Uutiskirje Archives – HIPPA\nHIPPA-hanke päättyy – kiitämme mukana olleita ja kutsumme TUTTUnetin pariin\nEAKR:n rahoittama 6Aika: HIPPA – Hyvinvointia ja parempaa palveluasumista digitalisaation avulla on ollut innostava ja monipuolinen hanke. Kahden ja puolen vuoden aikana 44 monialaista asiantuntijaa Helsingistä, Tampereelta ja Oulusta on tehnyt yhteistyötä yli sadan yrityksen kanssa, joista lähes 50 on osallistunut Hipan de minimis -toimenpiteisiin.\nHIPPA-hanke teki sen, mitä lupasi: yhteiskehittelyn, testauksen ja kaupallistamisen ja markkinoinnin palvelut on mallinnettu ja kuvattu TUTTUnetin (Tuotekehittäjän testi- ja tukiverkosto) sivulla. Emme kuitenkaan tehneet pelkkää käsikirjaa, vaan loimme yhdessä verkkopalvelun, joka toivottavasti toimii ja palvelee yrityksiä ja muita palvelun käyttäjiä monipulisemmin kuin mihin pelkkä käsikirja olisi koskaan yltänyt!\nOlemme viestineet Hipan toiminnasta ja tuloksistamme ahkerasti: hankkeen aikana on tehty yhteensä yli 100 artikkelia Hipan blogiin ja TUTTUnetiin, nelisenkymmentä videota Hipan ja Metropolian YouTubeen, 7 podcastia, 4 VR-kierrosta ja 1 AR-toteutus. Olemme näkyneet somessa laajasti. Kehittäjäklubit ovat tuoneet yhteen yrityksiä, palveluntarjoajia, asiantuntijoita, kansalaisia, sote- ja rakennusalan järjestöjä ja organisaatioita, ja palveluasumista on suunniteltu paremmaksi inspiroivassa ilmapiirissä. Kiitos kaikille mukana olleille!\n“On ollut huikeata kehittää asioita yhdessä asiantuntijoiden kanssa, joilla on osaamista ja taitoa sanottaa sitä niin, että siitä hyötyvät laajalti monet muutkin. Erityisesti toivon, että yritykset ja opiskelijat löytävät artikkeleista sisältöjä, jotka auttavat heitä kehittämistoiminnassa eteenpäin. Erittäin kiitollinen ja innostunut olen siitä, että palveluasumisen digitalisaatio on herättänyt laajalti monialaista kiinnostusta, joka on jo tähän mennessä auttanut meitä ymmärtämään paremmin koko aihepiiriä. Olemme myös yhdessä oppineet keskustelemaan, rikastamaan asioiden ymmärrystä ja innostumaan uusista näkökulmista, sanoo hankkeen vetovastuussa ollut projektipäällikkö Toini Harra.\nHankkeet tulevat ja menevät. HIPPA-hankkeessa opimme, miten korkeakoulut voivat toimia sillanrakentajanroolissa yritysten ja palveluasumisyksiköiden välillä. Tämä rooli sopii erityisen hyvin korkeakouluille siksi, että molemmat toimijat tarjoavat korkeakoulujen opiskelijoille mielekkäitä oppimiskokemuksia.\n“HIPPA-hanke on ollut aidosti sillanrakentajana eri toimijoiden välillä, sanoo Oulun kaupungin Haukiputaan hyvinvointikeskuksen projektipäällikkö Päivi Meriläinen.\n“Käyttäjät ja kehittäjät ovat hienosti kohdanneet hankkeessa, mikä näkyy loppuviimein hyvinvointina ja parempana palveluasumisena, kertoo Oamkin projektipäällikkö Kirsi Jokinen.\n“Käyttäjäkokeilujen kautta olemme saaneet uusia kokemuksia ja elämyksiä asukkaiden arkeen sekä heidän ja henkilökunnan palautetta yritysten tuotteiden kehittämistyön tueksi”, sanoo Helsingin kaupungin Myllypuron seniorikeskuksen projektipäällikkö Mirja Kiiski.\nHipassa on voitu kehittää tuotekehityksen käyttäjälähtöisyyttä, jonka avulla säästetään yrityksiä harhapoluilta ja tuotetaan parempia ratkaisuja. Molemmat parantavat tuotekehityksen kustannustehokkuutta ja parantavat tuotteiden ja palvelujen markkinointia ja kaupallistamista.\n“Hanke on avannut yrityksille ovia aitoihin palveluasumisen ympäristöihin ja antanut arvokasta käyttäjäpalautetta yritysten tuotekehittelyyn”, sanoo TAMKin projektipäällikkö Tarja Heinonen.\nÄlykoti hyvinvoinnin edistäjänä – kehittäjäklubiwebinaarissa pohdittiin datan käyttömahdollisuuksia asumisessa\nHipan viimeinen kehittäjäklubi pidettiin webinaarina 16.2.2021 kaikille digitaalisuudesta ja tulevaisuuden palveluasumisesta kiinnostuneille ja sitä kehittäville henkilöille, yrityksille ja organisaatioille. Webinaariin osallistui yhteensä 91 henkilöä. Mukana oli kansalaisia, palveluntuottajia, ammattilaisia, järjestöjen ja säätiöiden edustajia, digi- ja rakennusalan teknologiayrityksiä sekä monia eri alan asiantuntijoita ja opiskelijoita.\nWebinaarissa esitteltiin ja pohdittiin älykodeissa tapahtuvaa datan keruuta ja koneälyn mahdollisuuksia loppukäyttäjän terveyden ja hyvinvoinnin edistämisessä. Miten data saadaan hyötykäyttöön loppukäyttäjälle? Mikä on tärkeää ja mahdollista älykodissa? Miten älykodin keräämää dataa voidaan käyttää?\nLue lisää HIPPA-hankkeen kehittäjäklubiwebinaarista\nYritysten ja käyttäjien äänet kuuluviin TUTTUnet-aamukahveilla\nHIPPA-hankkeen verkkopalvelun, TUTTUnetin, aamukahvit jatkuivat kahdella etätilaisuudella helmi-maaliskuussa. Aamukahvit järjestettiin yrittäjille 5.2.2021 sekä digitaalisten tuotteiden ja palveluiden käyttäjille 1.3.2021.\nAamukahvit tarjosivat myös uusille kiinnostuneille mahdollisuuden tutustua verkkopalveluun. Verkkopalvelun esittelemisen lisäksi halusimme kuulla suoraan yrityksiltä ja käyttäjiltä, miten TUTTUnet palvelee heitä ja millainen tuki tai apu olisi tarpeen TUTTUnetiltä tai palveluverkostolta.\nLue lisää TUTTUnetin aamukahveista\nTUTTUnet löytyy myös englanninkielisenä – kansainvälinen verkosto muotoutuu\nTUTTUnetiä on käännetty suurimmaksi osaksi myös englanniksi. Tutustu ja levitä sanaa kansainvälisille verkostoillesi!\nKatso englanninkieliset TUTTUnet-sivut\nLUE JUTTU TUTTUnetin KANSAINVÄLISEN VERKOSTON WEBINAARISTA\nTestaukset ja käyttäjäkokeilut ovat mahdollisia myös etätoteutuksina – esimerkkejä Tampereelta\nKoronapandemia sai HIPPA-hankkeen toimijat etsimään uusia tapoja toteuttaa testauksia ja käyttäjäkokeiluja. Tässä jutussa esille tuodut esimerkit osoittavat, että testauksia ja käyttäjäkokeiluja on mahdollista toteuttaa myös etänä erilaisia digiataalisia ratkaisuja soveltaen. Kotijumppavalmennus senioreille oli koronakevään 2020 aikana sujuvan yhteistyön aikaansaama onnistunut toteutus. Sitä seurasi Hyvinvoinnin avaimet -tapaamissarja, jossa liikunta-aiheesta jatkettiin muihin hyvinvoinnin osa-alueisiin. Kelokaiutinta päästiin testaamaan muistisairaiden ryhmäkodissa sekä etäkuntoutuspalvelua testattiin ja kehitettiin kotikuntoutujien kanssa.\nLue lisää etätestauksista\nHIPPA-hankkeen arkkitehtuurin asiantuntija Elina Ritola vieraili syksyllä 2020 kolmessa palvelutalossa, Jätkäsaaren Validiassa Helsingissä, Tyvene Oy:n Myllytien palvelu- ja senioritalossa Järvenpäässä ja Palvelukeskus Onnelanpolussa Lahdessa. Hän tutustui kohteisiin oman koulutuksensa, arkkitehdin, näkökulmasta. Kohteissa oli kiinnostavaa nähdä, miten niiden esteettömyys on ratkaistu. Esteettömyyden saavuttaminen vaatii kokemuksellista tietotaitoa ja perusteellista yksityiskohtiin paneutumista sekä tilaajalta että arkkitehdilta.\nLue lisää palvelutalojen arkkitehtuurista\nHankintaprosessin tuntemus auttaa yrittäjää ja asiakasta\nYritysten tuotteiden tai palveluiden hankintaprosessit ovat julkisella sektorilla monivaiheisia. Koska kaupungin tarpeisiin hankitaan usein isoja määriä tuotteita tai palveluja ja tehdään pitkiä sopimuksia, hankinnat tehdään useimmiten kilpailutuksen kautta. Ennen kuin hankintaan päästään, on selvitettävä tarve ja kysyntä tuotteelle ja mielellään myös testattava tuotetta. Markkinavuoropuhelua kannattaa myös etukäteen käydä yrittäjän ja kaupungin hankinnasta vastaavien kanssa. Hankinta-asiantuntija Krista Piippo Oulun kaupungilta ja järjestelmäasiantuntija Tuomas Rantala Palvelukeskus Helsingistä avaavat prosesseja tässä jutussa.\nLue lisää hankintaprosesseista\nKasviportaiden sisäpuutarhajärjestelmä Supragardenia kokeiltiin Myllypuron seniorikeskuksessa\nLue lisää Kasviportaiden käyttäjäkokeilusta\nKATSO VIDEO KASVIPORTAISTA\nMagic Mirrorin käytettävyyskokeilu ja yhteiskehittely toivat useita kehittämisideoita\nLue lisää Magic Mirrorin yhteiskehittelystä ja käytettävyystestauksesta\nKATSO VIDEO MAGIC MIRRORIN YHTEISKEHITTELYSTÄ\nKATSO VIDEO MAGIC MIRRORIN KÄYTETTÄVYYSTESTAUKSESTA\nMiten käyttäjäkokeilu kannattaa suunnitella?\nJoyHaptics Oy:llä oli tarve saada lisätietoa iXu -älynallen tuotekehityksen tueksi. Yritys oli ennen kaikkea kiinnostunut siitä, mitä hyötyä iXu- älynallesta olisi ja missä tilanteissa. Metropolia AMK:n asiantuntijat ja opiskelijat suunnittelivatkin, millainen käyttäjäkokeilu toimisi vastausten saamiseksi. Metropolian MINNO-innovaatioprojektissa tutkittiin nallen toimivuutta nuorilla käyttäjillä. JoyHapticsin toimitusjohtaja Jussi Tuovinen ja tuotekehityspäällikkö Kai Martesuo piipahtivat myös Myllypuron seniorikeskuksessa testaamassa, miltä iXu-nalle tuntuu iäkkäälle asukkaalle.\nLue lisää iXu-nallen kehitystyöstä\nKATSO VIDEO IXU-NALLESTA\nLämpimät kiitokset kaikille mukana olleille! Osallistu TUTTUnetin toimintaan ja tuotekehitykseen! Tavataan pian uudelleen!\n03/03/2021 - Minna Kilpeläinen\nHIPPA-hanke suuntaa kohti tulevaisuutta – TUTTUnetin verkosto tiivistyy ja laajenee\nKUTSU: Tervetuloa TUTTUnetin yrittäjien aamukahville 5.2. klo 8.30 – 10.00\nTule mukaan keskustelemaan siitä, kuinka TUTTUnet voi sujuvimmin ohjata sinut oikeiden kumppaneiden luo ja kuinka löydät TUTTUnetistä yrityskumppaneita palvelukokonaisuuksien kehittämiseen.\nAIKA: perjantai 5.2. klo 8.30 – 10.00\nMITÄ: Tapaamisessa keskustellaan TUTTUnet-verkkopalvelun käytettävyydestä ja hyödyllisyydestä tuotekehittämisen eri vaiheissa.\nIlmoittaudu mukaan keskiviikkoon 3.2. mennessä tästä linkistä tai osoitteella\n. Saat Teams-linkin ilmoittautumisen yhteydessä.\nToini Harra, Metropolia AMK (\nTarja Heinonen, TAMK (\nKirsi Jokinen, Oamk (\nKatso täältä TUTTU netin esittelyvideo\nKUTSU: Kehittäjäklubiwebinaari “Ihminen älykodissaan: Dataa on – mitä sillä teemme?” 16.2. klo 9-12\nAIKA: tiistai 16.2.2021 klo 9-12\nKENELLE: Webinaari on tarkoitettu kaikille digitaalisuudesta ja tulevaisuuden palveluasumisesta kiinnostuneille ja sitä kehittäville henkilöille, yrityksille ja organisaatioille.\nMITÄ: Webinaarissa esittelemme ja pohdimme älykodeissa tapahtuvan datan keruun ja koneälyn mahdollisuuksia loppukäyttäjän terveyden ja hyvinvoinnin edistämisessä. Miten data saadaan hyötykäyttöön loppukäyttäjälle? Mikä on tärkeää / mahdollista älykodissa? Dataa on – nyt kysymme, mitä sillä teemme?\nAloitus, Perttu Pölösen videoitu puheenvuoro tulevaisuuden asumisesta\nIhminen edellä / palveluesimies Päivi Meriläinen, Oulun kaupunki, Haukiputaan asumispalvelut\nVivagon tuottama data, hyvinvoinnin lähtötason ja funktionaalisen toimintakyvyn jatkuva mittaus / johtaja Arto Mikkola, Vivago Oy, Digitaaliset hoitopalvelut\nAira Samulin digikodissaan\nToimintakyvyn analysointi ja hoitotyön tehostaminen sensoritiedon avulla toimitusjohtaja Kari Bäckman, Benete Oy\nÄlykoteja ihmisille / kehityspäällikkö Tuomas Koivula, Skanska ja tuotemarkkinointijohtaja Jami Sorsa, ABB\nMetropolian Myllypuron kampuksen SmartLab – älykotien kehitysalusta esittäytyy\nYhteiskehittely: Miten saadaan asunnoista ja ihmisistä kerätty data hyötykäyttöön loppukäyttäjille? Mitä datankeruu meille merkitsee ja millaista osaamista tarvitaan sen käyttämiseksi?\nTervetuloa mukaan rakentamaan parempaa palveluasumista!\nIlmoittaudu mukaan tiistaihin 9.2.2021 mennessä tästä linkistä tai osoitteella\nTUTTUnetin palveluntarjoajat verkostoituivat aamukahveilla\nHIPPA-hankkeen verkkopalvelun, TUTTUnetin, palveluntarjoajille pidettiin kaksi aamukahvitilaisuutta ja työpajaa 14.12.2020 ja 18.1.2021. Paikalla oli runsaasti TUTTU netin sivuilla jo esittäytyvien sekä uusien mukaan haluavien palveluntarjoajien edustajia mm. Oulusta, Tampereelta, Helsingistä, Vantaalta, Espoosta, Turusta, Porista ja Kokkolasta. Tapahtumien tavoitteena oli tutustua muihin TUTTU netin palveluntarjoajiin sekä tarkentaa ja laajentaa TUTTUnetin kumppaniverkostoa ja sen toimintaa Suomessa.\nLue lisää TUTTUnetin palveluntarjoajien aamukahveista\nHIPPA-hankkeessa on käynnistynyt viimeinen kolmen kuukauden jakso. Maaliskuun loppuun mennessä viimeistelemme pandemian takia viivästyneitä palveluja ja etsimme uusia tapoja toteuttaa palveluja. Tämä kolmen kuukauden jakso on meille myös juurruttamisen ja levittämisen aikaa ja sitä on todellakin ilo tehdä!\nOlemme hankkeen aikana tuottaneet yli 80 blogikirjoitusta, joissa on monesta eri näkökulmasta avattu digitaalisuutta, palveluasumista kuin myös yrityksille tarjottuja palveluja ja niiden kehittämistä. Sisältöä on tuotettu tekstien lisäksi myös yli korkeatasoista 30 videota, jotka kertovat Hipan toiminnasta ja yritysyhteistyöstä. Osa videoista onkin muokattu palvelemaan myös yritysten markkinointitarkoituksia.\n7-osaisessa tulevaisuuden kehittämistoimintaa käsitelleessä podcast-sarjassa oli monipuolisesti asiantuntijoita mukana eri puolita Suomea. Lisäksi olemme tuottaneet virtuaalikierroksia testausympäristöihin ja tuottaneet myös yhden AR-kierroksen Metropolian Kotikulmassa. Monikanavaista jaettavaa ja levitettävää siis riittää ja lisää on vielä tulossa.\nTärkeintä ei kuitenkaan ole tuotettujen materiaalien määrä, vaan sen sisältö ja tarkoitus. Kaikki tuotetut materiaalit on tarkoitettu hyötykäyttöön.\nVarsinaisena tuloksenamme ovat tähän mennessä yli 90 yritystä, joiden kanssa olemme tavalla tai toisella tehneet yhteistyötä sekä ne yli 40 yritystä, joiden kanssa olemme yhdessä kehittäneet käyttäjälähtöisen yhteiskehittelyn, testauksen sekä kaupallistamisen ja markkinoinnin palveluja. Nämä palvelut on nyt mallinnettu ja ne on kuvattu TUTTUnet -verkkopalvelussa, josta myös nuo muut edellä luetellut materiaalit löytyvät. Hankkeen aikana olemme fiilanneet ja moneen kertaan muotoilleet myös ison määrän lomake- ja sopimuspohjia sekä muita työkaluja, joita voidaan palvelutoiminnassa hyödyntää. Ne kaikki ovat vapaasti ladattavissa ja otettavissa käyttöön TUTTUnet -sivustolta.\nNyt haluaisimme saada yrityksiä varten esille korkeakoulujen tai kaupunkien yhteydessä, Suomessa ja ulkomailla toimivia yksiköitä, Hubeja, Testbedejä ja Living Labejä, jotka tarjoavat palveluja tuote- ja palvelukehitykseen. Kokoamme yksiköiden esittelyjä TUTTUnet-sivustolle, jota kautta yritykset voivat päästä tarkemmin tutkimaan yksiköiden palveluja ja ottamaan niihin suoraan yhteyttä. Tätä tarkoitusta varten olemme jo järjestäneet kaksi aamukahvitilaisuutta ja seuraavaksi järjestämme vastaavan tilaisuuden myös yrityksille, jotta ne TUTTUnetin palvelut tulisivat myös heille tutuksi.\nToini Harra, projektipäällikkö, Metropolia AMK\nTarja Heinonen, projektipäällikkö, TAMK\nKirsi Jokinen, projektipäällikkö, Oamk\nPäivi Meriläinen, Haukiputaan asumispalvelut, Oulun kaupunki\nAnnika Honkavaara, Myllypuron seniorikeskus, Helsingin kaupunki\nKehittäjäklubit kehittämisyhteistyön ankkuroijina\nKehittäjäklubi on toimintamuoto, joka on kehittynyt HIPPA – Hyvinvointia ja parempaa palveluasumista digitalisaation avulla -hankkeessa. Hankkeessa mukana olevat ammattikorkeakoulut Metropolia AMK, TAMK ja Oamk ovat toteuttaneet ja mallintaneet sitä keskenään sekä yhdessä omien sidosryhmiensä ja yhteistyökumppaneidensa kanssa. Kehitettyä mallia voidaan käyttää laajasti yritysten tuote- ja palvelukehityksen sekä ylipäätänsä verkostomaisen työskentelyn tukena.\nLue lisää Kehittäjäklubeista\nKehittäjäklubifoorumi valtakunnallisen kehittämistyön verkostona\nKehittäjäklubifoorumi on HIPPA – Hyvinvointia ja parempaa palveluasumista digitalisaation avulla -hanketta varten suunnitelmavaiheessa luotu kehittämisen toimintamalli. Siinä jokaisella kumppanilla on toisten osatoteuttajien arvostamaa osaamista, jonka levittämisessä ja juurruttamisessa osallistujat sparraavat toisiaan.\nLue lisää Kehittäjäklubifoorumeista\nHIPPA Uutiskirje 6/2020\nHIPPA: Parhaat asiat tehdään yhdessä!\nAira Samulin. Kuva: Tommi Lipponen\nKUTSU: Parhaat asiat tehdään yhdessä – HIPPA – Hyvinvointia ja parempaa palveluasumista digitalisaation avulla -hankkeen loppuwebinaari\n2.12.2020 klo 9-12\nMiten sinä haluaisit asua, kun kaipaat tukea ja hoitoa arkeen ja elämään? Kuinka haasteisiin löytyy ratkaisuja ja kuinka niitä kehitetään yhdessä?\nTervetuloa mukaan HIPPA-hankkeen loppuwebinaariin, jossa luomme parasta asumista tulevaisuuteen keskustelujen, toimintaa esittelevien videoiden, osallistavien osuuksien sekä taiteen keinoin!\nFuturisti Perttu Pölönen visioi webinaarissamme digitaalisuuden hyödyntämistä tulevaisuuden asumisessa. Tutustut myös mm. Aira Samulinin kodin digiratkaisuihin. Luomme yhdessä yhteiskehittelyn keinoin tulevaisuuden kodin ympäristöineen, kerromme käyttäjäkokeilujen ja testausten hyvistä käytännöistä sekä vinkkaamme kaupallistamisen kulmakivistä. Valehtelijoiden klubi näyttää meille mallia hyvästä hissipuheesta ja Tussitaikurit piirtää yhteenvetoja teemoistamme.\nWebinaarissa julkaistaan hankkeen uusi verkkopalvelu, TUTTU net – Tuotekehittäjän testi- ja tukiverkosto, jonka kautta yritykset löytävät tietoa, esimerkkejä, työkaluja ja yhteyksiä käyttäjälähtöiseen tuote- ja palvelukehitykseen korkeakoulujen, kaupunkien ja innovaatiokeskusten kanssa.Webinaari streamataan Metropolian YouTube-kanavalla ja osallistavat osuudet pidetään Zoomissa. Voit vain istua mukavasti ja nauttia ohjelmavirrasta tai tulla mukaan osallistumaan ryhmäsessioihin.\nAIKA: keskiviikko 2.12.2020 klo 9.00 – 12.00\nPAIKKA: YouTube ja Zoom\nKENELLE: Webinaari on tarkoitettu kaikille digitaalisuudesta ja tulevaisuuden palveluasumisesta kiinnostuneille: tuotteita ja palveluita kehittäville yrityksille, palveluasumisen, asumisen suunnittelun ja rakentamisen ammattilaisille, asukkaille, läheisille, asiantuntijoille, opiskelijoille, vapaaehtoistyöntekijöille ja päättäjille.\nIlmoittaudu mukaan 30.11.2020 mennessä tällä lomakkeella.\nWebinaarin linkki ja Zoom-linkki lähetetään Sinulle webinaaria edeltävänä päivänä. Löydät Zoom-linkin myös streamauksen aikana YouTube-streamin yhteydestä.\nPerttu Pölönen. Kuva: perttupolonen.com\nVielä ehtii kaupallistamisen ja markkinoinnin työpajaan\nHIPPA-hankkeen kaupallistamisen virtuaalinen työpajasarja “Miten skaalaat digituotteet uusille markkinoille?” on edennyt viimeiseen pajaansa. Mukaan voi tulla myös yksittäisen pajan ajaksi. Keskiviikkona 25.11. klo 13-16 työpajan aiheena on “Miten menestyn hankintaprosesseissa?”.\nILMOITTAUTUMINEN: 18.11. mennessä tällä lomakkeella.\nHINTA: maksuton, kerryttää yrityksille EU:n De minimis -tukea 500 € / päivä\nToini Harra, HIPPA-hankkeen projektipäällikkö (\n), 040 334 6102\nPia Väkiparta-Lehtonen, liiketalouden lehtori (\nErkki Alanen, liiketalouden lehtori (\nLisättyä todellisuutta Metropolian Kotikulmassa\nHermanni Ilpala seikkailee Kotikulman AR-sisällöissä. Kuva: Minna Kilpeläinen.\nMetropolian HyMy-kylän Kotikulma Myllypuron kampuksella herää joulukuussa eloon HIPPA-hankkeen ja opiskelijoiden tekemän AR-sisällön avulla. Toimintaterapeutti-, sosionomi- ja medianomiopiskelijat ideoivat ja toteuttavat tarinallisen kokonaisuuden Kotikulman vierailijoille. Yhteiskehittelyssä saatiin tarkentavia ideoita hippalaisilta ja HyMy-Kylän yritys- ja turbiinikoordinaattorilta. Tekninen toteutus on FlyAR:in käsialaa. Kuvassa AR-tarinassa seikkaileva sosionomiopiskelija Hermanni Ilpala.\nKatso tunnelmia AR-sisältöjen tekemisestä facebookista.\nHIPPA tekee VR-kierroksen Kustaankartanon seniorikeskukseen\nKorona-aikana virtuaalikierroksille on tullut entistä suurempi tarve. HIPPA-hanke toteuttaa VR-kierroksen Kustaankartanon seniorikeskuksessa, missä on käytössä useita erilaisia digitaalisia ratkaisuja. Kuvaajana Oleg Nikolaenko Axiiosta ja kuvauksia järjestämässä Jaana Pilvinen, Mark Kanyingi ja Kirsi Weeman Kustaankartanon seniorikeskuksen E-osastolta. Valmista kierrosta pääsee katsomaan TUTTU netissä joulukuussa.\nKatso tunnelmia kuvauksista.\nSykeTriben etäjumppasovellus. Kuva: SykeTribe.\nLuovia etätoteutuksia yritysyhteistyössä koronan aikana\nSenioreiden kotijumppavalmennuksesta toteutettu pilotti oli koronakevään 2020 ketterän yhteistyön tulos HIPPA-hankkeessa. Koronaepidemia vaikutti erityisesti yli 70-vuotiaiden normaaliin elämään voimakkaasti. He joutuivat karanteeninomaisiin olosuhteisiin koteihinsa ja kaikki ulkopuolisten järjestämät harrastukset ja sosiaaliset kontaktit vähenivät dramaattisesti. Tilanteen takia ikääntyneiden liikunnan harrastaminen ja fyysisten toimintakyvyn harjoitteet olivat vaarassa jäädä vähemmälle. Pilotin idea syntyi tästä tarpeesta ja näistä lähtökohdista.\nHIPPA-hankkeessa Tampereella oli jo ennen epidemian aiheuttamia rajoituksia aloitettu yhteistyökeskustelut lempääläisen Healthfactory Oy:n kanssa. Yrityksen tuotteina ovat SYKE Tribe –tuotemerkin alla erilaiset etävalmennukset ja –ohjelmat. Kohderyhmänä näissä ovat erityisesti nuoret aikuiset. Yritys oli kiinnostunut laajentamaan kohderyhmäänsä ikääntyneiden suuntaan ja tästä lähtökohdasta aloitettiin keskustelut Hipan hankehenkilöiden kanssa. TAMK:in asiantuntijamme Tarja Heinonen ja Suvi Hagström kokosivat kokemukset jutuksi.\nKoronakevään digiloikka Myllypuron seniorikeskuksessa\nMaaliskuussa 2020 alkanut koronaepidemia vaikutti Myllypuron seniorikeskuksen toimintaan ja asukkaiden elämään monella tavalla. Useita toimintoja, kuten harrastus- ja päivätoiminta sekä läheisten vierailut jouduttiin määräajaksi lopettamaan, minkä vuoksi uusille ratkaisuille tuli akuutti tarve. Henkilökunta ottikin joustavasti haltuun uusia tehtäviä ja välineitä ja opetteli uusia taitoja. Palvelukeskuksen henkilökuntaa ohjattiin etäryhmien toteuttamiseen ja laitteiden käyttöön varsin nopealla aikataululla. Johtaja Mari Sairanen ja osastonhoitaja Mirja Kiiski kirjoittivat kokemuksista.\nHyvän huomenen jumppa, fysioterapeutti Oona Stenberg / Kuva Sirpa Puusti\nDigitaalisen markkinoinnin asiantuntija Johanna Storck kirjoittaa blogissamme siitä, kuinka yrityksen markkinointi onnistuu sosiaalisessa mediassa. Muistettava on, että some on sosiaalista kanssakäymistä eli vuorovaikutusta. Somen tarkoituksena on herättää aktiivista ja käyttäjälähtöistä keskustelua sekä ylläpitää ihmisten välisiä suhteita.\nIdea on alku kehittämiselle ja innostukselle. Se voi johtaa yrityksen perustamiseen tai olemassa olevan toiminnan laajentumiseen, uuteen liiketoimintamalliin, kansainvälistymiseen ja suureen seikkailuun! Mielikuvitus lähtee laukalle ja ideaan rakastuu. Menestymisen edellytyksenä kuitenkin on kirkas visio, jota tavoitellaan systemaattisesti. Siksi kannattaa jarruttaa ja käyttää aikaa liikeidean kirkastamiseen ja kokonaisuuden ajatteluun. Voit aloittaa kysymällä ”Miksi yrityksesi on olemassa?” Hipan kaupallistamisen asiantuntija Marika Vuorenmaa kirjoittaa aiheesta.\nKuinka idea paketoidaan helposti ostettavaksi\nKun yrityksen liikeidea on kirkas ja arvolupaus selkeä päästään paketoimaan myytävää tuotetta. Paketointi tarkoittaa tässä yhteydessä tuotteen tai palvelun tuotteistamista, johon kuuluu mm. nimeäminen, markkinointi, hinnoittelu, ostopolun määrittely ja tuotekuvaus. Tämän työvaiheen tarkoitus on auttaa yritystä myymään ja asiakasta ostamaan tuote tai palvelu. Selkeä paketointi luo yrityksestä ammattimaista ja luotettavaa mielikuvaa ja helpottaa ostopäätöksen tekemistä. Lue asiantuntijamme Marika Vuorenmaan juttu.\nTuote- ja palvelukehitystä eettisesti vakuuttavalla tavalla\nKäyttäjälähtöinen tuotekehittäminen ja varsinkin siihen liittyvien eettisten tekijöiden huomiointi on Suomessa vielä muotoutumassa, erityisesti palveluasumisen digitalisaatiossa. Palveluasumisen asukkaat ovat poikkeuksetta haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, jotka nähdään pikemminkin toisten ihmisten apua ja tukea tarvitsevina käyttäjinä kuin tuotteiden ja palvelujen kehittäjinä.\nPalveluasumisen työntekijät ovat askeleen edellä, sillä joissakin tilanteissa he ovat päässeet testaamaan ja kokeilemaan erilaisia digitaalisia tuotteita ja palveluja, mutta heidänkin osallistumismahdollisuutensa on yleensä rajautunut lähinnä palautteenantajan rooliksi. Käyttäjälähtöisessä tuotekehityksessä käyttäjien asiantuntijuutta tarvitaan kuitenkin tuotekehitysprosessin eri vaiheissa.\nAsiantuntijamme Toini Harra, Suvi Hagström ja Leila Lintula kirjoittivat aiheesta.\nIn December 2019, a user experiment planning event was organized together with Hublet Oy in the City of Helsinki’s senior center in Myllypuro. Our experts Leila Lintula from Metropolia UAS and Anna Alhonen from Myllypuro Senior Center, City of Helsinki, wrote about the experiences.\nHIPPA uutiskirje 4/2020\nHyviä teknologiaratkaisuja, etäyhteiskehittelyjä, kaupallistamisen tukea ja tulevaisuuden asumisen vaihtoehtoja\nKoronapandemian vuoksi monet palvelut ja tilaisuudet siirtyivät keväällä 2020 verkkoon. Myös HIPPA-hankkeessa saatiin kokemuksia tästä, kun hankkeen innovaatiokilpailun voittaneen Kasviportaat Oy:n yhteiskehittely toteutettiin täysin etäyhteyksien avulla.\nToukokuun 2020 lopussa järjestetyn etäyhteiskehittelyn osallistujat tulivat pääkaupunkiseudulta sekä Tampereen ja Oulun seudulta. Mukana oli päivän asiakasyritys sekä 20 hengen joukko Hippa-hankkeen osahankkeiden asiantuntijoita, muuta ammattikorkeakouluväkeä ja opiskelijoita sekä kolmannen sektorin asiantuntijoita. Yhteiskehittelyn anti oli runsas.\nAvustavat älyteknologiat helpottavat hoivatyötä koronakriisin aikana: katso kooste ratkaisuista\nKokosimme koosteen hoivatyötä helpottavista älyteknologioista koronakriisin aikana yhdessä Centrian RoboSote-hankkeen ja Satakunta DigiHealth-hankkeen kanssa.\nRoboSote -hanke ja Ikäteknologiaverkosto toteuttivat maalis-huhtikuun vaihteessa kyselyn, jolla kartoitettiin erilaisia teknologisia sovelluksia helpottamaan hoitotyötä ja viihtyvyyttä tautiepidemioiden aikana. Vallitseva COVID-19-epidemia tarjosi ilmeisesti otollisen ajankohdan, sillä vastauksia tuli jopa 31 kappaletta ja niissä esitettiin lähes 50 erilaista ratkaisua.\nPrizztech Oy puolestaan järjesti Hyvinvointi- ja terveysteknologiasta apua koronakriisiin -webinaarisarjan 14.-20.5.2020 osana Satakunta DigiHealth -hanketta. Webinaarisarjan teemoina olivat kotona asumista, kuntoutusta ja terveyspalveluita tukevat teknologiat. Webinaareissa esiintyi monipuolinen joukko yrityksiä korona-arkea helpottavine ratkaisuineen.\nAsiantuntijamme, palveluesimies Päivi Meriläinen Haukiputaan asumispalveluista kirjoitti näkemyksiään siitä, millaista on mielekäs asuminen silloin, kun palvelukeskukseen ei vielä tarvitse mennä, mutta kotonakaan ei ihan pärjää.\nIkääntyneiden välimuotoasuminen sijoittuu tehostetun palveluasumisen ja tavallisen asumisen väliin. Välimuotoasumisessa korostuu yhteisöllisyys, yhteinen toiminta, esteettömyys sekä sijainti palvelujen lähellä.\nTAMKin kaupallistamisen työpajassa helmikuussa 2020 pohdittiin liiniä markkinointia. Liini ajattelu jäsentää liiketoimintaa koko skaalalla liiketoimintamalleista yrityksen markkinointiin. Design Sprint on yksi työkalu, jonka avulla markkinointitoimisto Unfairin perustaja ja CEO Johanna Raiskio kehittää yrityksen markkinointia. TAMKin Proakatemian valmentaja Elina Merviö kokosi vinkkejä liiniin markkinointiin ja pitchaukseen.\nHipan uudesta verkkopalvelusta TUTTU net – Tuotekehittäjän testi- ja tukiverkosto\nHipan uusi verkkopalvelu, TUTTU net – tuotekehittäjän testi- ja tukiverkosto, valmistuu marraskuussa 2020. TUTTU net on kehitetty luomaan älykkääseen (palvelu)asumiseen ja hyvinvointiin liittyviä siltoja innovaatiokeskittymiin ja testlabeihin. Verkkopalvelussa esitellään visuaalisin keinoin Hipassa kehitellyt tukimuodot: yhteiskehittely, testaukset ja käyttäjäkokeilut sekä kaupallistamisen tuki. Palvelu kokoaa Hipan aikana kerätyt kokemukset ja oivallukset yhteen auttamaan käyttäjälähtöistä ja osallistuvaa tuotekehitystä. Sivustolla pääsevät myös esittäytymään yritykset, jotka ovat olleet Hipassa mukana tai ryhtyvät yhteistyöhön jatkossa. TUTTU net esittelee suomalaisia ja kansainvälisiä verkostoja ja organisaatioita, joissa tehdään käyttäjälähtöistä tuotekehitystä ja toimii sisäänheittokanavana näihin organisaatioihin. TUTTU netissä yritykset ja digitaalisten tuotteiden ja palveluiden käyttäjät voivat esittää arjen tarpeista nousevia haasteita ja ilmoittautua mukaan testaajapooliin. TUTTU net lanseerataan marras-joulukuun vaihteessa. Palveluun pääsee tutustumaan Hipan loppuseminaareissa Helsingissä 25.11., Oulussa 27.11. ja Tampereella 2.12.2020.\nVerkkopalvelusta on tehty prototyyppi, jota kokeiltiin yhdessä käyttäjien kanssa 9.6.2020. Kokeilun perusteella kokonaisuus tuntui toimivalta. Saimme myös suuntaa verkkopalvelun viimeistelyyn. Verkkopalvelun koodattua versiota kokeillaan 13.8.2020. Jos kiinnostuit, ota yhteyttä päätoimittajaan (\n), niin pääset mukaan kokeilemaan!\nTulossa syksyllä: kaupallistamisen työpajasarja, kehittäjäklubeja ja loppuseminaarit\nMetropoliassa pidetään syksyn 2020 aikana kaupallistamisen työpajasarja. Työpajoissa selvitetään, kuinka digitaaliset tuotteet ja palvelut skaalataan uusille markkinoille:\nTyöpajoissa otetaan haltuun palveluasumisympäristöjen haasteita digitaalisten tuotteiden ja palveluiden kaupallistamiselle ja markkinoinnille. Autamme löytämään yrityskohtaisia ratkaisuja kaupallistamisen helpottamiseksi kotimaassa ja kansainvälisillä markkinoilla.\nTyöpaja on tarkoitettu start-upeille ja kasvuhakuisille mikro- ja pk-yrityksille, jotka kehittävät älykkäitä tuotteita/ palveluja palveluasumiseen ja ikääntyneiden kotona asumisen tukemiseen.\n– Tuotekehitystä ohjaava EU-sääntely\n– Palveluasuminen ja kotihoito digitaalisten palvelujen ja tuotteiden käyttöympäristönä\n– Miten löydän yritykselleni parhaat asiakkaat?\n– Rahoitusta tuotekehitykseen ja vientiin\n– Miten menestyn hankintaprosesseissa?\nKyselyt: Toini Harra (\nHUOM: Regulaatioihin ja yrityksen rahoitusmahdollisuuksiin liittyvä työpaja on tulossa myös Tampereelle. Kysy lisää: Tarja Heinonen (\nHIPPA-hankkeen kehittäjäklubit ja loppuseminaarit\nOulun kehittäjäklubi ja yritysten ajankohtaistapahtuma pidetään 6.10.2020. Lisätietoja saat Kirsi Jokiselta (\n). Helsingin ja Tampereen klubeista tulee lisätietoa myöhemmin.\nHIPPA-hanke tulee päätökseensä vuoden 2020 lopussa. Loppuseminaarit pidetään Helsingissä 25.11., Oulussa 27.11. ja Tampereella 2.12.2020. Tervetuloa!\nHIPPA-väki toivottaa kaikille oikein hyvää kesää!\n27/03/2020 - Minna Kilpeläinen\nHelmi-maaliskuun uutiskirje 2020\nTerveyttä ja tukea\nKorona koskettaa eri tavoin HIPPA-hankkeessa mukana olevia tahoja. Palveluasumisen henkilökunta ja asukkaat ovat kovan paineen alla. Hippalaiset ovat siirtyneet etätyöskentelyyn, jota Hipassa on toki harrastettu aikaisemminkin.\nYrittäjille korona on voinut merkitä kohtalokkaita taloudellisia menetyksiä. Toivottavasti olet pysynyt terveenä, ja olet löytänyt ratkaisuja haastavassa tilanteessa. Toivomme Hipan puolesta hartaasti, että valtion tukitoimet ehtivät tulla apuun kaikille, ja isot auttavat pieniä. Mm. NewCo on kerännyt päivittyvän listan yrityksille suunnatusta avusta.\nKorona-aika on myös luovuuden aikaa, sillä juuri nyt tarvitaan uusia innovaatioita helpottamaan palveluasumisen arkea niin seniorikeskuksissa kuin kotonakin. Valitettavasti emme voi toistaiseksi palvella yrityksiä yhteiskehittely- ja testauspalvelujen toteusten osalta. Olemme kuitenkin jatkuvasti tavoitettavissa ja voimme mielellämme suunnitella tulevia toimia etäyhteyksien avulla. Seniorikeskuksille annamme kiireen aikana rauhan keskittyä hoitotyöhön.\nKoronavirus siirsi myös Hipan tapahtumia\nKevääksi 2020 Hipassa oli suunniteltu kehittäjäklubeja ja ajankohtaistapahtumia. Nämä kaikki on nyt peruttu ja niiden tilalle suunnitellaan uusia syksyksi 2020.\nKaupallistamisen työpajasarja Helsingissä syksyllä 2020\nHipan kaupallistamisen työpajat jatkuvat Helsingissä syksyllä. Työpajoissa etsitään vastauksia kysymykseen: Miten skaalaat digi-tuotteen uusille markkinoille?\nKENELLE: Työpajasarja on tarkoitettu start-upeille ja kasvuhakuisille mikro- ja pk-yrityksille, jotka kehittävät älykkäitä tuotteita/ palveluja palveluasumiseen ja ikääntyneiden kotona asumisen tukemiseen.\nTuotekehitystä ohjaava EU-sääntely\nPalveluasuminen ja kotihoito digitaalisten palvelujen ja tuotteiden käyttöympäristönä\nMiten löydän yritykselleni parhaat asiakkaat?\nRahoitusta tuotekehitykseen ja vientiin\nMiten menestyn hankintaprosesseissa?\nHUOM: Regulaatioihin liittyvä työpaja järjestetään myös Tampereella syksyllä 2020. Lisätietoja:\nKäyttäjälähtöisyys yrityksen kasvun ja kehityksen moottorina\nMetropolia Ammattikorkeakoulun Myllypuron kampuksen uudet oppimisympäristöt tulevat jatkossa palvelemaan digitaalisten tuotteiden ja palvelujen kehittämis-, kokeilu- ja testiympäristöinä. Kehittämistoiminnan keskiössä on yritysten kasvun ja kehityksen edistäminen tuotteiden ja palvelujen käyttäjälähtöisyyttä vahvistamalla. Sitä varten on kerätty tietoa käyttäjien tarpeista ja toiveista hankkeissa tehtyjen selvitysten avulla. Selvitysten tulosten lisäksi Hippa – Hyvinvointia ja parempaa palveluasumista digitalisaation avulla -hankkeessa tehdyistä yhteiskehittelyistä, käyttäjäkokeiluista ja digitaalisista testauksista saadut kokemukset on hyödynnetty uusien, yrityksille suunnattujen kehittämispalvelujen mallintamisessa.\nHIPPA mukana Kehittyvä vanhustyö -messuilla\nKirsi Jokinen ja Päivi Meriläinen esittelivät HIPPA-prosesseja Kehittyvä vanhustyö -messuilla Oulussa 11.3.2020. He kertoivat, millaista yhteiskehittäminen on yritysten kanssa. Yhteiskehittely kannattaa, sillä siellä yrittäjät saavat tietoa palveluasumisen ammattilaisten ja asukkaiden arjesta. Kehittäminen on tarvelähtöistä, sillä aidot tarpeet synnyttävät innovaatioita ja uusia tuotteita. Kun on tarve, eikä valmista tuotetta, myös hoitajasta voi tulla keksijä ja yrittäjä. Hipan kehittäjien tehtävä on kysyä yrityksiltä hyviä kysymyksiä. Onko tuotteen käytettävyys mietitty riittävän pitkälle, ennen kuin sen voi viedä autenttisiin testausympäristöihin oikeiden loppukäyttäjien kokeiltavaksi?\nMessuilla esitettiin kiinnostavia puheenvuoroja, joista kävimme twiittaamassa. Omalla ständillä kävi kuhina: Hipan prosessit kiinnostivat laajalti myös maaseutupitäjissä.\nKs. Twitter: #hippahanke\nOulun HIPPA-hankeväki teki 25.2.2020 opintomatkan Satakuntaan. Ulvilassa tutustuttiin toisen asteen ammatillisen kouluttajan, Sataedun tutkimus-, kehitys- ja oppimisympäristöön MeWet-kotiin. Porissa vierailtiin elinkeino- ja kehitysyhtiö Prizztech Oy:ssä ja kuultiin RoboAI-innovaatioalustasta.\nHIPPA-hankkeen yhteiskehittelyjä tutkittiin innovaatioprojektissa: teknologia tukee arjen osallistumista\nHIPPA-hanke tarjosi moniammatillisen yhteistyön mahdollisuuden toimintaterapeutti- ja sairaanhoitaja-opiskelijoille, jotka toteuttivat parityönä hankkeen puitteissa Innovaatioprojektiopinnot. Opiskelijat osallistuivat kevään 2019 aikana viiden eri HIPPA-hankkeessa mukana olevan tuotteen ja palvelun yhteiskehittelytilaisuuteen. Tilaisuuksissa muodostunutta tietoa tarkasteltiin toimintaterapian ja terveyden edistämisen viitekehyksistä käsin tarkoituksena tuoda esiin terveyden ja hyvinvoinnin näkökulmia mm. tuotteiden ja palvelujen käyttäjälähtöistä jatkokehittelyä varten.\nTyö keskittyi tuomaan esiin hyötyjä ja positiivisia vaikutuksia, joita kyseisten teknologisten ratkaisujen käyttäminen voisi tuottaa palveluasumisen toimintaympäristöissä toimiville ihmisille.\nTampereen kehittäjäklubi ihmisten näköisten palveluiden äärellä\nTampereen kehittäjäklubi aloitti vuoden 2020 kokoontumalla 29.1. TAMKin Y-kampuksen Backstagella ihmisten näköisten palveluiden äärelle. Ajankohtaiset alustukset herättivät klubilaiset keskustelemaan aktiivisesti. Projektipäällikkö Tarja Heinonen avasi aamun Hippa-hankkeen Hollannin benchmarking-matkan terveisillä. Sittardissa sijaitsevan Zuyerland-sairaalan innovatiiviset ratkaisut kiinnostivat kuulijoita erityisesti ja keskustelussa pohdittiin, voitaisiinko Suomessa hyödyntää vastaavia ratkaisuja. Tarja kertoi myös TAMKiin kevään aikana valmistuvasta Sote Virtual Labista, tutkimus-,kehittämis- ja oppimisympäristöstä, jota tullaan hyödyntämään myös Hippa-hankkeen toiminnassa.\nHIPPA-hankkeen yhteiskehittelyjä, testauksia ja käyttäjäkokeiluja videolle\nHIPPA on tekemässä hankkeelle esittelyvideota, joka valmistuu huhtikuussa. Videoita nähdään lisää myös verkkopalvelussamme, joka valmistuu syksyllä. Kävimme mm. Kuuselan Palvelukeskuksessa Tampereella kuvaamassa Medekan virtuaalikuntoutusohjelman testausta. Kuvauksissa oli rento meininki.\nKatso tunnelmia facebookista.\n04/02/2020 - Minna Kilpeläinen\nInnovaatioita ja uutta oppia Hipassa – älykäs asuminen kevään teema\nInnovaatiokilpailun voittajaksi Kasviportaat\nHipan innovaatiokilpailun voittaja on valittu. Helsingissä, Tampereella ja Oulussa järjestettävän innovaatiokilpailun haasteena oli löytää digitaalisia tuotteita ja palveluja, jotka tukevat toimintakykyisyyttä ja osallisuutta asukkaan elinympäristössä, parantavat turvallista asumista, lisäävät asumisen mielekkyyttä ja hyvää elämää.\nInnovaatiokilpailun voitti Kasviportaat Oy ehdotuksellaan, jossa ideana on jatkokehittää yrityksen Suomessa valmistettavaa Supragarden® sisäkasvatusjärjestelmää digitaalisin tuotteiden avulla siten, että se soveltuisi paremmin ja turvallisemmin palvelutalojen asukkaille harraste- ja virikekäyttöön.\nVoittaja pääsee mukaan Hyvä ikä -messuille HIPPA-hankkeen kanssa 30.9.-1.10.2020 sekä HIPPA-hankkeen käyttäjälähtöisiin kehitysprosesseihin: käyttäjälähtöiseen yhteiskehittelyyn, testauksiin ja kaupallistamisen työpajoihin ja markkinatutkimuksiin.\nHIPPA mukana Kehittyvä vanhustyö -messuilla Oulussa 10.3.2020\nHIPPA on ständillä Kehittyvä vanhustyö -messuilla Oulun kaupunginteatterilla 10.3.2020 klo 8-16. Tilaisuudessa Hipasta puhuvat Kirsi Jokinen Oamkista ja Päivi Meriläinen Oulun kaupungilta. Tule moikkaamaan!\nHipan kehittäjäklubit ja ajankohtaistapahtumat keväällä 2020\nTampereen kehittäjäklubi kokoontui 29.1. ihmisten näköisten palveluiden äärelle. Aihe viritti paljon keskustelua. Projektipäällikkö Tarja Heinonen avasi aamun Hippa-hankkeen Hollannin benchmarking-matkan terveisillä. Invantor Oy:n Esko Vihava kertoi yrityksen kokemuksista Hippa-hankkeessa toteutetusta Taikalattia-testauksesta Kuuselan seniorikeskuksessa.\nKlubilaiset kuulivat myös Tampereen kaupungin työllisyys- ja kasvupalveluiden Ulla Lukkarin puheenvuorossa työllistymisestä aloilla, joilla on työvoimapulaa, kuten hoiva- ja IT-ala. Ullan esitys herätti keskustelua mm. kotiin tarjottavien palveluiden mahdollisuuksista. Keskustelu johdatteli klubin Tampellan Työhuone Oy:n Tuija Salmen esitykseen ”Muistiystävällinen koti”. Esitys valotti konkreettisesti asioita, joilla kotiasumisesta on mahdollista saada turvallinen ja itsenäistä asumista tukeva, mm. valaistuksen keinoin. Aiheeseen voi tutustua lisää Tuijan ja Taina Semin kirjassa ”Yötaivaan toivo”.\nKatso lisää Tampereen kehittäjäklubin tunnelmia facebookista.\nOulussa Hipan kehittäjäklubi kokoontuu 24.3.2020.\nHelsingissä kokoonnutaan 8.5.2020 teemalla Smart home ja Smart Living – Very smart? Kysy lisää Toini Harralta (\nOulussa järjestetään myös ajankohtaistapahtuma yrityksille 21.4.2020. Oulun tapahtumista saat tarkempia tietoja Kirsi Jokiselta (\nLaita päivämäärät kalenteriin!\nKaupallistamisen työpajoissa liikeideat kirkastuvat\nKaupallistamisen työpajasarja alkoi marraskuussa 2019 TAMK:n Proakatemialla ja jatkuu helmikuuhun 2020.\nSarja on koostunut seuraavista aiheista:\nNeljäs paja pidetään Ystävänpäivänä 14.2.2020. Tulossa on myös regulaatioihin keskittyvä paja myöhemmin keväällä.\nTyöpajojen kouluttajat Elina Merviö ja Marika Vuorenmaa kirjoittivat työpajoista blogiimme.\nKaupallistamisen työpajasarja Helsingissä keväällä 2020\nPysy kuulolla myös Metropoliassa Helsingissä pidettävästä kaupallistamisen työpajasarjasta, jossa pureudutaan regulaatioihin, julkisiin ja yksityisiin palveluasumisen muotoihin käyttöympäristöinä sekä hankintaprosesseihin niissä. Lisäksi käsitellään tuotteiden ja palveluiden skaalaamista kotimaisille ja kansainvälisille markkinoille.\nÄlykkään palveluasumisen kehittäminen ei ole pelkkää digiä\nÄlykäs asuminen eli Smart Living -käsite määritellään tavallisesti tarkoittamaan digitaalisesti varustettuja koteja, muuta rakennettua elinympäristöä sekä liikkumista. Älykkäässä kodissa arkiset laitteet ja välineet ovat yhteydessä toisiinsa ja asukkaaseen sekä kodin ulkopuolelle. Älykkään asumisen kehittämisen painopistealueena ovat silloin asukkaan arkielämää helpottavat sähköiset tieto-, viestintä- ja ohjausjärjestelmät. Älykäs asuminen on kuitenkin myös paljon muuta.\nArctic Smart Living Oy:n Juri Laurila, KIRAHubin Teemu Lehtinen sekä Metropolian asiantuntijat kertovat blogissamme älykkäästä asumisesta ja rakentamisesta.\nOuluHealth on yksi Oulun viidestä Innovaatioallianssin innovaatioekosysteemistä. Se tuo yhteen tutkimuksen, julkisen sektorin ja yksityisten toimijoiden resurssit life science-toimialan innovaatioiden kehittämiseksi ja niiden kaupallistamiseksi. Verkostot toimivat laajasti ja sisäkkäin, ja siihen Oulu on juuri sopivan kokoinen. Arttu-Pekka Tavia kirjoitti OuluHealthista blogiimme.\n13/01/2020 - Minna Kilpeläinen\nPalvelukokonaisuuksia, kansainvälistä benchmarkkausta ja varautumista ikääntymiseen\nHollantilaisen Zuyderland-sairaalan leveät käytävät helpottavat toiminnallisuutta. Kuva: TAMK.\nHIPPA-hankkeen benchmarking-matka Sittardiin, Hollantiin 19.-21.11.2019\nHIPPA-hankeväki vieraili Sittardissa, Hollannissa, oppimassa hoitokulttuurin muutoksesta yhdessä Euroopan innovatiivisimmista sairaaloista. Samalla tutustuttiin asiakaslähtöisiin ja yhteisöllisiin palveluratkaisuihin ikääntyneillä.\nJukka Salonen Hubletista ja Tiina Kosunen Laureasta (kuvassa etualalla) kehittelivät palvelukokonaisuuksia mielenterveyskuntoutujalle. Kuva: Minna Kilpeläinen.\nÄlykkään palveluasumisen kehittäjäklubilla 25.11. Helsingissä muotoiltiin palveluasumisen tuote- ja palvelukokonaisuuksia. Toini Harra ja Panu Karhinen fasilitoivat iltapäivällä työskentelyä erilaista tukea asumiseensa tarvitsevien hahmojen kautta. Mukana oli 25 osallistujaa: yrittäjiä, palveluasumisen ammattilaisia, järjestöjen edustajia, sote-alan, vanhustyön, asumisen, it-alan ja talotekniikkasuunnittelun asiantuntijoita sekä tulevia palveluasumisen käyttäjiä.\nArkkitehti Ira Verma Aalto-yliopistosta, yliopettaja Lauri Heikkinen Metropoliasta sekä Anna Alhonen Myllypuron monipuolisesta palvelukeskuksesta virittivät osallistujia palveluasumisen sekä muistisairauden teemoihin.\nOletko varautunut ikääntymiseen? – Palveluasumisen ratkaisuja esiteltiin Oulussa\nOulun ammattikorkeakoulun Kontinkankaan kampuksella järjestettiin 27.11.2019 ikäihmisten asumiseen liittyvä seminaari, jossa kysyttiin, miten omaan ikääntymiseen voi varautua. Seminaarin aiheina olivat ikääntyneiden asumisratkaisut, korjausavustukset, esteettömyyden parantaminen, muutostöiden lupa-asiat, teknologia arjen tukena sekä hissien rakentaminen vanhaan kerrostaloon.\nAamupuuroa kuntalaisten kanssa\nHippalaiset kävivät kertomassa kuulumisia Aamupuuroakatemiassa Haukiputaalla 3.12.2019, jossa tavattiin kuntalaisia. Toimintaterapeuttiopiskelijat kertoivat tuloksia keväällä kerätyistä kuntalaisten asumiseen liittyvistä odotuksista ja tulevaisuuden toiveista. Tarpeita kerättiin työpajoissa. Aamupuuroakatemiassa Oulun kaupungin hyvinvointipalveluiden teknologia-asiantuntija Jaana Kokko esitteli Oulussa käytössä olevia kotona asumista tukevia teknologisia ratkaisuja. Keskustelusta kehkeytyikin oikein vilkas.\nKuva: Johanna Juola.\nKuule minua, digitaalisten tuotteiden ja palveluiden kehittäjä!\nKuulovammaa kuvataan usein näkymättömäksi vammaksi, koska se ei näy ihmisestä ulospäin. Kuulovamma kuitenkin vaikuttaa ihmisen elämään monella osa-alueella. Ikääntyneellä kuulovammaisella on haasteita toimintakyvyssä, päivittäisessä elämässä ja sosiaalisessa kanssakäymisessä.\nMetropoliasta valmistunut toimintaterapeutti Johanna Juola kirjoitti Vanhustyön YAMK-tutkinnon opinnäytetyöstään “Kuule minua − Suosituksia ikääntyneen kuulovammaisen huomioimiseen digitaalisissa palveluissa ja tuotteissa”. Kehittämistutkimus on julkaistu marraskuussa 2019.\nVielä ehtii mukaan innovaatiokilpailuun toimintakykyisyyttä, osallisuutta ja turvallisuutta parantavista tuotteista ja palveluista!\nHIPPA-hankkeen innovaatiokilpailu on haasteena löytää digitaalisia tuotteita ja palveluja, jotka tukevat toimintakykyisyyttä ja osallisuutta asukkaan elinympäristössä, parantavat turvallista asumista sekä lisäävät asumisen mielekkyyttä ja hyvää elämää.\nKilpailu on avoinna 15.1.2020 saakka, eikä siihen tarvitse erikseen ilmoittautua. Kilpailuun voivat osallistua suomalaiset start-upit ja pk-yritykset. Voittajat pääsevät mukaan Vanhustyön ja asumisen huipputapahtumaan HIPPA-hankkeen kanssa sekä HIPPA-hankkeen käyttäjälähtöisiin kehitysprosesseihin: käyttäjälähtöinen yhteiskehittely, testaus ja kaupallistaminen.\nKilpailuun ei tarvitse erikseen ilmoittautua.\nMerkkaa kalenteriin ensi vuoden tapahtumia:\nHIPPA – Älykkään palveluasumisen kehittäjäklubit:\nHIPPA-ajankohtaistapahtuma yrityksille Oulussa 21.4.2020\nKehittyvä vanhustyö -messut Helsingissä, Tampereella ja Oulussa\nAsta-messut: Avaimet kotiunelmiin 31.1.–2.2.2020\nTampereen Messu- ja Urheilukeskus, #Asta2020\nTerveSOS Jyväskylä 5.-6.5.2020\nHIPPA-hanke kiittää vuodesta 2019, toivottaa kaikille oikein hyvää joulua ja onnea uuteen vuoteen!\nKuva: Jessica Lewis, Pexels.\n04/10/2019 - Minna Kilpeläinen\nHIPPA mukana tapahtumissa – tule sinäkin!\nÄlykkäitä ratkaisuja parantamaan turvallisuutta, omatoimisuutta ja vuorovaikutusta\nPalveluasumisen toimijoita sekä Oulun kaupungin ja Oamkin asiantuntijoita kokoontui Hipan kehittäjäklubiin torstaina 26.9.2019 Oulun ammattikorkeakoulun Kontinkankaan kampuksella. Klubilaiset tunnistivat asumiseen liittyviä tarpeita ja nimesivät jo olemassa olevia kotona asumista tukevia ratkaisuja sekä ideoivat kokonaan uutta. Tarpeet ja ratkaisut liittyivät turvallisuuteen, sosiaaliseen kanssakäymiseen ja omatoimisuuteen.\nHIPPA-hankkeen kaupallistamisen työpajasarja Tampereella\nMiten saan ideasta kaupallisen tuotteen?\nPaikka: TAMK Proakateamia, tila Koski, Finlaysoninkuja 21 A, Tampere\nIlmoittautuminen: 27.10.2019 mennessä tästä linkistä.\nAsiantuntija Marika Vuorenmaa,\n, p. 040 846 8224 (työpajat)\nProjektipäällikkö Tarja Heinonen,\n, p. 050 568 5354 (TAMK:in osahanke)\n6Aika Olkkari 28.10.\nHIPPA pitää workshopia 6Aika Olkkarissa. 6Aika on kerännyt yhteen kaupunkikehittäjien verkosto. 6Aika Olkkari kokoaa jälleen yhteen kaikki 6Aika-hankkeiden tekijät ja muut kaupunkien kehittämisestä kiinnostuneet asiantuntijat. Olkkari on verkostonsa näköinen tapahtuma, jonka pääantina ovat verkoston kesken jaetut opit ja kokemukset sekä toisiin kaupunkien kehittäjiin tutustuminen. Tervetuloa mukaan kaikkien Suomen kaupunkien ja kuntien alueilta!\nAika: 28.10.2019 klo 9-15.30\nPaikka: Messukeskus Siipi, Messuaukio 1, Helsinki (Hotelli Holiday Innin sisäänkäynti)\nIlmoittaudu 16.10. mennessä tästä linkistä.\nApuvälinemessut – suuri esteettömyyden tapahtuma 7.-9.11.\nHipan ajankohtaistapahtuma yhteisöllisestä ja välimuotoasumisesta 21.11.\nOulussa järjestettävän ajankohtaistapahtuman teemana ovat asumisen palvelut ja ratkaisut, jotka mahdollistavat kotona asumisen pidempään. Mukaan kutsutaan palveluasumisen tuottajia, rakentajia ja älykkäitä ratkaisuja kehittäviä yrityksiä.\nPaikka: Oamk, Kontinkankaan kampus, Kiviharjuntie 4\nIlmoittautuminen 8.11.2019 mennessä tästä linkistä.\nHelsingin kehittäjäklubi 25.11.\nHelsingin seuraavan kehittäjäklubin tavoitteena on etsiä turvallisen ja mielekkään asumisen ratkaisuja. Mukaan kutsutaan älykkään teknologian asiantuntijoita, palveluasumisen asiakkaita ja toimijoita, digitaalisia palveluja ja tuotteita tuottavia yrityksiä, kaupunkien yrityspalveluja, korkeakoulujen toimijoita sekä omaisia ja vapaaehtoisia. Mukaan voivat lisäksi ilmoittautua kaikki aiheesta kiinnostuneet, sillä tilaisuudet ovat avoimia.\nAika: maanantai 25.11. klo 13-16\nPaikka: Metropolian Myllypuron kampus, Myllypurontie 1\nIlmoittautumiset 15.11. mennessä tästä linkistä.\nMENNEIDEN TAPAHTUMIEN SATOA\nHIPPA oli syyskuussa mukana esittäytymässä ja verkostoitumassa useissa tapahtumissa. Leila Lintula piti presentaatio Aspa-säätiön Poistaako digitalisaatio itsenäisen asumisen esteitä -seminaarissa 19.9. Helsingissä. Hän rummutti puheessaan käyttäjälähtöisyyden tärkeyttä digitaalisten palveluiden kehittämisessä.\nToini Harra ja Harri Hahkala esittelivät HIPPAa World Summit on Digital Environmentissa, WDBE:ssä 24.9. hashtageilla #hippahanke ja #WDBE2019. Panu Karhinen osallistui paneeliin Akateemisten naisten Työn murros -seminaarissa 26.9., jonka antia löytyy myös Twitterissä (#hippahanke #akateemisetnaiset #työnmurros). Seminaareista twiittasi @minnaliik.\n”Hyvinvointia ja tiedettä” tapahtuma pidettiin 12.9. Tampereen korkeakouluyhteisön avajaisviikolla. Tarja Heinonen ja Suvi Hagström verkostoituivat ständillä.\nJos olit mukana tai kurkistit Twitterin liveraportteihin, ota yhteyttä ja jatka verkostoitumista kanssamme!\nHipan ohjausryhmä kokoontui Kuusela-kodissa Tampereella\nHipan ohjausryhmä piti kokousta tällä kertaa Tampereella, Pirkannmaan Senioripalveluiden Kuusela-kodissa. Arkkitehti ja Sotera-instituutin tutkija Ira Verma esitteli kokouksessa myös tuoretta Aalto yliopiston väitöskirjaansa Housing Design for All? The challenge of ageing in urban planning and housing design – the case of Helsinki. Kuusela-kodin johtaja Tiina Raiski esitteli kotia ohjausryhmäläisille. Tunnelmia facebookissa.\nÄlykkään palveluasumisen kehittämisen käsikirjasta monialustainen kokonaisuus – virtuaalinen ja lisätty todellisuus havainnollistavat asumista\nHIPPA-hankkeen väki ahkeroi Älykkään palveluasumisen kehittämisen käsikirjan kimpussa syyskuussa. Osa hippalaisista vetäytyi luovuuden lähteille Nuuksion 1800-luvun torppaan, ja työpajat jatkuivat myös Oulun ja Helsingin kehittäjäklubifoorumeissa. Käsikirjasta on tulossa monialustainen ja monimediainen kokonaisuus, johon suunnitellaan myös virtuaalisen ja lisätyn todellisuuden osioita havainnollistamaan palveluasumista ja digitaalisten tuotteiden ja palveluiden kehittämistä mahdollisimman monipuolisesti. Tunnelmia työpajoista facebookissa täällä ja täällä.\n06/09/2019 - Minna Kilpeläinen\nKesä-elokuun 2019 uutiskirje\nHIPPA vauhtiin kesän jälkeen – laajenevia verkostoja ja arviointityötä\nHIMMS Messukeskuksessa kesäkuussa 2019. Kuva: Toini Harra.\nHIMSS Health 2.0 European Conference tuotti useita yrityskontakteja – uusia prosesseja käyntiin\nHIPPAlaiset Toini Harra ja Harri Hahkala Metropoliasta, Jaana Kokko OuluHealthista / Oulu CityLabista sekä Sanna Hartman Helsingin kaupungin Sosiaali- ja terveystoimialalta osallistuivat HIMSS-konferenssiin (Healthcare Information and Management System Society) 11.-13.6.2019. Noin 3000 kansainvälistä asiantuntijaa, päättäjää, vaikuttajaa ja yritysjohtajaa kokoontui keskustelemaan ja inspiroitumaan digitaalisen terveydenhoidon ja hyvinvoinnin innovaatioista ja tulevaisuudesta. Aiheina olivat Terveys & Hoito, ikääntyminen, Data, AI ja innovaatiot.\nHIMSS oli täynnä hyödyllisiä ja innostavia kohtaamisia, ja useat uudet yritykset ilmoittautuivat mukaan Hipan yhteiskehittely- ja testausprosesseihin. Ensimmäisiä alkuhaastatteluja on käyty elo-syyskuussa.\nKatso Toini Harran kuvia Facebookissa ja ota yhteyttä, jos haluat jatkaa tai aloittaa keskusteluja digitaalisuudesta palveluasumisessa.\nDigiAgeTalk: Millaiset arvot luovat tulevaisuutemme?\nJaana Leikas, Sami Älli, Leila Lintula ja Sirkku Nyström DigiAgeTalkin paneelissa. Kuva: Minna Kilpeläinen.\nHIPPA esiintyi Ikäteknologiakeskuksen DigiAgeTalkissa 6.6. Seminaarissa käsiteltiin ikääntymistä digiajassa. Leila Lintula osallistui paneeliin, jossa kysyttiin: miten ja millä arvoilla luomme tulevaisuuttamme? Hipalla oli tapahtumassa myös oma ständi.\nFilosofi Marjo-Riitta Ollilan esitys vanhojen vallankumouksesta oli suorastaan stand-upia. Hipan Raisa Rauhamaan ja Marketta Mattilan juontamassa paneelissa Leila Lintula muistutti mm., että yrityksillä ei aina ole tietoa palvelukeskusten toiminnasta. Yhteinen ymmärrys ja arvopohja kehittyy vuorovaikutuksessa. Ikääntyville Lintula vihjasi, että kannattaa vanheta ajoissa ja varautua tulevaan. Paneelissa olivat mukana myös Jaana Leikas VTT:ltä, Sami Älli Kehitysvammaliitosta sekä toimittaja Sirkku Nyström. Seminaarin antia liveraportointina Twitterissä hashtagilla #DigiAgeTalk ja #HIPPAhanke.\nHetkiä DigiAgeTalkista Facebookissa.\nTAU-AGE 2019: Kuinka teknologia kohtaa ikääntyneet käyttäjät?\nHIPPA esittäytyi TAU-AGE 2019 Tampereen yliopiston Ikääntymisen tutkimuksen Symposiumissa 4.6. Suvi Hagström (kuvassa vasemmalla) ja Tarja Heinonen kertoivat, kuinka teknologia kohtaa ikääntyneet käyttäjät palveluasumisessa.\nSymposium kokosi yhteen tutkijoita verkostoitumaan ja vahvistamaan ikääntymisen tutkimuksen tuloksellisuutta ja näkyvyyttä. Tilaisuuden järjesti Gerontologian tutkimuskeskus (www.gerec.fi).\nAistiystävällinen koti tuo turvaa muistisairaalle\nAistit ovat tapa, jolla elämää koetaan. Muistisairaan kodissa aistien huomioonottaminen on perusasia, kun luodaan turvallista elinympäristöä. Aistit heikkenevät iän myötä, eivätkä aivot enää voi prosessoida aistielinten tietoa virheettömästi. Seurauksena voikin olla aukkoja, tyhjäkäyntiä ja vaaroja. Heikompinakin aistit ovat kuitenkin väline ympäristön havaitsemiseen ja niiden huomioonottaminen auttaa turvallisen ympäristön luomisessa.\nKatse palloon! Ulkoinen arviointi lisää vaikuttavuutta\nMarja Kiijärvi-Pihkala muistutti, että hankkeen edetessä on hyvä pitää fokus mielessä. Kuva: Minna Kilpeläinen\nHIPPA-hankkeessa on aloitettu ulkoinen arviointityö. Arvioijat eivät kuitenkaan tyydy lukemaan pelkkiä palautelomakkeita vaan auttavat hanketiimiä selkiyttämään toimintaa ja pysymään oikeassa suunnassa. Tämä lisää hankkeen vaikuttavuutta. HIPPA-hankkeen arvioinnin toteuttavat yhteistyössä arviointialan konsultit, KM Marja Kiijärvi-Pihkala sekä KL Anu Raappana.\n“Hipan etu arvioinnin suhteen on se, että sitä tehdään hankkeen aikana. Usein arviointi on hankkeen päätyttyä tehtävä toiminnan kuvaus. Ei siinäkään vikaa ole, mutta se ei auta hankkeen suuntaamisessa”, Raappana sanoo.\n“Koska hankkeen idea ja suunnitelma ovat hyviä, niin nyt pitää vain pitää katse pallossa”, Kiijärvi-Pihkala muistuttaa.\nHIPPA kokoaa jälleen kehittäjäklubit Helsinkiin, Ouluun ja Tampereelle. Ensimmäinen syksyn kehittäjäklubi pidetään Oulussa torstaina 26.9. Helsingin kehittäjäklubi pidetään torstaina 21.11. Tampereen kehittäjäklubin ajankohta ilmoitetaan myöhemmin. Jos kiinnostuit Oulun klubista, ota yhteys projektipäällikkö Kirsi Jokiseen (\n). Helsingin kehittäjäklubista lisätietoja kertoo Toini Harra (\n) ja Tampereen kehittäjäklubista Tarja Heinonen (\nKolmen 6Aika-kaupungin HIPPA-innovaatiokilpailu lanseerataan Apuvälinemessuilla 7.-9.11.2019\nLisää tietoa tulossa, pysy mukana!\nAjankohtaistapahtuma yhteisöllisestä asumisesta ja välimuotoasumisesta Oamkissa 21.11.\nOamkissa pidetään marraskuussa ajankohtaistapahtuma palveluasumisen tuottajille, rakentajille ja älykkäitä ratkaisuja kehittäville yrityksille. Teemana on yhteisöllinen asuminen ja välimuotoasuminen: asumisen palvelut ja ratkaisut, jotka mahdollistavat kotona asumisen pidempään.\nTee tarjous! Kalasataman hyvinvointikeskukseen viihtyvyyttä\nHelsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimialalla on parhaillaan auki nopeiden kokeilujen tarjouspyyntö (https://www.hel.fi/…/sosiaali-ja-terveysvira…/kalainnohaaste). Haussa ovat innovatiiviset ratkaisut, joiden avulla voitaisiin edistää Kalasataman terveys- ja hyvinvointikeskuksen viihtyisyyttä ja tilojen tunnistettavuutta erilaisin keinoin. Tavoitteena on asiakkaiden ja työntekijöiden parempi viihtyvyys modernissa ympäristössä, kun jokaisella rakennuksessa liikkuvalla on varmuus siitä, että on oikeassa paikassa oikeaan aikaan.\nNopeiden kokeilujen hakuaikaa on pidennetty 8.10. saakka. Kokeiluhakuun liittyvä infotilaisuus pidetään maanantaina 30.9. klo 15-17 (HUOM: muuttunut aika) Kalasataman terveys- ja hyvinvointikeskuksessa (Työpajankatu 14 A, Helsinki).\nLisätietoja saat Sanna Hartmanilta, Helsingin kaupungin kaupunginkanslia, elinkeino-osasto, puh. +358 40 634 1594,\nHyteAiRo kutsuu innovaattoreita ja oppilaitosten edustajia ideoimaan, innovoimaan ja verkostoitumaan 26.9.\nHyteAiRo (hyvinvoinnin tekoäly ja robotiikka -ohjelma) järjestää innovatiivisen verkostoitumistapahtuman THL:llä Mannerheimintie 166:ssa torstaina 26.9. klo 12 – 16.\nTHL:n tiedon lähteille johdattavat asiantuntijat:\nJohanna Seppänen, Findatan yhden luukun tietoviranomainen 2020 alkaen\nAntti Tuomi-Nikula, THL:n avoin data\nEnergisenä innovaatioveturina toimii Paavo Beckman, joka:\non perustanut kuusi yritystä ja johtanut tiimejään niin San Franciscossa, New Yorkissa, Lontoossa kuin Suomessakin.\non ollut kehittämässä innovaatioita mm. Sonylle ja Universal:lle ja nykyään hän konsultoi eurooppalaisia pörssiyhtiöitä uusista teknologioista ja innovaatioista.\ntoimii kehitysjohtajana Catapult-yhtiössä (www.catapult.guru), joka analysoi jatkuvasti yli 240.000 kasvuyhtiötä tekoälyä hyödyntäen ja auttaa näin asiakkaitaan ymmärtämään konkreettisesti markkinatrendit ja löytämään kansainvälisesti parhaat innovaatiot.\nThe event is held mainly in Finnish.\nTilaisuuden järjestäjinä toimivat HyteAiRon koordinaattorit\nKatja Pulli, palvelusuunnittelija, HyteAiRo-ohjelma\n04/06/2019 - Minna Kilpeläinen\nToukokuun 2019 uutiskirje\nHIPPA-hankkeen kehittäjäklubi pohti palveluita yritysten ja asiakkaiden näkökulmista\nÄlykkään palveluasumisen kehittäjäklubi kokoontui Metropoliassa Helsingissä 6.5.2019. Klubilla pureuduttiin kysymyksiin, kuinka voitaisiin parhaiten tunnistaa palveluasumisen kehittämistarpeet ja kertoa niistä yrityksille, asiantuntijoille ja tutkijoille kehittämistyön parantamiseksi. Lisäksi klubilaiset etsivät vastauksia siihen, kuinka testaustoimintaa voisi parantaa. Yritysten osaamistarpeiden tunnistamiseen ja tuotteiden ja palveluiden markkinakelpoisuuden varmistamiseen saatiin myös hyviä vinkkejä.\nTunnelmia Helsingin kehittäjäklubista Facebookissa:\nÄlykkään palveluasumisen kehittäjäklubi kokoontui Metropoliassa. Kuva: Minna Kilpeläinen\nEDELLÄ Goes Sote -tapahtumassa etsittiin ratkaisuja merkitykselliseen elämään\nHIPPA-hanke järjesti 15.5.2019 yhteistyössä ProVaHealth-hankkeen kanssa Oulun ammattikorkeakoululla aamiaistilaisuuden yrityksille ja opiskelijoille. EDELLÄ Goes Sote -tilaisuus toteutettiin työpajamuotoisesti.\nAsukkaiden ja sote-ammattilaisten ääni kuuluviin Oulussa\nHIPPA-hankkeen henkilöstö ja hankkeessa mukana olevat toimintaterapian opiskelijat selvittivät syksyn 2018 ja kevään 2019 aikana asukkaiden ja ammattilaisten tarpeita Oulussa. Asukkaiden ja ammattilaisten näkemys oli tärkeä saada esiin, jotta hankkeessa kehitettävät ratkaisut vastaisivat tosielämän tarpeisiin ja olisivat käyttäjälähtöisiä.\nArkeen kuuluu onnenhetkiä\nHIPPA-hanke oli mukana järjestämässä Kansalais-Soteuttamoa Metropoliassa 20.3.2019. Tilaisuus toteutettiin erätaukokeskusteluna, jonka avulla voidaan paremmin ymmärtää palvelujen ja tuotteiden kehittämiseen liittyviä avaintekijöitä. Leila Lintula ja Toini Harra keräsivät erityisesti keskustelijoiden esiin nostamiin palvelutarpeita ja niihin liittyviin arvostuksia blogitekstiin.\nHIPPA-tiimi työstää käsikirjaa älykkään palveluasumisen kehittäjille\nHIPPA-tiimin käsikirjatyöpajassa TAMKissa brainstormattiin tehokkaasti. Kenelle tehdään, mihin tarkoitukseen ja millainen? Monimediainen Älykkään palveluasumisen kehittäjän käsikirja ilmestyy syksyllä 2020.\nTunnelmia työpajasta Facebookissa.\nHIPPA-käsikirjaworkshop pidettiin TAMKissa. Kuva: Minna Kilpeläinen\nHIPPA näkyy Ikäteknologiakeskuksen DigiAgeTalkissa Helsingissä torstaina 6.6. Kysy peruutuspaikkoja! Leila Lintula osallistuu paneeliin, jossa kysytään: Miten ja millä arvoilla luomme tulevaisuuttamme? HIPPA on esillä myös ständillä. Tule moikkaamaan!\nAika: torstai 6.6.2019 klo 9.00 – n. 16.15\nPaikka: hotelli Scandic Park, Mannerheimintie 46, Helsinki\nHIMSS-konferenssiin (Healthcare Information and Management System Society) kokoontuu yli 2000 kansainvälistä asiantuntijaa, päättäjää ja yritysmaailman edustajaa keskustelemaan ja inspiroitumaan digitaalisen terveydenhuollon innovaatioista ja tulevaisuudesta. Messukeskuksessa Helsingissä 11.-13.6. pidettävän konferenssin teemoina ovat Terveys & Hoito, ikääntyminen, data, AI ja innovaatiot. Sovi tapaaminen HIPPA-tiimiläisten kanssa: Toini Harra ja Minna Kilpeläinen paikalla.\n19/02/2019 - Minna Kilpeläinen\nKehittäjäklubissa muotoiltiin haasteita: Älykkään palveluasumisen innovaatiokilpailu Oulussa\nHIPPA käynnisti ensimmäisen innovaatiokilpailun älykkäiden tuotteiden ja palveluiden kehittämiseksi Oulussa. Hankkeessa etsitään ratkaisuja, jotka 1) aktivoivat turvalliseen ulkona liikkumiseen ja 2) parantavat asukkaiden, ammattilaisten ja koko asumisyhteisön turvallista, digitaalista viestintää.\nVoittajat pääsevät ilmaiseksi mukaan tuote- ja palveluratkaisujen yhteiskehittämis-, testaus- ja kaupallistamistoimenpiteisiin (arvoltaan 500 – 5.000 euroa / toimenpide). Palkinto on yritykselle EU:n tukea de minimis -ehdon mukaisesti.\nKilpailuun osallistutaan kirjallisesti, ja ehdotuksia voi lähettää 15.2.2019 asti. Mukaan pitää ilmoittautua 7.2.2019 mennessä. Kilpailuehdotus voi olla alustava idea tai jo pidemmälle mietitty tuote- tai palvelukonsepti.\nÄlykkään palveluasumisen innovaatiokilpailuja pidetään hankkeen aikana 2-3 jokaisella toteuttajapaikkakunnalla: Oulun lisäksi Tampereella ja Helsingissä. Mukaan voivat hakea kaikki suomalaiset älyratkaisuja kehittävät yritykset, joilla on y-tunnus. Helsingin ja Tampereen kilpailuihin liittyy pitchausosuus.\nKatso tarkemmat osallistujan ohjeet täältä.\nKirsi Jokinen, projektipäällikkö / Oamk\nOulun kehittäjäklubissa laaja kirjo asiantuntijoita – kehittäjäklubilaiset muotoilivat haasteet innovaatiokilpailuun\nOulun toimijat ja alueelliset sidosryhmät kokoontuivat kehittäjäklubina ensimmäisen kerran yhteisen pöydän ääreen Oulun kaupungin Kirkkotorin koulutuskeskukseen 23.1.2019. Tapaamisen teemoina olivat kehittäjäklubitoiminnan käynnistäminen sekä alueellisen toiminnan ja innovaatiokilpailun suunnittelu. Ensimmäisessä tapaamisessa oli mukana noin 20 henkeä.\nHIPPA-hankkeen yhteiskehittelyt alkaneet – yritysten kiinnostus yllätti\nHIPPA-hankkeen yritysten kanssa toteuttamat kehittämisprosessit ovat alkaneet. Hankkeen puitteissa tukipalveluja on vuoden 2020 loppuun mennessä tavoitteena antaa 80 yritykselle. Vuoden 2019 alussa aloittavia yrityksiä on kertynyt jo yli kolmekymmentä.\nHankkeessa suunnitellaan yrityskohtaisesti räätälöidyt prosessit, joihin sitoutuu niin palvelukeskuksia ja hankkeen asiantuntijoita kuin omaisia ja alan yhdistyksiäkin.\nTerveysteknologian sääntelyn asiantuntija ja EU:n ACTIVAGE:n Suomen projektinvetäjä Rauno Saarnio SE Innovationsista puhui tiistaina 22.1.2019 Metropoliassa Sitran Soteuttamo 2.0 -kiertueen tilaisuudessa hyvinvointiteknologian kehittämisen haasteista. Teknologia ei kehity yhteen suuntaan kulkevina arvoketjuina vaan arvoverkkona. EU:n ACTIVEAGE-projekti on tällä hetkellä yksi suurimmista ikääntyvien hyvinvointia edistävistä EU:n terveysteknologiahankkeista.\nACTIVAGE:ssa sekä suomalaisessa DigiRehab-konsortiossa on syntynyt edelleen laajeneva ekosysteemi, jossa yritykset ja korkeakoulut kehittävät paitsi älytuotteita ja -palveluja, myös standardeja laillisten ja toimivien rajapintojen löytämiseksi.\nYritysyhteistyön mahdollisuudet ja kriteerit selviksi – HIPPA-hankkeen ovet ovat auki\nJoulukuussa 2018 HIPPA-hankkeessa tutustuttiin Tampereen testausympäristöihin ja kehitettiin kaupallistamisen toimintamalleja yritysyhteistyöhön. HIPPA kävi myös Slushissa, jossa yhteistyötä viritettiin useiden yritysten kanssa.\nVuoropuhelu yritysten kanssa on alkanut Helsingissä, Tampereella ja Oulussa. Myös innovaatiokilpailuja suunniteltiin kevääksi. Ensimmäinen innovaatiokilpailu pidetään Oulussa tammikuun lopussa ja Tampereen ja Helsingin kilpailut pidetään maalis-huhtikuun vaihteessa. Pysy kuulolla tarkemmista tiedoista tammikuussa!\nMyös ensimmäiset kehittäjäklubit kokoontuvat tammi-helmikuussa kaikilla toteuttajapaikkakunnilla. Mukaan kutsutaan älykkääseen asumiseen ja iäkkäiden elämää parantavaan teknologiaan liittyviä asiantuntijoita, yrityksiä ja tuotteiden ja palvelujen käyttäjiä.\nTampereen kehittäjäklubifoorumissa 3.12. jatkettiin tutustumista korkeakoulujen omiin tutkimus- ja testauslaboratorioihin. Tampereen ammattikorkeakoulussa (TAMK) oli esillä myös Pirkanmaan senioripalvelut Oy, joka tarjoaa autenttisen testausympäristön HIPPA-hankkeessa. Foorumin varsinaisena teemana oli hankkeeseen osallistuvien yritysten palvelujen ja tuotteiden kaupallistaminen. Yrityksille halutaan pitää auki useampia ovia hankkeen tukien piiriin pääsemiseksi.\nTunnelmia Tampereen kehittäjäklubifoorumista\nHIPPA-hankkeen kehittäjät kävivät tutustumassa Tampereen ammattikorkeakoulun HeAt Labiin. Foorumissa viriteltiin myös ajatuksia lean-toimintamallista.\nKatso Facebook-sivultamme lisää kuvia tunnelmista.\nSyksyn 2018 Slush keräsi kattavan joukon terveysteknologian ja siihen kytköksissä olevien älykkäiden ratkaisujen toteuttajia. Yritykset olivat uteliaita mahdollisuudesta päästä testaamaan ja kehittämään tuotteita ja palveluita HIPPA-hankkeen kautta. Yhteiskehittelyn käytännön askelia aletaan tutkia tammikuusta 2019 lähtien. \nBlogissamme on esittelyssä yhdeksän kiinnostavaa yritystä, jotka kehittävät parempaa palveluasumista palvelukeskuksissa ja kotona.\n10/12/2018 - Minna Kilpeläinen\nHIPPA-hanke hyödyntää ja luo älykkään teknologian ekosysteemejä – testausmallit tarkastelussa\nHIPPA-hankkeessa on hiottu yritysten valintakriteereitä ja testausten toimintamalleja. Oulun kehittäjäklubifoorumi kokoontui testaamiseen liittyvällä teemalla.\nHIPPA-hankkeen blogiin on kirjoitettu juttuja hankekuulumisten lisäksi myös käyttäjälähtöisestä etäkuntoutuksesta, ekosyysteemien merkityksestä teknologian käyttöönotossa sekä arvojen vaikutuksesta käyttäjälähtöiseen kehittämiseen.\nHIPPA-hankkeen toinen kehittäjäklubifoorumi kokoontui 20.11. Oulun ammattikorkeakoulussa. Pääteemana oli käynnistää tuotteiden ja palveluiden testausprosessien ja referenssipalveluiden alueellinen kehittäminen. Osallistujat saivat tutustua myös Oamkin Mahdollistavaan Kotiin, joka toimii yritysten ja opiskelijoiden yhteisenä testaus- ja oppimisympäristönä, sekä puheentunnistusta hyödyntävään DialoQ-tuotteeseen.\nTunnelmia Oulun kehittäjäklubifoorumista\nMahdollistava Koti -simulaatioympäristö herätti keskustelua HIPPA Kehittäjäklubifoorumissa Oulussa. Opiskelijat ovat olleet tärkeässä roolissa Mahdollistavan Kodin kehittämisessä.\nÄlykkään asumisen teknologian käyttöönotto vaatii toimivaa ekosysteemiä\nHIPPA-hanke on mukana rakentamassa ekosysteemiä toiminnan tueksi ja keskiöön. Smart Tampereen ja OuluHealth Labsin kokemuksia benchmarkattiin OuluHealth Ekosysteemipäivässälokakuun lopussa.\nHIPPAlaiset olivat mukana 6AikaOlkkarissa\n6Aika Olkkari keräsi uusia ja vanhoja hanketoimijoita yhteen Helsingin Wanhaan Satamaan 21.11. Verkostot laajenivat ja syventyivät intensiivisen päivän aikana.\nTwiittasimme Olkkarista hashtagillamme #HIPPAhanke. Katso myös #6Aika.\n12/11/2018 - sotavalta\nLokakuun uutiskirje 2018\nHelsinki, Tampere ja Oulu yhdistivät voimansa älykkään palveluasumisen kehittämiseksi – rahanarvoista tukea yrityksille\nEAKR:n rahoittama 6Aika-hanke ”HIPPA – Hyvinvointia ja parempaa palveluasumista digitalisaation avulla” käynnistyi Helsingissä lokakuun alussa. Hankkeen toteuttajina ovat Metropolia AMK, Helsingin kaupunki, TAMK, Oamk ja Oulun kaupunki.\nHIPPA tukee älykkäitä palveluja tai tuotteita kehittäviä pk-yrityksiä ja start upeja käyttäjälähtöisyyteen perustuvassaan tuotekehityksessä ja kaupallistamisessa.\nSparraamme kasvuhaluisia ja kansainvälisyyteen tähtääviä suomalaisia yrityksiä tarjoamalla rahanarvoisia etuja. Yhteiskehittelyprosessit, erilaiset testausmahdollisuudet sekä kaupallistamisen tuki perustuvat EU:n de minimis -järjestelmään.\nLue hankkeesta lisää 6Aika-sivuilta:\nUusi Hippa-hanke kehittää älykästä palveluasumista\nHIPPA aloitti yhteiskehittelyn\nHIPPA-hanke potkaistiin käyntiin Metropolia AMK:n Juhlasalissa 3.10. Hankkeen toteuttajat aloittivat yhteiskehittelyn hankkeen ensimmäisessä kehittäjäklubifoorumissa. Paikalle rakennettiin myös siirrettävä testiympäristö, joka taipuu monien erilaisten ratkaisujen vakioituun kokeiluun.\nLue uutinen 6Aika-sivuilta:\nTunnelmia kick offista:\nFacebook: Learning cafe HIPPA-hankkeen kick offissa\nFacebook: Testitalon rakentamista ja purkamista\nHIPPA esittäytyy Oulussa\nKuinka robotiikka ja tekoäly tukevat vanhusten kotona-asumista ja hoitotyötä? Uusimpia näkymiä aiheeseen esitellään OuluHealth Ekosysteemipäivässä, jolloin myös HIPPA-hanke pääsee esittäytymään Oulun seudulla. Ilmoittautuminen on auki perjantaihin 26.10.\nTaustalla käyttäjälähtöinen tutkimus\nToini Harran ja Leila Lintulan raportti Käyttäjälähtöisyys älykkään palveluasumisen kehittämisessä julkaistiin syyskuussa Metropolia Ammattikorkeakoulun Aatos-julkaisusarjassa.\nRaportti perustuu palveluasumisen ja digitalisaation pilotointiympäristön kehityshankkeeseen PADigi, jossa kysyttiin palveluasumisyksiköiden asukkailta ja työntekijöiltä sekä yksiköiden sidosryhmiltä, millaisia tarpeita heillä on älykkäille ratkaisuille. Ratkaisuja testattiin lautapelien, teemoitettujen ryhmäkeskustelujen sekä yhteiskehittelyn menetelmillä toteutettujen työpajojen avulla.\nJohtopäätöksenä voitiin todeta, että älykäs teknologia voi palvella asukkaan ympäristön hallintaa ja omistajuutta sekä toimijuutta ja päätöksentekoa palveluasumisessa.\nDe minimis -tuki HIPPA-hankkeessa\nHIPPA-hankkeen rahanarvoiset edut toteutetaan EU:n de minimis -tukena. De minimis -tuen ehtona on, että sen arvo on yritykselle merkitykseltään vähäinen. EU:n valtiontukisäännön mukaan alle 200 000 euron tuki, joka myönnetään yritykselle kolmen peräkkäisen verovuoden kuluessa, on merkitykseltään vähäistä. De minimis -tukea myönnettäessä seurataan tuen kasautumista yritykselle.\nTyö- ja elinkeinoministeriö. (2016). Opas de minimis –tuista, EU:n valtiontukisäännöt.\ntoiminnastamme ja digitalisaatiosta – käythän tykkäämässä sivustamme!


Tuurinniitty | espoo.fi\nEspoon kaupunkitekniikan keskus on käynnistänyt Tuurinniityn puiston puistosuunnittelutyön.\nTuurinniityn puistoon rakennetaan 3.5 m leveä, valaistu ja kivituhkapintainen puistopolku nimeltään Mellanhemtinpolku. Reitti liitetään etelässä Väli-Henttaan tiehen ja pohjoisessa Tuurinlaakson puistoon sekä nimeämättömään länsi-itäsuuntaiseen puistoraittiin. Mellanhemtinpolun yhteyteen rakennetaan vesihuoltolinjat.\nOsallistu hankkeeseen Otakantaa.fi-sivuilla\nMellanhemtinpolun yhteyteen suunnitellaan vesihuoltolinjat (hv ø 300 ja vj ø 100). Niiden tarve perustuu alueelle aiemmin laadittuihin yleis- ja toteutussuunnitelmiin. Nämä putkilinjat perustetaan pilaristabiloinnin varaan.\nTuurinniitty, puistosuunnitelma, luonnos (pdf, 873 kt)


Metsähallitus merellä: Ristiin rastiin pisteeltä toiselle\nRistiin rastiin pisteeltä toiselle\nMeribiologin täytyy osata tehdä mitä vaan!\nMinä (eli siis Essi...) palailin lomilta ja hyökkäsin heti töiden kimppuun. Ensimmäisenä hyökkäyksen kohteena oli vajan lukko – avain oli toisella puolella Perämerta tiimin toisen puoliskon matkassa ja vajaan oli päästävä. Sorkkaraudalla, ruuvimeisselillä ja poralla sisään siis. Tapasin töissä ensimmäistä kertaa työharjoittelija Viljan ja heti pyysin häntä avustamaan murrossa. Olinkin juuri päässyt kertomasta, miten monipuolisia työpäiviä meribiologeilla yleensä on...\nPerämeren kansallispuiston luontopolku on nyt vihdoin täysissä voimissaan ja valmiina ottamaan vastaan ne kaikki valtavat turistivirrat, joita Perämeren sukellusturismi tuo tullessaan. Jos joku miettii polulla, näkeekö asioita kahtena tai onko lähimuistiin tullut virhettä – ei ole. Suodattajista kertovia laattoja on tosiaankin kaksin kappalein. Kyseessä ei ole TV:stä tuttu mainoskikka, jossa ensin näytetään koko mainos ja parin muun mainoksen jälkeen uusintapala, jotta varmasti uppoaisi tajuntaan, vaan puhdas sattuma. Toukokuun lopussa suodattajalaattaa ei löytynyt mistään ja se painatettiin uudelleen. Kun nyt köysi oli vedetty uudelta suodattajalaatalta seuraavalle laatalle ja lähdin kiristämään sitä pohjaan, talven yli säilynyt laatta löytyi köyden varrelta. Toisaalta, Itämeren suodattajat ovat erittäin tärkeitä niin että kertaus ei ole pahitteeksi: tiesitkö, että Itämeren sinisimpukat suodattavat lävitseen koko Itämeren vesimäärän vuosittain ja poistavat siitä valtavan määrän myrkkyjä? Ja tiesitkö sitä, että Vaasan pohjoispuolelta ei löydy sinisimpukoita? Eli kuka siis suodattaa Perämeren veden? Voit käydä kurkistamassa vastauksen n. 2 m syvyydestä suodattajalaatasta vedenalaisen luontopolun varrelta, tai voin paljastaa sen verran, että onhan meilläkin simpukoita, pikkujärvisimpukoita ja hernesimpukoita, mutta ei sellaisia massoja kuin sinisimpukoita. Johtuu tietysti Perämeren pienestä suolapitoisuudesta.\nMutta Perämeren olemattomien sinisimpukoiden sijaan piti puhumani siitä, että nyt on torstai-ilta ja tälle viikolle minun työaikakirjanpitooni on ilmaantunut jo 48 työtuntia. Tänäänkin tuli tehtyä 12 tunnin päivä, mutta oli ilmakin upea! Aurinko helotti kirkkaansiniseltä taivaalta, meri oli peilityyni ja koko tiimini – yhteensä seitsemän henkeä ja viisi venettä! Varsinainen armada! - saimme nauttia kesän upeimmasta työpaikasta. Pekka sanoi aamulla katselleensa ikkunasta ulos shortseihin ja T-paitoihin pukeutuneita ihmisiä ja samalla vetäneensä pitkiä alushousuja goretex-housujen alle ja miettineensä uravalintansa järkevyyttä. Minä mietin ihan samaa kun pyöräilin omissa goretexeissani ja tuulitakissani toimistolle jonkun kukkamekkoisen naisen perässä. Kukkamekko kuitenkin kääntyi Ympäristökeskuksen parkkipaikalle eli nainen hautautui todennäköisesti koko päiväksi hikiseen toimistoon. Minä pääsin koko päiväksi merelle! Eli kyllä, uravalinta on osunut oikeaan.\nVälillä työolosuhteet hellivät.\nTiimi oli maanantain ja tiistain jakautunut kahtia niin että Pekka ja tytöt (joihin luen itsenikin iästä huolimatta) lähtivät kansallispuistoon ja J:t (Jusku, Jukka ja Jorma) lähtivät noukkimaan SYKEn pyytämiä satunnaistettuja pisteitä Oulun edustalta (viimeiset löytyivät kuulemma torinrannan edustalta jäätelökioskin paikkeilta.) Kahden päivän saldo oli 72 pistettä ja toinen päivä venähti iltakymmeneen asti. Pojat olivat kuulemma päättäneet, että jollei tule moottoririkkoa, pisteet tehdään kahdessa päivässä. Moottoririkko tuli, mutta se korjattiin, joten sitä ei laskettu tarpeeksi suureksi moottoririkoksi. Kiitos SYKE, satunnaistaminen onnistui hienosti! Ei olisi muu kuin satunnaisgeneraattori osannut valita yhtä hankalia paikkoja. Omia pisteitä saadaan yleensä tehtyä 30 tunnissa!\nKeskiviikkona ei tuullut mutta satoi sitäkin enemmän. Johanna kuljetti Busteria kahlaamalla nivusensyvyisessä vedessä kun minä kahlasin reilut 4,5 km reidensyvyisessä vedessä Perämeren saarten Natura-alueen rantavesissä. Veneellä paikalle ei päässyt mutta pisteet piti käydä inventoimassa. Mika Myllylän suojuoksu ei kyllä ole mistään kotoisin verrattuna vajaan 5 km lenkkiin reidensyvyisessä vedessä pelastautumispuvussa, jonka haaraväli roikkuu polvissa ja jonka saappaat ovat kokoa 46/47 ja joka vuotaa niin että olisi ollut lähes sama olla käyttämättä pukua lainkaan. Päivä oli kuitenkin kauhean mukava, syötiin Johannan kanssa eväitä sateessa Busterin vierellä seisten kun pidettiin sitä paikoillaan aallokossa polvenkorkuisessa vedessä. Mutta ei ollut hyttysiä!\nMyös matala meri on merta.\nMinä joudun vielä perjantaiaamulla lukemaan parisataa sähköpostia, joita aina kertyy viikon\nLähettänyt Perämeren meribiologi klo 8.46\nYhden pisteen viikko


Eagles fly singly: Timo Kallista Mikko Sauliin "and beyond"\nLähettänyt Hakki klo 09:48\nEi ihan suoraan liity tähän juttuun mutta huomasitko että Ranskan presidentinvaaleista uutisoitiin, että tyhjiä ääniä oli annettu hämmästyttävän paljon? Ja toimittajien tulkintakin oli, että näitä äänestäjiä ei kumpikaan ehdokas miellyttänyt. Eli siellä toteutui se ajamasi "joku muu" ilmiö. Vain tyhjä ääni ei ehkä ole yhtä selvä protesti kuin eksplisiittiset sanat "joku muu".\n11 toukokuuta, 2012 10:22\nKyllä sekin tähän juttuun liittyy. Eurooppa on jälleen kadottamassa, osin jo ilmeisesti jo kadottanut uskonsa demokratiaan, kaikkine seurausvaikutuksineen.\nKaikki keskittyvät omaan napaansa. Jotkut uskottelevat itselleen demokratian vielä toimivan ja muutoksen mahdollisuuksia vielä olevan. Useimpia eevk - "meillähän kaikki on niin paljon paremmin kuin noilla muilla" ja "hyvinhän meillä menee" - ja kaikki valta on niillä, jotka voivat päättää kuinka paljon kuormasta itse syödä, on tyhjä äänestyslippu / Joku Muu / Aku Ankka on ainoa äänestäjän todellinen rauhanomainen vaikutusmahdollisuus.\nSen rinnalla kasvaa sitten usko Messiaaseen, kun ei muka muuta ole. Itsepetosta sekin, koetusti taviksen kannalta äärimmäisen tuhoisaa ja kallista itsepetosta.\n11 toukokuuta, 2012 10:53\nMutta onneksi tärkeät asiat osataan sentään hoitaa. http://www.uusisuomi.fi/kotimaa/122403-sahkotupakka-kiellettiin-takseissa\n11 toukokuuta, 2012 10:56\nNo surullisen kuuluisa Teiniliitto antoi aikoinaan poliittisille broilereillemme ( Sundqvist, Liikanen, Tuomioja, Kanerva jne ) menettelytapaohjausta. Väärennetyt jäsenlistat valtionavun perusteena ovat siis osa suomalaista kansanperinnettä. Ei tarvitse kreikkalaisia tässä suhteessa moittia. Vääriä vitosia jaettiin jo Käkisalmen markkinoilla ! :-)\nHallituksen "ainoa mies" Marjatta Väänänen taisi panna ilmaisrahalle stopin stalinisti Matti Viialaisen ollessa lypsysammon johdossa.\nMuuten Niuvanniemi ja Vanhan Vaasan sairaala ovat erityisesti kriminaalipsykiatrisia laitoksia.\nSuurempi hyöty näistä valtion sairaaloista saataisiin, jos tämä väärentäjäporukka vietäisiin lukkojen taa.\n11 toukokuuta, 2012 15:18\nOllaan samaa mieltä; ei meillä näissä asioissa pitäisi todellakaan olla kanttia arvostella yhtään ketään. Mutta eipä moinen ole ennenkään meillä häveliäisyyttä ole lisännyt eikä meitä estänyt.\nNiuvanniemen painopiste oli minulle kyllä entuudesta tuttu, mutta että sinunkin sairaalasi... ;-) Ja oireiden perusteella tällä meidän broilerikannallamme saisi vaikka täyttää molemmat. Taatusti halvemmaksi se veronmaksajille tulisi, kuin nykykäytännön jatkaminen.\n11 toukokuuta, 2012 18:09\n12 toukokuuta, 2012 15:18\nAnonyymi, niin juuri sinä\nMikä mahtaa olla Markus Lohen yhteys artikkeliin?\nYksinkertaisen selkein suomen kielen lausein.\n12 toukokuuta, 2012 17:03


Vika-analyysit ja laadunvarmistus tuotteille ja laitteille | Etteplan\nvika analyysit ja laadunvarmistus\nVaivaavatko reklamaatiot, tuotannon saanto-ongelmat tai tuotteen heikko luotettavuus? Täyttääkö valitsemasi komponentti sille asetetut vaatimukset? Oli ongelma mikä tahansa, Etteplan on todennäköisesti kohdannut sen jo aiemminkin.\nNopeuta tutkimus- ja tuotekehitysvaihetta tunnistamalla vikaantumisen juurisyy\nPienennä takuuriskiä varmistamalla komponenttien laatu\nPienennä tuotteen omistuksen kokonaiskustannuksia\nVika-analyysilaboratorio ympäristöolosuhdetestauksen ja tuoteturvallisuustestaustilojen yhteydessä\nTuotevian juurisyyn tunnistaminen\nKun tuote vikaantuu yllättäen, syy on usein suunnitteluvirhe, väärä materiaalivalinta, laatupoikkeama tai tuotantovirhe (väärä valmistusmenetelmä, virheellinen tai huolimaton työ). Joskus kyseessä on yksinkertaisesti heikkolaatuinen komponentti tai loppukäyttäjän virhe. Tuote voi pettää missä tahansa elinkaarensa vaiheessa - ongelma voi ilmetä tuotekehityksen tai tuotannon aikana, tai pahimmillaan vasta kun tuote on loppukäyttäjän käsissä. Oli syy mikä tahansa, Etteplan tunnistaa vikatyypin ja auttaa selvittämään sen perusteella vian juurisyyn, mikä edelleen johtaa ymmärrykseen vian syntytavoista.\nKomponentti- ja valmistustekniikoiden sekä vikaantumismekanismien ymmärtäminen on välttämätöntä vikatyypin selvittämisessä. Etteplanin vika-analyysipalvelun tavoitteena on saada vikatyypistä valokuva, jonka perusteella vikaantumisen syitä ei enää tarvitse spekuloida. Juurisyy voidaan selvittää vasta sitten kun vikatyyppi on tunnistettu. Vika-analyysistä saatu tieto on arvokasta esimerkiksi jatkokeskusteluissa komponentti- materiaalitoimittajien kanssa.\nVika-analyysit ja ympäristöolosuhdetestit tukevat toisiaan\nEtteplanin laboratoriossa voidaan nopeasti tutkia täyttääkö prototyyppi standardi-, laite- tai komponenttikohtaiset laatuvaatimukset. Vika-analyysin rinnalla prototyypille voidaan tehdä monipuolisia ympäristöolosuhdetestejä, joiden avulla tuotteessa mahdollisesti ilmeneviä ongelmakohtia voidaan entistä kattavammin havaita. Vika-analyysin ja ympäristöolosuhdetestauksen hyödyntäminen vähentää tuotekehityksen iterointikertoja ja sitä kautta pienentää tuotteen omistuksen kokonaiskustannuksia. Mitä aiemmin viat havaitaan ja korjataan, sitä nopeammin tuote pääsee markkinoille.\nVarmista tuotteiden laatu\nKomponenttien valinnassa on tärkeää tunnistaa luotettavuuden kannalta kriittiset tekijät. Tunnistamisen tärkeys korostuu silloin, kun takuun piiriin kuuluvia tuotteita on suuri määrä tai tuotetta käytetään liiketoiminnan kannalta kriittisessä järjestelmässä. Etteplan ulottaa laadunvarmistusanalyysin syvälle komponenttitasolle. Laadunvarmistuksessa saatu tieto saattaa parhaimmillaan ehkäistä pienestäkin viasta aiheutuvaa ei-toivottua julkisuutta brändille ja säästää merkittäviä summia takuukustannuksissa. Lisäksi voimme suositella analyysin perusteella sellaisia komponentteja, joilla voit varmistaa luotettavan tuotteen tuonnin markkinoille.


Mersun Viano on tila-auto varakkaalle perheelle. - Auto | HS.fi\nMersun Viano on tila-auto varakkaalle perheelle.\nMersun Viano on varakkaan perheen tila-auto.\nMersun Viano on ison perheen matka-auto, joka näyttää kokonsa nurjat puolet, kun sitä pysäköi kaupungin keskustassa. Viano on omiaan vakaaseen matka-ajoon, mutta kauppakeskuksen pysäköintihallissa yli kolmen metrin akseliväli tuottaa tuskaa: käännökset vaativat tilaa.


LUOMUALAN KEHITYS- OHJELMA - PDF\nDownload "LUOMUALAN KEHITYS- OHJELMA"\n1 LUOMUALAN KEHITYS- OHJELMA\n2 SISÄLTÖ LUOMUALAN KEHITYSOHJELMAN TARKOITUS 3 MISSIO Mikä on luomun tarkoitus? 4 VISIO Millaisena näemme luomun tulevaisuudessa? 4 STRATEGISET TAVOITTEET Mitä välietappeja visio vaatii? 5 TOIMENPITEET 6 Pro Luomun toimenpiteet 6 Luomun tarinan luominen 6 Hyvien käytäntöjen levittäminen ja todentaminen 6 Jatkuvan kehittymisen kannustaminen 6 Byrokratian keventäminen 7 Tavoitteiden toteutumisen seuranta 7 Yhteistyö 7\n3 LUOMUALAN KEHITYSOHJELMAN TARKOITUS Luomualan kehitysohjelma on tarkoitettu rohkaisemaan luomualan toimijoita tekemään asioita, joilla voidaan vauhdittaa maltillista kehitystä. Missio, visio ja strategiset tavoitteet on tarkoitettu ohjaamaan eri tahojen toimenpiteitä samansuuntaisiksi ja siten tukemaan toinen toisiaan ja koko alan kasvua. Edellinen luomualan kehitysohjelma laadittiin hallituskauden mittaiseksi ajanjaksolle Ohjelman viimeinen vuosi on meneillään, joten nyt on uuden ohjelman aika. Edellisen ohjelman keskeinen tavoite oli kolminkertaistaa luomumarkkina. Tavoitteesta jäädään, mutta kehityksen suunta on ollut kasvu. Markkina on kaksinkertaistunut ja luomuvalikoima kasvanut merkittävästi. Myös luomutuotanto on kasvanut. Yleinen taloudellinen tilanne on heikentynyt selvästi sitten vuoden 2011, mikä hidastaa myös luomutuotteiden myynnin kasvua. Taloudellisen tilanteen odotetaan jatkuvan heikkona vielä tulevinakin vuosina, mikä haastaa luomualan arvoketjun toimijat kehittämään luomua ja luomutuotteita niin, että kuluttajien kiinnostus kasvaa. Kotimaisten kuluttajien ja ammattikeittiöiden lisäksi luomun kansainväliset markkinat tarjoavat mahdollisuuksia hyville suomalaisille luomutuotteille. Luomun ketjubarometrin (2015) mukaan luomualan toimijat uskovat luomualan maltilliseen kasvuun. Suurimpina kasvun esteinä he kokevat kuluttajien ostohalukkuuden: miten saada kuluttajat ostamaan tuote, jonka tuotantotapaa monet arvostavat, mutta pitävät hintaeroa tavanomaisiin tuotteisiin usein liian suurena. Erityisesti viljelijät kokevat kasvun esteeksi luomun byrokratian ja ammattikeittiöt heille sopivien tuotteiden huonon saatavuuden. Tämän ohjelman taustalla ja täydentäjänä ovat Valtioneuvoston luomuohjelman Lisää luomua -tavoitteet, joiden mukaan luomun osuuden tulee olla 20 % sekä viljelyalasta että julkisten ruokapalvelujen aterioista vuonna\n4 MISSIO Mikä on luomun tarkoitus? Luomu yhdistää ympäristön kannalta parhaat tuotantotavat, korkeat vaatimukset eläinten hyvinvoinnille sekä kuluttajien toiveet korkealaatuisista ja luonnollisista tuotteista. Luomutuotannon vähimmäisvaatimukset on määritelty EU:n luomulainsäädännössä. Sitä ohjaa luomualan kansainvälisen järjestön (IFOAM) määrittelemät luomun periaatteet terveys (health), ekologia (ecology), oikeudenmukaisuus (fairness) ja huolenpito (care). EU:n luomuasetus määrittelee luomulle kahtalaisen yhteiskunnallisen merkityksen: yhtäältä se tuottaa luonnonmukaisia tuotteita niitä haluaville kuluttajille ja toisaalta tarjoaa kaikille julkishyödykkeitä, jotka edistävät ympäristönsuojelua, eläinten hyvinvointia ja maaseudun kehittämistä. Luomualan kehitysohjelman missio pohjautuu tähän alla olevaan määritelmään. Luonnonmukainen tuotanto on kokonaisvaltainen tilanhoitojärjestelmä, jossa yhdistyvät ympäristön ja ilmastotoimien kannalta parhaat käytännöt, runsas luonnon monimuotoisuus, luonnonvarojen säästäminen sekä eläinten hyvinvointia koskevien tiukkojen vaatimusten ja tuotantovaatimusten soveltaminen. Luonnonmukaisella tuotantotavalla on siten kahtalainen merkitys: yhtäältä se tuottaa erityisille markkinoille luonnonmukaisia tuotteita niitä haluaville kuluttajille ja toisaalta tarjoaa kaikkien yleisesti saatavilla olevia hyödykkeitä, jotka edistävät ympäristönsuojelua, eläinten hyvinvointia ja maaseudun kehittämistä. Luonnonmukaisten tuotteiden laatu on korkea muun muassa siitä syystä, että kyseisten tuotteiden tuotannossa noudatetaan korkeita terveyteen, ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin liittyviä vaatimuksia. (Council regulation (ec) no 834/2007, neuvoston yleisnäkemys uudeksi asetukseksi 9750rev.1). VISIO Millaisena näemme luomun tulevaisuudessa? Vuonna 2020 luomutuote on kiinnostava ja haluttu. Luomu on osa suomalaista arkea. Luomualan visio ulottuu vuoteen Vision keskiössä on kuluttaja, jonka haluamme kiinnostuvan ja haluavan luomutuotteita. Tuote on nostettu visioon siksi, että luonnonmukaisen tuotantotavan lisäksi luomutuote ja sen ominaisuudet ovat valintatilanteessa ratkaisevia. Arjen korostamisella kuvataan sitä, ettei luomu ole vain erityistilaisuuksia ja erityiskohderyhmiä varten, vaan kaikille hyvän ja laadukkaan ruuan ystäville. Samalla se kertoo, että luomu on mahdollisuus yhä useammalle arvoketjun toimijalle. 4\n5 STRATEGISET TAVOITTEET Mitä välietappeja visio vaatii? 1. Luomutuotteet ovat innovatiivisia, laadukkaita ja trendikkäitä. 2. Luomulla on puhutteleva tarina. 3. Luomussa noudatetaan ympäristön sekä kotieläinten hyvinvoinnin kannalta parhaita käytäntöjä. 4. Luomun arvoketjussa kehitetään jatkuvasti tuottavuutta ja kannattavuutta. Ensimmäinen strateginen tavoite liittyy luomutuotteisiin. Edellisessä kasvuohjelmassa tavoitteena oli lisätä luomuvalikoimaa, mikä onkin toteutunut. Tässä ohjelmassa siirrytään seuraavaan vaiheeseen: miten saada luomutuotteista entistä houkuttelevampia, jolloin ne kiinnostavat laajempaa kohderyhmää. Luomutuotteiden tulisi olla enemmän kuin tavanomaisten tuotteiden kopioita; niiden tulisi seurata kulutustrendejä ja luomu voisi olla lähtökohta myös uusille tuoteinnovaatioille. Luomun tuotekehityksessä tulee muistaa myös ammattikeittiöiden tarpeet. Toinen tavoite liittyy luomun markkinointiin. Suomessa luomun markkinointi on vähäistä, hajanaista ja esimerkiksi muihin Pohjoismaihin verrattuna hyvin varovaista. Luomuviestintään liittyy myös epäilyjä siitä mitä uskalletaan sanoa, mitä on vahvistettu tutkimuksin ja mikä erottaa luomun tavanomaisesta. Luomulta puuttuu yhtenäinen tarina. Kuluttajien kiinnostuksen vahvistamiseksi tarvitaan luomun tarina, jota eri toimijat voisivat hyödyntää omassa markkinoinnissaan. Kolmas tavoite liittyy luomun mission jalkauttamiseen. Luomun säädösten tavoitteena on ympäristön ja tuotantoeläinten hyvinvointi. Säädökset asettavat vähimmäisvaatimukset, mutta parhaat käytännöt kehittyvät ammattitaitoisten tekijöiden myötä. Myös tutkimustietoa tarvitaan käytäntöjen hiomiseen. Luomulla on tarjottavana hyviä ja koeteltuja käytäntöjä ravinteiden kierrätykseen ja kotieläinten hyvinvointiin, jotka korostuvat nyt myös tavanomaisessa tuotannossa. Luomu on kokonaisvaltainen tuotantotapa, joten parhaiden käytäntöjen todentamiseksi tulee mitata useita eri tekijöitä. Mittaus- ja arviointimenetelmien tulee olla sellaisia, jotka ottavat huomioon luomutuotannon erityispiirteet. Neljäs tavoite liittyy jatkuvaan kehittymiseen ja koko luomuarvoketjun kannattavuuden ja tuottavuuden parantamiseen. Luomun ketjubarometrin mukaan toimijoita sitouttivat eniten usko luomun kasvuun ja hyötyihin, ei niinkään toiminnan kannattavuus. Jotta luomuarvoketju on kestävällä pohjalla, toiminnan tulee olla kannattavaa. Luomun käytäntöjä tulee hioa osaamisen ja teknologian kehittyessä. Tähän liittyvät myös luomusäädösten ratkaisuhakuiset tulkinnat ja sujuvat valvontakäytännöt. Luomun tuottavuutta on mahdollista lisätä osaamisen, yhteistyön ja hyvien käytäntöjen kautta. Satojen ja tuotoksen paraneminen vahvistavat myös luomun ympäristöhyötyjä. Luomu voi ja sen pitääkin olla myös tehokasta, jotta visio voi toteutua. Tavoitteiden 1 2 toteutumista mitataan myynnin kehityksellä vähittäiskaupassa, HoReCa sektorilla ja luomuviennissä. 5\n6 TOIMENPITEET Tämän ohjelman visio ja tavoitteet on tarkoitettu ohjaamaan eri tahojen toimenpiteitä samansuuntaisiksi ja siten tukemaan toinen toisiaan ja koko alan kasvua. Rohkaisemme kaikkia alan toimijoita osallistumaan luomun kehitykseen. Pro Luomun toimenpiteet Pro Luomu parantaa elinkeinon toimijoiden edellytyksiä vision ja tavoitteiden toteuttamiseen edistämällä luomualan toimijoiden yhteistyötä, tuottamalla ja välittämällä tietoa, parantamalla arvoketjun toimijoiden osaamista ja keskinäistä tiedonvaihtoa sekä koordinoimalla julkisia kehityspanoksia näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Pro Luomun keskeiset toimenpiteet Luomualan kehitysohjelman toteuttamisessa ovat: 1. Luomun tarinan luominen Pro Luomu tuotti yhdessä sidosryhmien kanssa vuoden 2013 parhaaksi iskulauseeksi valitun Luomua. Ilman muuta. -iskulauseen luomun viestintään. Sen sanomaa vahvistetaan luomalla sen tueksi luomun tarina. Tarinan kulmakivet luodaan yhdessä sidosryhmien kanssa viestinnän ammattilaisen vetämissä työpajoissa syksyn 2015 ja talven 2016 aikana. Tiivistetty tarinan runko kiteyttää ne keskeiset elementit, joita eri tahojen luomutarinoissa kannattaa tuoda esille kuluttajien kiinnostuksen herättämiseksi. Yhtenäisellä tarinalla kirkastetaan luomun kuvaa. Myös muille kohderyhmille (luomutuottajat ja ammattikeittiöt) luodaan tarinan kulmakivet kannustamaan niitä kehittämään luomutoimintaansa. 2. Hyvien käytäntöjen levittäminen ja todentaminen Ympäristön ja eläinten hyvinvoinnin kannalta hyvien käytäntöjen kehittäminen ja jalkauttaminen on tutkimuksen, neuvonnan ja opetuksen työsarkaa. Pro Luomun vetämä koordinaatiohanke kokoaa erilaisia tutkimus- ja kehittämishakkeita yhteen ja levittää niiden luomia hyviä käytäntöjä media- ja verkkoviestinnän keinoin sekä sidosryhmille Luomufoorumissa. Yhteistyössä tutkimuksen ja neuvonnan kanssa etsitään myös tarkoituksenmukaisia mittareita kuvaamaan hyvien käytäntöjen leviämistä. 3. Jatkuvan kehittymisen kannustaminen Hyvät esimerkit tuottavuuden ja kannattavuuden kehittymisestä sekä kehittymistä osoittavien mittareiden seuranta motivoivat jatkuvaan kehittymiseen. Hyviä esimerkkejä tuodaan esille Luomuelintarvikepäivässä sekä viestimällä niistä median ja verkkoviestinnän keinoin. Alan yhteistyössä järjestettävien kilpailujen (Vuoden luomutuote, vuoden luomuviljelijä, Luomu SM -ammattikeittiö) nostetaan onnistumisia esille, kannustukseksi muille. Yhteistyössä sidosryhmien kanssa luodaan mittarit, joilla seurataan kehittymistä. 6\n7 4. Byrokratian keventäminen Luomusäädökset ja -valvonta ovat olennainen osa luomua ja luomun vahvuus. Ongelmia aiheuttavat kuitenkin toimintaa hankaloittavaksi koetut säädösten tulkinnat ja säädösten vaatima dokumentointi. Ongelmiin haetaan ratkaisuja lisäämällä viranomaisten, neuvojien ja toimijoiden vuorovaikutusta ja toistensa näkemysten ymmärtämistä. Ratkaisujen lähtökohtana on luomusäädösten noudattaminen vaarantamatta luomun luotettavuutta. Samalla kuitenkin haetaan toimintatapoja, jotka vähentävät tarpeetonta byrokratiaa, kustannuksia ja työtä. 5. Tavoitteiden toteutumisen seuranta Pro Luomu seuraa luomumarkkinan ja tuotannon kehittymistä. Kuluttajien valintojen ymmärtämiseksi Pro Luomu teettää 1 2 kvalitatiivista kuluttajatutkimusta vuoden 2016 aikana. Tulokset julkaistaan ja ne ovat koko alan käytettävissä. Keskeinen toimintatapa kehityksen seurannassa ja sen ymmärtämisessä ovat tuoteryhmäkohtaiset arvoketjuryhmät. Ne paitsi seuraavat markkinan ja tuotannon kehittymistä myös tunnistavat kyseisen ketjun keskeisiä ongelmia ja hakevat niihin ratkaisuja. Tällä hetkellä toiminnassa on luomulihan, luomumaidon ja luomukasvisten arvoketjuryhmät. Lisäksi yhteistyössä EkoCentrian kanssa toimii HoReCa- arvoketjuryhmä ja Vilja-alan yhteistyöryhmä VYR:n vetämänä luomuviljaryhmä. Vuonna 2016 perustetaan luomuluonnontuotealan arvoketjuryhmä. 6. Yhteistyö Pro Luomu kokoaa luomuarvoketjun toimijoita oppimaan yhdessä ja tekemään yhteistyötä. Yhdistyksen jäsenten vuosikokousseminaarit sekä vuotuinen Luomuelintarvikepäivä ovat hyviä tilaisuuksia kokemusten jakoon ja yhteistyön rakentamiseen. Yhdistys järjestää myös yhteisiä messuesiintymisiä sekä organisoi yhteistutkimuksia. Pro Luomu välittää tietoa myös luomun kansainvälisistä markkinoista sekä kannustaa ja kokoaa luomualan toimijoita osallistumaan aktiivisesti Food from Finland- vientiohjelman vienninedistämistoimiin ja vientikoulutuksiin. 7\n8 Tämä ohjelma on syntynyt alan toimijoiden näkemyksistä ja tarpeista luomualan kehittämiseksi. Strategiaryhmänä on toiminut Pro Luomu ry:n hallituksen puheenjohtaja Ilkka Alarotu, hallituksen jäsenet Miska Kuusela, Saska Tuomasjukka ja Sami Kuoppamäki sekä Tuomas Salusjärvi Valiolta. Ryhmän kirjurina on toiminut Marja-Riitta Kottila