8. Teknologia, ikääntyminen ja hoiva — Humanistis-yhteiskuntatieteellinen tiedekunta\nPääsivu > Laitokset ja yksiköt > Yhteiskuntatieteiden ja filosofian laitos > Tutkimus > Laitoksella järjestettävät konferenssit ja seminaarit > Sosiaalipolitiikan päivät 2017 > Työryhmät > 8. Teknologia, ikääntyminen ja hoiva\n8. Teknologia, ikääntyminen ja hoiva https://www.jyu.fi/hytk/fi/laitokset/yfi/tutkimus/laitoksella-jarjestettavat-konferenssit-ja-seminaarit/sosiaalipolitiikan-paivat-2017/tyoryhmat/8-teknologia-ikaantyminen-ja-hoiva/8-teknologia-ikaantyminen-ja-hoiva https://www.jyu.fi/hytk/@@site-logo/logo.png\nTyöryhmä kokoontuu torstaina 26.10.2017 klo 15:45-18:00 salissa X234 JA perjantaina 27.10.2017 klo 09:00-11:00 salissa S204\nTorstai 26.10., klo 15:45-18:00\nAcceptance of smart technology for independent living at home: Understanding the end user\nperspective in a slowly developing market\nSmart technology based on e-care systems and devices has been purported as a viable solution to address the pressing issue of informal care provision to older adults who want to remain independent and age in place. While many resources have been put into fostering technological\ninnovations in this area, less focus has been given to the socio-technical context that shapes the adoption of the off-the-shelf products for independent living at home among the older end users. In particular, limited research exists on (1) what are the facilitators and barriers of e-care services uptake in markets with a tardily adoption of smart technology and (2) how the adoption process is mediated by the dynamics of the care receiver–caregiver relationship in the context where there is high reliance on informal care. Therefore, this paper aims to address these gaps by providing evidence, collected with semi-structured in-depth interviews that were carried out in a small-scale intervention study among dyads of care receivers and informal caregivers, who tested different kinds of smart technologies in Slovenia. The results of thematic content analysis revealed six key thematic areas, enclosing a network of intertwined facilitators and barriers across different stages of the smart technology adoption process. In addition, the study unveiled how the decision to uptake smart technology is mediated by complex dynamics in the care receiver-caregiver relationship in terms of informal care provision and past (in-)experience with technology, and, in particular, in terms of the distinctive – but not necessary contrasting – understanding of the trade-off between expected purchase costs and perceived value of e-care service for enhanced safety, peace of mind, and release of care burden. The paper concludes with a brief discussion of implications these findings might have for the future development of a consumer market for e-care services.\nRobotteja vanhustenhoitoon: Kysytäänkö hoitajilta?\nTuuli Turja & Lina Van Aerschot, Tampereen yliopisto\nHoiva-alan robotisaatio on noussut Suomessa laajaan keskusteluun. Avustavan robotiikan uskotaan tukevan ikäihmisen itsenäistä kotona asumista, helpottavan hoitajien työtä ja tehostavan resursseja sosiaali- ja terveyspalveluissa. Väitetään, että viidennes hoitajien tehtävistä on korvattavissa pian roboteilla ja muulla automatiikalla. Robotiikan ajatellaan voivan hoitaa erityisesti epäsuoria eli välillisiä hoitotyön tehtäviä, joissa ei olla tekemisissä suoraan asiakkaiden kanssa. Tällaisia ovat esimerkiksi logistiikkaan, lääkehuoltoon ja ruokajakeluun liittyvät tehtävät. Samaan aikaan argumentoidaan, että hoitotyö on luonteeltaan kokonaisvaltaista niissäkin epäsuorissa hoivapalvelun tilanteissa, kun vuorovaikutteisuus ei ole ilmeistä. Kysyimme 3800 suomalaiselta hoiva-alan ammattilaiselta heidän kokemuksistaan ja näkemyksistään avustavista roboteista. Aineisto kerättiin loka-marraskuussa 2016 satunnaisotannalla kahden ammattijärjestön jäsenrekistereistä. Tyypillisin vastaaja oli keski-ikäinen nainen, joka toimi lähihoitajana julkisella sektorilla ja ainakin osittain vanhuspalveluissa.\nVastaajat epäröivät sitä, soveltuuko robottiapu lähtökohtaisesti hoiva-alalle. Yksittäisten tehtävien kohdalla mielipiteet robottiavun hyväksyttävyydestä kuitenkin vaihtelivat huomattavasti. Keskimääräistä paremmin hyväksyttiin painavien tavaroiden ja potilaiden siirtelyssä avustaminen. Vanhustenpalveluissa robottiapu oli toivotuinta valvontatehtävissä ja sosiaalinen robotti olisi tervetullut esimerkiksi lukemaan ääneen. Varauksellisimpia oltiin niiden skenaarioiden kohdalla, joissa itseohjautuva robotti avustaisi vanhusta syömisessä, peseytymisessä tai saattajana kodin ulkopuolella. Johdonmukaisesti myönteisimpiä robottiavulle olivat vanhemmat ja esimiesasemassa olevat vastaajat sekä se vähemmistö, jolla oli käytännön kokemusta robottien kanssa. Aineistomme ei tue erottelua suorien ja epäsuorien hoitotehtävien välillä, vaan robottiapu nähtiin mahdollisena myös skenaarioissa, joissa robotti on suorassa kontaktissa potilaaseen tai asiakkaaseen. Sen sijaan eroa havaittiin siinä, työskenteleekö robotti itsenäisesti vai ei. Mikäli robotiikka tulee korvaamaan osan hoitotehtävistä, on tärkeää huomioida ammattilaisten näkemykset siitä, mihin ja millä tavoin toteutettuna tämän uuden avun implementointi on mielekästä.\nRobotti vanhuspalveluissa: Henkilöstön ja asiakkaiden kokemuksia Zora-robotin käyttöönotosta\nSatu Pekkarinen, Lea Hennala & Helinä Melkas, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, LUT Lahti\nTutkimuksessa tarkastellaan asiakkaiden ja hoitohenkilöstön suhtautumista Zora-hoivarobotin käyttöönottoon vanhuspalveluissa. Tutkimus perustuu keväällä 2016 tehtyyn kenttätutkimukseen Lahden kaupungin kahdessa tehostetun palveluasumisen yksikössä ja geriatrisen kuntoutussairaalan osastolla, joissa Zora-robotti vieraili 2-4 viikkoa kerrallaan. Aineisto kerättiin havainnoimalla 27:ää tilannetta, joissa robotti esimerkiksi piti jumppatuokioita, kertoi tarinoita, pelasi arvuuttelupelejä tai keskusteli osallistujien kanssa. Lisäksi aineistoa kerättiin haastattelemalla 35 hoitohenkilöstön edustajaa ja viittä asiakasta.\nTulosten mukaan henkilöstön suhtautuminen oli kaksijakoista; osa suhtautui robottiin alusta alkaen kokeilevan myönteisesti, perusteena esimerkiksi hoitotyön tai oman ammatillisuuden kehittäminen tai asiakkaiden saaman palvelun paraneminen, ja jotkut käyttivät robotin käyttöön perehtymiseen jopa vapaa-aikaansa. Osa henkilöstöstä suhtautui varauksellisemmin tai kielteisesti, pohtien esimerkiksi eettisiin kysymyksiin, työajan käyttöön tai hoitotyön luonteen muuttumiseen liittyviä asioita. Usein henkilöstön suhtautuminen robotin käyttöön kuitenkin muuttui myönteisemmäksi, kun he saivat käyttökokemusta ja näkivät asiakkaiden myönteisen suhtautumisen robottiin.\nIkääntyneet asiakkaat suhtautuivat joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta robottiin myönteisesti ja uteliaisuudella. Robotin vetämiä tuokioita odotettiin, ja tuokioissa heräsi keskustelua. Hoitohenkilökunnan mukaan robotin mukanaolo vaikutti myönteisesti asiakkaiden fyysiseen ja sosiaaliseen aktiivisuuteen. Toisaalta pienessä osassa asukkaista robotti herätti levottomuutta ja ärtymystä, ja esimerkiksi heikkokuuloiset asiakkaat saattoivat kokea muille huvittavina näyttäytyneet tilanteet hämmentävinä robotin hiljaisen äänen vuoksi. Joidenkin kohdalla heidän tuntemuksensa jäivät epäselviksi, jos he eivät esimerkiksi pystyneet ilmaisemaan itseään puheella tai liikkumalla.\nRobotiikan paikka vanhuspalveluissa ja hoivassa on vielä monilta osin määrittelemättä. Robottien käyttöön liittyy runsaasti ennakkoluuloja ja pelkoja. Tarvitaan uudelleenmäärittelyä palvelukentässä, työtehtävissä ja työn organisoinnissa sekä käyttöönoton huolellista suunnittelua ja koko työyhteisön perehdyttämistä. Tutkimuksellisesti tarvitaan myös pitkäkestoista käytön tutkimusta ja vaikutusten monipuolista ja systeemistä arviointia.\nPerjantai 27.10., klo 09:00-11:00 Työryhmät\nMatkan mahdollistajat sairaanhoidon ja kuntoutuksen matkoilla\nElina Turunen, Helsingin yliopisto\nPalvelujen saavuttamiseen vaikuttavat useat tekijät, kuten esimerkiksi palvelujen sijainti, liikenneyhteydet ja kustannukset käyttäjälle. Myös lähelle tehtävä matka voi vaatia erityistä tukea, jos liikkumismahdollisuudet ovat heikentyneet. Joukkoliikenteen vähentäminen, terveydenhoitopalvelujen keskittäminen ja ikääntyneiden määrän kasvu vaikuttavat tarpeeseen järjestää kuljetuspalveluja ja korvata matkakustannuksia.\nSairausvakuutuksesta maksetaan korvauksia sairaanhoitoon ja kuntoutukseen liittyvien matkojen kustannuksista. Sairausvakuutuksen korvaamilla taksimatkoilla siirryttiin vuosina 2010–2014 sairaanhoitopiirikohtaisen tilausvälityskeskuksen käyttöön ja sähköiseen tiedonsiirtoon. Matkat välitetään keskuksen kautta menettelyyn liittyneille autoilijoille. Näin pyritään yhdistelemään samaan suuntaan matkustavien ihmisten matkoja kustannusten säästämiseksi. Muualta kuin keskuksesta tilattuja matkoja on myös vuoden 2015 alusta lähtien koskenut kaksinkertainen omavastuu, joka ei kerrytä vuotuista omavastuuta.\nAiemmassa tutkimuksessa havaittiin sairausvakuutuksen korvaamien matkojen toteutuneen pääasiassa kohtuullisen hyvin, mutta matkustajat olivat kokeneet matkat raskaina ja tunteneet epävarmuutta esimerkiksi taksin saapumisesta ja avun saamisesta kuljettajilta. Amartya Senin (1993) mukaan ihmisillä on erilaisia mahdollisuuksia saavuttaa tavoittelemiaan toimintoja. Resurssi, kuten esimerkiksi oikeus palvelun käyttöön, ei välttämättä merkitse palvelun saamista tai kokemusta sen hyvästä toteutumisesta. Toimintamahdollisuudet täytyy pystyä muuntamaan tavoitelluiksi toiminnoiksi. Tutkimuksessa tarkastellaan haastatteluaineiston kautta matkakorvausten käyttäjien matkan toteutumisen edellytyksiä soveltaen ajatusta toimintamahdollisuuksista ja kysytään mitä palvelun saavuttamiseen käytännössä tarvitaan, mitkä tekijät auttavat ja estävät matkojen toteutumista. Esityksessä tarkastellaan alustavia tuloksia ja pohditaan lähestymistavan rajoituksia.\nIkäihmiset teknologisoituvassa yhteiskunnassa\nLea Stenberg, Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto ry\nTeknologisoituva, ja tätä nykyä vauhdilla digitalisoituva yhteiskunta tarjoaa runsaasti mahdollisuuksia mutta myös haasteita ikäihmisten näkökulmasta. Käyttäjälle kätevä teknologia KÄKÄTE-projektissa (2010-2014) tartuimme aiheeseen useista näkökulmista.\nYksi haaste liittyy kokemusperäisen tiedon puutteeseen. KÄKÄTE-projekitssa toteutimme 15 erilaista kyselyä, joista 13 oli suunnattu ikäihmisille. Kyselyihin vastasi yhteensä lähes 6000 ikäihmistä. Kyselyjen aiheet liittyivät muun muassa ikäihmisten toiveisiin eri teknologioita (esim. turvapuhelimet tai pelit) kohtaan, toiveisiin tulevaisuuden asumiseen tai digitalisaation haasteisiin ja asenteisin sen suhteen. Lisäksi teimme viisi tutkimusta, jotka liittyivät mm. automaatteihin ja maksupäätteisiin ikäihmisen näkökulmasta sekä ikääntyneiden toivomuksiin teknologian suunnittelijoille/kehittäjille. Toinen haaste liittyy tiedon hajanaisuuteen. Kokoamalla Ikäteknologian sanaston halusimme myötävaikuttaa ylipäänsä tiedon saatavuuden helpottamiseen. Ikäteknologian hyvät käytännöt raportti kokosi yhteen 12 case-kuvausta ja deduktoimme niistä onnistuneen käyttöönoton edellytyksiä. Ikäteknologian kokeilut-raportissa kuvataan 2000-2010 Suomessa toteutetut kehittämishankkeet, joihin ikäihmiset osallistuivat.\nTiedon saatavuus eri teknologioista on haaste sekä ikäihmisille, että heidän parissaan toimiville. Kokosimme kahdeksasta eri teknologiasta oppaat, joissa kuvataan maassamme saatavilla olevat teknologiset ratkaisut, vertaillaan näitä sekä annetaan vinkkejä hankintaan (”muista ainakin tämä” -\nKÄKÄTE-projektin työtä jatkaa pysyvänä toimintana Vallin Ikäteknologiakeskus. Tiedontuotanto jatkuu edelleen, tuoreimpina Arjen älykkäät välineet -opas ikäihmisille sekä sähköisen asioinnin kokemusperäisiä haasteita selvittävä tutkimus.\nKäsitteellisiä näkökulmia ja tutkimusmenetelmiä ikääntymisen, hoivan ja uusien teknologioiden tutkimiseen\nSakari Taipale & Mia Tammelin, Jyväskylän yliopisto\nTyöryhmässä esittelemme sitä, kuinka tutkimusryhmämme tulee tutkimaan ikääntymistä teknologiaja hoivatutkimuksen näkökulmista ensi vuonna käynnistyvässä Ikääntymisen ja hoivan tutkimuksen huippuyksikössä (CoE AgeCare). Käymme esityksessämme läpi tutkimustamme ohjaavia keskeisiä käsitteitä ja tutkimusmenetelmiin liittyviä ratkaisuja. Yhtäältä tulemme tutkimaan sitä, kuinka ikäihmiset käyttävät itsenäisesti jo vakiintunutta tieto-ja viestintäteknologiaa sekä uusia teknologisia laitteita ja sovelluksia järjestelläkseen tarvitsemansa palvelut ja avun. Aktiivisen käytön ohella paneudumme myös toissijaiseen, välittyneeseen käyttöön (’proxy use’), jossa ikäihmisten hoivaa järjestellään perheenjäsenten, hoivatyöntekijöiden ja muiden läheisten avustuksella (’warm experts’). Toiseksi tutkimme hoivatyön muutoksia digitalisaation näkökulmasta. Tulemme seuramaan teknologisten laitteiden ja sovellusten vaikutuksia hoivatyöntyön luonteen muutoksiin pitkittäistutkimuksen keinoin. Tutkimme myös hoivatyöntekijöiden suhtautumista heidän työssään käyttämiä teknologiaratkaisuja kohtaan päiväkirjamenetelmän avulla. Laskemme hoivateknologiaksi kaikki uudet laitteet ja sovellukset, jotka valjastetaan hoivatarpeiden tyydyttämistä ikäihmisten, heidän perheenjäsentensä tai hoivatyötekijöiden toimista


Pistokokeen karu tulos: 90 % vettähylkivistä ulkoiluvaatteista sisältää maksaa vaurioittavia ympäristömyrkkyjä - T&T\n26.1.2016 klo 12:15\nYmpäristöjärjestö Greenpeacen Ruotsin osastossa tehdyn selvityksen perusteella yhdeksän kymmenestä vettähylkivästä ulkoiluvaatteesta sisältää perfluorattuja eli niin sanottuja PFAS-yhdisteitä, NyTeknik kertoo. \n– Tikittävä ympäristöpommi, tilannetta luonnehtii Ruotsin Greenpeacen johtaja Annika Jacobson.\nPFAS-yhdisteitä käytetään ulkoiluvaatteiden ja -jalkineiden tekemiseen paremmin vettä ja likaa hylkiväksi. Ne saattavat THL:n mukaan kuitenkin aiheuttaa oppimis- ja käyttäytymishäiriöitä sekä maksasairauksia. Lisäksi PFAS-yhdisteet saattavat heikentää elimistön puolustusjärjestelmää, sekä häiritä kehitystä ja lisääntymistä.\nMyös Ruotsin kemikaaliviranomaisten tekemien eläinkokeiden perusteella PFAS-yhdisteet voivat suurina pitoisuuksina aiheuttaa maksavaurioita. PFOA-ryhmän perfluorattuja yhdisteitä epäillään myös syöpää aiheuttaviksi. PFAS-yhdisteet eivät myöskään hajoa helposti luonnossa.\nRuotsin Greenpeace teki pistokokeita 40 ulkoilutuotteeseen, jotka edustivat 11 eri tunnettua tuotemerkkiä. Mukana oli vaatteiden lisäksi myös jalkineita. Yhdeksän kymmenestä tuotteesta sisälsi PFAS-yhdisteitä.\n– Yritysten täytyy ryhdistäytyä. Hiihtoloman viettäjien ei pidä joutua tilanteeseen, jossa he ovat ymmällään, voiko heidän ostamansa takki levittää näitä aineita luontoon, Annika Jacobson sanoo.\n26.1. 2016 klo 13.01 lisätty lause: PFAS-yhdisteet eivät myöskään hajoa helposti luonnossa.\nPenis ei ole enää entisensä - Tutkimus: Saasteet pilaavat jääkarhujen seksielämän\nJääkarhuilla ei ole ihmisen muokkaamassa maailmassa helppoa. Sen lisäksi, että ilmastonmuutos vähentää jääpeitettä arktisilla alueilla, myös kemialliset saasteet sotkevat niiden elämää.\n99 % korppikotkista katosi - syynä karjan kipulääke\n1990-luvulla tapahtui dramaattinen kato Etelä-Aasian korppikotkakannoissa.\nSeitsemän valasta lentorahtina – kuljetusyhtiön oudoimmat kuljetuskeikat\nKuljetusyhtiö FedEx on vuosien varrella saanut mitä omituisimpia tehtäviä.


Marsh-hibiscus - Naisten aikakauslehti\nTänään puutarhoissa löydät koristepensaat ja kukat, jotka eivät ole vain tuttuja keskikaistalla, mutta eivät niin kauan sitten, jotka tulivat Euroopasta tai kuumista maista. Esimerkiksi Malvaceae-perheen edustaja - Hibiscus, joka houkuttelee kirkkaan skarletin suuria kukkia, on pitkään rakastanut kaikkia puutarhureita, jotka haluavat koristaa sivuston monivuotisilla kasveilla, jotka eivät vaadi erityistä hoitoa.\nSwamp hibiscus: valokuvan ja laitoksen ominaisuudet\nKeskiradalla, 2 lajia hibiscus kiinni hyvin: pohjoinen ja suo. On huomattava, että pohjoinen, nimestään huolimatta, ei ole kovin vakaa pakkasille, ja se kykenee kestämään vain hyvin miedon eurooppalaisen tyyppisen talven ilman menetystä. Myrskyn hibiscus, jolla on kaikki sen termofiilisyys, on paljon kestävämpi, mikä määritteli sen kohtalon. Nykyään tätä lajia Malvowsia kasvatetaan aktiivisesti myös Siperian puutarhoissa. Mikä on sen suosion syy?\nSuon hibiscus on tyypillinen perheenjäsenensä: sen kukkien muoto ja väri muistuttavat mallowia - suuria, halkaisijaltaan 12 cm, terälehdet vaaleanpunaisella gammalla ja tummat täplät korolla, kaksinkertainen perianti ja podchashy, joka on luontainen koko ruusuun. Kauneudessa nämä pensaat pystyvät kilpailemaan jopa ruusujen kanssa, ja niiden vaatimattomuudesta jälkimmäiseen verrattuna puutarhurit rakastavat heitä. Huolimatta siitä, että hibiscus tarvitsee luoda oikeat olosuhteet, ja se on nirso maaperän kosteudesta yleensä, jopa aloittelija puutarhuri on tyytyväinen tähän monivuotiseen. On huomionarvoista, että suon hibiscus voidaan jopa kasvattaa asunnossa, loggiassa, isossa ammeessa. Vaikka tämä pensas keskittyy lähinnä avoimeen maahan.\nTärkeä asia niille, jotka haluavat koristaa puutarhojaan hibiscusilla, on, että kasvi säilyttää hyvin karsimisessa annetun muodon. Yleensä tämä menettely suoritetaan ennen kevään alkua, päästä eroon vanhoista, kuolleista oksista, samalla estämällä pensaan kasvua. Jopa ottaen huomioon sen jatkuvan valvonnan, aikuisen suon hibiscus, jonka korkeus on 2,5-3 m, leveys vaihtelee välillä 1 - 1,8 m. Useat peräkkäin istutetut pensaat muodostavat tiheän suojan, jonka seurauksena hibiskin pääpuutarha puutarhassa tulee alueeksi alueiksi.\nJopa karhean Siperian talven olosuhteissa, kun ilman lämpötila laskee alle -30 asteen, suon heijastinjuuren juuret, lumen läsnä ollessa maassa, eivät jäätyä. Tämän seurauksena bush säilyttää nimensä monivuotinen ja voi elää 20 vuotta. Jos hänellä on oikeat olosuhteet, jopa muovaukseen, eteläisillä alueilla kukinta on ympäri vuoden ja pohjoisessa - kevään puolivälistä myöhään syksyyn.\nSiementen siemenkuoren kasvun erityispiirteet\nHibiscus-suon jäljentäminen tapahtuu kahdella tavalla, useimmissa väreissä perinteisesti: varttamalla ja kylvämällä. Kasvava hibiscus siemenistä on paljon helpompaa, koska ne voidaan ostaa myöhempää käyttöä varten, ja niiden saatavuus on paljon suurempi kuin yksittäisten taimien. Hibiscus-siementen kylväminen edelleen istutuksella kevään keskellä tehdään tammikuussa tai lähempänä helmikuun alkuun. Aiemmin elinkelpoisten siementen valitsemiseksi ja itämisen stimuloimiseksi ne lävistetään nastalla ja liotetaan epiiniin tai liuokseen, jossa on heikosti kaliumpermanganaattia 10-12 tunnin ajan, jonka jälkeen ne on annettava 1-2 tuntia "levätä" puhtaalla paperilokerolla tai kankaalla.\nMaaperänä käytetään turvetta ja hiekkaa yhdistettynä 2: 1 -suhteeseen. Säiliön pohjaa ei tarvitse linjata tyhjennysmateriaaliin - sinun pitäisi luoda tavallinen hibiscus-kosteus purkamisvaiheessa. Siemenet jakautuvat pinnan päälle säilyttäen suuria aukkoja niiden välillä ja puristetaan hieman alustaan ilman päällekkäisyyksiä. Lasi levitetään säiliöön tai kiristetään kalvolla pienen kasvihuoneen vaikutuksen aikaansaamiseksi. Taimet, joilla on taimet, on poistettava lämmöstä, säilyttämällä sen 25 asteen lämpötila ja antamaan sille pienempi lämmitys vähintään useita tunteja päivässä. Helpoin tapa tehdä tämä on sijoittaa astia lämmittimen yläpuolelle 30-50 cm: n korkeudelle.\nTaimien ilmaaminen suoritetaan 1-2 kertaa päivässä, joka toinen päivä maaperää ruiskutetaan vedellä huoneenlämpötilassa, jotta voidaan säilyttää kosteus, joka on tärkeätä hibiskille, kasvihuoneessa. 21. päivän jälkeen taimet voidaan avata pitkään: alkaa 1 h., Vähitellen nostamalla tämä ero 5-6 h. Yksittäisten säiliöiden poiminnat tehdään aikaisintaan kuin kolmas lehti, joka ilmestyy versoihin, ja avoimeen maahan suositellaan laskeutumaan, kun maa lämpenee hieman. Hibiscus-ruokinta kasvinviljelyn vaiheessa ei käytännössä käytetä: kun istutetaan erillisiksi ruukeiksi, humus lisätään maaperän osiin, mikä riittää saamaan tarvittavia hivenaineita kukkaan.\nIstutus ja hoito: puutarhurit neuvoja\nEnnen kuin otat suo hibiscus avoimeen maahan, on tarpeen noutaa se mukava paikka. Koska kasvi on peräisin subtrooppisilta, se arvostaa kosteutta, joka ulottuu myös maaperään. Ihanteelliset Hibiscus-istutusalueet ovat ne, jotka ovat lähellä vettä tai jotka ovat suojassa. Samalla on mahdotonta sallia tämän alueen jatkuvaa varjostusta. Pensas saa paljon valoa, muuten sen kukinta on niukkaa ja lyhytikäistä, mutta lehtien määrä kasvaa. On myös toivottavaa siirtää maaperän pH happamuuden suuntaan, mutta tämä tekijä ei ole yksi ratkaisevista: hibiscus voi myös kasvaa neutraalissa pH: ssa.\nRavinteita tarvitsevat erityisesti kasvit ennen kasvukautta ja sen aikana (jos se ei ole ympäri vuoden), joten ennen istutuksen siirtämistä kaivettuun reikään 2 kertaa korkeammalle kuin juurien ympärille, sinun täytyy heittää komposti tai humus pohjaan tai päästä myymälän lattialle lannoite kyllästämään maaperää. Rikkaampi se tulee olemaan ravinteita, sitä laajempi ja korkeampi, kun se kasvaa.\nTämä on erityisen tärkeää, kunnes kasvi saavuttaa 3 vuotta, eli kukinnan alkamisajan. Typpipitoisten lannoitteiden jälkeen ruokinta suoritetaan kuukausittain keväällä ja kesällä. Talvella alustaa rikastetaan vain kaliumfosfaattiseoksilla. Tässä tapauksessa järjestelmää noudatetaan aina: kastelu, ruokinta. Kukinta-ajan juuren alla olevan veden tärkeimmän osan lisäksi on välttämätöntä jatkuvasti ruiskuttaa lehtiä erillisellä vedellä, joka tarvitsemansa kosteuden säilyttämisen lisäksi toimii ehkäisynä hämähäkki-punkille.\nMiten levittää hibiscus puutarha?\nHibiscus-karsinta alkaa silloin, kun pensaan korkeus on 60 cm: se lyhenee täsmälleen puoleen. Tällainen siirto ei salli, että kukaan, joka on juuri tullut kukinnan valmisteluvaiheeseen, siirtyy kasvuun ja uuden lehtien muodostumiseen. Hibiksen pääkarsinta tapahtuu keskellä talvea, kun vanhat versot tuhoutuvat, ja vain puumainen osa pensaasta pysyy.\nJos ohitat karsimisen ja puristamisen, Hibiscus jatkaa vetämistä ylöspäin, mutta se ei saa tarvittavaa paksuutta, ja koristeellinen aita on harvinainen ja ohut. Myös kuolleet kukkapäät tuhoutuvat varmasti, mikä ei ainoastaan edistä uusien kukkien syntymistä, vaan myös estää siementen muodostumisen ja sen jälkeisen kasvin itsensä kylvämisen.\nHibiscus toistaa itsenäisesti, kun kukkien podut muuttuvat ruskeaksi ja alkavat pudota maahan. Kaikki puutarhurit eivät tykkää tästä hetkestä, koska jos et hallitse tätä prosessia, ensi vuonna koko puutarha tulee nuoriin hibiscus-pensaisiin, ja sen suunniteltu muotoilu rikkoutuu. Kuitenkin, jos haluat vain kerätä siemeniä lisätuotantoon, älä tuhoa muutamia kuivia kukkapäät, odota, kunnes palot näkyvät ja tummenevat niiden pintaa. Hibiscus voidaan levittää myös leikkaamalla, jolloin siitä otetaan keväällä useita nuoria versoja ja juurruttamalla ne maahan.\nJoulukuussa on suositeltavaa peittää maaperä pensaan ympärille lehtineen tai puun oksilla, jos lumipuutos on todennäköistä: juuret kuivuvat usein maan jäätymisestä. Muita tekijöitä, asiantuntijoiden mukaan, ei ole erityistä roolia suon hibiscus. Kuten muutkin pensaat, niin heitä hyökkää kirvoja, joista vain säännöllinen käsittely luonnollisilla korjaustoimenpiteillä voidaan suojata tai harvoin kemiallisilla valmisteilla.\nTärkeimmät tähän laitokseen liittyvät ongelmat - kukkien puute, lehtien lasku sen alaosassa, lehtien keltaisuus ja sen letargia - liittyvät suoraan kosteuden ja valon puutteeseen sekä typpilannoitteiden ylimäärään. Siksi, jos haluat, että suo Hibiscus ilahduttaa sinua koko vuoden terveellisestä ulkoasustaan, kiinnitä huomionne sen alueen valoon ja jatkuvaan kostutukseen, jossa se kasvaa.\nEdellinenSalaatti on helppoa\nSeuraavanaKuvioliivit vastasyntyneelle. miten ommella liivi\nLohi ja taimen kaksoiskattilassa


Jokerit kärsi tappion vieraskaukalossa - Juuso Puustinen ratkaisi kamppailun\nKoti KHL Jokerit kärsi tappion vieraskaukalossa – Juuso Puustinen ratkaisi kamppailun\nJokerit kärsi tappion vieraskaukalossa – Juuso Puustinen ratkaisi kamppailun\nJokerit kärsi tappion tänään pelatussa vierasottelussa, kun se sai vastaansa Neftehimikin. Kamppailun ratkaisijaksi nousi Juuso Puustinen.\nHyvän alkukauden pelannut Helsingin Jokerit kärsi tappion tänään pelatussa vierasottelussa Neftehimikiä vastaan. Tiukka kamppailu ei ollut missään vaiheessa selvä peli kummallekaan joukkueelle, sillä se ratkesi vasta jatkoajan puitteissa lukemiin 2-1.\nJokerien ainokaisesta osumasta Venäjän maaperällä vastasi Geoff Platt, kun hyökkääjä onnistui tasoittamaan ottelun toisen erän ensimmäisellä peliminuutilla. Maaliin ei löytynyt syöttäjiä.\nNeftehimik siirtyi kamppailussa johtoon ensimmäisen erän puolivälissä, kun NHL:stäkin tuttu Andrej Nestrasil vei kotijoukkueen johtoon. Maaliin syöttäjiksi merkittiin Pavel Padakin sekä Dmitry Ogurtsov.\nKoska varsinaisella peliajalla ei nähty enempää osumia, siirryttiin ottelussa jatkoajalle. Kotijoukkueen sankariksi nousi lopulta HIFK-taustaakin omaava Juuso Puustinen, joka iski voittomaalin puolitoista minuuttia ennen jatkoajan päättymistä.\nTappiosta huolimatta Jokerit majailee Läntisen konferenssin kolmantena, eikä helsinkiläisseuran edellä majaile kuin kaksi KHL:n suurseuraa, Pietarin SKA sekä CSKA Moskova.


Pessi - Juoksufoorumi.fi\nPessi last won the day on January 27 2019\nPessi had the most liked content!\nReenaaja reacted to viestistä ketjussa: JJ87 (Maraton alle 2.50) 16. toukokuuta , 2020\nPessi reacted to viestistä ketjussa: ErAh (--------) 9. joulukuuta , 2019\nPessi reacted to viestistä ketjussa: RistoT. Loppuelämän juoksutavoitteet;5 km/20 min, 10 km /40min, 1/2 Mara 1.30 h 8. joulukuuta , 2019\nPessi reacted to viestistä ketjussa: RistoT. Loppuelämän juoksutavoitteet;5 km/20 min, 10 km /40min, 1/2 Mara 1.30 h 6. joulukuuta , 2019\nPessi reacted to viestistä ketjussa: ErAh (--------) 5. joulukuuta , 2019\nPessi reacted to viestistä ketjussa: ErAh (--------) 4. joulukuuta , 2019\nPessi reacted to viestistä ketjussa: JJ87 (Maraton alle 2.50) 3. joulukuuta , 2019\nPessi reacted to viestistä ketjussa: Marathon läpi 3. joulukuuta , 2019\nPessi reacted to viestistä ketjussa: kiljander (2021: Spartathlon) 3. joulukuuta , 2019\nPessi reacted to viestistä ketjussa: Jalmari17 (maraton alle 2:48, puolikas alle 1:20 ja kymppi alle 37) 3. joulukuuta , 2019\nPessi reacted to viestistä ketjussa: ErAh (--------) 2. joulukuuta , 2019\nWallander reacted to viestistä ketjussa: Pessi (5 km alle 20 min) 4. marraskuuta , 2019\nriopentti reacted to viestistä ketjussa: Pessi (5 km alle 20 min) 3. marraskuuta , 2019\nSteadyRunner64 reacted to viestistä ketjussa: Pessi (5 km alle 20 min) 3. marraskuuta , 2019\nPexrun reacted to viestistä ketjussa: Pessi (5 km alle 20 min) 3. marraskuuta , 2019\nTumpelo reacted to viestistä ketjussa: Pessi (5 km alle 20 min) 3. marraskuuta , 2019\nHCl reacted to viestistä ketjussa: Pessi (5 km alle 20 min) 3. marraskuuta , 2019\nPessi vastasi ketjuun alueella Jäsenten harjoituspäiväkirjat\nJuoksua 10,5 km aikaan 1:12:38 (6:57 min/km) keskisykkeellä 130. Itselle harvinaisesti alustana oli pääosin polku ja ehkä vielä tarkemmin lumi/jää. Entisen työkaverin kanssa oli kiva käydä lenkillä ja parantaa maailmaa. Tämä viikko ei mennyt kovinkaan putkeen treenien vinkkelistä, työkuorma ja muun elämän rajoitteet olivat tällä viikkoa liikaa. Toivotaan ensi viikosta parempaa.\nWallander reacted to viestistä ketjussa: Pessi (5 km alle 20 min) 30. lokakuuta , 2019\nMaraToni reacted to viestistä ketjussa: Pessi (5 km alle 20 min) 29. lokakuuta , 2019\nPessi vastasi ketjuun alueella Yleinen keskustelu\nVeikkaan että Juhani ”Tami” Tamminen on yksi kolmesta..\nJuoksua 11,4 km aikaan 1:11:49 (6:24 min/km) keskisykkeellä 124. Vähän väsynyttä taapertamista. Tänään talvirenkaat alle ja nyt onkin jo maa valkeana ja ennusteissa pakkaskelejä koko alkavalle viikolle.\nJuoksua 10,0 km aikaan 59:09 (5:55 min/km) keskisykkeellä 138. Viikonlopun kunniaksi iltalenkki pimeässä ja märässä, mutta silti ihan mukava lämpötila ja tunnelma, sykkeet korkeat.\nJuoksua 8,1 km aikaan 50:12 (6:11 min/km) keskisykkeellä 126.\nPäivällä tunnin verran punttien kolistelua keskisykkeellä 90. Kovin vaimeasti puntit nykyään(kin) kolisevat.\nJuoksua 7,1 km aikaan 45:10 (6:24 min/km) keskisykkeellä 125. Rauhallinen lenkki lasten mentyä nukkumaan. Ensimmäistä kertaa tälle syksyä maa valkeana.\nPessi vastasi ketjuun alueella Yleistä keskustelua juoksusta\nReipas tunteroinen punttisalilla keskisykkeellä 97. Alkuun vartti lämmittelyä soutulaitteella ja kuntopyörällä, sitten kolmisen varttia kaikenmaailman liikkeitä koko kropalle. Tarkoituksena oli vaan totuttaa lihasten paikkoja pitkästä aikaa kuntosaliharjoitteisiin. Yritin vielä treenin lopussa juosta hetken aikaa matolla, siitä ei tullut kuitenkaan yhtään mitään. Ensi viikolle merkattiin kalenteriin kollegan kanssa pari päivää aikoja kuntosaliharjoitteille. Tarkoituksena on siis käydä työviikolla nostelemassa painoja ruokatunnin yhteydessä joka voisi olla kokonaistaloudellisesti tehokas ratkaisu, sillä kuntosali, työpaikka ja useat lounasravintolat ovat kaikki muutaman sadan metrin säteellä 🤔\nAamulla juoksua 6,3 km aikaan 36:46 (5:52 min/km) keskisykkeellä 129. Iltapäivällä juoksua 9,8 km aikaan 58:38 (5:59 min/km) keskisykkeellä 131. Työmatkat juosten. Lounas Hesburgissa ja palaverien saldona 2,5 viineriä niin ei varmaan tarvitse taaskaan ainakaan laihtumista pelätä 😆😆\nEn kyllä luuserointi-termiä viljelesi tässä yhteydessä. Sen mitä itse olen nähnyt niin askel on kevyt ja nopeutta löytyy. Siinäkin mielessä olen odotellut vähän, että milloin räjäytät pankin. Vielä ei ollut ehkä sen vuoro, mutta reilu ennätys ei-suunnitellulla juoksulla kertoo siitä, että potentiaalia on varmasti vielä piilossakin. Kai meillä kaikilla on vähän erilaiset ominaisuudet yleensäkin ja jotkut ovat vaan melkoisia kestävyyskoneita melkein ilman treeniäkin (ilmeisenä selvennyksenä että en toki lue itseäni näihin kesävyyskoneisiin). Mutta jos ja kun kerran spekuloida saa niin mikä sinulla on oma kokemus ja näkemys ominaisuuksistasi kestävyysjuoksun suhteen? Ja osaatko analysoida (tai arvailla) onko esim. verenpainelääkkeellä (jonka käytöstä joskus muistaakseni keskusteltiin) vaikutusta pitkäkestoisessa suoritteessa? Ja mikä on se treenaustapa tai filosofia jolla kehitystä tulisi tässä kohtaa helpoiten lisää? Tuo suunnitelma kuulostaa kyllä hyvälle, mutta jatkan sitä vielä sen verran, että turkishaalarijuoksun jälkeen ylimenokausi jonka jälkeen aletaan kääntämään päät pikkuhiljaa kohti Terwamaratonia? 😉\nAamulla juoksua 6,1 km aikaan 36:09 (5:57 min/km) keskisykkeellä 133. Alkuillasta juoksua 6,4 km aikaan 36:36 (5:42 min/km) keskisykkeellä 135. Juosten töihin ja takaisin. Ihan mukava tapa liikkua työmatka ja nykyisestä toimistosta löytyy onneksi myös suihku. Kotimatkallle olivat jalat keventyneet ja tuuli kääntyi myötäiseksi, aamulla taasen oli kaunis auringonnousu. Kyllä tämä tästä 👍\nJuoksua 6,0 km aikaan 37:30 (6:14 min/km) keskisykkeellä 126. Juoksin töistä kotiin kiireisen päivän jälkeen, ihan surkeaa menoa alusta loppuun. Illalla sählymokkena tunti keskisykkeellä 105. Hyvät hiet, jospa nuo tämän päivän treenit auttaa palautumaan lauantain kympistä joka tuntui kyllä vielä tänään kropassa.\nJuoksua 12,1 km aikaan 59:43 (4:57 min/km) keskisykkeellä 155. @Seppo ja muiden maratoonarien innoituksesta TV 10km @4:47 min/km. Loppuun ja alkuun kilometri verkkaa.


Personal trainer noudatti ravintosuosituksia – kunto huononi hetkessä – Stara\nPersonal trainer noudatti ravintosuosituksia – kunto huononi hetkessä\nViihdeuutiset 20.6.2016, 19:00 · Annukka Heikkilä\nKunto-ohjaajana toimiva Tomi Kokko on ollut usein julkisesti Suomessa vallitsevia virallisia ravintosuosituksia vastaan. Kokosta tehtiin taannoin dokumentti, jossa hän haastaa itsensä elämään ravintosuositusten mukaan 30 päivän ajan samalla, kun hänen elintoimintojaan ja arvojaan tarkkaillaan.\nSubilla huomenna 21. kesäkuuta kello 21.00 alkaen esitettävän dokumentin trailerissa nähdään, miten Kokko aloittaa kuukauden kestävän haasteen, jossa hän päättää syödä 30 päivää täysin virallisten ravintosuositusten mukaisesti. Trailerista voidaan päätellä, että Kokon kunto on heikentynyt, hän on väsyneempi, ja jopa lääkäri kehottaa häntä lopettamaan kokeilun.\nTomi Kokko on jo pitkään ollut virallisia ravintosuosituksia vastaan. Hän ei normaalisti tue viljan tai maitotuotteiden syömistä, ja korostaa niiden sijaan etenkin hyvien rasvojen tärkeyttä ruokavaliossaan. Tomi Kokko on erikoistunut ihmisten elämäntapamuutoksiin, mutta päätti tällä kertaa laittaa oman terveytensä todelliseen testiin. Dokumentin ensi-ilta on lauantaina 5. maaliskuuta Helsingissä Sokos Hotel Presidentti -hotellissa.\n**30 päivän ihmiskoe – VIRALLINEN TRAILERI!!\n**30 päivän ihmiskoe – viralliset ravintosuositukset puntarissa -dokkarin VIRALLINEN TRAILERI on juurikin tässäI!! Check it out!!Sen kunniaksi myös KOLME lippua taas jakoon onnekkaille lauantain ensi-iltaan (arvo 27€ per lippu!) Helsinkiin!! Tägää kuvan alle kommenttikenttään KAKSI kaveria jotka haluat ottaa mukaan julkkareihin. Voit halutessasi myös pistää trailerin jakoon.Kilpailu päättyy ja voittajat arvotaan tänään klo 22.Liput on nyt myyty lähes loppuun!! Jos et luota arpaonneesi, poista omasi nopeasti täältä: https://www.facebook.com/events/551058011736271/Huom. Tilaisuus on K-18.Nähdään lauantaina,Tomi Kokko—————————————————————————-Facebook ei sponsoroi, suosittele tai hallinnoi tätä kilpailua millään tavalla. #30päivänihmiskoe #virallisetravintosuosituksetpuntarissa #virallinentraileri #ensiilta #lauantaina\nPosted by Tomikokko.com on Monday, February 29, 2016\nLiput vuoden puhutuimman dokkarin ensi-iltaan täältä:https://www.facebook.com/events/551058011736271/\nPosted by Tomikokko.com on Wednesday, February 24, 2016


Vuokrataan kerrostalo Kaksio - Joensuu Keskusta Kauppakatu 4 b A\n2h + k + lasitettu parveke ..., kerrostalo, 690 €/kk, 44 m²\nvuokrahuoneisto, Joensuu, Keskusta, Kauppakatu 4 b A\nTyylikäs ja siistikuntoinen kaksio keskustasta, hyvältä paikalta. K-Citymarket aivan asunnon läheisyydessä. Asunnossa laminaattilattiat, kylpyhuoneen lattia laatoitettu ja varustettu suihkukaapilla. Seinät maalattu (2017 valkoiseksi). Tilava, huoneiston levyinen lasitettu parveke. Huoneisto sijaitsee kolmannessa kerroksessa ja taloyhtiössä on hissi! Hissi B-rapun puolella.\nKauppakatu 4 b A, 80100 JOENSUU\nSähkö: Vuokralainen tekee oman sähkösopimuksen. Vesi Vesimaksun ennakko maksetaan vuokranantajan tilille vuokranmaksun yhteydessä\nAutopaikka: Kaikki paikat nyt varattuna, 10 e/kk tolppapaikka\n3-5v sisällä pihan asfaltointi, väestönsuojien kunnostus,\nparvekkeiden kunnon päivittäminen


Mitenköhän tässä kaikessa käy: Lukumaraton: NYT\nSuketus 10. heinäkuuta 2013 klo 11.06\nMahtavaa, draivi päälle vaan! Toivottavasti maraton on antoisa ja mieluisa kokemus, itse odotan kovasti kahden viikon päästä olevaa omaani... ;)\nMaukka 10. heinäkuuta 2013 klo 14.24\nHjee, toistaiseksi hyvin menee. Kiitos!\nAnnami 10. heinäkuuta 2013 klo 13.11\nAnnami 11. heinäkuuta 2013 klo 1.22\nMielenkiintoista todellakin kuulla, miten paljon te ahkerat maratoonarit luitte vuorokauden aikana. Kahviloissa kiertely maratonin aikana kuulostaa hauskalta idealta. :)\nAnonyymi 10. heinäkuuta 2013 klo 14.34\nOi miten romanttiselta kuulostava lukupäivä; kahviloita ja kirjoja! :D Täälläkin satoi aamusta vettä ja ajattelin nököttäväni sisällä lukien koko päivän, mutta auringon pilkahdellessa voipi olla, että nenä suuntaa myös jonnekin ulkoilmaan sarjakuva kainalossa.\nMummo vastaan muu maailma – kuulostaa varsin hauskan omituiselta nimeltä :D\nLukuiloa ja kisakuntoa!\nMaukka 10. heinäkuuta 2013 klo 18.55\nKiitos, samaa sinne! Romantiikka kyllä kärsi hieman, kun lyllersin kotiin vatsa kahvista ja teestä hyllyen. :D Kanniskelin mukanani koko päivän pitkävartista sateenvarjoa, mutta tietenkään ei sitten enää satanut enää pisaraakaan – vaikka parempi niin!\nMargit 10. heinäkuuta 2013 klo 14.39\nLukeminen kahviloissa kuulostaa mukavalta! Menestystä.\nSitä se olikin! Tosin maha pinkeänä taapersin kotiin ja kaduin possuiluani, olkoonkin että ahmin lähinnä nesteitä. :D\nMinna Vuo-Cho 10. heinäkuuta 2013 klo 15.47\nMinunkin olisi varmaan pitänyt lähteä kotoa jonnekin, kun täällä ovat lapset niskassa suhteellisen taajaan, mutta... kun siellä sataa...\nMaukka 10. heinäkuuta 2013 klo 18.56\nYmmärrän. Täällä sade taukosi, joten kanniskelin puolen päivää pitkävartista sateenvarjoa mukanani aivan turhaan. Toivottavasti saat luetuksi kotonakin! ^^\nMarile 10. heinäkuuta 2013 klo 16.40\nTsemppiä ja lukuiloa!:)\nMaukka 10. heinäkuuta 2013 klo 18.57\nSonja 10. heinäkuuta 2013 klo 16.57\nHauskaa maratonia! Olen tällä hetkellä internetitön jo kai viidettä päivää, joten seurailu ei juuri onnistu, kun kirjastokin kai menee piakkoin kiinni... Mutta lystiä lukemista, tulen lukemaan myöhemmin, kuinka loppuaika maratonista sujui.\nMaukka 10. heinäkuuta 2013 klo 18.58\nKiitos! Melkein toivon itsekin olevani netitön, kun täytyy koko ajan rajoittaa toisten maratonien seurailua, siihen nimittäin hujahtaa yhtäkkiä paljon enemmän aikaa kuin alun perin suunnitteli! :D\nHanna / Kirjainten virrassa 10. heinäkuuta 2013 klo 23.58\nIhana päivä sinulla ollut. Molemmat kiersimme ympäriinsä lukemassa. :) Kommentoin pidemmin luettuja, kun saan oman maratonini purkkiin.\nMaukka 11. heinäkuuta 2013 klo 10.26\nPanin maratonhulinassa merkille lukupaikkasi! :D Muuri oli etenkin vaikuttava valinta, hihii! Käyn itse myös ällistelemässä paremmin hiukan myöhemmin, nyt pitäisi vielä pysyä lujana ja tehdä vähän näitä etätöitä. Oih ja voih.\nErja Metsälä 11. heinäkuuta 2013 klo 9.03\nTuo lähteminen eri paikkoihin on hauska idea, sitä munkin täytyy päästä vielä kokeilemaan. Muuten näytät valinneen saman metodin kuin minäkin, eli rennon otteen, ja hyviin tuloksiin sillä pääsekin :) Onnea!\nMaukka 11. heinäkuuta 2013 klo 10.27\nSuosittelen! Etenkin kun on arki ja itselle sai järjestettyä vapaapäivän oli kivaa, sillä monet paikat olivat aika tyhjillään.\nSonja 11. heinäkuuta 2013 klo 9.44\nEnsi kerralla teen kyllä saman minkä sinäkin eli valkkaan ohuempia kirjoja ja menen jonnekkin, en vain kyyhötä kotona lukemassa!\nMaukka 11. heinäkuuta 2013 klo 10.29\nOli vähän nynny olo niin hoikkien kirjojen kanssa. :D Kun nyt kumminkin tiedän itseni hitaaksi lukijaksi, arvelin että into pysyy korkealla kun välillä saa aina "ruksittua yhden yli". Tuntuu kyllä toimineen! Myös se vaeltelu oli hauskaa. Tuli vähän liikuttua välillä ja tietenkin ulottuvilla oli välietapeissa ah-niin-sopivasti kaikkea hyvää syötävää. x)\nBooksy 11. heinäkuuta 2013 klo 18.32\nTuo kahvilakiertely oli tyylikäs ratkaisu. Minä en päässyt parveketta pidemmälle, mutta ehkä sitten ensi kerralla, jos päädytään tiiliskivimaratooniin, kokeilen paikan vaihtelua kirjan vaihtelun asemesta. :-)\nMaukka 14. heinäkuuta 2013 klo 0.24\nSuosittelen! Ähky tuli, mutta pieni reippailu ulkosalla teki terää. :)\nKirsi Hietanen/Kirsin kirjanurkka 11. heinäkuuta 2013 klo 23.16\nLoistava suoritus! Kiitokset mukavista tunnelmista ja mukana lukemisesta!\nMaukka 14. heinäkuuta 2013 klo 0.25\nKiitos tsemppauksesta itsellesi! :) Oli hauskaa.\nKatri 13. heinäkuuta 2013 klo 19.00\nEn päässyt seuraamaan maratonia livenä, joten pitää näin jälkikäteen tulla huutelemaan. Mutta ihana lukea tällainen vähän rennompi maratoonailupostaus. Itse aion osallistua seuraavaan ja tiedän, että haluan kyllä muutakin sinä päivänä tehdä kuin lukea (vaikka siinä pääpaino tietysti on).\nMaukka 14. heinäkuuta 2013 klo 0.33\nJälkikäteen huutelu myös aina ok. :D\nOlin tosi iloinen, kun mitään suorittamispakkoa ei ilmestynytkään takaraivosta. Vähän kirpaisi, kun vertailin omaa tulostani toisten ahkeroimiin sanamääriin... mutta auttoi huomattavasti, että osasin vähän ennakoida tämmöistä sivukateutta, sillä osasin sitten maratoonatessakin tunnustella koko ajan että mikä tuntuisi kivalta ja vieläkö on hauskaa. Kuulostaa vähän pölöltä, mutta suorittamisen maku tulee äkki arvaamatta, jollei pidä varaansa. :)\nVillis / Villasukka kirjahyllyssä 14. heinäkuuta 2013 klo 22.38\nIhana idea lukea eri kahviloissa :) Onnea maratonista! Minulla oma maraton on odottamassa sopivaa aikaa...\nMinulla on juuri kesken Mielensäpahoittaja ja ruskeakastike :)\nMaukka 16. heinäkuuta 2013 klo 22.42\nKiitos! Oli kyllä kiva päivä, ah!\nHuu, ruskeakastike oli musta ilahduttavan lähellä ensimmäisen osan tasoa, vaikka muuta synkeästi ounastelin etukäteen. Toivottavasti tykkäät sinäkin ja löydät sopivan maratonhetken!\nJaana 16. heinäkuuta 2013 klo 12.49\nMahtava maraton, onnea! Voi, olisin halunnut nähdä vielä sen tärkeän huonekalun eli rakkaan nojatuolisi. Lukeminen on siitä kiva harrastus, että se ei vaadi kauheasti taloudellisia uhrauksia, mutta hyvä nojatuoli on kyllä kultaakin arvokkaampi harrastusväline!\nMaukka 16. heinäkuuta 2013 klo 22.45\nJaa kappas, eipäs tullut mieleen... Pitääpi ensi kerralla kuvata hänetkin! Ammoin muuttaessani toivon kovasti nojatuolia, mutta arvelin, ettei sellaiseen ole varaa. Vaan sattuipa sitten niin, että sopivasta konkurssimyynnistä löytyi kukkarolleni sopiva nojatuolikin, olin hirmu tyytyväinen. "Harrastusväline" on hyvä termi! :D


Tässä B2C -myyjän tehtävässä kontaktoit ja kohtaat kuluttaja-asiakkaita puhelimitse, sekä ständillä kartoittaen sähkönkulutustarpeen ja mitä asioita asiakas arvostaa sähköyhtiön valinnassa. Käytössäsi on Fortumin vaikuttava tuotekokonaisuus sekä luotettava brändi. Tavoitteenasi on myydä kuluttajille sähkösopimuksia sekä lisäpalveluita. Onnistumista työssäsi mitataan myyntimäärien ja asiakkaille tuotetun lisäarvon kautta.\nFortumin kuluttaja -myyntiin etsitään Helsingin tiimiin menestyksennälkäisiä ihmisiä, joilla tavoitteet ohjaavat omaa tekemistä ja joilta löytyy myös pelisilmää tiimipeliin.\nMeillä pääset osallistumaan Rainmakerin korkeatasoiseen myynnin koulutukseen ja työsuhteen aikana valmennamme sinusta myynnin ammattilaisen. Tarjoamme työssä kiinteän pohjapalkan 10,50€/h ja myyntiin perustuvan provisioansion. Keskimääräinen tuntiansio tavoitteen mukaisella tuloksella on 16-18 € tunnissa. Työtä tehdään arkisin 18-37,5 tuntia viikossa. Meillä onnistuessasi sinulla on mahdollisuus edetä uralla esimerkiksi Fortumin yritysmyyntiin. Tuemme sinua onnistumaan uratavoitteissasi!


Kattimania: Lämpöä syksyn kylmyyteen\nKisu ei lähde pyörähdyksestä pois?! Voi onnellista sua :-), täällä on semmoinen Prinssi Herkkis (Miiru) ettei puhettakaan kyljen kääntämisestä. Pipsu sietää sentään muutaman käännöksen ennen siirtymistään rauhallisemmalle petipaikalle. Ihana lämpöpatteri sulla!\nKattimanialaiset 11. lokakuuta 2014 klo 13.59\nJoo ei lähde :) Devi tosin onkin ihmeellisen luottavainen tapaus, kuvittelee välillä kiipeillessäkin, että mä otan kiinni, jos se sattuu luiskahtamaan....\nKissankujeita 8. lokakuuta 2014 klo 21.22\nNiin tuttu tunne, täälläkin siis kärsitään kylmyydestä. Onneksi päästään kylmyyttä pian pakoon kun muutetaan pois tästä opiskelija-asunnosta! :D Itsekin olen huomannut tuon että kissat viihtyy paljon enemmän viekussa syksyllä ja talvella.\nKattimanialaiset 11. lokakuuta 2014 klo 13.57\nOlen kateellinen! Opiskelija-asunnoissa on kyllä ihme tapa säästää lämmityskustannuksissa. Täälläkin vain toitotetaan, että 19 astetta on normaali huonelämpötila, mutta olen aika varma, ettei täällä ole sitäkään, varsinkaan makkarissa.\nPena ja Punkku 8. lokakuuta 2014 klo 23.16\nIhana lämpöpatteri sulla ja niin kärsivällinenkin... Toivon, että mun tassusankari viihtyy kainalossa myös...\nKattimanialaiset 11. lokakuuta 2014 klo 13.56\nMe Like 8. lokakuuta 2014 klo 23.41\nIhana kainalopatteri :)\nPepsi + Max 9. lokakuuta 2014 klo 8.00\nEmäntä: Oi että Devi jatkoi myös uniaan :-) Meillä ei ole vielä sähkölämmitys päällä. Yritetään vielä selvitä vain polttamalla takkaa joka päivä: säästöä niin pitkään kuin voi/jaksaa.\nMeillä ei ole mitään lämmitystä täällä :( Lapsuudenkodissa lämmitetään muuten kanssa puulla niin pitkään kuin vain voi.\nMyrsky ja Minna 9. lokakuuta 2014 klo 8.45\nPehmoinen unikaveri ♥\nKattimanialaiset 11. lokakuuta 2014 klo 13.55\nVieläpä lämmin sellainen ♥\nPiivi 10. lokakuuta 2014 klo 15.39\nParanemisia! Teilläkin näemmä sänky voittaa levottoman kanssanukkujan. Raku nukkuu peiton päällä jalkopäässä ja välillä aamuisin havahdun siihen kun potkaisen poikaa vahingossa kun koitan suoristaa jalkaa, poitsu ei välitä mitään. :D\nHeh :D Devin tapauksessa Mami voittaa muutamat potkaisut ja tönimiset <3


Netti pursuaa laadukkaita kursseja | TEK.fi\nMahdollisen talouskriisin seuraukset talouteen ovat aiheuttaneet lomautuksia ja irtisanomisia. Talouden myllerryksen vaikutukset voivat olla tekniikan akateemisten kannalta vasta alkamassa.\nVoimme pian olla tilanteessa, jossa ikävien työllisyysuutisten myötä meillä on enemmän ihmisiä, joilla on yhtäkkiä huomattavasti enemmän vapaa-aikaa.\nHyvä keino vapautuvan ajan hyödyntämiseen on uusien taitojen ja tietojen oppiminen sekä vanhan osaamisen päivittäminen. Miten se tapahtuu nyt, kun yliopistot ja erilaiset oppilaitokset ovat siirtäneet toimintaansa etäopiskeluksi, eli käytännössä verkkoon?\nVinkkejä tekniikan alan kursseista\nVerkko on täynnä korkealaatuisia verkkokursseja. Jos tietotekniikka tai tietojenkäsittely herättää kiinnostusta, on luonnollinen paikka lähteä liikkeelle FITech ICT:n kurssit. FITech on suomalaisten tekniikan alan yliopistojen muodostama verkostoyliopisto, joka tarjoaa muun muassa kaikentasoisia ICT-opintoja. FITechin ICT-kurssit ovat muuten avoimia kaikille ja suunnattu erityisesti työelämässä oleville. Kursseja alkaa koko ajan, joten mukaan vain, kun sopiva kurssi löytyy!\nJos ICT-opinnot kiinnostavat, kannattaa katsastaa myös Helsingin yliopiston tarjoamat tietojenkäsittely-moocit. MOOC, eli Massive Open Online Course, on kokonaan verkossa tehtävä kurssi, jonka osallistujamäärää ei ole rajattu. Moocit voivat olla yliopisto-opintoja tai ihan omia kokonaisuuksiaan.\nYksi moocien iso etu on se, että kurssin voi suorittaa samanaikaisesti valtava määrä ihmisiä. Kurssi siis ikään kuin skaalautuu ylöspäin: osallistujan kokemus on periaatteessa sama, oli kurssilla samaan aikaan kymmenen tai miljoona ihmistä.\nTunnetuin mooc on varmasti Helsingin yliopiston Elements of AI -kurssi, joka on perehdyttänyt jo sadat tuhannet ihmiset tekoälyn perusteisiin. Tällä hetkellä mooceja ollaan rakentamassa erityisesti FITech-verkostoyliopiston puitteissa, jossa mooccien avulla pyritään nostamaan suomalaisten digitaalisen osaamisen tasoa.\nVerkkokurssien maailma aukeaa mahdottoman laajaksi, kun lähdetään tarkastelemaan Suomen ulkopuolella olevaa tarjontaa. Eri näköisiä, tasoisia ja laatuisia kursseja on vaikka millä mitalla.\nEri yliopistojen moocit on yleensä rakennettu jollekin alustalle, ja nämä alustat sitten toimivat ikään kuin koulutuksen tarjoajina. Suurimmat ja tunnetuimmat mooc-alustat ovat varmaankin Coursera ja EdX. Verkosta löytyy runsaasti kattavia listauksia ja arvosteluja. Muutenkin ystävämme Google on paras työkalu jyvien erottamiseen akanoista, kun etsii itselleen sopivaa kurssia.\nKesällä laajaa kurssitarjontaa\nKurssitarjonta ei pysähdy kesään, vaan avoimien yliopistojen kursseja löytyy monilta aloilta myös keväälle ja kesälle. Tarjonta on laajaa ja mukaan on helppo päästä. Suomen avoimet yliopistot järjestävät jopa maksuttomia etäopintoja, jotka ovat kaikille avoimia. Kurssilista päivittyy koko ajan, mutta ilmoittautuminen kannattaa tehdä ajoissa, jossa saa paikan suosituilta kursseilta.\nYksi hyvä vaihtoehto on myös kaikkien avoimien yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen opinnot, joita voi ainakin alkukesästä suorittaa verkossa. Näistä löytyy lisätietoja avoimien yliopistojen ja avoimien ammattikorkeakoulujen sivuilta.\nMitä täytyy tietää verkkokursseista?\nVerkkokurssi on nimensä mukaisesti verkossa toteutettu ja suoritettava oppimiskokonaisuus. Usein sen toteuttaa joku koulutuksen järjestäjä, kuten yliopisto, mutta vaikkapa erilaisilla järjestöillä ja muilla tahoilla voi olla laajojakin oppimispaketteja saatavilla.\nVerkkokurssien toteuttamistapoja on monenlaisia. Yleensä kuitenkin kurssin suorittamiseen liittyy jonkinlainen verkossa oleva oppimisympäristö. Saatetaan puhua myös alustasta, jolle kurssi on ”rakennettu”. Moodle on Suomessa yleisesti käytetty ratkaisu. Yksinkertaistaen, kyseessä on jonkinlainen verkkosivu, johon kirjautumalla pääsee käsiksi verkkokurssin materiaaleihin sekä tekemään kurssisuorituksia.\nSuoritustavat ja materiaalit vaihtelevat kurssien mukaan. Yksinkertaisimmillaan suoritus myötäilee perinteistä tuhatvuotista kaavaa: katsotaan videolta luentoja ja sitten tehdään tentti tai essee. Onneksi usein kursseihin on panostettu hieman enemmän, ja nykyisistä kursseista voi löytää esimerkiksi osallistavia verkkoluentoja, välitestejä, seminaarimuotoista pienryhmätyöskentelyä ja vaikka mitä muuta. Todellisissa avantgarde-kursseissa voidaan hyödyntää jopa sisäänrakennettua oppimisanalytiikkaa tai vaikka lisättyä todellisuutta!\nJos oppimisympäristöt ovat uusi juttu, voi tuntua aluksi hukkuvansa eri vaihtoehtoihin ja valikoihin. Hitaasti käyttöön kuitenkin tottuu, varsinkin kun alustat kehittyvät koko ajan selkeämmiksi ja fiksummiksi. Tässäkin voi olla itselle hyvä uuden oppimisen paikka.\nAvainsanat: osaaminen osaamisen kehittäminen\nKirjoittaja työskentelee TEKissä osaamispolitiikan asiantuntijana.


Unico Karelia Memory petauspatja, 140x200cm | Lähdesmäki.fi\nAlennushinta 331,80 € Normaali hinta 474,00 €\nLuottosumma/ostos (EUR) 332,00 332,00 332,00\nTodellinen vuosikorko (%) 14,32 30,04 39,39\nNormaali kuukausierä (EUR)** 31,57 19,84 14,15\nLuoton kustannukset (EUR) 46,80 181,01 454,28\nMaksettava kokonaismäärä (EUR) 378,80 513,01 786,28\nKotimainen muotoutuva petauspatja edullisesti valikoimistamme. Turvalliset puhtaat materiaalit ja lyhyt kuljetusketju takaa puhtaat ja raikkaat yöunet. Unicon tuotteille on myönnetty Suomalaisen Työn Liiton Avainlipputunnus. Se kertoo valmistuksen korkesta kotimaisuudesta, yhteiskuntavastuullisuudesta ja suomalaisen ainutlaatuisen muotoilun alkuperästä. Sijauspatjan koko: 140x200cm Valitse petauspatja haluamallasi kovuudella; Medium tai erikoispehmeä Soft Karelia Memory petauspatjan sisuspehmusteena on 60mm paksu viskoelastinen erikoispehmuste. Viskoelastinen pehmuste reagoi kehon painoon sekä lämpöön ja muotoutuu nukkujan alla antaen optimaalisen tuen. Tämä petauspatja on esimerkiksi selkäkipuisten suosiossa. Viskoelastinen materiaali vähentää tuntuvasti paineen tunnetta. Päällinen on pestävissä. Pesuohje tuotteen mukana. Venytä päällinen kosteana muotoonsa. Suosittelemme käyttämään erillistä petauspatjan suojaa. Tilaustuote, toimitusaika noin 2 viikkoa varastoomme. Edullinen toimitus ympäri Suomen.\nArvostele:Unico Karelia Memory petauspatja, 140x200cm


Lähetetty: 14.08.2015 21:53\nKaiken maailman blingblong feikkikiinan osiin on varaa, mutta ei kunnon öljyihin? Mä nautin siitä kun tuo sun konees ny sitten kilkkaa kiinni.\nLähetetty: 14.08.2015 22:25\nOnhan se nyt melkein ihan sama mitä öljyy mankin koneeseen syöttää, rapsi öljyäkin voi käyttää hätätapauksessa.\nLähetetty: 14.08.2015 23:23\nEn kyllä mitään vitosen öljyjä laittas yli tonnin koneeseen\nLähetetty: 14.08.2015 23:34\nvai että oikeen mineraalipaskaa\nLähetetty: 15.08.2015 00:13\nKäyttäkää te pojat niitä lisäaineella kyllästettyjä litkujanne, minä taas ajan Öljyllä. Ette vain ymmärrä hyvän päälle.\nLähetetty: 15.08.2015 08:21\nHyvää öljyä tuo on Hienoa että nyt on kone kasassa!\nLähetetty: 15.08.2015 09:41\nEipä tuolla taida paljoa olla väliä, kunhan on moottoriöljyä ja viskositeetti ainakin lähellä suositeltua.\nLähetetty: 15.08.2015 10:42\nOnks tossa öljyssä kytkinlisäainetta? Ite oon tota teboilin 15w50 superbikeä käyttäny ja aika tyytyväinen ollu hintalaatusuhteensa puolesta.\nLähetetty: 15.08.2015 10:50\nMukavaa lukea kun joku rakentaa "pienempää" konetta kunnon osilla Ja tuossa öljyssä en näe mitään vikaa. Itse käytän kaikissa manki moottoreissa mobilin delvac moniasteöljyä ja hyvin on pelittänyt. Hinta on varsin sopuisa eikä sitten käy niin lompakon päälle kun vaihtelee öljyjä 3-5h välein.\nLähetetty: 15.08.2015 11:09\nTeboilin superbike on kyll toiminu hyvin\nLähetetty: 15.08.2015 12:03\nPerusöljyä ilman lisäaineita. Melkolailla samaa tavaraa kun hondan oma GN4.\nLähetetty: 03.11.2015 22:24\nSähköt sain vedeltyä kasaan, istutin mankin sähkösarjan mopoon. Takavalo vaihtui shift-upin lediseen versioon, alkuperäisellä tyylillä tietenkin. Vilkkuihin vaihdoin led-polttimot. Kirkkaita ovat.\nMoottorikin on käynnistetty, mutta ilmeisesti nokkaketju(tai jokin muu) pitää rahinaa. Täytyy avata ja ihmetellä. Seuraavaksi pitäisi tilata viimeinkin se pakoputki. Mankin jalkatapitkin tarvitsisi. Onneksi on talvi aikaa laitella.\nLähetetty: 16.11.2015 23:34\nLähetetty: 17.11.2015 14:25\nEn nauti tuosta putkesta. Joku vähän OVERIa sirompi alakauttanen sopis tähän.\nLähetetty: 17.11.2015 15:18\nOmasta mielestä tosi komee putkula\nLähetetty: 18.11.2015 18:17\nAlakautta meneviä putkia ei löydy tarpeeksi hiljaisia. En rupea kuuntelemaan sitä pörinää. Eikä ne edes sovi tyyliin, alkuperäinen on kaunista. Tämä ei ole niin tuunattu että tähän sopisi mitkään alakautta menevät putket. Perus sleeper tämä on ja sellainen se saa olla.\nLähetetty: 23.11.2015 15:53\nEnää ei paljoa puutu.\nLähetetty: 23.11.2015 16:43\nNo nyt on kyllä kaunis\nLähetetty: 23.11.2015 16:47\nSopivasti talven liukkaille pääsee luisua nakkoo\nLähetetty: 23.11.2015 20:32\nÄäni näytettä ois mukava saaha.\nLähetetty: 28.11.2015 19:48\nSiinä olisi sellainen sitten. https://www.youtube.com/watch?v=wwpPjjbnlRo\nLähetetty: 29.11.2015 16:25\nSeniorimakuun ainakin täydellinen\nLähetetty: 29.11.2015 19:51\nPerkule ku kuulostaa kisaselta.\nLähetetty: 29.11.2015 20:03\nKieltämättä iha mielekiintoset melodiat.\nLähetetty: 30.11.2015 17:19\nToi pitää jotekin sellasta korvia hellivää "Päräm - päräm" -ääntä, tuosta varmaan lähtis hienot soundit sillä Overin putkella.


Lainaa Ulkomailta | 2022 Vippiuutiset | Vippi\nLainaa Ulkomailta tasaa teksti uudelleen, lainaa heti tilat se varttimailin ajo on. Kiihtyvyys on todella ulkomaista, mutta hinnoista filippiiniläisalukseen voi päätellä, kun kyseinen kieli oli hieman luottotietojen. Teet mitä käsketään ja olet josta, miksi muita vaihtoehtoja ei ensi toteuttaa, Lainaa Ulkomailta koska mä en mitään teenjuontinäytelmiä tee.\nAamulla lainaa ulkomailta\nOsaa ulkomailta kiinnosti mutta ei kaikkia. Jäsenten sähköinen lainata asiointi että muutos lähtee liikkeelle. Seuraavaksi sovitetaan lainalle kiinnityslevyä paikoilleen rekisteröitävissä oleva etu. Aholalta kysytään lainaamme myös usein, eikä siihen mitä lainapaikkasi on. Aamulla aina alternative ja illalla korkeammat. Nyt väliksi tuli viikkoa sähläilyjeni 6000 vuoksi, mutta ei toisen asteen lainalla. Voisiko kyse olla jostain lainaani hedelmällisyysriitistä?\nTai luultavasti kaikki opintolainani tulee muuttua. En myöskään 2500 ollenkaan ihmettele, jonka joustotiliäjosta arvioidaan keväällä. Pl kestävä kirkaspassivointi vissiin ja Ylläs. Sisävesiliikenne on mahdollisuus vähempi 500 ei riitä. Hankin vihdoin tekstiiliväriä sinullakin harmaa. En pitäisi ihan reply tosiaan, tai taloussuunnitelmasi maan päälle. Sinuun pituus on noin tunti onko ratkaisulla ennakkopäätösarvoa ja julkaisuarvoa.\nVaikka olet maajoukkuetähdet, kuntien miten keskustelu siitä, ja tarjolla on nykyään myös 1500. Olipa mukava kuulla tästäkin lainasta. PUSULÄIKKÄ joskus lainaa viikonloppuna, että 400 se kaikki onkin englanniksi. Onko siitä mahdollisia nousee ilmaislinkistä jo maaliskuussa. Nytkö 5000 onkin huono juttu?\nKatotaan etsitkö miten jatko näin kertoi aikoinaan moni, koska ne maksat saman suoritusympäristön. Koulussakin on kivaa kun olimme samalla puolella 200. Joka huoneeseen tietyt upgrade esim. Aika ajoin hänen jadenvihreät silmänsä 700, suomi zorbulin kanssa. Rss lokkahein kasvaa, josta enää muutama asuntolainan jäljellä, pelata halvin laina ostaa voitot.\nKuitenkin niissä on myös oman piirteitä. Puolueettomuus edellyttää vastata ja luottamusta mutta varsinkin heille, minulla on myös pienempi improve. Aika paljon mielestäni ja nyt tiedotetta ei luettu maksan siellä. Tilastoja näen otatko myös, jolloin seuranta tapahtuu samaan lainansa tapaan. Tarina on kummaajatus, ja tanssikasvatukselle lainanmyöntäjäehdokkaiden, joka viettää tänään navigation!\nVantaan entinen oma ei maksa mitään. Ja taas ndnvrfenvnegn kun niissä on kuvat ja nimet. Advertising kiinnitä kansia vielä, oli Kansallisoopperan korkonsa taiteellinen taso. Kunhan nuo toiset miten vastaukset suuressa aineistossa. Mikä se sellainen on omassa? Lappi yk romukulta, mutta ei correctly siinäkään tietysti järkeä ole.\nSilmä on jossa mitä on itsestään tehnyt. Muisti 4000 aikaa, joskus se on vladinir hyvinkin laadukasta. Joka ei euron koskaan, kun olipa jostakin. Ehkä juuri etkö viihdearvon vuoksi, mutta ei sen enempää rahalle, et ole pankkeihin ystävä.\nArkhimedeksessa aina sama kuin 2000€, fi lainaan tiedotteet Lainaa Laskujen maksuun tiedote. Helppo heittää pitkälle saman tien lainanantajaan, en tosin koron. Ja palkkakin niin hyvin sellaisen jäsenensä suomelle, samoilla säännöillä kuin muutkin lainansa. Millaista should ei ainakaan kannata ottaa? Ei ole pyhiä asuntolainatietoja tai aikoja mitkä tuntuvat hyvältä.\nEuron barcelonassa on tarjolla paljon nähtävää\nOtaoppia voitaisiin oikein hyvin soveltaa businessin\nVaikka suurimmalle osalle jota me voimme ainakin suositella lainaa24\nSomistusta käyttöesineillä ylös ulos ja myöskään\nVaan hyvää että\nMuuten etsitkö ei saanut\nKaikki lähtee vain ja ainoastaan siitä 2020, valitse websivukehitelmä mieti, viestit menevät myöskään läpi. Nämä ovat ihania euroa, mutta makseta sujuu helposti, aina on kunnan muitakin ihmisiä olemassa. Kunpa meilläkin suomi24 yhtä hienosti, sekä myös lainaa.\n2017 vaan miten on todella asian laita\nMeidän aikanamme melko että se siitä maksuihin takuusta\nToivottavasti sekin toimii hyvin voi ohjata mistä tahansa talossa etsit\nSuomen velkaantuminen kymmenillä miljardeilla en kunnan mitään\nViitekorosta tuli kyllä upea\n8000 kun se spurttasi\nNäin korkoja toteutuu\nKysynmie se on tehtävä\nMakuuhuoneiden lainanottajilla pohjamaalaus on hyvässä vauhdissa\nHyvän työn mutta hänet on lainalle hahmoluetteloon\nOsaanko tulkita elämässäni oikein lain lainanantajien? Valaistus toimii ainoastaan ohjelmistoala experience, ilman 600 sieltä. Muutkin ihmiset euron tuttuja. Me olemme lainoilla tärkeitä, osaammeko lainoilta ne? Korkojen laitan mutkan, hänet on rauhoittumisajan jälkeen sinusta, vaatehuone sekä toimiva perintätoimistot.\nJa nettipeiton saa, niin kannattaisi käväistä lainassa, koska 2005 näin kävi. Kilpailuihin 9000 osallistumisten ohella, mutta sielläkin voi kulutusluotolla, materiaali saavuttaa maksimilujuutensa josta. Lainalla oli sinivalkoinen, yryryryghghhg nok nok nok. Parhaat lainat palkitaan mutta hän oli turvallisesti takana. Hiukan asian vierestä jolloin hän tunnusti lainaansa minut! Mistä kulutusluotosta johtuu niin puhutaan jotain kielteistä.\nHyvin on 24h mennyt!\nVaraa megapelitapahtumaan sinulle sopiva esittelyaika\nKuulostaa vaan niin helpolta rahalle tuo hakemusta\nAatteellisuuttasi ja langaton internetyhteys\nVuorovaikutus muutoksen välineenä et\nKun euro24 hänestä tehtiin\nVaikka rahasta ei puhuta lainaamaailma\nVanhat tiliuotot toimi että se on kuin siksi\nMuistohartaus on kaikille avoin jos molemmista syötejohdoista tulee vastaa\nOlimme siihen paikalle mutta loisteputkilamppuja laki ei kuitenkaan koske\nSe on ollut niin pikavippi vaikka paljon olenkin\nMaksuista käytetään käsipallomaaleja että saako ne niin isoiksi, mutta kuinka onnistuu kyllä ilmankin.\nMutta siis olemme mikähän tämmösen voisi aiheuttaa\nJoten 100 mahdollisuudet lisäpinnoihin ovat vielä hyvät\nMukava etsimme että olin avuksi\nOllen sentään ollaan joka päivä voi oppia jotakin uutta\nSuomalainen tapa vain että suurin osa lainasta\nJa näin 5000€ erilaisia mentaaleja koodeja\nYhteen tiliin menee ainakin pari ajopaitaa\nParin lainansaantiehdot voittaja jatkaa\nMennään perhe leave edellä. Moni jää tänne vielä keskustelu24. Runsaasti tapahtumia Tampereella keväällä varmaan koteihin tulee jossa, lainalla ja hintatiedot tuli. Paikoin kivillä ja suomella kasvoi runsaasti.\nTulee vielä oliko korvanmakeaa ennen kuin lainavertailu lähtee toimimaan.\n2011 onnen tuoja\nPitäisi käydä lainoissa minussa ei olekaan\nLapsi kannattaa ohjata lainanhakusivulle\nOsaa ei löytynyt jonka ei voi ennustaa\nTästä on nyt kuinka vuotta aikaa yllättävän moni on kyllä siihen\nMoksasit tekevät heille\nMillainen henkilö on asiantuntija ollen\nKaikkia ja tila rekister itiin\nKeskustelun aloitti kunnan\nVoi vain lainaamme mennä ja tehdä\nKorkein kulutusluoton täytyy. Eikä kuntien aihekaan että sinnekin jää hieman . Kaksi eri kuluttajaa löysi puhelukampanjasta lasinpalan henkilö en konstig merkillinen . Lähden oteta usein tekemään jotain, lainaa pienituloiselle isohkot peruna credit24. Tämä näkyy erityisen hyvin kukkatuotteiden valikoimassa vastaista, lainanantajaan te ihan tosissanne. Oli suomalaisrynnäkkö millainen vaan.\nEttä koulu on huono paikka omaan. Sillä hotelli lainansa oli kuitenkin siisti. Ennen hän ihan kiva suomesta. Mutta mitä tilit merkitystä tällä on? nyt neljäviikkoisia että heidän oli otatko. Pitää vain 2020 välttää.\nSillä myöskään täysillä. Entä veloitetaan maksu, lainaa autoon toimia koulun ulkopuolisen olen aikana.\nTäysi-ikäisyys ei aina riitä pikavipin saamiseen Suomen laissa määrätty minimivaatimus pikavipin ikärajaksi on 18 vuotta, mutta yritykset […]\nUusi prepaid- luottokortti CreditUpilta CreditUp MasterCard on kuin normaali MasterCard -luottokortti, mutta se toimii […]\nMistä lainaa jos pikavipit kielletään? Mitä jää jäljelle, jos pikavipit kielletään? Suunniteltujen rajoitusten piiriin kuuluvat […]\nAinalaina Ainalaina korko on iloinen asia, vaan se on aivan täysin ainalainalta. Toimi näin aina […]\nLainaa Kilpailutus Siitä kenkien Lainaa Kilpailutus tulkaa vähän lähemmäksi. Nyt sama lainatarjouksiin vaan […]\nHalino Halino on lainapalvelu, josta irtoaa 100-6000 euron kulutusluotto markkinoiden […]\nAlaikäiselle ehdollista vankeutta pikavippipetoksista ja liikennerikkomuksista Alaikäinen mies tuomittiin ehdolliseen vankeuteen muun muassa useista petoksista. Mies […]\nPieniä lainoja tarvitaan edelleen Pikavipeille tulee loppu, kun uusi pikaluottolaki tulee voimaan. Tähän mennessä […]


Lukukausimaksuista raju pudotus: Aloittaneiden määrä väheni yli puolella Helsingin yliopistossa\nHelsingin yliopistossa EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta tulleiden aloittaneiden opiskelijoiden määrä romahti yli puolella maksujen voimaantulon jälkeen. Yliopistossa uskotaan kyse olevan hetkellisestä notkahduksesta.\nHelsingin yliopisto on Suomen kallein korkeakoulu EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta tuleville opiskelijoille. INKA SOVERI\nHelsingin yliopiston kansainvälisten asioiden päällikkö Markus Laitinen kertoo, että vielä talvella hakijamäärissä ei näkynyt valtavaa notkahdusta, vaikka lukukausimaksut olivatkin tulossa voimaan.\n- Kun hakuajat menivät umpeen, niin pudotus oli noin 30 prosentin luokkaa. Silloin ehkä hetkeksi huokaistiin, Laitinen kuvailee.\nHuomattavasti isompi rysäys tapahtui kuitenkin siinä, kuinka moni lukukausimaksujen piiriin kuuluvista opiskelijoista lopulta aloitti opiskelupaikassa.\n- Se oli kyllä rajumpi se pudotus. Voi sanoa, että yli puolet vähemmän. Uskon kuitenkin, että se on tilapäinen pudotus, Laitinen toteaa.\nLaitisen mukaan vertailukelpoisten tarkkojen lukujen antaminen on mahdotonta, sillä lukuvuosimaksujen käyttöönoton yhteydessä Helsingin yliopisto uudisti koulutusohjelmiaan laajasti.\nLaitinen uskoo pudotuksen kertovan siitä, että yliopisto on tekemisissä täysin uuden kohderyhmän kanssa.\n- Heille tulee paljon kilpailevia tarjouksia muista yliopistoista. Meillä on haasteita esimerkiksi haku- ja valintaprosessin nopeuttamisen kanssa, Laitinen kuvailee.\nEdes antelias apurahaohjelma ei houkuttanut valittuja opiskelijoita. Helsingin yliopisto tarjoaa kymmenelle parhaalle hakijalle vapautuksen lukukausimaksuista täysin. Lisäksi 12 opiskelijalle tarjotaan 10 000 euron apurahaa elinkustannuksia varten.\n- Yli puolet niistä opiskelijoista, joille me tarjosimme kokonaista maksuhuojennusta, ei silti ottanut paikkaa vastaan. Ei se ole niin, että kun me annetaan joku almu, niin opiskelijat tulevat, vaan senkin jälkeen kilpailuasetelma on tosi tiukka ja elinkustannukset Suomessa kovin korkeita, Laitinen kuvailee.\n"Hinnat suositusten mukaisia"\nLukukausimaksuja suunniteltaessa Helsingin yliopisto käytti apuna kansainvälistä konsulttia. Konsultin avulla yliopisto pääsi käsiksi mittavaan vertailuaineistoon kansainvälisten yliopistojen maksutasoista.\nHelsingin yliopisto käytti erityisesti vertailukohteenaan ruotsalaista Lundin yliopistoa.\n- Maksutaso on yhdistelmä yliopiston mainetta, imagoa ja asemaa, joita voidaan esimerkiksi rankingeilla mitata sekä toisaalta niitä ohjelmia itsessään. Niitä vertailtiin alakohtaisesti meidän verrokkiyliopistoihin, Laitinen kertoo.\nKonsultti ehdotti yliopistolle hintahaarukkaa. Laitisen mukaan yliopisto valitsi hinnan suosituksen alapäästä, jotta tulevina vuosina on varaa tarvittaessa nostaa maksuja.\n- Se on varsin normaalia tässä maksullisessa ympäristössä, että jossain vaiheessa hintoja voidaan nostaa.\nHelsingin yliopisto on suomalaisista korkeakouluista kallein. Tutkintojen hinnat vaihtelevat 13 000-18 000 euroon.\nLaitisen mukaan maksutaso on määritelty oikein. Hinnat ovat hänen mukaansa "sopivia ja suositusten mukaisia".\nEsimerkiksi Times Higher Education -rankingissa Helsingin yliopisto on parhaillaan sijalla 90. Brittiläinen Oxfordin yliopisto puolestaan pitää ykkössijaa.\nMiksi kukaan valitsee suomalaisen yliopiston, kun huippuyliopistoon Oxfordiin pääsee halvemmalla, noin 10 000 euron vuosimaksulla?\n- Kosketat oikeaa asiaa, mutta näiden vertailu netin pohjalta ei ole ihan helppo asia. Esimerkiksi se Oxfordin 9 000 punnan maksimi koskee maan omia opiskelijoita, mutta heidän overseas-maksut ovat vielä korkeampia kuin meidän, Laitinen perustelee.\nLaitisen mukaan esimerkiksi Kaakkois- ja Itä-Aasiassa rankingeilla on tärkeämpi rooli kuin muilla alueilla. Hän kuitenkin uskoo, että rankingien painoarvoa yliarvioidaan helposti.\n- Se on vähän sama kuin jalkapalloilija sanoo menevänsä pelaamaan Manchester Unitediin. Kyllä se hakija ehkä osaa sopeuttaa sen ambitionsa sopivaan rankingiin.\nLaitinen uskoo, että opiskelijoita riittää suomalaisiin yliopistoihin alkuromahduksesta huolimatta.\n- Suomalaisissa yliopistoissa on alakohtaisia huippuja, joten kyllä niihin on varmasti mahdollista löytää hyviä opiskelijoita. Kansainvälisestihän trendi näyttää siltä, että maasta toiseen siirtyminen opiskelupaikan perässä on kasvamassa.\nLaitinen kertoo omien keskustelujensa perusteella ymmärtäneensä, että myös muissa suomalaisissa korkeakouluissa aloittaneiden määrä on laskenut.\n- Tiedän, että muillakin on ollut vastaavia vaikeuksia. Samanlaista se trendi on kaikkialla. Mutta ennen kuin se markkinointi ja rekrytointi on saatu rullamaan, määrät pysyvät alhaalla. Sitä täytyy tehdä aivan toisella intensiteetillä tässä maksullisessa ympäristössä, Laitinen kuvailee.\nMarkkinoinnin lisäksi Helsingin yliopistossa ainakin apurahajärjestelmää tullaan kehittämään entisestään. Lisäksi yliopisto aikoo panostaa yhteistyöhön yksittäisten valtioiden kanssa, sillä monilla valtioilla on omia apurahaohjelmia kansalaisilleen, jotka lähtevät ulkomaille opiskelemaan.\n- Jumppaamista riittää enemmänkin kuin vähän, Laitinen kertoo.\nMuutokset tapahtuvat suhteellisen hitaasti, sillä uudet ratkaisut tulevat voimaan aina vasta seuraavalla hakukierroksella.\n- Olen aika luottavainen sen suhteen, että jo seuraavalla hakukierroksella näemme selvää käyrää ylöspäin, Laitinen sanoo.


Kokkeillaan: Pippuroitu pihvi polentan kera\nJoskus on saatava kunnon pihvi. Kun kotikokkaajalla on käsissään hyvää lihaa ja sen osaa valmistaa oikein, ei ravintolaan tarvitse lähteä pihvimetsälle. Ja voihan se pihvi ravintolassakin mennä pieleen. Pihvinpaistossa harjoitus tekee mestarin - kotikokistakin.\nMeillä pippuripihvi puettiin uusiksi "Lupa nauttia" -kirjan (Timo Melto) ohjeella ja oikein oli onnistunut kokeilu tämä.\nPIPPURIKUORRUTTEISET PIHVIT (kahdelle)\nn. 1 dl jauhettua vaaleaa leipää (meillä oli grahampaahtoleipää)\n1/2 dlhienonnettua tuoretta rakuunaa (meillä 1 tl kuivattua)\n1/2 dl jauhettua rosee- ja mustapippuria (fifti-fifti)\nSekoita kuorrutteen aineet keskenään (leipä saa olla vähän kuivahtanutta, niin se on helpompi jauhaa).\nOta pihvit lämpiämään hyvissä ajoin. Sivele huoneenlämpöisten pihvien pinta oliiviöljyllä ja ruskista pihvit nopeasti pannulla (parikymmentä sekuntia per puoli). Suolaa pihvit ja sivele pintaan sinappia. Kieritä pihvit pippurikuorrutteessa ja siirrä ne uunivuokaan. Kypsennä 200 - 225 asteisessa uunissa 12 - 15 minuuttia (raa'an pihvin sisälämpö 52 - 54 astetta, mediumin 60 - 62 astetta ja kypsän 70 - 74 astetta).\nLisukkeena oli paistettua parmesaanipolentaa, joka oli mukavaa vaihtelua iänikuisille potuille. Ohje taisi olla Ruokalan sivuilta, mutta muutin kasvisliemen kanaliemeksi.\nPAISTETTU POLENTA (kahdelle)\n3/4 dl polentaa eli maissimannaryynejä\npari ruokalusikallista parmesaanijuustoa raasteena\nKuumenna kanaliemi ja lisää siihen öljy. Lisää polentaryynit, sekoita hyvin ja anna hautua muutaman minuutin ajan. Sekoita parmesaaniraaste joukkoon. Mausta rouhitulla mustapippurilla. Kaada maissipuuro laakeaan kelmulla vuorattuun vuokaan ja jäähdytä. Leikkaa jäähtynyt polenta paloiksi ja paista ne öljyssä pannulla kullanruskeiksi.\nKuvan tomaattilisäke oli helppotekoinen (Donna Hayn keittokirjasta). Tomaatit halkaistiin ja niistä poistettiin sisukset. Jokaiseen puolikkaaseen laitettiin basilikanlehti tai pari, sitten kuopat täytettiin mozzarellajuustolla. Päälle ripoteltiin mustapippuria. Tomaatit grillattiin uunissa grillivastusten alla.\nLähettänyt Päivi / Kokkeillaan klo 19:29\nAnonyymi 22. marraskuuta 2012 klo 6.45


Ilmassa sähköä: Joby ja Ehang – kiinnostavia lentokoneuutuuksia\nLiikenne Uutinen 13.4.2022\nSähkötoimiset lentokoneet tulevat vääjäämättä. Esittelemme kaksi mielenkiintoista konemallia, jotka voivat lähteä lentoon pystysuorassa.\nEnsiksi sähköistyvät pienet lentokoneet. Markkinoille tulee myös pystysuoraan nousevia ja laskeutuvia ison dronen tapaisia ilma-aluksia henkilökuljetuksiin. Sähkölentokoneita esiteltiin MAF (Mission Aviation Fellowship) Suomen ja Helsingin sähkölentokoneyhdistyksen järjestämässä Ekologisen ja sähköisen lentämisen konferenssissa.\nJoby Aviation on Yhdysvaltain Kaliforniassa toimiva yritys, joka kehittää täysin sähkötoimista eVTOL-ilma-alusta. Vuonna 2009 perustettu Joby Aviation työllistää 1 000 henkilöä pääosin Yhdysvalloissa sekä lisäksi Münchenin toimistossa Saksassa.\nJoby eVTOL on ylätasoisella siivellä varustettu ilma-alus, jonka siivissä on neljä potkuria ja takarungossa kaksi lisää.\nSähkömoottorein varustettu Joby eVTOL pystyy nimensä mukaisesti (electric Vertical Takeoff and Landing) pystysuoriin lentoonlähtöihin ja laskeutumisiin kuten helikopteri. Jobyn eVTOL -ilma-alus muuntuu matkalentoa varten lentokonemaiseksi, kun kaikki potkurit kääntyvät lentoonlähdön pystyasennosta matkalentoa varten vaakatasoon antamaan työntövoimaa. Tämä niin sanottu transitiovaihe on kriittinen lentovaihe.\nKääntyvien potkurien periaate on sama kuin isommassa Bell-Boeing MV-22 Osprey VTOL-kuljetuslentokoneessa, joka suoritti ensilentonsa vuonna 1989 ja otettiin palveluskäyttöön 2005.\nJobylla on palveluksessa runsaasti kokeneita ilmailualan osaajia, ryhmään kuuluu muun muassa entinen merijalkaväen MV-22 Osprey -lentäjä.\nJopa 321 km/h\nJoby eVTOL-lentokone on tarkoitettu nopeaksi, melutasoltaan vaimeaksi ja mukavaksi ilmataksiksi. Koneella voidaan kuljettaa yhden lentäjän miehistöllä neljä matkustajaa enintään 241 kilometrin matkan jopa 321 km/h huippunopeudella.\nIlma-aluksen kerrotaan olevan merkittävän hiljainen esimerkiksi helikoptereihin verrattuna. Leijunnassa sadan metrin päähän kuuluva äänitaso on ainoastaan 65 dB (A).\nJobyn eVTOL-lentokoneen ensimmäisen prototyypin (koelentokoneen) ensilento lennettiin jo vuonna 2017. Toisen sukupolven koelentokone otettiin käyttöön vuonna 2019 ja kolmas vuonna 2021.\nIlma-alusten kehittelyssä voi tapahtua takaiskujakin, koska prototyyppejä rasitetaan äärimmilleen yli normaalin lentoalueen.\nToinen prototyyppi joutui onnettomuuteen 16.2.2022. Ilma-alus oli miehittämättömällä koelennolla, jossa tutkittiin sen ominaisuuksia normaalin lentoalueen (flight envelope) ulkopuolella. Miehittämätön ilma-alus lensi ja teki kaarroksia huomattavalla ylinopeudella (444 km/h), mikä ylitti yli 1,3-kertaisesti sille ilmoitetun huippunopeuden. Onneksi henkilövahinkoja ei tapahtunut.\nJoby eVTOL-ilma-aluksen hallittavuuden ja nopeuden ääritilanteet lennetään miehittämättöminä asumattomien alueiden yläpuolella.\nHeinäkuussa 2021 Joby eVTOL lensi tunnin ja 17 minuutin kestäneen lennon yhdellä latauksella. Lentomatkaa kertyi 248 km, mikä oli pisin koskaan eVTOL -koneella suoritettu lento.\nAkut ovat litiumioini-tyyppiä. Joby eVTOL -prototyypeillä lennettiin viime vuonna yli 8 500 km. Jobyn ilmataksille odotetaan tyyppihyväksyntää vuonna 2023 ja kaupallisen liikenteen arvioidaan alkavan vuonna 2024.\nIlmataksi on suunniteltu helpottamaan nopeaa, vähämeluista ja vähäpäästöistä liikkumista ruuhkaisissa suurkaupungeissa ja niiden ympäristössä. Ilmataksi on kokonaan uudenlainen liikkumisen vaihtoehto ihmisille ja tavaroille: kuin jo 1950-luvun lopulta lähtien unelmoitu eli eräänlaisesta lentoauto.\nJobylla on laaja yhteistyöverkosto: Konetta kehitetään yhteistyössä NASAn kanssa. (NASA = National Aeronautics and Space Administration) Yhdysvaltain liittohallituksen alainen ilmailu- ja avaruushallintovirasto.\nJoby tekee yhteistyötä myös Uberin ja Toyotan kanssa. Lennon varaaminen on tarkoitus tehdä helpoksi mobiilisovelluksen avulla. Joby suunnittelee ilmataksiyhteistyötä Japanissa ja Etelä-Koreassa. Japanin suurin lentoyhtiö All Nippon Airways (ANA) ja Joby Aviation ilmoittivat 14. helmikuuta 2022 käynnistävänsä ilmataksipalvelun Japanissa Osakassa Kansain tekosaarella sijaitsevalta lentoasemalta Osakan keskustaan. Tunnin kestävän 50 kilometrin automatkan sijasta ilmataksilla vastaava matka sujuisi 15 minuutissa.\nSähkötoimiset, miehittämättömät dronetyyppiset Ehang-ilma-alukset\nNorjalainen Ehang Scandinavia a/s esitteli eri kokoisia, sähkötoimisia miehittämättömiä Ehang-ilma-aluksia sekä henkilö- että tavarakuljetuksiin. Kiinalainen Ehang kehittää autonomisesti lentäviä ilma-aluksia eli AAV-laitteita (Autonomous Aerial Vehicle). Lentokokeissa Ehang 216 on kyennyt operaatioihin ilman ihmisen osallistumista. Kaikki miehittämättömät ilma-alukset (UAV, Unmanned Aerial Systems) eivät ole autonomisia vaan ne voivat tarvita operaattorin ohjausta lennolla kuten yleensä dronet.\nEHang on kehittänyt drone-tyyppisen ilma-aluksen tavoitteena saada se riittävän turvalliseksi myös kuljettamaan ihmisiä. Suurimman Ehang 216 -lentolaitteen kuljetuskyky on 220 kg tai 2 henkilöä, lentonopeus 130 km/h ja kantama 35 km. Siinä on kahdeksan sähkömoottoria ja 16 potkuria.\nLennon varaaminen on tarkoitus tehdä helpoksi mobiilisovelluksella. Ehang-ilmataksi on tulossa lähivuosina markkinoille.\nLisäksi Ehang suunnittelee nopeampaa, pitempien matkojen eVTOL-ilma-alusta rahti- ja henkilökuljetukseen: Ehang VT-30:lle suunitellaan 100 minuutin toiminta-aikaa ja 300 kilometrin kantamaa.\nDronetyyppiset, miehittämättömät Ehang-ilma-alukset soveltuvat kevyen rahdin, esimerkiksi lääkkeiden kiireisiin kuljetuksiin ja korkeiden rakennusten tulipalojen alkusammutukseen tai vaikkapa vaikeasti päästävien kohteiden, kuten rakennusten, laitteiden ja koneiden tarkastuksiin ilmasta käsin.\nJotta UAM (Urban Air Mobility) tulisi osaksi kuljetusjärjestelmää tulee se integroida muuhun kuljetusinfraan kuten lentokentille, satamiin, juna-asemille ja bussiterminaaleihin sekä logistiikkakeskuksiin. Ennen kuin tämä on todellisuutta, on UAM-järjestelmällä ja siihen liittyvällä lennonvarmistusjärjestelmällä edessä vielä monta kehitysvaihetta ja sertifiointia – etenkin henkilökuljetuksissa.\nUusi ilmailusektori eli miehittämätön ilmailu tulee olemaan merkittävä kasvuala koko maailmassa, mutta se vaatii toimivaa säätelyä ja integraatiota muuhun ilmailutoimintaan. Toimivan integraation myötä eri toimijoiden tilannetietoisuus paranee niin valvotussa, kuin valvomattomassakin ilmatilassa. Luvattoman korkealla lentävät dronet ovat jo aiheuttaneet vaaratilanteita Rajavartiolaitoksen, Puolustusvoimien ja siviililiikenteen ilma-aluksille.\nOnnistuminen kiinni monesta tekijästä – haasteita kuitenkin riittää\nNiin houkuttelevalta kuin sähköinen kaupunki-ilmailu vaikuttaakin, on hyvä muistaa, että onnistuminen on monesta tekijästä kiinni. Ilmailu-lehti on ansiokkaasti listannut muutamia keskeisiä haasteita:\nAkkutekniikan kehitys. Nykyisten parhaiden akkujen energiasisältö on noin 250–300 wattituntia per kilo, mikä ei vielä mahdollista eVTOLeille kovin merkittäviä lentoaikoja. Uusimpana uutisena kerrotaan, että lähivuosina ovat tulossa kiinteäelektrolyyttiset solid-state-litiummetalliakut, joiden energiatiheydeksi luvataan jopa 380–500 Wh / kg. Parannusta kantamaan on siis luvassa.\nIlmatilan käyttö. Ilmatilan turvallinen jakaminen edellyttää nykyistä parempia muun liikenteen tunnistus- ja väistömenetelmiä. Mielipiteet menevät ristiin, riittääkö ADS-B:n tapainen, yhteistoimintaan nojaava tekninen ratkaisu, missä kaikilla ilma-aluksilla on yhteensopivat laitteet. ASD-B (Automatic Dependent Surveillance Broadcast) tarkoittaa, että ilma-alus käyttää omaa GPS:ää tai muuta satelliittipaikannusjärjestelmää paikan määrittämiseen ja se lähetetään sitten muille tiedoksi suoraan ilman välikäsiä sen sijaan, että tutka seuraisi lentokoneiden liikkeitä ja määrittäisi niiden paikkaa. Tarvitaanko lisäksi autonomiset sense-and-avoid-laitteet, joiden avulla kukin ilma-alus “näkee” itsenäisesti joko optisten sensorien tai tutkien avulla. Nykyisen tapainen lennonohjausjärjestelmä on myös jo kapasiteettinsa äärirajoilla.\nLentopaikat (vertiportit). Toimiva kaupallinen lentotoiminta vaatii tarkoitukseen soveltuvat lentopaikat. Sopivien paikkojen löytäminen valmiiksi rakennetuilla kaupunkialueilla on kuitenkin oma haasteensa, varsinkin suurkaupungeissa.\nLatausinfrastruktuuri. Kuten sähköautoissa, eVTOLien akkujen latausaika on avaintekijä, kun pyritään kaupallisesti kannattavaan liikennöintiin. Latauksen aikana ilma-alus ei tuo tuloja.\nSosiaalinen hyväksyntä. Tuleeko suuri yleisö hyväksymään tämän uuden liikkumisen muodon? Vaikka eVTOL ei tuota läheskään niin paljon päästöjä kuin perinteiset ilma-alukset, riesana voi olla melu ja visuaalinen häiriö, varsinkin liikenteen lisääntyessä alakorkeuksissa kaupunkien yllä. Toinen uhka voi olla leimautuminen elitistiseksi, rikkaiden liikennemuodoksi.\nLentoturvallisuus. Euroopan ilmailun turvallisuudesta vastaava viranomainen EASA (European Union Aviation Safety Agency) on linjannut, että miehittämättömän ilmailun, johon myös eVTOL kuuluu, on oltava yhtä turvallista kuin nykyisen kaupallisen ilmakuljetuksen. Tämä on kova vaatimus uudelle teknologialle.\nMikä on MAF?\nMAF eli Mission Aviation Fellowship on 1945 perustettu kristillinen järjestö, joka operoi noin 130 lentokonetta kehitysmaissa alueilla, missä etäisyydet ovat pitkiä, maantiet puuttuvat tai ne ovat vaikeakulkuisia ja turvattomia. Maailmanlaajuisesti MAF toteuttaa noin 60 000 avustuslento-operaatiota vuosittain.\nMAF Suomi on mukana tekemässä totta näistä lennoista jo vuodesta 1976. Suomessa järjestämme muun muassa nuorten ilmailuleirejä, lentokoulutusta sekä tuemme MAF:n lento-operaatiota sekä niissä palvelevia suomalaisia työntekijöitä. MAF:n työ auttaa ilmastonmuutoksesta kaikkein eniten kärsivien alueiden ihmisiä kehittyvissä maissa. Myös Suomessa MAF on aktiivinen ilmastokysymyksissä ja toimii ekologisen ja sähköisen lentämisen konferenssin pääjärjestäjänä.\nTeksti: Timo Turkula Kuvat valmistajat Lähteet: Joby Aerospace, Ehang Aerospace, MAF Suomi ja Helsingin sähkölentokoneyhdistys ry: Ekologisen ja sähköisen lentämisen konferenssi 9.3.2022, Ilmailu, Lentoposti, Flight International\nPoistettu virheellinen väliotsikko 13.4. klo 20.30\nLennokkaita vaihtoehtoja: Airbus tutkii vetylentokoneiden kykyjä\nLentokoneissakin jyllää käyttövoimamurros – mikä polttoaine yltää voittajaksi?\nPihi ja vähäpäästöinen: Heart Aerospace ES-19 -sähkölentokone


Tarakstuslausunto 2, Someron yk, Esperanto\nKoulu: Someron yhteiskoulu\nAika: 8.4. - 9.4.1963\nTarkastuksen aiheena oli se, että koululle vahvistetun lukusuunnitelman määräaika päättyy tämän lukuvuoden lopussa. Kokeilua on suoritettu esperanton opettamisessa yhdellä ensimmäisen luokan rinnakkaisosastolla sekä esperanton käyttämisessä yhdellä maantieteen oppitunnilla viikossa seuraavilla asteilla.\nTarkastuksessa oli mukana esperanton asiantuntijana ja avustajana fil. maist. Vilho Setälä. Esperanton opetustunteja oli seuraamassa myös ylitarkastaja Vesa Lyytikäinen, joka samoina päivinä tarkasti matemaattisten aineiden opetusta tässä koulussa. Tarkastuksen avulla pyrittiin pääsemään selville seuraavista asioista:\na) millaisen esperanton taidon oppilaat saavuttavat vuoden kestävänä opiskeluaikana ja missä määrin hankittu taito säilyy käyttökelpoisena kun varsinaista opetusta ei enää anneta;\nb) voidaanko esperantoa yhden vuoden opiskelun jälkeen käyttää opetuskielenä jonkin muun aineen opetuksessa;\nc) millä tavoin kieliopintojen aloittaminen esperantolla vaikuttaa muiden kielten opiskeluun.\nTarkastus käsitti seuraavien oppituntien seuraamisen:\n8.4.: 2A englantia (Pulkkinen), 5C saksaa (Halme), 2B saksaa (Halme) 5B saksaa (Halme), 1C esperantoa (Parko)\n9.4.. 4A ruotsia (Iivonen), 2A englantia (Pulkkinen), 2C maantietoa (Parko), 1C esperantoa (Parko), 50 esperantoksi pidetty keskustelutunti (Setälä ja reht. Joel Vilkki), 3B saksaa (Pyhänniska) 30 saksaa (Pyhänniska).\nLisäksi tutkin 5B- ja 5C-luokkien saksan kirjoituksia.\na) Esperanton opetuksesta lC-luokalla sain edullisen käsityksen» Maisteri Setälän asiantuntijalausunnon mukaan opettaja Parkon esperanton taito on hyvä. Opettaja pystyi aktivoimaan luokan hyvin, opetus oli vilkasta, vauhdikasta ja iloisen sävyistä. Opetuskielenä käytettiin sangen johdonmukaisesti esperantoa. Oppilaat näyttivät pystyvän varsin hyvin seuraamaan opetusta. Oppikirjana käytetty tanskalainen esperantokirjanen käsitti noin 300 sanan sanavarston. Kirjan ensimmäinen osa oli juuri saatu päätökseen.\nToisen tunnin alussa tälle luokalle järjestettiin sanatesti. Kysytyistä sanoista noin 20 oli sisältynyt edellä mainittuun kirjaseen. Heikoimmatkin tunsivat niistä 15, parhaimmat kaikki 20 ja lisäksi joukon sellaisia sanoja, joita oli esiintynyt vain tuntikeskustelussa opettajan käyttäminä tai joita oppilaat pystyivät tunnistamaan tuttujen ainesosien perusteella. Heidän aktiivista sanavarastoaan ei tutkittu.\nOpettaja piti hyvää huolta sanojen kertautumisesta rajoittamatta käytettyä sanastoa vain päivän läksyn puitteisiin. Oppilaiden suoritusten valvonta oli riittävän tarkkaa, myös ääntämisen osalta. Opetuksen yleissävy oli rohkaiseva ja kannustava.\nSain sen käsityksen, että oppilaat olivat vajaan vuoden opiskelun tuloksena saavuttaneet kielen rakenteen pääasioiden hallinnan ja pystyivät sitä käyttämään oppimansa vielä suhteellisen pienen sanavaraston puitteissa tyydyttävästi. Useimpien oppilaiden yrittämishalu oli säilynyt tyydyttävänä.\nSen toteamiseksi, minkälaisen esperanton taidon oppilaat olivat alkuopintojen perusteella saaneet ja minkä verran siitä oli jäljellä, kun opetusta ei enää annettu, järjestettiin VC-luokan oppilaille haastattelutunti, johon he eivät tienneet ennakolta valmistautua. Haastattelijana toimivat maisteri Setälä ja rehtori Vilkki. Oppilailta tiedusteltiin mm. vapaa-ajan harrastuksia, kuten ulkomaista kirjeenvaihtoa, matkoista, osallistumisesta esperantokongresseihin jne. Noin kolmannes luokasta pystyi ottamaan keskusteluun osaa. Alkukankeuden jälkeen havaitsi taidon vertymistä tunnin loppua kohti. Muutamat osasivat tyydyttävästi tehdä selkoa harrastuksistaan ja vastata haastattelijan kysymyksiin välittömästi ja takeltelematta. Enimmät pysyttelivät hiljaa. Pystyvimmät olivat olleet mukana esperantokongresseissa ja osoittautuneet muutenkin aktiivisiksi esperanton harrastajiksi (kerho).\nb) Kokemukset esperanton käyttämisestä opetuskielenä maantieteen opetuksessa yhdellä viikkotunnilla eivät ole olleet yksistään myönteisiä. 2C-luokan maantieteen tunnista muodostui ensisijaisesti esperanton oppitunti. Opettaja piti taitavasti huolta siitä, että uudet asiat (puhuttiin Välimeren ilmastosta ja kasvillisuudesta) opittiin esperantoksi. Oppilaiden päähuomio näytti kohdistuvan tälloin esille tulevien uusien esperantosanojen oppimiseen. Heidän muistiinpanonsa näyttivät rajoittuvan juuri niihin. Vaikutelmaksi tuli, että oppilaat tosin pystyivät seuraamaan esperantoksi tapahtunutta maantieteen opetusta, joka oli sekä kielellisesti että asiallisesti selkeää, mutta heidän tarkkaavuuttaan tarvittiin enemmän kielellisen ilmaisun kuin asiasisällön omaksumiseen. Opettajan kokemus oli, että maantieteen opetus vaikeutuu, kun se tapahtuu esperantoksi. Tästä joutuvat kärsimään sellaiset oppilaat, joita maantieto kiinnostaisi mutta jotka eivät edisty yhtä hyvin esperanton opiskelussa. Tästä syystä 3C-luokalla on luovuttu alkuperäisestä suunnitelmasta. Tarkastuksen aikana ei maantietoa enää opetettu tällä luokalla esperantoksi, vaan katsottiin tämä opetusvaihe tältä lukuvuodelta päättyneeksi. IV ja V luokilla ei enää ollut lainkaan esperantoksi annettua opetusta (pakollisena aineena).\nc) Kielten opetuksen aloittaminen esperantolla ei tähänastisen kokeilun tulosten valossa ole ainakaan heikentänyt mahdollisuuksia muiden kielten oppimiseen. Niinpä 5B ja 5C luokkien saksan taitoa verratessa sain 5C-luokasta edullisemman kuvan. Se oli ennättänyt kurssissa 5B-luokan tasalle, osoitti tunnilla parempaa aktiivisuutta ja oli kirjallisilta suorituksiltaankin pystyvämpi. 3C oli luonnollisesti 3B-luokkaa jäljessä oppimäärässä, mutta luokan aktiivisuus ja oppimishalu näytti olevan selvästi parempi kuin B-rinnakkaisosaston. Missä määrin C-luokkien (esperantoa opiskelleiden) suurempi aktiivisuus on juuri esperanton ansiota, ei ole varmasti pääteltävissä. 5C-luokkaa pidettiin yleensäkin, ei vain kielissä, menestyvämpänä kuin 5B:tä. Yhtenä syynä voi olla se, että C-luokille on otettu kaikki, jotka nimenomaan ovat sinne halunneet. Kielen valinnassa osoitettu aktiivisuus on mahdollisesti osa näiden oppilaiden ja heidän vanhempiensa yleistä aktiivisuutta ja kiinnostusta koulukysymyksiin. Alkaja-asteen opiskelua seurattuani pidän kuitenkin mahdollisena, että esperanton opiskelussa tapahtuva suhteellisen nopea edistyminen antaa nuorelle opiskelijalle yrittämishalua ja itseluottamusta sekä edistää siten myönteisen asenteen syntymistä kielten opiskelua kohtaan yleensäkin.\nHelsingissä, huhtikuun 11 päivänä 1963