään niitä koulusta jälkeen päin. Hän katsoi minuun kiinteästi ja hymyili. "Olen kiitollinen siitä, että minut pelastettiin. Ystäväni pelasti minut tekemästä jotain kamalaa." Kuulin yleisön haukkovan henkeään, kun tämä komea, suosittu poika kertoi meille kaiken hetkestä, jolloin hän oli ollut elämässään heikoimmillaan. Näin hänen isänsä ja äitinsä katsovan minua kasvoillaan Kallen kiitollinen hymy. En ollut ennen tajunnut tämän kiitollisuuden syvyyttä."\n1) Voit kopioida tämän omaan päiväkirjaasi\n2) tai voit olla kopioimatta viestiä ja toimia ikään kuin se ei olisi vaikuttanut sinuun mitenkään.\n"Ystävät ovat enkeleitä, jotka nostavat meidät takaisin jaloillemme silloin, kun siipemme eivät enää pysty muistamaan, miten lennetään."


5 SISÄLLYSLUETTELO ESIPUHE 1 JOHDANTO 7 2 JULKISEN TALOUDEN KESTÄVYYS Julkinen talous on nyt ylĳäämäinen, mutta kuinka kauan? Kestävyyden mittaaminen Poliittiset riskit Miksi julkisen talouden kestävyysvaje on ongelma? 18 3 ELÄKEJÄRJESTELMÄ Eläkejärjestelmän perusominaisuudet ja nykytilanne Suomessa Työeläkkeiden rahoituksen ongelmat Ehdotuksia työeläkejärjestelmän uudistamiseksi Vapaaehtoinen eläkesäästäminen 43 4 HOITO JA HOIVA Terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon rahoitus ja palvelujen tuotanto Menoarviot Rahoituksellinen kestävyys Rahoitusmallit: pakollisuus ja riskienjako Tilĳärjestelmällä paremmat kannusteet? 51 5 YHTEENVETO JA JOHTOPÄÄTÖKSET 54 Liite 1: Mallikuvaus ja ennusteoletukset 59 Liite 2: Tasesuhde ja indeksĳarru 64 Viitteet 67 Kirjallisuusluettelo 68\n7 Johdanto 7 1 Johdanto Tarkastelemme tässä raportissa hyvinvointivaltiomme rahoitusta seuraavien vuosikymmenien aikana. Pitkä aikahorisontti on tarpeen, koska monet hyvinvointivaltioon kuuluvat julkiset lupaukset ovat hyvin pitkäaikaisia. Esimerkiksi työikäisille kertyvät eläkkeet tulevat maksuun vasta vuosikymmenien kuluttua. Tärkein ennakoitavissa oleva muutos, joka heikentää julkisen talouden kestävyyttä, on väestön ikääntyminen. Suurten ikäluokkien siirtyminen eläkkeelle ja elinikien pidentyminen yhdistettynä matalaan syntyvyyteen johtaa työikäisen väestön supistumiseen ja vanhusväestön lisääntymiseen. Maksajien lukumäärä vähenee samalla kun edunsaajien määrä kasvaa. Pitkän aikavälin arvioihin julkisen talouden kestävyydestä liittyy väistämättä paljon epävarmuutta. Arvioiden taustalla olevaa väestö- ja talouskehitystä on vaikea ennustaa oikein. Yritämme ottaa tämän epävarmuuden mahdollisimman hyvin huomioon paitsi arvioidessamme rahoituksen kestävyyttä, myös politiikkasuosituksissa. Hyvinvointivaltion tulonsiirto- ja palvelujärjestelmät tulisi rakentaa siten, että ne voidaan ylläpitää myös odotettua huonomman kehityksen toteutuessa. Väestön ikääntyminen vaikeuttaa eläkejärjestelmän sekä terveydenhuollon ja vanhusten pitkäaikaishoidon rahoittamista. Raportin pääpaino on eläkejärjestelmässä, erityisesti maksuissa ja etuuksissa, mutta käsittelemme myös hoidon ja hoivan rahoitusta ja koko julkisen talouden rahoituksellista kestävyyttä. Arviomme lopputulos on, että ikääntyvä Suomi on varautunut julkisen talouden haasteisiin kohtuullisesti, mutta ei riittävästi. Yksityisen sektorin työeläkejärjestelmässä maksujen nousupaineet ovat tehtyjen uudistusten jälkeenkin tuntuvia. Terveydenhoito ja vanhusten hoiva on rahoitusvaikeuksissa jo nyt, ennen kuin ikärakenteen muutos on toden teolla edes käynnistynyt. Hyvinvointivaltiomme on kuin ylilastissa oleva laiva, jonka kantokykyä tulisi vahvistaa tai kuormaa keventää.\n8 8 Hyvinvointivaltion rahoitus Riittävätkö rahat, kuka maksaa? Tarkastelemme luvussa 2 koko julkisen talouden rahoituksellista kestävyyttä ja hyvän julkisen taloudenpidon kriteereitä. Luku 3 keskittyy eläkejärjestelmään. Kuvaamme eläkejärjestelmämme tavoitteita ja toimintaperiaatteita ja arvioimme sen rahoituksellista kestävyyttä. Lisäksi havainnollistamme käytännön esimerkein, mihin suuntaan eläkejärjestelmää tulisi mielestämme kehittää. Luvussa 4 tarkastelemme julkisen sektorin roolia terveydenhoidossa ja pitkäaikaishoidossa ja niiden rahoitukseen liittyviä haasteita. Yritämme tuoda akateemisesta keskustelusta julkiseen keskusteluun ajatuksia, jotka tähtäävät terveydenhoidon rahoittamiseen liittyvien kustannusten pienentämiseen. Luvussa 5 esitämme yhteenvedon.\n9 Julkisen talouden kestävyys 9 2 Julkisen talouden kestävyys 2.1 Julkinen talous on nyt ylĳäämäinen, mutta kuinka kauan? Tämän raportin lähtökohtana on huoli julkisen talouden rahoituksen kestävyydestä. Huoli voi tuntua aiheettomalta, sillä julkinen talous on ollut 1990-luvun lopulta alkaen jatkuvasti ylĳäämäinen: julkinen valta on saanut enemmän vero-, maksu- ja omaisuustuloja kuin mitä se on tarvinnut rahoittaakseen vuosittaiset menonsa. Valtion velkaa on lyhennetty ja valtion ja kuntien eläkerahastoja on tietoisesti vahvistettu. Myös yksityisen sektorin työeläkerahastot ovat kasvaneet nopeasti ja talouskasvu on edelleen vahvaa. Miksi meidän pitäisi olla huolissamme hyvinvointivaltion rahoituksesta? Julkiset lupaukset ovat monelta osin hyvin pitkäaikaisia; esimerkiksi työikäisille kertyvät eläkkeet tulevat maksuun vasta vuosikymmenien kuluttua. Hyvinvointivaltion rahoituksen kestävyyttä on siksi arvioitava useita vuosikymmeniä eteenpäin. Julkisen talouden vuotuinen yli- tai alĳäämä ei välttämättä kerro mitään tulevasta palveluiden ja tulonsiirtojen rahoitustilanteesta. Tärkein syy, miksi pitkän aikavälin näkymät ovat ongelmalliset, liittyy väestökehitykseen. Suurten ikäluokkien siirtyminen eläkkeelle ja elinikien pidentyminen yhdistettynä matalaan syntyvyyteen johtaa työikäisen väestön supistumiseen ja vanhusväestön lisääntymiseen. Tilastokeskuksen ennusteen mukaan parhaassa työiässä oleva väestö ( vuotiaat) supistuu vuoteen 2030 mennessä noin hengellä, samalla kun sitä vanhempien lukumäärä lisääntyy noin hengellä (kuvio 1). Tämän seurauksena väestön huoltosuhde lähes kaksinkertaistuu. Muutos on Suomessa seuraavan sukupolven aikana tiettävästi nopeampaa kuin missään muussa EU-maassa. Väestön elinajan piteneminen on lähtökohtaisesti myönteinen kehitys. Väestön ikääntyminen vaikeuttaa kuitenkin hyvinvointivaltion rahoittamista. Tämä johtuu siitä, että tulonsiirtojen ja julkisten Julkisen talouden rahoitusta on arvioitava vuosikymmeniksi eteenpäin Väestön ikärakenteen muutos on juuri alkamassa\n10 10 Hyvinvointivaltion rahoitus Riittävätkö rahat, kuka maksaa? Kuvio 1. Väestörakenteen saksiliike on alkanut Milj. as vuotiaat, vasen asteikko Yli 59-vuotiaat, oikea asteikko Milj. as Hyvinvointivaltio on jakojärjestelmä ja siksi herkkä väestön ikärakenteelle On huomioitava myös odotettua huonomman kehityksen mahdollisuus palvelujen rahoitus nojautuu varsin pitkälle jakojärjestelmään: ikäsidonnaiset julkiset menot, joista tärkeimmät ovat eläkkeet sekä terveydenhuolto- ja vanhusten hoivamenot, rahoitetaan pääosin työssä käyviltä kerätyillä maksuilla ja veroilla. Vastedes maksajien lukumäärä vähenee, samalla kun edunsaajien määrä kasvaa; väestön vanheneminen sekä lisää menoja että heikentää maksu- ja veropohjaa. Yksityisen sektorin työeläkejärjestelmän menoja suurentaa väestörakenteen muutoksen lisäksi myös se, että järjestelmä on kypsymässä. Vasta muutaman vuoden ajan on eläkkeelle jäänyt koko työuransa järjestelmän piirissä olleita ja siten täyden eläkkeen kartuttaneita työntekĳöitä. Kun heidän määränsä lisääntyy, eläkemenot suurenevat. Julkisen talouden rahoitukselliseen kestävyyteen liittyy väistämättä paljon epävarmuutta. Kuten myöhemmin kuvaamme, jo pelkästään edellä käytetty väestöennuste on paria ensimmäistä vuosikymmentä lukuun ottamatta hyvin epävarma. Hyvinvointivaltion keskeiset elementit tulisi kuitenkin rakentaa siten, että ne voidaan ylläpitää myös odotettua huonomman kehityksen toteutuessa. Tämän raportin yksi tavoite on juuri arvioida, miten hyvin tässä on onnistuttu. 2.2 Kestävyyden mittaaminen Julkinen valta vaikuttaa elämäämme kehdosta hautaan Julkisen talouden piiriin kuuluvat valtio, kunnat ja kuntayhtymät sekä sosiaaliturvarahastot. Julkinen valta säätelee, verottaa, jakaa tulonsiirtoja ja tarjoaa palveluja sekä toimii myös ostajana ja myyjänä eri markkinoilla. Julkisen talouden rahoitusta tarkasteltaessa on siksi otettava huomioon sen vuorovaikutus muun kansantalouden kanssa. Julkisen talouden rahoituksen kestävyys tarkoittaa pääpiirteissään samaa asiaa kuin kotitalouden hyvä taloudenpito: tulojen ja\n11 Julkisen talouden kestävyys 11 menojen on oltava sopusoinnussa. Keskeisenä erona on, että julkinen valta voi pakottaa kotitalouksia ja yrityksiä maksamaan korkeampia veroja, jos sen rahat eivät muutoin riitä. Lisäksi se voi muuttaa sukupolvien välistä tulonjakoa rahastointi- tai velanottopolitiikalla. Tästä syystä julkinen valta voi ja sen pitää tehdä suunnitelmia pitemmällä aikahorisontilla kuin kotitalous: myös tulevat sukupolvet on otettava huomioon. Lähtökohtana julkisen talouden kestävyyttä mitattaessa käytetään havaintoa siitä, että monet julkiset menot liittyvät tiettyyn elämänvaiheeseen. Olettamalla, että yhteys iän ja saatujen tulonsiirtojen tai käytettyjen julkisten palvelujen määrän välillä pysyy samanlaisena tulevaisuudessa, voidaan väestöennusteen avulla arvioida erilaisten julkisten menojen määrällinen kehitys. Kun tähän arvioon liitetään vielä oletukset hintamuutoksista ja talouden kasvusta, saadaan aikaan skenaario tulevista menoista. Samalla tavoin voidaan arvioida verotulot eri-ikäisten nykyisin maksamien verojen ja tulojen kasvun perusteella. Omat kestävyysarviomme perustuvat kansantalouden toimintaa jäljittelevään FOG-malliin (ks. liite 1), jossa väestöennusteet määrittävät tulevan väestörakenteen. Mallin kotitaloudet ja yritykset reagoivat taloudellisiin kannusteisiin ja markkinahinnat palkat, korot ja hyödykkeiden hinnat muodostuvat kysynnän ja tarjonnan perusteella. Julkinen sektori on näillä markkinoilla yksi osapuoli esimerkiksi sitä kautta, että se kilpailee yritysten kanssa työvoimasta. Mallissa eläkejärjestelmän säännöt on kuvattu yksityiskohtaisesti, ja mallin kotitaloudet ja yritykset ottavat ne huomioon päätöksenteossaan. Hoidon ja hoivan osalta on otettu huomioon kustannusten ikäsidonnaisuuden lisäksi niiden keskittyminen viimeisiin elinvuosiin. Mallin antama verotuloarvio ottaa huomioon muun muassa suurenevan eläkeläisjoukon eläkkeistään ja kulutuksestaan maksamat verot. Kestävyyden arviointi perustuu moniin oletuksiin Boxi 1 Jakojärjestelmä ja sukupolvisopimus Eläkejärjestelmässä rahoitustapaa, jossa työikäiset rahoittavat eläkkeellä olevien eläkkeet, kutsutaan jakojärjestelmäksi. Myös muilla julkisen talouden merkittävimmillä lohkoilla, kuten terveydenhuollossa, pitkäaikaishoidossa ja koulutuksessa, suurin osa menoista kohdentuu eri sukupolville kuin niiden rahoittaminen. Voidaankin sanoa, että koko julkisen talouden rahoitus perustuu pääosin jakojärjestelmään. Sen voidaan ajatella ilmentävän sukupolvien välistä kirjoittamatonta sopimusta, jossa kukin sukupolvi kantaa työikäisenä vastuuta vanhemmistaan ja lapsistaan. Tulevat sukupolvet eivät kuitenkaan ole läsnä päätettäessä myös niiden rahoitusrasitteeseen vaikuttavista asioista, kuten eläkesäännöistä. Siksi jakojärjestelmään perustuvan sukupolvisopimuksen pitävyyteen liittyy merkittävää epävarmuutta. Tulevat sukupolvet arvioivat aikanaan itse, kuinka tarkkaan he sukupolvisopimusta noudattavat.\n12 12 Hyvinvointivaltion rahoitus Riittävätkö rahat, kuka maksaa? Oletuksiin liittyvä epävarmuus on tässä raportissa erityisen huomion kohteena Edellä kuvattuihin oletuksiin liittyy tietenkin epävarmuutta. Useimmat arviot julkisen talouden kestävyydestä kuvaavat kuitenkin vain todennäköisimpänä pidettyä kehitystä ja joskus lisäksi muutamaa vaihtoehtoa sen ympärillä. Laskelmissa ei edes yritetä arvioida sitä, kuinka suuria riskit ovat ja miten hyvinvointivaltion eri osat jakavat niitä uudelleen eri yksilöiden ja sukupolvien välillä. Seuraavassa kuvaamme ensin odotettuun kehitykseen perustuvia laskelmia. Sen jälkeen arvioimme epävarmuuksien merkitystä. Odotettu kehitys Ikäsidonnaisten julkisten menojen kasvupaine on kova Ongelmat kumuloituvat vähitellen Taulukossa 1 esitetään valtiovarainministeriön (VM, 2006) ja ETLAn arvio (Lassila ym., 2007a) ikäsidonnaisten julkisten menojen odotetusta kehityksestä tulevaisuudessa. Vaikka käytetyt laskentamenetelmät ja osin menoerien määritelmätkin ovat erilaisia, arviot tuottavat melko samankaltaiset tulokset. Menot ilmaistaan suhteessa kunkin ajanjakson bruttokansantuotteeseen. Taulukon eläkkeet sisältävät sekä työeläkkeet että kansaneläkkeet. Palveluissa ovat mukana terveyspalvelut ja pitkäaikaishoito. Muut menot koostuvat muun muassa koulutusmenoista, työttömyysmenoista ja perhetuista. Kansantalouden tulokehitystä mittaavan vuosittaisen bruttokansantuotteen reaaliarvon oletetaan kasvavan vuoteen 2050 mennessä noin 2.5-kertaiseksi nykyiseen verrattuna. Ikäsidonnaisten julkisten menojen reaaliarvo kasvaa sitäkin nopeammin, sillä se enemmän kuin kolminkertaistuu. Taulukossa kasvuero näkyy menojen BKTsuhteen nousuna. Julkiset ikääntymismenot suhteessa kokonaistuotantoon kohoavat yhden ikäpolven kuluessa noin 5 prosenttiyksikköä. Paineet kohdistuvat ensi vaiheessa lähinnä eläkemenoihin, sittemmin etenkin terveydenhuoltoon ja vanhusten hoivamenoihin. Huoltosuhteen poikkeuksellisen nopeasta muutoksesta johtuen ikäsidonnaiset menopaineet kasvavat Suomessa seuraavan ikäpolven aikana selvästi enemmän kuin muualla. Ero muihin maihin vähenee tarkasteluhorisonttia pidennettäessä. Suomi siis kohtaa ikääntymisen haasteet muita maita varhaisemmin. Paineita työeläkemaksujen ja verojen nostamiseen lieventävät lasten lukumäärään liittyvien menojen väheneminen, työllisyysasteen odotettavissa oleva nousu, julkisen sektorin nykyinen ylĳäämä, josta ajan mittaan voidaan luopua, sekä vuosien varrella kartutetut eläkerahastot ja niille kertyvät tuotot. Näistä syistä ikääntymismenojen kasvu ei johda vastaavaan verotuksen kiristämistarpeeseen. Julkinen talous voi nykyisellä kokonaisveroasteella pysyä ylijäämäisenä vielä noin viisitoista vuotta. Olemme tällä aikajänteellä varautuneet ainakin kohtuullisesti väestön ikääntymiseen. Julkisen talouden tilanne kuitenkin heikkenee nopeasti vuoden 2020 jälkeen ja nykyisillä veroasteilla julkinen velka kasvaisi silloin nopeasti.\n13 Julkisen talouden kestävyys 13 Muutos VM Eläkkeet Palvelut Muut Yhteensä Taulukko 1. Ikäsidonnaiset menot suhteessa kokonaistuotantoon Muutos ETLA Eläkkeet Palvelut Muut Yhteensä Kestävyysarvioiden riskit Väestökehitys on hyvä esimerkki julkisen talouden kestävyysarvioihin liittyvistä epävarmuuksista. Tilastokeskuksen edeltäjä Tilastollinen päätoimisto ennusti 1960-luvun lopulla Suomen väkiluvun vuodelle 2000 lähes täysin oikein, mutta vuonna 1971 tehty uusi ennuste vuodelle 2000 oli runsas henkeä liian pieni 1. YK ennusti vuonna 1973, että koko maailmassa olisi vuonna 2000 noin 6.5 miljardia ihmistä. Toteutunut luku jäi yli 400 miljoonaa henkeä pienemmäksi. Seitsemän vuotta aiemmin, siis vuonna 1966, tehty YK:n ennuste vuodelle 2000 oli paljon tarkempi: virhe oli noin 40 miljoonaa henkeä. Ennustevirheet voivat siis olla suuria, ja ennusteet eivät välttämättä päivitettäessä parane. Kummassakin virhe-esimerkissä ennustehorisontti oli lisäksi alle 30 vuotta, mikä on liian vähän julkisen talouden kestävyysarvioille. Esimerkkejä voi luetella paljon lisääkin. Suurten ikäluokkien synty on yleensä tullut yllätyksenä kaikissa maissa. Syntyvyyden nopea lasku Välimeren maissa 1990-luvulla yllätti ennustajat. Siirtolaisuuden suuret muutokset ovat nekin useimmiten tapahtuneet yllättäen. Taloudellisesti kehittyneissä maissa tapahtunut elinikien jatkuva piteneminen on ennusteissa järjestelmällisesti aliarvioitu viimeisen 50 vuoden aikana luvulla yleistyi käsitys, että eliniät jatkavat pitenemistään tulevaisuudessakin, ja tämä muuttunut käsitys ja sen aiheuttamat aiempaa synkemmät eläkemenolaskelmat olivat keskeisiä syitä eri maissa tehdyille eläkeuudistuksille. Koska pitkälle tulevaisuuteen katsovat väestöennusteet ovat hyvin epävarmoja, käytämme tässä tutkimuksessa niin sanottua stokastista väestöennustetta. Sen avulla saadaan kuva odotetun väestökehityksen lisäksi siitä, kuinka paljon ennusteiden osuvuus heikkenee ennustejakson pidentyessä. Stokastisessa väestöennusteessa oletetaan, että nykyisen väestöennusteen tarkkuus on yhtä hyvä tai huono kuin aikaisempien ennusteiden. Väestökehitys on usein yllättänyt ennustajat Riskejä voidaan mitata\n14 14 Hyvinvointivaltion rahoitus Riittävätkö rahat, kuka maksaa? Käytämme stokastisia väestöennusteita Huomioimme myös sijoitustuottoriskit Tuottavuuden kasvun merkitystä kestävyydelle on korostettu liikaa Kuvio 2 on esimerkki stokastisesta väestöennusteesta. Siinä esitetään, miten yli 60-vuotiaiden lukumäärä suhteessa vuotiaisiin on muuttunut 1970-luvulta alkaen ja miten sen arvioidaan kehittyvän tulevaisuudessa. Kuvion harmaa alue kuvaa väestökehitystä, joka toteutuu 50 prosentin todennäköisyydellä. Ylimmän ja alimman käyrän välisellä alueella puolestaan ollaan 80 prosentin todennäköisyydellä. 2 Alin osakuvio kertoo, että yli 60-vuotiaiden määrä suhteessa vuotiaisiin nousee nykyisestä noin 40 prosentista noin 60 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Ikäsuhteen nousu jatkuu tämän jälkeenkin, mutta ennusteen epävarmuus kasvaa selvästi. Noin 10 prosentin todennäköisyydellä ikäsuhde voi nousta peräti yli 80 prosentin vuosisadan puoliväliin mennessä. Toisaalta samalla 10 prosentin todennäköisyydellä se voi laskea alle 60 prosentin. Voimme joka tapauksessa sanoa, että ikäsuhde nousee seuraavien vuosikymmenien aikana voimakkaasti ja jää nykyistä selvästi korkeammalle tasolle. Toinen epävarmuus, jonka omissa laskelmissamme pyrimme huomioimaan, liittyy korko- ja osakemarkkinoiden tuottoon. Julkinen talous on varautunut tulevaa menojen kasvua varten säästämällä varoja eläkerahastoihin ja sĳoittamalla ne Suomeen ja ulkomaille. Näin kansainvälisen talouden kehitys vaikuttaa pääomamarkkinoilta saatavissa olevan tuoton kautta julkisen talouden tasapainoon. Käyttämämme arviot tuottoriskien suuruudesta perustuvat tuottojen historialliseen vaihteluun (ks. liite 1). Epävarmuuksia on todellisuudessa tietysti muitakin. Tärkeä pitkän aikavälin epävarmuus liittyy kansainvälisen talouden kehitykseen ja suomalaisten yritysten kykyyn tuottaa kannattavasti muun maailman haluamia tuotteita. Jälkimmäinen näistä edellyttää jatku- Boxi 2 Voidaanko maahanmuutolla keventää julkisen talouden rahoitusongelmaa? Yhdeksi ratkaisuksi väestön ikääntymisestä johtuville rahoitusongelmille voitaisiin ajatella väestöpolitiikkaa, jolla vaimennetaan odotettavissa olevaa ikärakenteen muutosta. Syntyvyys on Suomessa kuitenkin jo nyt teollisuusmaiden vertailussa korkea, ja on vaikea löytää politiikkaa, joka nostaisi sen pysyvästi riittävän paljon korkeammaksi. Toinen paljon esillä ollut vaihtoehto on maahanmuuton edistäminen. Miten maahanmuutto vaikuttaa julkiseen talouteen? Kansainväliset kokemukset vaihtelevat sen mukaan, mikä on maahanmuuttajien työllisyysaste ja tuottavuus. Jos ne ovat vähintään yhtä korkeita kuin kantaväestön, eikä eroa esimerkiksi julkisten palvelujen käytössä ole, parantaa jatkuva maahanmuutto jonkin verran jakojärjestelmärahoitteisen julkisen talouden tasapainoa. Merkittävien julkisen talouden nettohyötyjen aikaansaaminen edellyttäisi kuitenkin niin suurta, jatkuvaa ja valikoitua maahanmuuttoa, ettei sellaisen toteutumisen varaan voida laskea rahoitusongelman ratkeamista tai edes merkittävää lievenemistä. Työperäistä maahanmuuttoa kannattaa silti edistää: siitä voi olla paljon apua alueellisten ja ammatillisten työvoimakapeikkojen poistamisessa.\n15 Julkisen talouden kestävyys vuotiaiden lukumäärän ennustejakauma Milj.as Milj.as Kuvio 2. Väestökehitys stokastisen väestö ennusteen mukaan % 90 % 50 % ennusteväli Mediaani Yli 59-vuotiaiden lukumäärän ennustejakauma Milj.as. 10 % 90 % 50 % ennusteväli 1.8 Mediaani Milj.as Ikäsuhde (60+/20-59) 1 10 % 90 % 1 50 % ennusteväli 0.8 Mediaani\n16 16 Hyvinvointivaltion rahoitus Riittävätkö rahat, kuka maksaa? Kuvio 3. Kestävyysvajeen histogrammi % 20 % Kokonaisveroasteen nousu, % Kestävyydestä voidaan antaa todennäköisyysarvio Julkinen talous ei ole rahoituksellisesti kestävä vaa tuottavuuden kasvua tuotannossa. Tuottavuuden kasvulla on olennainen merkitys sille, miten elintaso ja julkisen talouden vero- ja maksutulot kasvavat. Julkisen talouden tasapainon kannalta tuottavuuden kasvun merkitystä kuitenkin vähentää se, että myös monet tulonsiirrot ja palveluiden työvoimakustannukset ovat epäsuorasti sidoksissa yrityssektorin tuottavuuteen ansiotason määräytymisen kautta. Yritysten tuottavuuden nousu kasvattaa siis paitsi verotuloja, myös verotuloilla rahoitettavia tulonsiirtoja ja palvelumenoja. Kuviossa 3 esitetään oma arviomme julkisen talouden kestävyysvajeesta. Kestävyysvaje kertoo, kuinka paljon verotusta pitäisi kiristää välittömästi, jotta uusi veroaste riittäisi rahoittamaan nykyisten menoennusteiden mukaiset menot. Vaihtoehtoinen tulkinta on, että menoja pitäisi vastaavasti leikata saman verran, jos veroasteet pidetään ennallaan. Laskelmassa on huomioitu rahoitusmarkkinoiden tuottoriskit ja väestöepävarmuus, joiden vuoksi kestävyysvajeen suuruudesta annetaan todennäköisyysarvio. Kuvion palkkien korkeus kuvaa sitä, kuinka monta prosenttia tulevaisuuspoluista tuottaa kyseiseen luokkaan kuuluvan veroasteen nousun. Esimerkiksi 0 1 prosentin kokonaisveroasteen nousupainetta kuvaavaan luokkaan osuu noin 21 prosenttia havainnoista. On olemassa pieni todennäköisyys sille, että rahoitustilanne helpottuu kestävyysvaje onkin negatiivinen. Se voisi toteutua esimerkiksi niin, että rahastojen tuotot olisivat tulevaisuudessa huomattavasti korkeammat kuin mitä kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta on aiemmin keskimäärin saatu. Suunnilleen yhtä pienellä todennäköisyydellä vaje ylittää 4 prosenttia bruttokansantuotteesta. Laskelman mukaan julkinen talous ei ole rahoituksellisesti kestävä: on hyvin todennäköistä, että nykyinen kokonaisveroaste ei riitä nykypolitiikan mukaisten menojen rahoittamiseen tulevaisuu-\n17 Julkisen talouden kestävyys 17 dessa. Keskeisinä syinä tähän ovat työeläkemenojen sekä hoivan ja hoidon menojen kasvu. Kestävyysvajeen mediaani on lähes 2 prosenttia kokonaistuotannosta. On siis todennäköistä, että nykyisen laajuisten palveluiden ja tulonsiirtojen rahoittaminen tulevaisuudessa edellyttää verotuksen kiristämistä tai että veroasteiden pitäminen ennallaan edellyttää julkisten menojen kasvun hidastamista arvioituun nähden. Kestävyyden palauttamisen vaikeus riippuu vajeen suuruuden lisäksi myös siitä, millä keinoilla vaje aiotaan kuroa umpeen. Eri veroilla ja tulonsiirroilla on erilaiset kannustevaikutukset. 2.3 Poliittiset riskit Nykyinen lainsäädäntö ei määrittele täsmällisesti eikä kattavasti, miten julkiset meno- ja tuloperusteet kehittyvät. Tulevaisuutta arvioitaessa joudutaan ennustamaan myös tulevia poliittisia päätöksiä. Kansaneläkkeet ovat tästä hyvä esimerkki. Kansaneläkkeitä korotetaan automaattisesti yleistä hintojen nousua vastaavasti. Niiden arvo suhteessa nousevaan reaalipalkkatasoon heikkenee siten jatkuvasti, jos noudatetaan nykyistä lainsäädäntöä. Tämä politiikka muuttaisi tulonjakoa pitkällä aikavälillä merkittävästi. Se johtaisi kansaneläkkeen varassa elävien eläkeläisten suhteelliseen köyhtymiseen. Toisaalta tiedämme historiasta, että kansaneläkkeiden ostovoimaa on parannettu huomattavasti harkinnanvaraisin tasokorotuksin ja sama politiikka jatkuu luultavasti tulevaisuudessa. On oletettavaa, että myös muita tulonsiirtoja, jotka eivät ole ansiosidonnaisia (työmarkkinatuki, lapsilisät, jne.), tullaan jatkossakin korottamaan myös reaalisesti. Omassa kestävyysarviossamme oletamme, että tulonjako pyritään pitämään pitkällä aikavälillä ennallaan korottamalla muita tulonsiirtoja kuin työeläkkeitä palkkojen nousun tahdissa 3. Väestön ikääntyminen lisää monien julkisten palveluiden kysyntää, mutta on vaikea sanoa, kuinka paljon tarjontaa tullaan lisäämään. Julkisen sektorin rahoittamien hoiva- ja terveyspalvelujen määrää ja laatua koskeva julkinen lupaus on erityisen epäselvä. Tiedämme historian perusteella, että monien tulonsiirtojärjestelmien kasvu ja julkisten palvelujen laajeneminen ovat vuosikymmenien mittaan perustuneet enemmän harkinnanvaraisiin päätöksiin kuin kansantalouden kehitykseen tai väestötekijöihin. Menojen rahoitukseen tarvittiin vero- ja maksutuloja suhteessa bruttokansantuotteeseen jatkuvasti lisää useiden vuosikymmenien ajan, vaikka samaan aikaan väestön ikärakenne oli suosiollinen ja talous kasvoi reipasta vauhtia. Hyvinvointivaltio luotiin poliittisilla päätöksillä, ja poliittiset päätökset ovat ratkaisevassa asemassa myös sopeutettaessa hyvinvointivaltiota muuttuneisiin olosuhteisiin. Kestävyysarvioissa on otettava kantaa tuleviin poliittisiin päätöksiin Indeksisidonnaisuudet vaikuttavat ratkaisevasti tulonjakoon Hoiva- ja terveyspalveluita koskevat lupaukset ovat epäselviä\n18 18 Hyvinvointivaltion rahoitus Riittävätkö rahat, kuka maksaa? 2.4 Miksi julkisen talouden kestävyysvaje on ongelma? Sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus Nuorilla ja tulevilla sukupolvilla on maksajan rooli Väestörakenteen muutos tuo esille uuden politiikan tavoitteen, sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden, jota pidämme yhtenä hyvän politiikan kriteereistä. Yksi tapa hahmottaa julkisen talouden ja eri sukupolvien suhdetta on arvioida, kuinka paljon kukin sukupolvi on maksanut veroja ja maksuja suhteessa tuloihinsa ja kuinka paljon saa takaisin tulonsiirtoina ja palveluina. Helpointa arviointi on tehdä tulonsiirtojen osalta, koska silloin voidaan eri aikoina maksettuja ja saatuja rahoja arvostaa laina- tai sĳoituskoron avulla. Laskelmat tehdään yleensä olettaen, että nykysäännöistä pidetään kiinni, mutta on myös mahdollista arvioida politiikan muutoksen vaikutuksia sukupolvien väliseen tulonjakoon. Ensimmäiset työeläkejärjestelmään liittyneet sukupolvet maksoivat vähemmän maksuja kuin saavat sieltä etuuksia. Sama koskee tyypillisesti myös niitä sukupolvia, joiden työiän aikana järjestelmän etuustasoa on olennaisesti nostettu. Nettomaksajia ovat nykyiset nuoret ja tulevat sukupolvet (ks. luku 3.1). Kaikki työeläkejärjestelmän uudistukset muuttavat sukupolvien välistä tulonjakoa, jos maksujen ja etuuksien muutokset eivät kohdistu samoille sukupolville. Esimerkiksi vuoden 2005 työeläkeuudistuksessa maksajiksi eivät joutuneet heti sodan jälkeen syntyneet suurimmat ikäluokat vaan vasta heidän lapsensa. Sukupolvitarkastelun laajentaminen kaikkiin julkisiin palveluihin ja niiden rahoittamiseen ei välttämättä muuta eläkejärjestelmän antamaa kokonaiskuvaa. Suuret ikäluokat ovat maksaneet jälkeläistensä koulutuksen, mutta ovat saamapuolella eläkkeiden lisäksi vanhuuden ajan terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon menojen osalta. Yksityiset tulonsiirrot ja perinnöt voivat tasata tilannetta. Niistä pääsee hyötymään kuitenkin vain osa sukupolvien edustajista. Sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden kattava arvioiminen on hankala asia. Seuraavat sukupolvet ovat tyypillisesti edellisiä varakkaampia talouden kasvun vuoksi. Taloudellisten seikkojen lisäksi kaikki muutkin hyvinvointiin vaikuttavat asiat, kuten esimerkiksi ympäristön tila, pitäisi ottaa huomioon, mutta tällöin päädytään käytännössä mahdottomiin arvottamisongelmiin. On kuitenkin vaikea nähdä, että näitä muita asioita voitaisiin käyttää perusteluna, jos tulonsiirtojärjestelmät, kuten esimerkiksi eläkejärjestelmä, asettavat tietoisesti nykyiset työikäiset ja tulevat sukupolvet eriarvoiseen asemaan.\n19 Julkisen talouden kestävyys 19 Kannustimet ja tehokkuus Verot vähentävät halukkuutta hankkia veronalaisia tuloja 4. Verotettava tulo pienenee siten käyttäytymisvaikutusten vuoksi. Esimerkkejä ovat ansiotulojen verotuksen vaikutus työntekoon ja pääomatulojen verotuksen vaikutus säästämiseen. Verotuksen haitalliset vaikutukset talouden kasvuun ja työllisyyteen ovat sitä suuremmat, mitä herkemmin yritykset ja kotitaloudet reagoivat veroihin. Globalisaatio lisää reaktioherkkyyttä. Verotuksen kiristymisen haitalliset kannustevaikutukset ovat myös sitä suuremmat, mitä korkeammat veroasteet ovat. Suomessa verotus on jo nyt korkealla tasolla. Ikääntymisestä aiheutuvien kustannuspaineiden osalta on kysymys myös toimenpiteiden ajoituksesta. Verotuksen haitallisten kannustevaikutusten minimoimiseksi veroaste tulisi pitää tasaisena yli ajan. Jos ikääntymismenoihin varaudutaan alentamalla välittömästi menoja tai korottamalla välittömästi veroja, jää kestävän rahoituksen turvaava veroaste alemmaksi kuin siinä tapauksessa, että toimenpiteitä lykätään 5. Lähivuosina toteutettavat veronkevennykset johtavat siten osaltaan pitkällä aikavälillä suurempaan paineeseen kiristää verotusta. Verokevennykset voivat tässä ajatelmassa olla kestävällä pohjalla vain, jos niihin liittyy tai ne ajan mittaan synnyttävät menopaineita vähentäviä poliittisia päätöksiä. Väestön ikääntyminen aiheuttaa paineita kokonaisveroasteen nousuun ja verotuksen painopisteen muutokseen. Työtulojen verotus on kiristymässä työeläkemaksun nousupaineiden vuoksi. Tämä vaikuttaa haitallisesti koulutusvalintoihin, työmarkkinoille osallistumispäätöksiin ja tehtyjen työtuntien määrään. Hyvinvointivaltion rahoituksen kestävyysvaje kasvaa päätöksiä lykättäessä Kiristymispaineet kohdistuvat työn verotukseen Uskottavuus Julkisen talouden kestävyysongelma kasvattaa lakisääteisiin tulonsiirtoihin ja palveluihin liittyvää poliittista riskiä. Kun tulevat sukupolvet toteavat, että suurten ikäluokkien eläkemenojen rahoittaminen edellyttää maksujen nostoa, ilman että heidän omien eläkkeidensä korvausaste nousee vastaavasti, paineet etuuksien leikkaamiseksi todennäköisesti kasvavat. Vastakkaiseen suuntaan vaikuttaa se, että äänestäjäkunta vanhenee. Tulevaisuuden eläkeläisten voidaan ennakoida olevan yhä vaikutusvaltaisempi eturyhmä. Kansalaisten näkökulmasta poliittinen riski konkretisoituu epävarmuudeksi julkisen lupauksen kestävyyden suhteen. Kuinka suuret ovat tulevat eläkkeet? Kuinka paljon ja minkä tasoista hoitoa ja hoivaa saa tarvittaessa julkisena palveluna, ja kuinka paljon siitä pitää itse maksaa? Poliittiseen riskiin on vaikea varautua. Kansalaiset odottavat, että muutoksia on tulossa, mutta niiden ajankohdasta ei ole tietoa. Tämä epävarmuus heikentää mahdollisuuksia arvioida yksityisen varautumisen tarvetta. Kestävyysongelma lisää poliittista riskiä\n20 20 Hyvinvointivaltion rahoitus Riittävätkö rahat, kuka maksaa? 3 Eläkejärjestelmä 3.1 Eläkejärjestelmän perusominaisuudet ja nykytilanne Suomessa Lakisääteisen eläkejärjestelmän tavoitteet Eläkejärjestelmällä on useita tavoitteita, joista tärkeimmät ovat: 1. Kulutuksen tasaaminen yli elinkaaren. Eläkejärjestelmän tulee siirtää kulutusmahdollisuuksia työiästä eläkeikään, jotta elintaso ei laske liiaksi eläkkeelle siirryttäessä. 2. Vähimmäistoimeentulon turvaaminen eläkeaikana. Eläkejärjestelmän tulee turvata kaikille eläkeikäisille minimitason ylittävä toimeentulo. 3. Vakuuttaminen. Eläkkeiden tulee olla toimeentulovakuutus pitkän eliniän ja työkyvyttömyyden varalta. Suomen lakisääteinen eläkejärjestelmä heĳastaa kaikkia näitä tavoitteita. Työeläkejärjestelmä tasoittaa kulutusmahdollisuuksia yli elinkaaren, ja kansaneläkejärjestelmä takaa kaikille tietyn minimieläkkeen. Eläkettä maksetaan kuolemaan saakka, joten pitkään elävät saavat enemmän eläkkeitä kuin suhteellisen nuorena kuolevat. Eläkejärjestelmä siis vakuuttaa ihmiset odottamattoman pitkän vanhuusiän varalta. Lisäksi työeläkejärjestelmä tarjoaa vakuutuksen työkyvyttömyyden ja perheen huoltajan kuoleman varalta. Eläkkeiden rahoitus Eläkkeiden rahoittamiseksi on käytössä kaksi perusmallia: rahastoiva järjestelmä ja jakojärjestelmä. Rahastoivassa järjestelmässä työikäisiltä kerättävät eläkemaksut rahastoidaan. Rahasto on niin suuri, että se


Siikalatvan kunta - Vuokra-asunnot\nToimistosihteeri Hillevi Viitanen\nP. 044 5118 334\nSiikalatvan kunnantalo, Pulkkilantie 4, 92600 Pulkkila\n- asuntojen vuokraus\n- tilapalveluiden toimistotehtävät, vuokrasopimukset, vuokralaskutus Piippola ja Pulkkila\nToimistosihteeri Anna-Liisa Kivimaa\nP. 044 5118 603\n- vuokralaskutus, Rantsila ja Kestilä\nTilapalveluinsinööri Marja Huikari\nP. 044 5118 341\n- kunnan kiinteistöjen hoito ja kunnossapito\nSiivoustyönohjaaja Minna Haataja\nP. 044 5118 342\n- toimitilojen ja asuntojen yhteisten tilojen siivous\nSiikalatvan kuntaan on 11.10.2011 perustettu sisäilmatyöryhmä, jonka tehtävänä on käsitellä esille tuodut sisäilmaongelmat, selvittää ongelman syyt ja tehdä esitykset/päätökset, joilla tilanne korjataan. Lue lisää asiasta liitteenä olevasta asukastiedotteesta.\nVuokralainen voi pyytää sisäilmatyöryhmältä virallista asunnon tarkastusta, mikäli epäilee asunnossa olevan puutteita tai haittoja, joilla uskoo olevan vaikutusta sisäilman laatuun. Liitteenä lomake tarkastuspyyntöä varten.\nKunnan kiinteistöjen kiinteistöpäivystys:\nKestilä p. 044 5118 246\nSiikalatvan Vuokratalot Oy\n1.1.2013 alusta lukien on kunnan omistamat vuokra-asuntoyhtiöt (Kestilän Vuokratalot Oy, Piippolan Vaarin Vuokratalot Oy ja Pulkkilan Vuokratalot Oy) fuusioitu yhdeksi yhtiöksi Siikalatvan Vuokratalot Oy:ksi.\nVuoden 2014 alusta yhtiöön liitettiin myös kunnan omistamia rivitaloja yhteensä 102 asuntoa.\nYhtiössä asioita hoitavat seuraavat henkilöt:\nToimitusjohtaja Marja Huikari p. 044 5118 341\nHillevi Viitanen p. 044 5118 334\nKirjanpito ja vuokralaskutus:\nLeena Kinnunen p. 044 5118 203\nAsuntojen tarkastus ja korjaus:\nJuhani Kinnunen p. 044 5118 310\nKestilä Kestilän Kiinteistöhuolto Oy/\nMarkku Palovaara p. 045 2301 991\nPiippola T:mi Piippolan Kylätalkkari/\nPertti Hankonen p. 0400 510 864\nPulkkila Kiinteistöhuolto Lehto Ky/\nKristian Lehto p. 040 7073 846\nRantsila Kiinteistöhuolto M. Karppanen Oy p. 0400 586 7968


Michiel Van Kets - asiantuntija tekijä Michiel Van Kets n profiilin ja artiklan luokat ovat pallo artiklan (Finnish)\nAsiantuntija tekijä Michiel Van Kets n profiili\nMichiel Van Kets elämäkerta ja artiklan luokkien luettelon Michiel Van Kets\nMichiel Van kinoille syntyi ja kasvoi Antwerpen. Koska 12-vuotiaana hän viettää suurimman osan ajastaan takana PC: n näytön. Ensimmäinen sivusto syntyi 2002 ja tämä johtaa tietenkin internet-markkinointiin. Saada kärkisijoilla SERP n tuli luonnollisesti ja hänen Ensimmäinen sivusto on edelleen alansa viranomainen: suunnitella verlichting. Tunnettu hänen asiantuntemusta ja menestystä hän alkoi SEO palvelualan muihin sivustoihin. Tämä saa hänet lopulta luopumaan Belgian sade, ja nyt hänellä trooppinen elämä Phuketin saarella. Vuodesta 2005 tavanomaisen Co ltd koostuu Euroopan SEO-asiantuntijat ja Thai paikallista. Monet professional SEO yritykset ovat tyytyväisiä ulkoistaminen SEO palveluja, koska laatu on oltava korkea Länsi-standardeja, vaikka hinnat ovat edelleen edullisesti Itä.\nTavanomaisen Co, ltd tarjoaa monenlaisia mahdollisuuksia linkki rakennuksen;\nManuaalinen Directory Submission Service\nBlogi kommentointi palvelu\nSe on nopea ja helppo tilata edulliseen hintaan kun korkeimpia laatu jatkettava prosesseja joka tasolla.\nURL-OSOITE # 1 : http://www.Manual-submissions.com/\nURL-OSOITE 2 : http://www.Manual-submissions.com/\nURL-OSOITE # 3 : http://www.Manual-submissions.com/\nBlogin URL : http://conceptual-SEO.com/\nGoogle profiilin URL-osoite : + Michiel Van Kets" target="_blank">+ Michiel Van Kets\n[ Selaa kaikkia Michiel Van Kets n artiklan ]\nSelaa asiantuntija tekijä Michiel Van Kets Artikkelit luokan mukaan:\nTietojen varmuuskopiointi palauttaminen (1)\nLoma tuntemuksiin (8)\nRyhmien kehittämiseen (2)\nVuokrattavat loma-asunnot (3)


Uusivuosi Zermatissa - Michelin–ravintoloita jopa rinteessä - Aromi\nEsitteissä luvataan jopa 300 kilometriälaskettelurinteitä. Suuren lisän tuovat Cervinian rinteet Italiassa, minne pääsee hiihtohissillä Sveitsin puolelta.\nMaisemia hallitsee Tobleronesta tuttu Matterhorn, joka erottuu muista, jopa korkeammistakin huipuista dramaattisella profiilillaan. Muutaman päivän ja yön kun kylän kuppiloita kiertelimme, en usko että Zermattista löytyy baaria, missä ei olisi kuvaa tai muuta taideteosta Matterhornista seinällä. Sinänsä hyvä, koska pilvisinä päivinä vuorenhuiput katoavat harmauteen.\nZermattin kylä voi kehuskella myös maailmankuululla gastronomisella tarjonnallaan. Harvasta laskettelukeskuksesta löytyy yhtä monta yhtä laadukasta ravintolaa. Kylän lisäksi Michelin–ravintoloita löytyy jo rinteestäkin. Monilla turisteilla laskettelupäivä tapaakin päättyä jo pitkään lounaaseen lämpimässä alppichalet’ssa, eikä paluu mahdollisesti hyiseen harmauteen houkuttele sen enempää kuin että laskee alas kylään ja kylpylään.\nSoittelin pariin suosittuun rinneravintolaan, kuten Chez Vronyyn, jo viikkoa aikaisemmin lounasvarauksia tehdäkseni, milloin minulle suunnilleen kerrottiin se ainut päivä ja aika milloin vielä yksi pöytä löytyy.\nMonet hieman haukkovat hintoja nähdessään, mutta itse Zurichista tulleena eivät ravintolahinnat olleet yhtään hirveitä, paitsi uudenvuoden aattona.\nZermattin kylässä asuu vajaa 6 000 ihmistä ja hotelleja löytyy vajaa sata kappaletta monille eri budjeteille. Kylästä uupuu kaikki suuret kansainväliset brandit. Suurin osa hotelleista vaikuttaa olevan yksityisomistuksessa, joskin kaksi sukua, Julen ja Perren, tuntuvat tulevan vastaan tavalla tai toisella joka kolmannessa kohteessa. Erään hotellin seinällä oli hauska valokuva vuodelta 1860, missä seisoi tusina vuorioppaita. Heistäkin neljällä oli jompikumpi sukunimi.\nTunnelmaa kylään luovat myös jopa 1600-luvulta saakka seisoneet aittarakennukset, missä pidettiin karjaa tai viljaa. Ihmettelen suuresti, että niitä ei ole vielä muutettu majoitustoimintaa varten.\nTällä hetkellä mielestäni mielenkiintoisin ja persoonallisin kokonaisuus on Backstage hotels. Paikallisen arkkitehti Heinz Julenin suunnittelema kokonaisuus sisältää pienen hotellin lisäksi 7-teemaisen kylpylän, elokuvateatterin ja baarin. Lisäksi hotellista löytyy maailman ainut kahden Michelin-tähden Pop Up–konseptiravintola, After seven. Keittiömestari Ivo Adamin luotsaama ravintola on tosin pyörinyt jo viisi vuotta. Tai näin meille kertoi erittäin ystävällinen nuorimies uudenvuodenpäivänä tiloja esitellessään.\nLuulen, että hän ei ollut aattoyönä nukkunut kyllä yhtään, olihan heillä 1001 yön teemabileet, minne me emme enää yöllä mahtuneet sisälle. Illalliskortti maksoi aattona 200 frangia.\nYhtiöllä on myös toisaalla kylässä kaunis Chalet, minne majoittuu reilusti jopa 10 henkilöä, löytyy sauna ja poreamme katolla. Helikopterillakin saa saapua.\nHeinz Julen on mukana myös Zermatt Unplugged –musiikkifestivaalissa, minne saapuu maailmanluokan esiintyjiä.\nZermatterhof–hotellin etupihalle oli rakennettu viihtyisä talviterassi nuotioineen ja jäästä veistettyine samppanjabaarineen. Hotellin klassisen hieno puupaneloitu ravintola oli katettu aattogaalaa varten todella kauniisti. Salin kruunaa Matterhorn–tiffanylasimaalaus.\nViereinen hiljan remontoitu Hotel Cervin Plazanravintola ja baarialue miellyttivät meitä niin, että löysimme itsemme sieltä joka ilta aperitiivilla, paitsi aattona, kun alue oli jo varattu 580 frangin illalliskortin lunastaneille.\nNoh, onneksi kauppakadulla oli toinenkin jääbaari. Eräs kelloliike oli rakentanut kauppansa eteen. Siellä sai samppanjaa nauttiakseen ihan vain markkinointimielessä. Hieno promootio, tiedän minkä kellon ostan itselleni 50-vuotislahjaksi.\nKylän keskellä sijaitsee Hotel Post, mihin mahtuu käsittämättömän monta eri ravintolaa ja baaria. Heillä oli 130 frangin arvoinen aarteenetsintä–teemajuhla, mihin emme ehtineet.\nMe juhlimme vuoden vaihtumista Alex Bar & Grillissä, missä saa kyllä hyvää ruokaa, kuten Michelin-mieskin on kirjoittanut. Monenkirjava juhlaväki siirtyi baariin samppanjalle, mistä pääsi kätevästi myös etupihalle seuraamaan lähes puolen tunnin mahtavaa ilotulitusta. Baarin sisustus ja kaikki juhlakoristelu loivat jotenkin ajatonta tunnelmaa, aika hämärtyi, millä vuosikymmenellä tässä nyt ollaankaan? Eli siis hyvät bileet. Illalliskortti kustansi 250 frangia.\nEn tiedä mitä Hotel Beau Rivagessa tapahtui aattona, mutta kun satuimme baariin ensimmäisen päivän alkuillasta, oli siellä uudenvuoden juhlat osteribuffetilla vasta alkamassa, tai ehkä se oli toinen kattaus. Loistava konsepti kuitenkin!\nPalvelusta Alpeilla vastaavat useimmiten ulkomaalaiset sesonkityöläiset, joista suuri osa saapuu itäisemmästä Euroopasta. Monessa paikassa palvelu onnahteli, vaikka sesonki oli vasta alussa. Ehkä joulun ja uudenvuoden aika on vain niin kiireistä, ettei meinaa energia riittää. Monille sesonkityö on vain vuoden parin nuoruusseikkailua, toiset rakastuvat vuoriin niin, että jatkavat samassa paikassa vuosikaupalla. Ystäväni on vuoromestarina Wengenissä jo viidettä vuotta.\nTalvikausi alkaa pari viikkoa ennen joulua ja jatkuu pääsiäiseen. Kesäkausi alkaa toukokuun lopussa ja jatkuu ruskaan. Syksy ja kevät ovat joko lomaa tai kausityöttömyyttä.\nIlmastonmuutos ja kallis frangi ovat olleet sesonkiravintoloitsijoiden murheena täälläpäin jo useamman vuoden. Välillä ei lunta ole tarpeeksi, mutta tänä talvena liikaakin. Uudenvuodenpäivänä Matterhorn Glacier Paradisessa 3 800 metrin korkeudessa oli 28 astetta pakkasta ja tuuli 48 km/h. Hissi kulki vielä ylös, mutta laskettelu oli kielletty. Kolme päivää myöhemmin talvimyrskyn iskiessä Zurichiinkin luin lehdestä, että tuulennopeus tuolla oli ollut 208 km/h.\nKolme viime viikkoa juuri Zermattissa ja ympäröivillä alpeilla on satanut lunta 3-5 metriäkin lyhyellä aikavälillä. Silti näyttää, että rinteessä sijaitseva iglukylä on saatu pidettyä myös toiminnassa. Toissaviikolla luin, että 10 000 turistia on jumissa kylässä. Tällä viikolla jälleen 9 000. Ainut tapa liikkua on helikopterisilta lähikaupunkiin. Luin lehdestä, että hotellit tarjoavat alennettuja hintoja ja ilmaisia grillimakkaroita. Hotelliyhdistyksen edustaja näkee kuitenkin kaiken lumen positiivisena markkinointina pitkällä tähtäimellä. Noh, ainakin ensi joulu ja uusivuosi oli jo ennen tammikuutakin lähes loppuunmyyty.\nMarraskuun viimeisenä viikonloppuna aukeavat joulumarkkinat useissa Euroopan kaupungeissa. Strasburgin markkinat ovat yksi suurimmista. Alsace jo itsessään on hyvin sadunomainen tyyliltään ja jouluna tämä korostuu, kun vanhat kaupungit valaistaan ja koristellaan joulunodotuksen ajaksi.


Osallistava suunnittelun tiedonhankintaprosessi kolmannen iän asumisympäristötarpeiden kartoittamisessa : CoTHREE-projektin raportti\nKuusela, Anne (2015)\nKuusela A., (2015). Osallistava suunnittelun tiedonhankintaprosessi kolmannen iän asumisympäristötarpeiden kartoittamisessa : CoTHREE-projektin raportti. , In: Seinäjoen ammattikorkeakoulun julkaisusarja B. Raportteja ja selvityksiä 85, Seinäjoen ammattikorkeakoulu. URN:ISBN:978-952-7109-19-9\nCoTHREE-hankkeen tehtävänä oli selvittää miten kolmannen iän saavuttaneiden käyttäjien asumisympäristötarpeisiin liittyviä latentteja toiveita ja tunteisiin liittyviä elementtejä voidaan tunnistaa sekä hyödyntää asumisympäristöjen suunnittelussa ja edelleen millaisin menetelmin tietoa voidaan kartoittaa. Näkökulmana ovat käyttäjälähtöisyys ja yhdessä suunnittelu. Tavoitteena on laatia ja testata sellaista tiedonhankintatapaa, jossa käyttäjät ja suunnittelijat voivat pitää yllä vuorovaikutusta läpi suunnitteluprosessin. Tehtävänä on pilotoida osallistavan suunnittelun tiedonhankintaprosessia, jossa käyttäjät ja asiantuntijat tuottavat yhdessä tietoa kolmannen iän asumisympäristötarpeisiin liittyen.\nAihepiiriä tarkastellaan monitieteisesti sekä käyttäjälähtöisyyden että kokemuksellisen kotiseutututkimuksen näkökulmia hyödyntäen rinnakkaishankkeena Helsingin yliopiston Ruralia-instituutin kanssa.\nTiedonhankinta on toteutettu vaiheittain kolmen eri sisältöisen työpajan avulla. Työpajoissa lähtökohtana on osallistaminen ja yhdessä suunnittelu sekä aikaansaada mahdollisimman monipuolista käyttäjäryhmää koskevaa tietoa. Kolmannen iän edustajat ja projektiryhmän jäseninä toimivat asiantuntijat laativat yhdessä hyvää kolmannen iän asumista palvelevia alue– ja tilasuunnitelmia. Suunnitelmat toteutetaan konkreettiselle demoalustalle, joka on kaavoitus- ja käyttösuunnitteluvaiheessa oleva alue Alajärvellä. Työpajoissa saadun tiedon perusteella laaditut tilasuunnitelmat mallinnettiin 3D-muotoon ja edelleen konkreettisesti koettaviksi ja arvioitaviksi SeAMKin virtuaalitilaan CAVEen. Raportissa esitellään koko tiedonhankintaprosessi kaavioina sekä esitellään prosessissa aikaansaatuja kokemuksia, tietoa ja konkreettisia tilasuunnitelmia eli asuntopohjia.\nRaportissa käsitellään myös aihepiirissä toteutetun organisoidun tiedonvaihdon tapoja ja tuloksia kansainvälisten yhteistyökumppaneiden kanssa.


Viikon nimi 39/2017: Hynkänlampi | espoo.fi\nViikon nimi 39/2017: Hynkänlampi\n27.9.2017 klo 10.01\nHynkänlampi on metsälampi Nuuksion Pitkäjärven itäpuolella. Siitä etelään sijaitsee kohouma Hynkänkallio – Hynkeberget. Lammen kaakkoispuolella on suurikokoinen siirtolohkare ja pohjoisessa Hynkänlammen luonnonsuojelualue jyrkänteineen. Näistä kerrotaan enemmän Espoon luontokohteita käsittelevässä oppaassa, ks. Hynkänlammen luonnonsuojelualue.\nHynkänlampi kuuluu Espoon perinnäiseen nimistöön ja on paikallisten ihmisten parissa syntynyt. Ruotsin kielessä lammesta puhutaan kansanomaisesti Hynki- ja Hynkelampi-nimillä. Kyseessä on satoja vuosia vanha paikannimi, sillä ruotsin kielen mukainen Hynkens träsk on merkitty karttaan jo vuonna 1775. Opaskarttoihin nimi on merkitty vuosina 1970–1973 muotoon Hynkenlampi, nykyisessä muodossa se on vuodesta 1975 eteenpäin.\nNimi on ilmeisesti suomalaislähtöinen, hämäläisten antama. Se voi viitata alueella runsaslukuisina viihtyviin metsäsikoihin eli mäyriin ja liittyä siten suomen murteiden verbeihin hyngätä ’röhkiä’ ja hynkyä ’pitää epäselvää ääntä, ynistä’ sekä sanamuotoihin hynkä, hynky, hönkä ’sian kiima’. Noin kilometrin päässä pohjoisessa sijaitsevien Sikalampien nimet saattavat nekin liittyä mäyrien esiintymiseen.\nLähteitä: Sirkka Pikkalan tutkimus teoksessa Järvi-Espoo: vesistönimet, luontoa, historiaa ja tulevaisuutta 1992, s. 52.


Analyytikot pelkäävät Nokian Lumian floppaavan - Nokialandia -\nEU:sta paljastui 168 miljardin euron veroaukko -...\nTähän lääkkeeseen turvaudutaan kun morfiini ei riitä...\nPettymys luvuissa - Yhdysvaltain keskuspankki tuskin...\nJuhlavuoden hankkeesta tiukka kisa: kansallispuiston...\nAnalyytikot pelkäävät Nokian Lumian floppaavan\n5.4.2012 10:53päivitetty 5.4.2012 10:54\nUutistoimisto Bloombergin haastattelemat analyytikot ennustavat heikkoa kysyntää Nokian Lumia 900 -puheimelle Yhdysvalloissa. Jos puhelin suoranaisesti floppaa, se heikentää Nokian mahdollisuuksia saavuttaa menestystä jatkossa, analyytikot sanovat.Nokia tuo lähipäivinä myyntiin Lumia-puhelimensa AT&T:n kautta Yhdysvalloissa. Puhelin on avainroolissa Nokian yrityksessä vallata markkinoita Yhdysvalloissa.Deutsche Bankin ja Avian Securitiesin analyytikot arvioivat, että myynti voi jäädä satoihin tuhansiin kappaleisiin ensimmäisen kolmen kuukauden aikana, kun taas kilpailijat myyvät omia laitteitaan miljoonittain.Avianin analyytikko Matthew Thornton sanoo Bloombergille, ettei usko puhelimesta tulevan hittiä. Nokian brändi on vähemmän tunnettu Yhdysvalloissa kuin Applen ja Samsungin.CCS Insightin analyytikko John Jackson puolestaan sanoo, että myynnin pitäisi liikkua miljoonissa - pienemmillä volyymeillä Nokia ei tavallisesti "vaivaudu edes nousemaan vuoteesta".Deutsche Bankin analyytikko arvioi, että Nokian myynti voi jäädä kolmessa kuukaudessa 680 000:een tai jopa 140 000:een, jos AT&T vetää tukensa laitteella ja kuluttajat eivät kiinnostu siitä."Jos tämä floppaa, AT&T:lla on hyvin vähän yllykettä antaa tukea" Nokian seuraavalle Windows Phonelle, Thornton sanoo.Analyytikot ovat toki olleet ennenkin väärässä. On syytä toivoa, että tämä on yksi niistä kerroista.\nOnko tämä enää mahdollista? Windows Phone vajoaa yhä\nNokia saa kylmää kyytiä Amerikassa - "tuhannen haavan kuolema"\nMiksi pitäisi toivoa analyytikoiden olevan väärässä? Nokia on tänä päivänä enää marginaalisesti suomalainen firma: Ulkomaalainen CEO, pääasiassa ulkomaalaiset omistajat, softakehitys ulkoistettu, puhelinvalmistus aasiassa. Suomessa tuotekehitystä ja hieman muuta.\n"Lumia 900 on ”kaunis, nopea ja voimakas” ja tarjoaa ostajalle huipputason laitteen puolella iPhonen hinnasta."\nUusi aika alkaa 8. päivä. AT&T indkoi myyvänsä yli miljoona Lumia 900 ensimmäisen kuukauden aikana.\nanalyytikot ovat shortanneet...\nAnalyytikot nyt ovat vain hyvin palkattuja ennustajaeukkoja. Saman tuloksen saa heittämällä arpanoppaa. Annetaan markkinoiden puhua, katsotaan sitten.\nOn myös niin että osa analyytikoiden jutuista toteutuu, sillä kun ihmiset uskovat tuohon kahvin poroista katsomiseen niin he alkavat käyttäytyä sen mukaisesti.\nJa vielä, toiset analyytikot taas uskovat Lumia menestykseen, toiset eivät, ja tässä jutussa on otettu huomioon vain se toinen puolisko.\nSiis mitä analyytikot pelkäävät? Ennustavat ettei tämäkään kompromissikapula tuo lohtua palavaan lauttaan.\nEnemmän sanoisin että omistajat ja työntekijät pelkäävät. On nimitäin aika hankala nähdä Nokialle tulevaisuutta jos vieläkään ei onnistuta tekemään haluttavaa luuria.\nNokia ei ole suomalainen kuin Tekesin ym juhlapuheissa. Nokia tekee Suomessa ainoastaan sitä mihin saa järkyttävät tuet, T&K. Verojen kanssa lienee nollasummapeliä jos sitäkään. Se on tämä globalisaatio ja globaali markkina kohtuu haastavia härmäläisille. Päättäjät ovat ihan ymmällään, ja vain harva firma ymmärtää.\nNyt näiden Lumioiden myyntiin on hassattu niin paljon mainoseuroja ja dollareita että saa ihan reilummin myydä että päästään edes breakeveniin.\nJos Nokia ei ole suomalainen niin Applekaan ei varmaan ole jenkkiläinen.\nAnalyytikot osaavat ennustaa nykytilan jatkuvan mutta he eivät osaa ennustaa käännöstä. Eli he luonnollisestikin ennustavat Nokialle huonoa menestysta USA:ssa koska se tarkoittaa että mikään ei muuttuisi.\nIt’s the Lumia 900. It’s beautiful, fast and powerful, and it’s only $100. That’s half the price of an iPhone or a comparable Android phone — but you’re still getting a top-of-the-line machine.\nTE: "Nokia tuo lähipäivinä myyntiin Lumia-puhelimensa AT&T:n kautta Yhdysvalloissa. Puhelin on avainroolissa Nokian yrityksessä vallata markkinoita Yhdysvalloissa. "\njenkkilehdet: " that's great, but maybe too late"\nKun kerran markkinoilla on spekseiltään parempiakin windows phone systeemiä käyttäviä luureja kuin Lumia, niin miksi huono myisi paremmin kuin hyvä?\nAnalyytikot ovat analyytikkoja. Se on arvailua vaan!!!\nHurja dieselsota roihahti, tällaista hintaa menovedelle ei ole nähty Suomessa vuosiin Lisää suosittuja juttuja\nMuotoilu muuttaa meitä ja maailmaa\nSuurpankki teki mielenkiintoisen Suomi-Venäjä-vertailun\nPÖRSSI: Helsingissä jälleen pakki silmässä\nREUTERS: Top Canada court: Ecuador villagers can sue Chevron in Ontario\nREUTERS: G20 vows transparency on rate moves as global growth disappoints\nWall Streetillä tummanpunainen avaus\nKurssilasku kiihtynyt Euroopan pörsseissä


Husqvarna 424T lumilinko | Kärkipyörä\nHusqvarna 424T lumilinko telavetoinen\nIson pihan tai kumpuilevan maaston lumilinko on ST424T. Teloilla on luja ote maahan ja kone kääntyy juuri sinne, minne ohjaat. Koneessa löytyy tehoa 6,6kW, jolla paksukin lumipeite muuttuu suihkuksi yli 10m päähän. Kone sopii erityisen hyvin urakointiin ja kattojen puhdistamiseen.\nLinko toistaiseksi loppu.\n301 cm³, EFI, 6,6 kW\nHelppo työkorkeuden säätö


Järviseudun Golfseura on voimissaan - Golfpiste.com\nJärviseudun Golfseura on voimissaan\nTeksti Teemu Tyry Lauantaina 21. heinäkuuta 2012\nKlubitalo istuu mainiosti Lappajärven rantamaisemaan.\nViikonloppuna avattiin virallisesti Järviseudun Golfin uusi klubitalo. Avajaisia vietettiin kaksipäiväisen kisan, Unique Openin merkeissä. Unique Open kulkee vanhan Nykälä Openin jalanjäljissä ja tavoittelee samaa tunnelmaa, mukavaa yhdessäoloa ja pelaajia ympäri maakuntaa.\nUnique Open on amatöörien ehdoton ykkönen kesän kisakalenterissa. Kisaa ”isännöi” Unique Branding Oy:n Päivi Hernesniemi. Hän toimii myös seuran kilpailutoimikunnan puheenjohtajana ja on aktiivisesti mukana seuran toiminnassa.\nAvajaiskisaa emännöinyt Päivi Hernesniemi lukeutuu JGS:n aktiiivisimpiin vaikuttajiin.\nJuhlaan oli monella tavalla aihettakin. Kausi 2011 avattiin vanhassa klubitalossa josta homeongelmat ajoivat evakkoon nopeasti. Järviseutulaiset pistivät nopeasti toimeksi. Vain kaksi viikkoa toimittiin pienessä kioskissa vanhan terassin kupeessa ennen kuin väliaikainen klubi oli jo valmis nykyisellä paikallaan. Tätä pystytystä voidaan jo kutsua pienimuotoiseksi ihmeeksi.\nPäätöskisan jälkeen lokakuussa alkoivat purku- ja rakennustyöt. Niitä suosi pitkään jatkunut lämmin syksy. Vappuna avattiin paikalleen, upean Nykälän niemen kärkeen täysin räätälöity rakennus.\nVersio numero 49\nToimitusjohtaja Mikko Autio klubitalon katolla josta voi harjoittelun lomassa seurata pelin etenemistä kolmelle eri väylälle.\nKlubin suunnittelija, seuran toiminnanjohtaja Mikko Autio veisteleekin että kyseessä on versio nro 49. Klubi on sekä pelillisesti että maiseman kannalta paraatipaikalla, toisaalta siinä oli omat haasteensa Harjoitusgriinille ei löytynyt paikkaa. Klubitalo upotettiin osaksi maan sisään ja klubin katoksi kylvettiin viheriö. Vastaavaa oivallusta ei ole ainakaan Suomessa aiemmin toteutettu.\nTalkootöitä klubilla on tehty järviseutulaiseen tapaan ahkerasti. Seuran puheenjohtaja Matti Nykänen miehineen ja kalustoineen ovat olleet merkittävässä roolissa. Nykänen ja Autio arvioivat klubin kustannuksiksi tulleen vain hiukan yli 1500 euroa/m2.\nSeuran kesä on vilkas myös isompien kisojen osalta. Nykälän ja Kaskenmäen upeissa maisemissa pelataan tänä kesänä mm. Palohenkilöstön ja Rakennusinsinöörien ja – arkkitehtien suomenmestaruudesta. Juniorien aluetourin kisa oli ohjelmassa vastikään.\nNäkyvin ja kuuluisin kisa on tietysti Kivitippu Pro Am, joka pelataan perinteisesti elokuun ensimmäisellä puoliskolla. Kaikki kynnelle kykenevät kotimaiset huiput ovat paikalla. Edelliskaudella Mikko Ilonen vieraili Lappajärvellä ja ihastui toimintaan luvaten palata tilaisuuden tullen takaisin osallistuakseen myös varsinaiseen kisaan.\nKaudella 2011 kisaan osallistui amatöörinä mm. Heikki Kovalainen . Myös Kimi Räikkönen on ollut järviseutulaisten vieraana.\nElokuisen kisan joukkueet ovat kasassa vallitsevasta taloustilanteesta huolimatta. Se kielii Kivitippu Pro Amin vankasta asemasta valtakunnallisessa kisakalenterissa.\nJärviseudun Golfseurassa on hyvä henki päällä. Junioritoiminta on saanut uutta puhtia pienen notkahduksen jälkeen. Ringissä on ollut tänä kesänä lähes 30 innokasta aloittelijaa. Valmennuksesta kentällä vastaa Peltomäki Golf School. Junioritoiminnasta vastaava Kirsi Sänkiaho on tyytyväinen saavutettuihin tuloksiin. Kilparyhmä on saamassa pian uusia vahvistuksia uransa alkuvaiheilla olevista junnuista.\nSiaääntulon avausväylä, vanhan puolen ensimmmäinen reikä on idyllinen par-kolmonen klubitalon kupeessa.\nKentän ensimmäinen yhdeksikkö ( 10-18 nykyään) on rakennettu tiiviiisti rantamaisemaan Kylpylän ja loma-asutuksen kupeeseen. Kauniita mieleenjääviä väyliä ja lyöntejä tulee eteen jo tällä lenkillä. Uudempi, lossimatkan päässä oleva toinen puolisko on pelillisesti huomattavasti monipuolisempi ja vaativampi, mutta silti kaikentasoisille sopiva. Uusi klubitalo on nähtävyys sinänsä. Kaikkinensa vierailua Lappajärvellä voi varauksetta suositella, meininki yli 1000 jäsenen Järviseudun Golfseurassa on välitöntä ja toimivaa.\nUnique Branding-kisan tasoituksettoman sarjan kärkikolmikot. Keskellä voittajat Hannu Övermark sekä Kirsi Sänkiaho .\nJärviseudun Golf, kotisivut


Törmäys todellisuuteen. Narratiivinen tutkimus alkoholiriippuvuudesta ja toipumisesta\nTUOMINIEMI, VELI (2010)\nTämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella päihteitä käyttäneiden miesten kerrontaa omasta toipumisestaan. Tutkimukseni kohderyhmänä olivat alkoholiriippuvuutta kokeneet noin 35 - 60 -vuotiaat miehet. Päihteidenkäyttö oli tutkimuksessani rajattu alkoholiin. Alkoholi on suomalaisten eniten käyttämä päihde, jonka kulutus on viime vuosikymmeninä merkittävästi kasvanut. Samaan aikaan ovat lisääntyneet myös alkoholin aiheuttamat sosiaaliset ja terveydelliset haitat. Alkoholin ongelmakäyttöä tutkimuksessani lähestyttiin päihderiippuvuuden ja siitä toipumisen näkökulmasta.\nTutkimukseni teoreettis-metodologinen lähestymistapa oli narratiivinen. Narratiivisessa lähestymistavassa erityisen mielenkiintoinen oli sisäisen tarinan käsite, sillä sen avulla on mahdollista tutkia, miten päihderiippuvuudesta toipumisen yhtenä ehtona on uuden raittiin miehen identiteetin rakentaminen. Tutkimusaineistoni koostui kymmenestä elämäntarinahaastattelusta. Aineiston analyysissä käytettiin kertomusrakenneanalyysiä ja teemoittelua.\nHaastattelut kuvasivat miesten kerronnan moniaineksisuutta, sillä heidän haastattelutilanteessa tuottamaansa kertomukseen sisältyi monta tarinaa elämänkulun varrelta alkoholin kumppanina. Alkoholiriippuvuuden syveneminen ja raitistumistarpeen ilmeneminen nousivat keskeiseen asemaan tutkimuksessani. Miehet korostivat läpi elämäkerrallisen puheen tien löytämistä ja yhtenä mahdollisuutena siihen on elämänkulun käännekohdat. Käännekokemukset vahvistavat kulkemisen kohti onnistunutta ja vapautunutta raittiutta. Tutkimuksessani käytän tärkeänä käsitteenä toipumista, jota kuvaan prosessina, mikä alkaa alkoholista pidättäytymisestä ja jatkua muutokseen ihmisen identiteetissä ja elämänarvoissa. Menneisyyden vaikutus nykyisyyteen tulee esiin kaikilla tasoilla. Haastatteluista nousee esiin kuinka riittävä etäisyys akuutista päihteiden käytöstä on edellytys toipumisen käynnistymiselle.\nAsiasanat: alkoholi, päihderiippuvuus, narratiivisuus, kerronnallinen identiteetti ja käännekohdat


Erilaista. Miksei aina voisi olla samanlaista? Mietitään yhdessä… – I’m a fulltime ARTIST from FINLAND. Instagram janne.virtanen\nErilaista. Miksei aina voisi olla samanlaista? Mietitään yhdessä…\nKirjoittanut jannejvirtanen on 1 helmikuun, 2018 14 helmikuun, 2018\nPastelliliitukokeilua kuusipuulle. Joku tässä viehättää, mutta tuskin kuljen tähän suuntaan vai mitä ajattelet?\nMiten punainen mallisto otetaan vastaan? Tuomeen toteutettu\nAkryylimustetta, verkkoa…sekatekniikkaa. Onko sikatekniikkaa mielestäsi? Minulla oli mielessä ”keisarin uudet vaatteet”.\nKuusipuu. Kommentteja odotetaan. Herättääkö mitään? Liikkuuko jtkn vai onko ihan hiljaista?\nAkryylivärejä kuusilaudalla. Työ saa hetken kuivua.\nTässä koko oikea puoli on toteutettu palettiveitsellä paksuilla akryyleillä. Kuivukoon rauhassa\nEdellinen artikkeli Yleisövihjeiden perusteella tehty varma havainto leijonasta täällä. Klik\nSeuraava artikkeli ”Hän sanoi onnea, onnea, onnea vaan. Ihan kädestä pitäen.”\n15 helmikuun, 2018 9:07 pm\nKuva, jossa on punainen kenkä! Aah ja voih! Mielenkiintoinen on. Ei ole koko ajan sitä miltä näyttää ja siksikin siitä pidän. Kun katsoo uudemman kerran, löytääkin ihan jotain muuta, mitä luuli ensin näkevänsä. Tämänkin työn kommenttini on ollut hidasta kuin etanan sotaanlähtö. Työ on varmaan luonnossa vielä upeampi, mitä näin verkossa nähtynä.\nSiiten se kuva, jota kuvailit pastellihiilikokeiluksi ja ettet ehkä kulje siihen suuntaan. Mikset? Minä kyllä tykkäsin, kovastikin. Kuten itse sanoit, siinä on jotain jännää.\nYstävänpäivätoivouksia myös minulta taloonne! Voima kanssasi, vai miten sitä nykymaailmassa ja elokuvista mallia otten toivotetaan hyvän päivän jatkoja!\n15 helmikuun, 2018 9:55 pm\nKiitos kommentista. Kaikki kelpaa eli hitaat ja nopeat. Ihan korvat heiluvat täällä tyytyväisyydestä.\nMukava kuulla, että on keskuudessamme on muitakin mystisilläkin poluilla liikkuvia. Se antaa voimaa, kun voi kuvitella pinnan alla väreilyä muuallakin kuin täällä. Menemättä persooniin niin kuin entinen opettaja sanoi.\nMontaalai pastellii, guassii ym on tullu kokeiltuu. Mulla vaikeus liikuskelee puun ja pinnan välimaastossa. Tarkoittaa jotakin sellaista, että ajatukset risteilevät paljaasta puusta jollakin tuotteella osittain tai kokonaan peitettyyn pintaan. Mitä enemmän puuta häivytän, sen kummallisempi olo tulee. Jossain vaiheessa kysyn, miksen siirry kankaaseen. Siihen voi vastata hetimmiten että juu ei. Juu siinä mielessä, että olen pohjustellut jo kankaita valmiiksi. Ei taas siinä mielessä, että minä olen puumies. Aito puusilmä. Puu on mun juttu. Salaa silti saatan tehdä muutakin. Niinhän ne (muutkin) suuret taiteilijat tekivät. No et saane tästä taaskaan tolkkua, mutta älä anna sen haitata. Se kuuluu kuvaan eikä tolkkua saa kukaan muukaan. Kertonee siitä, että yritän säilyttää ovet avoinna eri tekniikoille.\nToivotukset otetaan myhäillen vastaan ja tallennetaan nahan alle. Voimaa tarvitaan, että jaksaa olla heikko. Välillä ei meinaa jaksaa, mutta näistä viesteistä voimaantuu.\nKiitos vielä ja rauhaa sieluusi!\n14 helmikuun, 2018 2:51 pm\nRevennyt kuusipuu repeilee minulle kauniina ja herkkänä. Sininen viiva sivussa luon jännää ristiriitaa, joka ei ole kuitenkaan ristiriitaa. Levollisen kaunis työ.\n1 helmikuun, 2018 4:03 pm\nKuivukoon ja levätköön rauhassa tuo palettiveitsellä ja paksulla värillä työstetty! Sen tyyneys, harmonia ja rauha tuo minun mieleeni rauhaa.


Olli Penttala 8:s MM-yksilökumpareissa - Ski.fi\nOlli Penttala 8:s MM-yksilökumpareissa\nOlli Penttala ylsi ainoana suomalaisena MM-finaaliin toisen karsintakierroksen toiselta sijalta. Lopputuloksissa koreili kahdeksas sija, mikä on Penttalan uran paras MM-sijoitus.\n– Kyllähän tämä hyvältä tuntuu, vihdoin maailmancup -tasolla sai vedettyä sen oman suorituksen. Ensimmäinen karsintakierros jäi hieman kaiveleen, joten toisella karsintakierroksella laitettiin sitten luu kurkkuun.\nPenttala karsi ensimmäisenä finaalista ulos Rukan maailmancupin osakilpailun voittaneen Japanin Ikuma Horishiman. Finaalikierroksella Penttala taituroi ehyen laskun ansaiten tuomaristolta 77.44. pistettä.\nJussi Penttalan, Akseli Ahvenaisen ja Jimi Salosen kisapäivä päättyi toiseen karsintakierrokseen.\nMM-kumpareikon haasteellisuus yllätti myös muun muassa maailmancupia tähän asti johtaneen Australian Matt Grahamin, joka ei yltänyt karsinnoista finaaliin. Penttalan mukaan MM-kumpareikon tekee haastavaksi kumpareiden pitkät välitykset.\n– Ylänokka pudottaa aika paljon ja puoliväliin asti kumpareet ovat pitkällä välillä. En muista laskeneeni 10 vuoteen kumpareita noin pitkillä väleillä, tuntuu että mäkeä laskisi todella hitaasti, summaa Penttala.\nMaailmanmestaruutta tuuletti miesten sarjassa Kanadan Mikael Kingsbury87.36 pisteellä, toiselle sijalle Ranskan Benjamin Cavet82.43 ja kolmannelle sijalle isäntämaanPavel Kolmanov 82.23. Naisten sarjassa maailmanmestaruuden vei Ranskan Perrine Laffont 82.11, toisella sijalla Kazakstanin Yuliya Galysheva (79.52) ja kolmanneksi Venäjän Anastasiia Smirnova 79.41 pisteellä.\nHuomenna Katzakhstanin Almatyssa ratkotaan parikumpareiden maailmanmestarit.\n– Lähdetään parantamaan vielä tämän päiväisestä. Jokaista paria vastaan lähdetään hyökkäämään kunnolla ja voittamaan, summaa Penttala.\nOlli Penttalalle MM-kilpailut ovat uransa toiset. Vuonna 2017 Sierra Nevadan MM-kilpailuissa Freestyleseura Moebiuksen kasvatti oli yksilökumpareiden 35:s ja parikumpareiden 32:s.\nTulokset, MO, M\nTulokset, MO, N


hissillä neljänteen kerrokseen: tsintsintsin\nUlkona on jäätävää ja ripset jäätyy kiinni aina aamuisin. Ja on ihan tyhmää kun pian en voi enää käyttää mun uusia kenkiä, kun tulee liukas. Mut huisia kun huomenna pitäis kai sataa lunta jee kivaa ja sit pian tuleekin joulu(pukki) ja ah! Löysin mun kauan hukassa olleet tuoksukynttilät, jotka ostin joskus monta vuotta sitten. Ihanaa oikeesti kun tulee talvi! Pääsee pulkkamäkeen ja voi sytytellä kynttilöitä ja on ihanan tunnelmallista.\nTorstaina olin Evellä Emilian kaa viettämässä iltaa ja oli kivaa!:)\nEilen olin Cooma Dance Academyn eli tanssikoulun jossa käyn kanssa promoamassa Jyväskylän foorumissa. Esitys aikoja oli viisi ja mulla meni ihan hyvin, mut sit esitettiin myös yks tanssi mitä ei oltu tanssittu moneen kuukauteen kunnolla ja se ei menny mun osalta todellakaan hyvin, mut eisemitää. Illalla sit lähin kavereitten kanssa pyörimään, kun yks Jemina tuli Oulusta käymään ja semmonen lauantai ilta mulla.\nTänään on Isinpäivä ja oli kiva päivä! Mitään ihmeellistä ei kyllä tapahtunu, mut nukuin pitkään ja sit vaan hömppäilin ja syötiin hyvää ruokaa. Ja nyt katotaan siskojen kanssa jotain hullun huonoa amerikkalaista leffaa nimeltä Pikku Manhattan...\nKiva kun huomenna Cynkkarilaisten ei tarvi mennä kouluun, kun viimeyönä oli joku tuhopoltto täällä ja niitten savuhaittojen takia niillä ei oo huomenn koulua:o Laura saa vaan nukkua kun mun pitää olla latinan tunneilla...\nLähettänyt Crystal klo 11.51