Kuuban avustustyö Haitissa on yksi maailman varjelluimmista salaisuuksista | Kuuba.org\n« Asennevammojen parantajat\nIhmisoikeuspolitiikkaa vai politikointia ihmisoikeuksilla? »\nKuuban avustustyö Haitissa on yksi maailman varjelluimmista salaisuuksista\n20.05.2010 Tekijä cubasi\nKuubalaisten lääkärien ja asiantuntijoiden työ Haitissa on tarina, jonka kansainvälinen media on valinnut vaiettavaksi ja pidettäväksi poissa televisiokameroiden ulottuvilta.\nKuuban lääkinnällisen avustustyön näkyvyys viestintävälineissä Haitissa 12.1.2010 tapahtuneen tuhoisan maanjäristyksen yhteydessä oli harvinaista. Kansainväliset uutisraportit kuvasivat tavallisesti Dominikaanista tasavaltaa ensimmäisenä avunantajana.\nKuubalaiset lääkärit olivat Haitissa jo ennen maanjäristystä.\nFox News toitotti ylistystä USA:n avulle raportissaan: ”USA on Haitin maanjäristyksen globaalin vastuun kärjessä”. Tämä oli yleisenä teemana USA:n laajassa uutisnäkyvyydessä. CNN lähetti myös satoja katsauksia. Tosiasiassa ainoastaan yhdessä raportissa esiintyi kuubalainen lääkäri yllään T-paita, johon oli painettu iso Che Guevaran kuva. Tämäkin tohtori nimettiin espanjalaiseksi.\nYleensä kansainväliset uutisraportit sulkivat silmänsä Kuuban ponnisteluilta. Esimerkiksi CNN julkaisi 24.3.2010 mennessä web-sivuillaan 601 raporttia Haitin maanjäristyksestä, joissa ainoastaan 18 viitattiin (lyhyesti) Kuuban apuun.\nSamaan aikaan New York Times ja Washington Post julkaisivat 750 maanjäristykseen ja avustustyöhön liittyvää juttua, joista ainoassakaan artikkelissa ei mainittu mitään Kuuban osuudesta. Todellisuudessa kuitenkin Kuuban lääkinnällinen apua on ollut äärimmäisen tärkeää ja sitä on ollut saatavissa Haitissa jo joulukuusta 1998 alkaen.\nKuuba ja Haiti ennen maanjäristystä\nVuonna 1998 hurrikaani Georges iski Haitiin. Hirmumyrskyn seurauksena kuoli 230 ihmistä, maan sadosta tuhoutui 80 prosenttia ja 167 000 ihmistä jäi kodittomiksi. Siitäkin tosiasiasta huolimatta, ettei Kuuballa ja Haitilla ole ollut 36 vuoteen diplomaattisia yhteyksiä, Kuuba tarjosi välittömästi haitilaisille monitahoista sopimusta auttaakseen heitä. Tärkein avustusmuoto oli lääketieteellinen apu.\nKuuba lähestyi Haitin julkista terveydenhuoltoa kahdelta taholta auttaakseen maata. Ensinnäkin se lähetti satoja lääkäreitä Haitiin niin pitkäksi aikaa, kuin heidän apunsa olisi tarpeellista. Nämä työskentelivät missä tahansa paikassa, jonka Haitin hallitus heille osoitti. Tämä oli erityisen merkittävää maan terveydenhuoltojärjestelmälle, joka oli kehnoin Amerikassa.\nVuonna 1990 eliniänodote oli Haitissa vain 54 vuotta, joka viides aikuinen kuoli aidsiin ja 12,1 % lapsista menehtyi ehkäistävissä oleviin suoliston tartuntatauteihin.\nToiseksi Kuuba sopi kouluttavansa haitilaisia lääkäreitä omassa maassaan. Valmistuttuaan nämä palaisivat Haitiin ja korvaisivat kuubalaiset lääkärit. Lääketieteen opiskelijoita ei valittu perinteisen taustan perustalta, vaan he edustivat pääosin maan köyhiä ihmisiä. Ajateltiin, että he ymmärtäisivät sosio-ekonomisen taustansa perustalta paremmin maansa lääkintähenkilökunnan tarpeen ja palaisivat työskentelemään sinne, missä heitä tarvittiin.\nEnsimmäinen opiskelijakohortti aloitti opiskelunsa huhtikuussa 1999 Latinalaisen Amerikan lääketieteen oppilaitoksessa (ELAM).\nTuokset selvästi nähtävissä\nVuoteen 2007 mennessä Haitissa oli jo saatu aikaan merkittävää muutosta kautta maan. On huomioimisen arvoista, että kuubalainen terveydenhoitohenkilökunta huolehti arviolta n. 75 % väestöstä. Yleisamerikkalaisen terveysjärjestön PAHO:n tutkimukset kertovat, että maan terveysprofiilissa oli havaittavissa selkeää edistymistä kuubalaisen lääketieteellisen yhteistyön alettua.\nHaitin kansallisen terveysprofiilin muutokset ovat pääosin kuubalaisen terveydenhoitohenkilökunnan aikaansaannosta.\nVuoteen 2010 mennessä Kuuba on kouluttanut maksutta yhteensä 550 haitilaista lääkäriä. Vuodesta 1998 lähtien yhteensä 6 094 kuubalaista terveysalan työntekijää on työskennellyt Haitissa. He ovat antaneet yli 14,6 miljoonaa konsultaatiota, suorittaneet yli 207 000 kirurgista toimenpidettä sisältäen mm. 45 000 näönkorjausleikkausta, 103 000 synnytystä sekä luku- ja kirjoitustaidon opettamisen 165 000 kansalaiselle. Kaikki kyseinen avustustyö suoritettiin 11 vuotena ennen maanjäristystä, jonka tapahtuessa Haitissa työskenteli edelleen 344 kuubalaista alan työntekijää.\nKuuban toiminta järistyksen jälkeen\nHaitin maanjäristys tappoi ainakin 220 000 ihmistä, 300 000 ihmistä loukkaantui ja 1,5 miljoonaa jäi kodittomiksi. Haitin pääministeri Jean-Max Bellerive kuvasi tapahtunutta ”pahimmaksi katastrofiksi Haitissa kahteen vuosisataan”.\nKansainvälistä apua alkoi virrata maahan. On tärkeää panna merkille, minkälaista lääkinnällistä apua suuret kansainväliset toimijat tarjosivat. Lääkärit ilman rajoja –järjestö, joka on tunnettu lääkäriavustaan, lennätti paikalle 348-jäsenisen kansainvälisen henkilöstönsä lisäyksenä Haitin omaan 3 060 työntekijää käsittävään terveydenhoitohenkilökuntaan. Maaliskuun 12. päivään mennessä he olivat hoitaneet noin 54 000 potilasta ja täydentäneet 3 700 leikkausoperaatiota.\nKanadan tuki käsitti 2 046 sotilaan käyttöönoton Haitissa. Heistä 200 kuului nopeasti sijoitettaviin, katastrofiapuun erikoistuneihin DART-joukkoihin (The Disaster Assistance Response Team). DART sai eniten huomiota mediassa suorittaessaan 21 000 konsultaatiota, vaikka joukko-osasto ei hoitanut ainoatakaan vakavasti vammautunutta tai suorittanut lainkaan kirurgisia toimenpiteitä. Sen henkilöstössä toimi vain 45 terveystyöntekijää. Loput työskentelivät juomaveden puhdistuksen, turvallisuuden ja jälleenrakentamisen parissa.\nYhdysvaltojen hallitus, joka nautti median erityisen myönteistä huomiota, lähetti Haitiin sairaalalaiva USNS Comfortin, joka oli varustettu 1 000 vuoteella ja 550 henkilövahvuisella henkilökunnalla. Comfortilla hoidettiin seitsemän viikon aikana 871 potilasta ja suoritettiin yhteensä 843 kirurgista operaatiota. Sekä Kanadan että USA:n antama apu olivat hyvin tärkeitä, kun maat olivat Haitissa.\nViestintävälineet ovat vaienneet siitä tosiasiasta, että kuubalaiset lääkärit vastasivat maanjäristyksen jälkeen ensimmäiset 72 tuntia Haitin lääkinnällisestä tuesta. Ensimmäisen vuorokauden aikana he suorittivat 1 000 hätäleikkausta. He muuttivat asuinhuoneistojaan klinikoiksi ja palvelivat maan terveyskeskuksissa sekä aikaisemmin itse rakentamissaan viidessä pienessä sairaalassa. Lisäksi käytettiin viittä muuta rakennusta ja muunnettiin kuubalainen silmäsairauksien klinikka kenttäsairaalaksi, jossa hoidettiin maanjäristyksen jälkeen 12 tunnin sisällä 605 potilasta.\nPian Haitissa työskenteli lähes 1 500 terveysalan työntekijää, joista 344 lääkäriä oli työskennellyt jo aiemmin maassa. Maanjäristyksen tapahduttua Kuuba lähetti paikalle 350-jäsenisen katastrofiapuun suunnatun lääkinnällisen prikaatiin. Lisäksi 546 kuubalaisen lääkärikoulun ELAMin opiskelijaa useista eri maista, 184 haitilaista ELAMin viidennen ja kuudennen vuosikurssin opiskelijaa sekä lukuisia venezuelalaisia terveydenhuollon työntekijöitä liittyi joukkoon. Viimeisen analyysin mukaan he työskentelivät Haitissa 20 kuntoutuskeskuksessa, 20 sairaalassa ja 15 leikkaussalissa ja ovat rokottaneet 400 000 ihmistä. Syystäkin Fidel Castro painotti: ”Me lähetämme lääkäreitä, emme sotilaita.”\nOpettavainen silmäys tärkeimpien avunantajien rooliin\nVertaileva tieto, joka on koottu useista tietolähteistä, kertoo erityisesti kuubalaisten merkittävästä lääkinnällisestä avusta. Tosiasiassa he hoitivat 4,2 kertaa suuremman potilasmäärän kuin Lääkärit ilman rajoja –järjestö (jolla on yli kaksi kertaa suurempi henkilökunta ja merkittävästi suuremmat taloudelliset resurssit kuin Kuuballa) ja 10,8 kertaa suuremman potilasmäärän kuin kanadalaisten DART. On myös merkille pantavaa, että vaikka kuubalaisten henkilökunta oli karkeasti kolme kertaa isompi kuin yhdysvaltalaisten, se hoiti 260,7 kertaa suuremman potilasjoukon kuin USA:n hoitohenkilökunta.\nNoin puolet kuubalaisesta hoitohenkilökunnasta työskenteli pääkaupunki Port au Princen ulkopuolella, jossa oli tapahtunut myös merkittäviä tuhoja. Useita avustusoperaatioita ei voitu suorittaa siellä kuljetusyhteyksien puutteen vuoksi. Kuubalainen lääkinnällinen prikaati toimi myös 30 tiiminä, joka koulutti yhteisöjä vähentämään yleisiä terveysriskejä ja pääsemään asianmukaisesti eroon jätteistä minimoidakseen epidemioita.\nTunnettu kuubalainen artisti Kcho johti kulttuuriprikaatia, joka koostui klovneista, taikureista ja tanssijoista. He tukivat psykologeja ja psykiatreja näiden työskennellessä traumoja kokeneiden haitilaisten lasten parissa.\nALBA haluaa rakentaa terveysjärjestelmän\nEhkä vaikuttavin seuraus haitilaisten terveydelle – koskien maan kurjaa ja laajasti tuhoutunutta terveydenhuoltoa – on Kuuban ja muiden ALBA-maiden Maailman terveysjärjestölle (WHO) tekemä esitys yhtenäisestä ohjelmasta maan terveydenhuollon jälleenrakentamiseksi. Periaatteessa ne tarjoavat rakennettavaksi eheän terveydenhuoltojärjestelmän.\nHanketta tuetaan taloudellisesti ALBA:n ja Brasilian taholta ja se toteutetaan kuubalaisten ja heidän kouluttamansa alan henkilökunnan toimesta. Hankkeeseen sisältyy sairaaloita, poliklinikkoja ja terveysalan oppilaitoksia. Lisäksi Kuuban hallitus tarjoaa lisäpaikkoja haitilaisille lääketieteen opiskelijoille omissa oppilaitoksissaan. Tarjotusta lääkinnällisestä yhteistyöstä koituu valtavasti tukea Haitille. Ikävä kyllä, tätäkään jalomielistä tarjousta ei ole noteerattu kansainvälisessä mediassa.\nKun Pohjois-Amerikka on ummistanut silmänsä Kuuban roolista avustustyössä, Haiti ei ole menetellyt samoin. Maan presidentti René Préval totesi: “Te ette odottaneet maanjäristystä auttaaksenne meitä.” Samoin pääministeri Jean-Max Bellerive on huomauttanut toistuvasti, että kolme ensimmäistä apuun rientänyttä valtiota olivat Kuuba, Dominikaaninen Tasavalta ja Venezuela.\nOn surullista (muttei yllättävää), kun Kuuban ponnistukset Haitin auttamiseksi ovat lisääntyneet, niin kansainväliset ponnistukset ovat sitä vastoin huvenneet. Kuuban lääkinnällisen avun päällikkö Carlos Alberto García teki yhteenvedon tilanteesta kaksi viikko murhenäytelmän jälkeen: ”Useat ulkomaiset delegaatiot valmistelevat jo lähtöä. Nyt saapuva apu ei ole enää samaa kuin sen on ollut tapana olla. Surullista, kuten aina käy, pian ilmaantuu toinen tragedia johonkin toiseen maahan ja Haitin kansa unohdetaan ja jätetään oman kohtalonsa varaan. Kuitenkin me viivymme täällä yhä pitkään senkin jälkeen, kun kaikki muut ovat poistuneet.\nNäin on jo käynyt. Kanadalaiset sotilaat ovat palanneet kotimaahansa. Sairaalalaiva USNS Comfort seilasi jo viikkoja sitten pois. Vastakohtana moiselle Kuuban presidentti Raúl Castro sanoi: ”Me olemme auttaneet Haitin kansaa ja me jatkamme heidän kanssaan niin kauan aikaa kuin hyvin vaatimatonta apuamme tarvitaan – ei ole väliä, kuinka monta vuotta se kestää.\nKirkkojen maailmanneuvoston edustaja esitti vuonna 2004 Yhdistyneille kansakunnille: ”Humanitaarinen apu ei voisi olla inhimillistä, jos sitä mainostettaisiin vain 15 päivää.\nTänään Kuuba ALBA:n ja Brasilian tukemana ei pelkästään rakenna kenttäsairaaloita, vaan paremminkin Haitin terveydenhuoltojärjestelmää. Samaan aikaan kun kansainväliset ponnistukset ovat laajalti keskeytyneet, kuubalaisen terveydenhoitohenkilökunta ja Kuuban kouluttamat paikalliset alan työntekijät jatkavat tehtävissään, kuten he ovat tehneet 11 vuotta ja niin pitkään kuin se on tarpeellista.\nTämän tarinan kansainvälinen media on valinnut vaiettavaksi ja pidettäväksi poissa televisiokameroiden ulottuvilta. Se on 1998 alkanut poikkeava tarina aidosta humanismista ja menestyksekkäästä ihmishenkien pelastamisesta. Enemmänkin, Kuuban menestys tarjoaa julkisen ja maksuttoman terveydenhuollon miljoonille haitilaisille. Tässä lähestymistavassa puhutaan sairauksien ennaltaehkäisystä, halpojen ja tehokkaiden lääkkeiden tarpeesta sekä toimitaan paikallinen kulttuuri huomioiden.\nEILY J. KIRK & JOHN M. KIRK\nSuom. Matti Laitinen\nKirjoittajat työskentelevät Canada’s Social Science and Humanities Researchin sposoroimassa Kuuban lääkinnällinen internationalismi –projektissa. John M. Kirk toimii Dalhousie Universityn professorina ja Emily J. Kirk MA-opiskelijana Cambridge Universityssä.


Moni ulkoistaa ikkunanpesun - ESS kokosi hintatietoja - ESS.fi\nMoni ulkoistaa ikkunanpesun - ESS kokosi hintatietoja\nOksennusta, verta ja eritteitä – näihin ikkunanpesijä törmää Lahden keskustan liiketilojen ikkunoissa. Susanna Untola aloittaa pesu-urakan usein aamukuudelta, kun kaduilla on vielä hiljaista.\nSusanna Untola lähti mukaan perheyritykseen 20 vuotta sitten. Ikkunanpesu voitti hevosalan opinnot. Kuva: Janne Ranne\nLahtelaisilla Hilkka ja Pauli Juholalla oli maanantaina erityinen päivä. Susanna Untola siivosi Juholoiden kodin ja pesi kaikki ikkunat. Valo pääsee sisään entistä kirkkaammin ja Juholoiden kelpaa istua lasitetulla parvekkeella nauttimassa Vesijärven maisemista.\n– Parvekelasit Susanna pesi kyllä jo vähän aikaisemmin. Niitä en ole koskaan itse uskaltanut pestä, Hilkka Juhola sanoo.\nTänä vuonna Juholat päättivät antaa koko ikkunapesu-urakan Siivouspalvelu Untolalle.\n– Enää ei selkäni kestäisi pesemistä, Hilkka Juhola toteaa.\nTikkaita ja nosturiakin tarvitaan\nSusanna Untolan, 35, selkä kestää. Hän tarttuu sutiin ja näyttää, kuinka lasin saa kiiltämään. Runsaassa Fairy-liuoksessa kostuneella sudilla vedellään lasi ylhäältä alas. Sitten tartutaan lastaan ja kuivataan lasi ylhäältä alas. Lopuksi pyyhitään valumat reunoilta. Pyyhkimiseen Untola käyttää vanhoja, moneen kertaan pestyjä froteisia pyyhkeitä ja puuvillaliinoja.\nFairya ei tässä mainita nimeltä mainosmielessä. Susanna Untola sanoo, että monia muitakin aineita hän on kokeillut, mutta aina palannut takaisin Fairyyn.\nLastoja Untolalla on koti-ikkunapesuun varattuna kahta kokoa, toinen lyhyempi, toinen pidempi.\n– Lastan kumiin kannattaa kiinnittää huomiota. Minä vaihdan kumit kovassa käytössä yleensä kerran viikossa. Jos kotisiivoojan jälki ei ole kaunista, syy on usein vanhassa kumissa.\nPesuaineen levityksessä ei Untolan mukaan kannata säästellä. Isoille ikkunapinnoille hän käyttä noin 50 senttiä leveää sutia ja pienille sientä. Suihkepulloon Untola ei turvautuisi.\n– Teen aamulla töihin lähtiessä pesuliuoksen valmiiksi. Lisäksi otan muut varusteet kassiin ja tikkaat, jos niitä tarvitaan.\nToisinaan Susanna Untolan isä Jarmo Untola tulee pitelemään tikkaista kiinni ja avustamaan vaativissa paikoissa.\nJoillakin pesukeikoilla tikkaatkaan eivät riitä. Silloin apuna on henkilönosturi.\n– Hyvän nosturinkuljettajan kanssa yhteistyö sujuu niin, että voin nosturissakin keskittyä vain ikkunanpesuun.\nTalvellakin onnistuu - mutta vaatii Sinolia\nUsein Untolan työpäivä alkaa jo aamukuudelta Lahden keskustassa. Liikkeiden ikkunoita pestään silloin, kun kaduilla on vielä hiljaista. Koti-ikkunoihin verrattuna lian kirjo on laaja.\n– Kaupungilla ikkunoista saa pestä kaikenlaista: oksennusta, verta, ihmisen eritteitä, lintujen jättämää sotkua. Kaikki saadaan pois, joskus tosin joutuu käyttämään raspiakin.\nYritysten ikkunoiden pesu on Siivouspalvelu Untolan liiketoiminnan perusta. Monet pesettävät ikkunansa viikon tai kahden välein. Mainosteippien poisto on myös säännöllistä työtä Untolalle.\n– Meillä on paljon vakioasiakkaita, joita olemme palvelleet vuosien tai vuosikymmenien ajan.\nEnnen kuin Susannan Untola aloitti pesuhommat 15-vuotiaana, isä Jarmo ja isoisä Jori Untola palvelivat asiakkaita.\nTalvellakin ikkunoita pestään. Silloin Untola lorauttaa tilkan Sinolia pesunesteeseen.\n– Usein ihmiset luulevat, ettei pakkasilla voi pestä ikkunoita. En kuitenkaan muista kuin pari sellaista päivää 20-vuotisen urani ajalta, että on ollut liian kova talvikeli pesuhommiin.\nKuumin ikkunanpesusesonki kodeissa alkaa kevätauringon paistaessa.\n– Puhelin alkaa soida, kun aurinko häikäisee matalalta likaisen ikkunan läpi. Ja ikkunanpesijän pitäisi mielellään rientää paikalle saman tien! Untola kuvailee.\nUntola ei kuitenkaan tee työtä kellon ympäri, vaikka nauttiikin keväästä ja kiireestä – rusketuksenkin saa työstä ylimääräisenä bonuksena.\nYrittäjä on myös neljän lapsen äiti, ja kotona Vesivehmaalla on hevosia. Tallityöt ja lasten ratsastusharrastus ovat vastapainoa siivoustyölle.\n– Parasta tässä työssä on, että voi itse vaikuttaa aikatauluihinsa.\nIkkunanpesu vie suurimman osan Untolan työajasta.\nHilkka ja Pauli Juhola kuuluvat nyt vakioasiakkaisiin, joiden luona hän käy viikoittain siivoamassa.\n– Kivointa käynnissä on se, että saa jutella Susanna kanssa, Hilkka Juhola sanoo.\nKeskimäärin 40 euroa\nJuholoiden ikkunanpesusta Siivouspalvelu Untola veloitti 65 euroa ja parvekkeen lasituksen pesusta 50 euroa.\n– Aikaa meni noin kaksi ja puoli tuntia, Susanna Untola kertoo.\nHän suosii urakkahinnoittelua ja antaa hintatarjouksen paikan nähtyään. Joskus Susanna Untolan isä Jarmo Untola on apuna hinnoittelemassa – kokemuksesta on apua.\n– Hinnoittelu asiakkaan kertoman mukaan olisi hyvin vaikeaa. Usein meille voidaan kertoa, että on pari ikkunaa. Todellisuudessa ruutuja voi silloin olla vaikka neljä ja pestäviä pintoja kahdeksan tai kaksitoista, Susanna Untola sanoo.\nUudehkoissa ikkunoissa laseja on päällekkäin kolme, mutta pestäviä pintoja vain neljä. Työnkulkuun vaikuttaa myös se, kuinka sujuvasti ikkunat aukeavat. Joskus avaamiseen tarvitaan vaikkapa ruuvimeisseliä.\nLahden seudulla monet siivousalan yritykset pesevät myös ikkunoita. Ne hinnoittelevat palvelunsa yleensä tuntitaksalla. Esimerkiksi Siivouspalvelu Margit Haukalla ikkunanpesun hinta on 40 euroa tunnilta, samoin Siivouspalvelu Tiina Vidgrenillä. Kotileenan ikkunanpesutaksa on 42,90 euroa tunnilta. Ikkunanpesusta saa kotitalousvähennyksen.\nPuolet työn hinnasta pois\nJos ostat ikkunanpesua tai kotisiivousta siivousyritykseltä, varmista, että yritys kuuluu ennakkoperintärekisteriin.\nKotitalousvähennyksen osuus on 50 prosenttia kotona tehtävästä työstä, esim. siivouksesta. Vähennystä pitää hakea itse verottajalta ja sen enimmäismäärä on 2 400 euroa vuodessa. Pariskunta voi saada 4 800 euron vähennyksen.\nPalveluntarjoajan kanssa on hyvä tehdä sopimus, johon kirjataan, mitä siivoukseen kuuluu.\nKannattaa myös tarkistaa, onko yrittäjällä vastuuvakuutus, joka kattaa mahdollisia työssä aiheutuvia vahinkoja.\nKatso videolta, kuinka ammattilainen pesee ikkunan\nPese pilvisellä säällä laimealla pesuaineella – poimi kahdeksan vinkkiä kiiltäviin ikkunaruutuihin


Vedenjakajalla | Lauhanvuoriregion.fi\nEdellinen Maanmittausta Parkanon korkeimmalla huipulla\nSammalet ja jäkälät Seuraava\nVedenjakajalla (Alkkianvuori, Muut retkikohteet)\nVedenjakajilla on aina ollut tärkeä merkitys ihmisille. Harvaanasuttuina erämaaseutuina ne ovat muodostaneet luonnollisen rajan kulttuurien välille. Suomessakin hämäläisiä, savolaisia ja pohjalaisia ovat erottaneet vedenjakajat. Niitä on kuitenkin tarvittaessa myös ylitetty käyttäen hyväksi luonnollisia kulkureittejä, kuten vesistöjä ja harjuja.\nIlmastollisesti karut vedenjakajaseudut asutettiin viimeisenä. Tästä johtuen alueilla on vielä nykyäänkin suhteellisesti enemmän valtion kuin yksityisten maita. Alueet ovatkin tärkeitä alkuperäisluonnon säilymiselle, sillä suojelualueverkosto on tihein juuri vedenjakajaseuduilla..\nKoordinaatit (WGS84): 62.16383, 22.87435


Väestön ikääntyminen ja palvelujen kehittäminen, kansallisen tason näkymät ja tavoitteet - PDF Free Download\nDownload "Väestön ikääntyminen ja palvelujen kehittäminen, kansallisen tason näkymät ja tavoitteet"\n1 Väestön ikääntyminen ja palvelujen kehittäminen, kansallisen tason näkymät ja tavoitteet Hyvä ikääntyminen mahdollisuuksien Seinäjoella seminaari, Peruspalveluministeri Paula Risikko\n3 Koko kunta iäkkäiden asialle tavoitteeksi ikätasa-arvo kaikissa toimissa (asuminen, kaavoitus, kulttuuri, liikenne, sivistys, yhdyskuntasuunnittelu jne.) Kaikenikäisten ihmisten hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen & terveyden eriarvoon puuttuminen tavoitteeksi terve ikääntyminen! Oikeus kotiin ja arkeen asuin- ja hoitopaikasta tai avun ja palvelun tarpeesta riippumatta Ympärivuorokautisen hoivan/hoidon uudistaminen uusi design aikansa eläneen tilalle! EI laitoshoidolle! Uusien asumisratkaisujen kehittäminen Suurten palveluntarpeita aiheuttavien tekijöiden tunnistaminen (= muistisairaudet) ja niihin varautuminen Osallisuuden turvaaminen yksilöiden ja yhteiskunnan tasoilla\n5 Vireillä olevat toimet iäkkäiden ihmisten hyvinvoinnin edistämiseksi ja palveluiden kehittämiseksi 1(2) Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen Ikäneuvo -työryhmän ehdotukset vuonna 2009: neuvontapalvelut & hyvinvointia edistävät kotikäynnit kuntien palveluvalikoimaan Terveydenhuoltolaki (20 : Iäkkäiden neuvontapalvelut) Palveluiden kehittäminen Kotihoidon lisääminen ja sen sisällön monipuolistaminen Ikäihmisten palvelujen laatusuosituksen mukaisesti Ympärivuorokautisen hoidon ja hoivan uudistaminen, ml. palveluasumisen asiakasmaksujen yhtenäistäminen Ikähoiva - työryhmän ehdotukset valmistuvat Perhehoidon kehittäminen Valvonnan kehittäminen Valvontasuunnitelma tehty ympärivuorokautiseen hoitoon, tekeillä kotihoitoon Toimeentulon parantaminen: Takuueläke alkaen\n6 Vireillä olevat toimet iäkkäiden ihmisten hyvinvoinnin edistämiseksi ja palveluiden kehittämiseksi 2(2) Lainsäädännön vahvistaminen Terveydenhuoltolaki (HE 90/2010) Kotikuntalain muutos (HE 101/2010) tulee voimaan vuoden 2011 alussa Uudistuva sosiaalihuollon lainsäädäntö: sosiaalihuollon lainsäädäntöä uudistavan työryhmän väliraportti julkaistiin kesäkuussa 2010 Luonnos iäkkäitä ihmisiä koskevan lainsäädännön vahvistamiseksi on valmiina keväällä 2011 Valmisteilla HE sosiaali- ja terveydenhuollon asiakkaan itsemääräämisoikeuden rajoittamista koskeviksi säännöksiksi\n7 Iäkkäiden ihmisten hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen Ikäihmisten hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen aika on nyt! Hyvinvointi ja terveys vaikuttavat ratkaisevammin sosiaali- ja terveyspalvelujen tarpeeseen sekä palvelujen kustannuksiin ja rahoituksen kestävyyteen kuin ikääntyneiden määrän lisääntyminen sinänsä. Ennaltaehkäisyllä ja varhaisella puuttumisella toimintakyvyn heikkenemiseen ja terveysongelmiin pystytään vaikuttamaan huomattavasti jopa pitkäaikaishoidon tarpeeseen. On olemassa tutkimusnäyttöä ennalta ehkäisyn, riskien hallinnan, varhaisen puuttumisen ja kuntoutuksen vaikuttavuudesta. Taustalla Terveyden edistämisen politiikkaohjelma Ikäihmisten palvelujen laatusuositus Ikäneuvo työryhmän ehdotukset Toimeenpano STM:ssä lainsäädäntöhankkeiden osana Terveydenhuoltolaki (20 : Iäkkäiden neuvontapalvelut) Uudistuva sosiaalihuollon lainsäädäntö\n8 Ympärivuorokautisen hoiva-/hoitojärjestelmän uudistaminen Tavoitteena Ihmiskeskeisyys: asiakkaiden tarpeiden määrittämä asumismuoto ja palvelujen kokonaisuus Valinnanvapaus ja sen edellytysten turvaaminen Järjestelmän selkeys & toiminnallinen ja hallinnollinen eheys Taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys Taustalla Ikäihmisten palvelujen laatusuositus Ympärivuorokautista hoivaa/hoitoa uudistavan Ikähoiva-työryhmän ehdotukset valmistuvat mennessä Toimiva terveyskeskus -ohjelma Toimeenpano Kaste -ohjelman valtionavustusta saaneissa hankkeissa Osana lainsäädäntömuutoksia: uudistuva sosiaalialan lainsäädäntö\n9 Valvonnan tehostaminen Valtakunnallinen valvonta ja valvonnan koordinointi käynnistynyt vuoden 2010 alusta VALVIRA Tavoitteena suunnitelmallinen, ennakoiva, kattava, oikein kohdentuva ja vaikuttava valvonta Pohjana valtakunnallinen valvontasuunnitelma: yhtenäiset valvonnan painoalueet määritetty ympärivuorokautiseen hoitoon (valvontasuunnitelma); kotihoidon osalta valmistelutyö meneillään selvitys ympärivuorokautista palvelua antavien yksiköiden tilasta tehty (aineiston keruu jatkuu syksyllä 2010); Valvira pyytää lisäselvityksiä niiltä toimintayksiköiltä, joiden toiminnassa selvityksen tulosten perusteella näyttäisi olevan ongelmia. Sen jälkeen aluehallintovirastot ryhtyvät tarvittaessa valvontatoimiin.\n10 Yhdenvertaiset oikeudet turvataan: Hoitoa tarvitsevien ikäihmisten muutto helpottuu, kun kotikuntalaki muuttuu (HE 101/2010) Muuttajan palvelutarve arvioitaisiin kuntien yhteistyönä. Hoitopaikan järjestyttyä muuton tulisi tapahtua laissa säädetyssä määräajassa. Uusi kotikunta vastaisi jatkossa hoidon kustannuksista. Avattaisiin myös mahdollisuus valita kotikunnaksi se kunta, jossa asuu nykyisen kotikunnan sijoituspäätöksen nojalla; hoidon kustannuksista vastaisi näissä tapauksissa edelleen sijoittajakunta. Esitys kotikuntalain ja sosiaalihuoltolain muuttamisesta annettiin eduskunnalle kesäkuun alussa. Uudistuksen on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2011 alusta.\n11 Ikäihmisiä koskevaa lainsäädäntöä kehitetään Sosiaalihuollon lainsäädäntöä uudistavan työryhmän linjausehdotukset otetaan valmistelussa huomioon. Valmistelutyössä kuullaan ikääntymisen, ikäihmisten palvelujen ja palvelujärjestelmän kehittämisen sisällön ja lainsäädännön asiantuntijoita sekä iäkkäitä ihmisiä. Tavoitteena on, että luonnos iäkkäitä ihmisiä koskevan lainsäädännön vahvistamiseksi on valmiina keväällä 2011.\n12 Enemmän elämänlaatua, parempaa arkea - Ageing in Place Täsmätuella ja -palveluilla Itsemääräämistä kunnioittaen Osallisuutta tukien Toimijuutta tukien Yhdenvertaisuutta lisäten Turvallisuus taaten\n13 Sosiaalista ja terveellistä elämää!


Haikaranpesä kodiksi.: Minirekki, DIY\nLoppuloma puuhaillaan tyttöporukalla kotosalla. Nukkekin sai nyt vaatteilleen rekin. Idea tähän minikokoiseen telineeseen lähti aikaisempaa vaaterekki-postausta sivuavasta kommentista, kiitos!\nVaaterekin pystypuut mitattiin Barbie-nuken korkuisiksi, jotta niidenkin pitkät iltapuvut mahtuvat sujuvasti tangolle roikkumaan. Ruuvien koloset ja liitoskohdat peitettiin puukitillä ennen pohjamaalausta. Kenkätaso naulattiin listanpätkistä.\nTunniste: askartelu, nikkarointi\nAnna G 13. huhtikuuta 2012 klo 17.20\nSuloinen teline! On helppoa kun sen osaa :) Kivaa viikonloppua!\nIrina Maltseva 13. huhtikuuta 2012 klo 17.24\nAmmari 13. huhtikuuta 2012 klo 18.08\nOnpa ihana. Olisipa perheessä vielä pieniä tyttöjä.\nJopas on suloinen :)\nHeidi 13. huhtikuuta 2012 klo 20.29\nMarjori 13. huhtikuuta 2012 klo 21.54\nKyllä Barbie nyt on varmaan iloinen rekistään,ihana.\nOnko teillä vielä viikko lomaa?Minulla on ja onneksi,kun eka meni ihan pieleen,mutta voin jo hyvin.\nEn ole nähnyt serkku(amme)JF kun ihan pikkupoikana,apua,kun aika kuluu niin pian.\nMari 13. huhtikuuta 2012 klo 22.22\nHoO 13. huhtikuuta 2012 klo 22.58\nVoi miten suloinen vaaterekki!!! Kunpa oman tyttäreni huoneessa olisi hiukan enemmän tilaa: tuollainen olisi kyllä niin 'must'!! :D\nTaina 15. huhtikuuta 2012 klo 14.17\nOi miten soma, olispa minullakin ollut pikkutyttönä tuollainen:)\nAnonyymi 16. huhtikuuta 2012 klo 16.35\nVoi miten sopo siita tuli! Ei kai se auta kun alkaa itsekin vakertamaan samanlaista :)\nVilla Haikara 17. huhtikuuta 2012 klo 22.01\nKiitos kivasta palautteesta! Kommenttinne luin taas ilolla :)\nCпасибо, Irina :)\nNämä pienet nikkaroinnit ovat hauskoja "välipaloja" isompien töiden ohessa.


Laitilassa on todettu viimeisen kahden viikon aikana vajaat 40 tartuntaa – Laitilan terveyskeskuksen mukaan tilanne on rauhoittumaan päin | Laitilan Sanomat\nLaitilassa on todettu viimeisen kahden viikon aikana vajaat 40 tartuntaa – Laitilan terveyskeskuksen mukaan tilanne on rauhoittumaan päin\nLaitilassa on todettu tammikuun 15. päivän jälkeen yhteensä 38 koronatartuntaa, Laitilan terveyskeskuksesta kerrottiin torstaina iltapäivällä. Tällä viikolla tartuntoja on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan Laitilaan tullut 14.\nTartuntarypäs lähti tammikuun puolivälissä leviämään laitilalaisesta työpaikasta. Laitilan terveyskeskuksen mukaan tartuntojen suuri määrä selittyy perheenjäsenten sekä lähipiirin jatkotartuntoilla. Kaikki viime viikkojen tartunnat eivät ole samaa rypästä, vaan mukana on myös yksittäisiä tartuntaketjuja.\nTammikuun 15. päivän jälkeen karanteeniin on asetettu Laitilassa noin sata henkilöä.\n– Kaikki koronatartunnoille altistuneet henkilöt testattiin. Tilanne on kuitenkin nyt rauhoittumaan päin, terveyskeskus tiedottaa.\nLaitilasta virologian osastolle viime viikolla lähetetty virusnäyte on edelleen tutkittavana virusvarianttien selvittämiseksi. Tulosta ei vielä torstai-iltapäivällä ollut Laitilan terveyskeskukseen tullut. Mitään erityistä syytä ei kuitenkaan ole epäillä, että kyseessä olisi aiempaa helpommin leviävä virustyyppi.\nKaiken kaikkiaan THL:n tilastoissa tartuntoja on Laitilassa 65.


Naisten paidan äänestys - Sivu 5 - ThisHardLand\nViesti Kirjoittaja Laura » 06.02.2013 22:00\n^ Johan tässä täytyy kohta ruveta oikeesti reenaan keikkakesäkuntoon, että mahtuu edes siihen paitaan, jos ne on niin kovin pieniä\nViesti Kirjoittaja Jenni » 06.02.2013 22:19\nOsta isompi paita\nViesti Kirjoittaja Päivänsäde » 06.02.2013 22:25\nIhan vaan hypoteettisenä kysymyksenä: Jos joku sattuis olemaan naisten kokoa XL ja pelkäis että tämmönen ladyfit ei sit ihan kuitenkaan jaksa sitä viimestä makkaraa peittää, niin mitä kokoa sen jonkun täytyis tilata tuolta miesten puolelta?\nViesti Kirjoittaja 41 shots » 06.02.2013 22:46\nPäivänsäde kirjoitti: Ihan vaan hypoteettisenä kysymyksenä: Jos joku sattuis olemaan naisten kokoa XL ja pelkäis että tämmönen ladyfit ei sit ihan kuitenkaan jaksa sitä viimestä makkaraa peittää, niin mitä kokoa sen jonkun täytyis tilata tuolta miesten puolelta?\nEn tiedä onko tästä mitään apua, mutta mittäsin omat paidat eli miesten paidan XL ympärys mitta koossa on 116cm ei kovinkaan montaa kertaa pesty.. XXL 126cm saattanut hieman jo kulahtaa Jos jollain on L kokoa mittaisitko myös noitten fit mallien mittoja olisi kiva saada\nViesti Kirjoittaja anu » 06.02.2013 23:43\nV-tyylillä ja ottaisin sekä lyhyt- että pitkähihaisen, vaikka toimii kyllä niinkin, että laittaa jonkin normipitkähihaisen foorumipaidan alle, siis ellei pitkähihaisia tilata\nViesti Kirjoittaja Vammasipuli » 07.02.2013 1:49\nItse tilasin viime erästä itselleni sekä naisten että miesten paidat. Naisten paidasta otin normikokoani yhden isomman ja miesten paidoista sen tavallisen. Molemmat just oikean kokoisia.\nOvat meinaan nuo naisten versiot hurjan pieniä.\nViesti Kirjoittaja Mimmu » 07.02.2013 16:47\nVammasipuli kirjoitti: Itse tilasin viime erästä itselleni sekä naisten että miesten paidat. Naisten paidasta otin normikokoani yhden isomman ja miesten paidoista sen tavallisen. Molemmat just oikean kokoisia.\nJust noin minäkin tilasin viime vuonna ja sopivat olivat.\nViesti Kirjoittaja Päivänsäde » 07.02.2013 17:08\nOk, taidankin sitten siirtyä suosiolla tonne miesten ketjuun....\nViesti Kirjoittaja 41 shots » 07.02.2013 17:37\nEli hyviä ja huonoja uutisia.\nHuonot ensin, Pitkähihaista paitaa ei tällä kertaa tilata.\nJa Hyvät, Hupparit tilataan. KasTown tekee miesten väri äänestyksen ja mä teen naisten huppareille saman\nT-paidat tietenkin tilataan myös. Näyttää tällä hetkellä siltä että v-aukolla mennään\nViesti Kirjoittaja Jenni » 07.02.2013 17:39\nJEEE, saan vihdoinkin thl-hupparin!!! Mahtavaa!


Ubikinoni Q10 150 mg 120kpsTerveyskaista\nVahvan, luontainen ja kotimainen avainlipputuote: Ubikinoni Q10 150 mg ravintolisä.\nUbikinoni on rasvaliukoinen vitamiinin kaltainen aine, jota on luonnostaan jokaisesta kehon solussa. Ubikinonia on eniten niissä elimissä, joissa energian tarve on suurin; sydämessä, maksassa, aivoissa ja lihaksissa. Ubikinoni auttaa mitokondrioita tuottamaan energiaa solujen ja koko elimistön tarpeisiin.\nUbikinonin käyttö on erityisen tärkeää ikääntyville sekä kolesterolilääkkeiden käyttäjille.\nAuringonkukkaöljy, ubikinoni, piidioksidi, gelatiini, glyseroli, musta rautaoksidi.\n1-2 kapselia vuorokaudessa.\nPaino: 68 g Yksikköhinta: 880.88€ / kg\nAvainsanat: ubikinoni, q10


Selkäleikatun potilaan postoperatiivinen ohjaus - Theseus\nSelkäleikatun potilaan postoperatiivinen ohjaus\nIlvan, Tanja; Piippo, Lotta; Ruhanen, Kari (2018)\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli kuvata aikuisen selkäleikkauspotilaan saamaa postoperatiivista ohjausta. Opinnäytetyömme on toteutettu kuvailevana kirjallisuuskatsauksena, johon valikoitui yhteensä kymmenen hoitotieteellistä tutkimusartikkelia, jotka ovat julkaistu vuosina 2007–2016. Aineistonkeruussa käytimme PubMed, Cinahl ja Medic tietokantoja, sekä myös manuaalista hakua hoitotieteellisistä julkaisuista. Opinnäytetyömme on osa HUS:in Siltasairaala rakennushanketta ja se tehdään toimeksiantona tukielin- ja plastiikkakirurgian tulosyksikölle (TuPla).\nTulosten mukaan yleisimmät postoperatiivisessa ohjauksessa käytetyt menetelmät ovat suullinen- ja kirjallinen ohjaus. Näiden lisäksi ohjausmenetelminä käytetään myös ryhmäterapiaa, puhelinohjausta, videoharjoittelua sekä fysioterapeutin ohjaamia harjoituksia.\nKotiutusvaiheessa postoperatiivinen ohjaus sisälsi tietoa leikkauksen jälkeisestä liikkumisesta, kotona tehtävistä harjoitteista, kivunhoidosta, haavanhoidosta sekä seurannasta, tietoa siitä mikä on normaalia ja odotettavaa leikkauksen jälkeen, hoitavan yksikön yhteystiedot ja siitä mihin ottaa tarvittaessa yhteyttä. Tulosten mukaan potilaan postoperatiivista ohjausta annettaessa tulisi huomioida potilaiden yksilöllisyys ja ohjauksen riittävä yksityiskohtaisuus ja kattavuus. Lisäksi tutkimuksista kävi ilmi, että potilaat kokivat eniten puutteita kirjallisessa ohjauksessa ja olisivat tarvinneet yksityiskohtaisempaa tietoa toipumisen eri vaiheista, sekä fyysisten harjoitteiden kestosta, tehosta ja toistuvuudesta. Postoperatiivista kivunhoitoa käsiteltiin ohjauksen yhteydessä vain osassa tutkimuksemme artikkeleista. Näiden tulosten mukaan potilaan leikkauksen jälkeisen kivunhallinta on tärkeää ja potilasta tulisi ohjata tehokkaaseen kivunhoitoon lääkkeellisen kivunhoidon lisäksi myös lääkkeettömillä kivunhallintamenetelmillä.


Seudullinen matkailu- ja virkistysalue - PDF\nDownload "Seudullinen matkailu- ja virkistysalue"\n1 Seudullinen matkailu- ja virkistysalue\n2 Taustat Vuonna 2004 suurin osa Koitelin virkistys- ja retkeilyalueesta siirtyi Metsähallitukselta Kiimingin kunnan omistukseen. Varmistaakseen tämän luonnonkauniin koskialueen kehittymisen Oulun seudun matkailukohteena tehtiin kunnan ja alueen muiden toimijoiden sekä yhteistyökumppaneiden kesken päätös laatia kokonaissuunnitelma seudullisen matkailu- ja virkistysalueen toteuttamisesta sekä siihen liittyvistä yhteistyökuvioista. Kokonaissuunnitelmassa on kartoitettu liiketoiminnan mahdollisuuksia Koitelissa ja sen lähiympäristössä. Tällä hetkellä alueen kehittäminen on hyvin ajankohtaista mm. länsirannalle syntyvän Ruusulaakson ryhmäpuutarha-alueen ja sen tuomien haasteiden myötä. Tavoitteena on, että Koitelin alue saavuttaa täyden valmiutensa seudullisena matkailu- ja virkistysalueena vuoteen 2015 mennessä. Suunnitelman laadinnassa on otettu huomioon Koitelin alueelle aikaisemmin laaditut kehittämissuunnitelmat. Suunnitelman laatijana on ollut Pöyry Environment Oy, ympäristö- ja yhdyskuntasektorin konsultti- ja suunnittelutoimisto. Työtä on aktiivisesti ohjannut hanketta varten asetettu ohjausryhmä. Työn sisältöön ovat vaikuttaneet myös Kiimingin ja Ouluseudun yritykset. Koitelin sijainti Koitelin koskialue sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla Kiimingin kunnassa vilkkaasti liikennöidyn VT20:n (Kuusamontien) varrella. Koitelista on matkaa Kiimingin kuntakeskustaan viisi kilometriä, Ouluun 20 kilometriä. Koitelin alue on Kiiminkijoen merkittävin koskialue, joka koostuu useista erikokoisista saarista. Sitä voi pitää maisemallisesti ainutlaatuisena, sillä se on ainoita vapaana virtaavia koskia Pohjois-Pohjanmaalla. Kiiminkijoki on kokonaisuutena merkitty maakuntakaavaan arvokkaaksi vesistöksi ja Natura verkostoon kuuluvaksi alueeksi. Alue on kaavoitettu matkailuja virkistyskäyttöön. Nykytilanne Tällä hetkellä Koitelin matkailu- ja virkistysalueella vierailee vuositasolla noin henkilöä. Eniten kävijöitä on kesäaikana. Suurimmat käyttäjäryhmät ovat virkistyskävijät, retkeilijät ja kalastajat. Koitelin vahvuuksia - luonto - vapaana virtaavat kosket - saaret ja kallioalueet - sijainti lähellä Oulua - monipuoliset aktiviteettimahdollisuudet - mahdollisuus hyödyntää aluetta kaikkina vuodenaikoina - kulttuurihistoriallinen merkittävyys Olemassa olevat kohteet - Tunnelmatupa Sahasaaressa: kesäkahvila ja juhlien pitopaikka, kunnan info- ja matkailupiste - Perinnetupa - Koitelin Residenssi: majoitus-, kokous- ja ruokailupalveluita tilauksesta - Tapahtuma- ja esiintymislava Sahasaaressa - useita tulentekopaikkoja, laavu\n3 Kiiminkijoen länsipuolelta on rakennettu kevyen liikenteen sillat Pikku-, Väli- ja Sahasaareen. Koitelin ydinalueen suunnittelussa ja toteutuksessa on huomioitu myös esteetön kulkeminen, mikä mahdollistaa erityisryhmien ja liikuntaesteisten vierailut alueella. Koiteli visio Koiteli on Kiiminkijoen matkailullinen keskus, Oulun seudulla suosittu virkistysalue, perheiden retkeilyalue ja matkailullisesti merkittävä kohde. Se on kohonnut omalla markkina-alueellaan tunnetuksi brändiksi. Koiteli toimii tapahtumien aktiivisena keskipisteenä Oulun seudulla. Koitelin ympärille on rakennettu ohjatusti toimiva yritysten verkosto. Yritysten toiminta tukee alueen vetovoimaa. Toiminnan keskipisteenä on Koitelikeskus. Koiteli tarjoaa kävijöilleen luonto- ja kulttuurikokemuksia, perinteeseen pohjautuvia hyvinvointituotteita sekä seikkailuelementtejä maisemallisesti arvokkaassa Kiiminkijoen ympäristössä. Kävijämäärätavoitteet Vuoteen 2010 mennessä nykyinen vuotuinen kävijämäärä eli noin kävijää on kasvanut :een. Vuoden 2020 tavoitteellinen vuotuinen kävijämäärä on Kiiminki 20 Koitelinkoski 848 Oulu\n4 Koiteli-palveluteemat Koitelikeskus Matkalla kohti visiota Koitelin kosken rannalle rakennetaan toiminnallinen, yritysvetoinen Koitelikeskus, matkailu- ja virkistyskeskuksen ydin sekä kaupallisen ja toiminnallisen kehittämisen kulmakivi. Koitelikeskus luo puitteet osalle alueella harjoitettavasta liiketoiminnasta ja aktiviteeteista. Kaavassa keskukselle on varattu rakennusoikeutta m 2. Palveluteemat Koitelin matkailu- ja virkistysalueelle sijoittuvien toimijoiden kannattavuuden varmistamiseksi on tärkeää, että alueella on eri liiketoiminnan muotoja. Aluetta suunnitellaankin kehitettävän neljän palveluteeman pohjalta. majoitushuoneina. Saunakylä sopii kokous- ja virkistyspalveluihin kiinteästi liitettävään saunomismahdollisuuteen. Yrityksille ja yhteisöille myydään kokouksien yhteyteen alueen henkeen soveltuvia ohjelmapalveluita. II palveluteema Puutarha- ja perinneteeman ympärille rakentuva kohde Ydin: Ruusulaakso, perinnepiha, puutarha myymälöineen Koitelin koskien pohjoisrannalle syntyy Ruusulaakson siirtolapuutarha-alue. Maa-alue on Metsähallituksen omistuksessa. Ruusulaakson kantava teema on palstakohtainen puutarha. Sen yhteyteen soveltuu hyvin ympärivuotinen, mahdollisimman pitkälti bioenergialla lämmitettävä puutarha- ja taimimyymälä. Kaupallisen toiminnan lisäksi puutarhamyymälästä suunnitellaan houkutteleva ja kiinnostava käyntikohde: talvipuutarha. I palveluteema Yritysten ja yhteisöiden kokous- ja virkistyskohde Ydin: Kokouspalvelut, saunakylä sekä ohjelmapalvelut Koitelin alueen ympärivuotisen toiminnan ja houkuttelevuuden perustana on toimia yritysten ja yhteisöjen kokous- ja virkistyspaikkana. Yritys- ja yhteisöasiakkaille soveltuvien tuotteiden kautta saadaan aikaan nopein kasvu ja kehittymisen potentiaali. Kokous- ja majoitustoiminnan vaatimukset otetaan huomioon Koitelikeskuksessa monikäyttöisinä ja muunneltavina kokoustiloina sekä korkeatasoisina III palveluteema Virkistyskeskus: retkeily ja vapaa-aika Ydin: Ulkoilukeskus, retkeily- ja luontokohde, kalastus, seikkailu, ratsastus Koitelikeskus toimii alueen ohjelmapalvelukeskuksena, jonka kautta kävijät saavat ohjattuja ja opastettuja ohjelmapalveluita. Varsinaiset ohjelmapalvelut toteutetaan yritysverkoston kautta. Lisäksi keskuksessa on muita retkeilyä ja liikuntaa tukevia palveluita. Keskuksesta voi vuokrata eri aktiviteetteihin liittyviä välineitä kuten vaellusvarusteita, kävelysauvoja, kanootteja, kalastusvälineitä sekä suksia ja lumikenkiä.\n5 Koitelin tuotteita ovat jatkossakin kalastus ja melonta. Niihin liittyen järjestetään tapahtumia ja kurssitoimintaa. Melontaa palvelemaan rakennetaan melontatukikohta. Koiteli toimii lähialueen virkistysreittien ja muiden eri reittien yhtymäkohtana ja lähtöpisteenä. Reittejä ovat mm. ulkoilu- ja retkeilypolut, muut reitit ja urat sekä kevyen liikenteen väylä. Lisäksi Koitelin Tulisaareen toteutetaan seikkailupuisto lasten, nuorten ja aikuisten kohteeksi. Myös Oulun seudulla toimivien ratsastuspalveluja tarjoavien yritysten on mahdollista laajentaa toimintaansa Koitelin alueelle. IV palveluteema Tapahtuma- ja juhlakohde Ydin: Perhejuhlat, toistuvat tapahtumat Koiteli sopii erinomaisesti tapahtumien ja kulttuurin tukikohdaksi. Alue itsessään antaa hyvät mahdollisuudet tuotteistettujen perhejuhlien ja muiden juhlien sekä mm. kesäteatteriesitysten ja teatteriharrastajaleirien järjestämiseen. Myös Kiimingin kunnan muuta aktiivista taide-elämää hyödynnetään Koitelissa mm. kuvataideleireinä ja -kursseina sekä musiikkileireinä ja -esityksinä. Havainnekuva esittää Koitelikeskuksen kaksikerroksisen toteutusvaihtoehdon.\n6 Vaiheistettu tavoiteaikataulu Vuosi Koitelikeskus: kiinteistöyhtiön perustamisneuvottelut, keskuksen yritys- ja toimintaideoiden markkinointi potentiaalisille yrittäjille, sijoittuvien yrittäjien valinta sekä alustava tilaohjelma ja rakennussuunnitelma - Koskien alapuolisen suvannon uintipaikka sekä kanoottien ja veneiden vesillelaskupaikka - Koitelin saarten opastusjärjestelmien parantaminen - Saarten tulvasuojelua parantavien puiden istutus - Tarvittavan kunnallistekniikan ja valaistuksen suunnittelu - Rakennustapaohjeistus Vuodet (talviaika) - Siltayhteyden ja rakenteiden suunnittelu - Koiteliin kulkevien reittien käyttöönotto ja opastuksen toteutus Vuosi Kunnallistekniikan ja saarten valaistuksen toteutus ja maisemointi - Pysäköintialueen muutostyöt ja Koitelin ydinalueen maisemointi - Viimeisen puuttuvan siltayhteyden rakentaminen Koitelinkosken pohjoisrannalle - Ohjelmapalvelutoiminnan kalustoinvestoinnit - Koitelikeskuksen yksityiskohtainen suunnittelu - Koitelikeskuksen rakentamisen käynnistäminen - Majoitustilarakentamisen suunnittelu - Saunakylä ja kokoustilat valmistuvat Vuosi Koitelin saarten ulkoilupolkujen jalostus, tyylillisesti yhtenäisten retkeilyrakenteiden toteutus, maisemointi - Koitelikeskus ja sen viereinen majoitustilarakennus valmistuvat - Ohjelmapalvelutoiminnan kalustoinvestoinnit - Perinnepiha-alueen suunnittelu Vuodet Perinnepihapiirin rakentaminen - Koitelikeskuksen toiminta-ideaa tukevien hevostalliratkaisun sekä ympärivuotisen puutarhakokonaisuuden suunnittelu ja toteutus Vuosina Koitelin aluekokonaisuuden saattaminen valmiiksi Tavoiteaikataulun mukaisen toteutuksen investoinnit vuosina ovat yhteensä noin euroa. Koitelikeskuksen tavoitteellinen valmistumisaika on v Keskuksen yksityiskohtainen suunnittelu aloitetaan alustavien suunnitelmien pohjalta v\n7 Toimintojen sijainti oleva rakennus uusi rakennus kasvihuone istutettava puurivi puulaituri 1 m tai kuivemmilla paikoilla kivituhkapolku p pysäköintialue, sora/asfaltti sora nuotiopaikka istuskelupaikka, penkin ja pöydän yhdistelmä tai penkki silta niitty/pelto, saarissa niityt pidetään avoimina niittämällä tai laiduntamalla lampaita puisto/puutarha leikkialue, turva-alusta (sora tai hake) metsikkö vesi\n8 KIDE Kiimingin Kehitys PL 4, Kiiminki Yhteyshenkilö Irma-Liisa Lesonen gsm puh. (08) fax (08) Tervetuloa osaksi kansallista matkailukeskusta\nKOITELI 2010 LOPPURAPORTTI. Kehittäminen seudulliseksi matkailu- ja virkistysalueeksi. Laatija: Merja Äärelä, projektisihteeri\nKOITELI 2010 Kehittäminen seudulliseksi matkailu- ja virkistysalueeksi LOPPURAPORTTI Laatija: Merja Äärelä, projektisihteeri KIDE Kiimingin Kehitys PL 4 90901 Kiiminki Puh. 08-8193 111 (vaihde) LY 0186122-4


Mitä mieltä avioehdosta - Page 5 - Lait, asetukset ja viralliset asiat - Naimisiin.info\nMyös testamenttiin voi tehdä ehtolausekkeen, jossa määrätään, ettei perillisen aviopuolisolla ole oikeutta ko. perintöön (tarkoitan tässä siis vanhempien testamenttia). Isäni testamentissa oli ko. lauseke ja näin esim. miehelläni tai veljeni vaimolla ei ole avio-oikeutta isäni jättämään perintöön.\nKäsittääkseni miehestäsi tulee perillinen siinä tapauksessa, jos isäsi sattuisi kuolemaan ja sinä sattuisit kuolemaan ennen miestäsi. Eli aviopuolisot ovat automaattisesti toisensa perijöitä, ellei ole lapsia, jotka ovat silloin perillisen asemassa, jos aviopuolisoilla ei ole keskinäistä testamenttiä.\nMun mielestä Ansku on oikeassa, miehestäsi tulee perillinen jos sinä kuolet ensin, kuin myös veljesi vaimosta jos veljesi kuolee ennen vaimoansa. Isäsi on voinut testamentillaan rajata hänen perintönsä, mutta ei hänen testamenttinsa määrää sinun jälkeesi jäävää perintöä, siihen sinun täytyy tehdä oma testamentti.\nMe tehdään avioehto, se on jotenkin itsestäänselvää. Kummankin puolelta tulee aikanaan mökkiä, sukutilaa ym., eikä haluta sukuriitoja aikaiseksi eikä toisaalta pilkkoa palasiksi niitä maita ja metsiä joita isovanhemmat ovat työllä ja tuskalla hankkineet.\nMinusta ei tunnu siltä että avioehto olis tarpeellinen, mutta mies on riitaisassa suvussaan tullut niin kyyniseksi että luulee varmaan mun vievän häneltä kaiken jos ero tulee. Siinä mielessä se on epäluottamuslause. Hänen perinnöt on kuitenkin testamentattu niin että minä en niihin pääse käsiksi. Keskusteltiin sellaisestakin, että molempien ennen avioliittoa hankkimat tavarat (esim hänen autonsa) ei kuuluisi toiselle.\nItse olisin valmis luottamaan siihen että vaikka ero tulisi niin pystyttäisiin jakamaan omaisuus jotenkin järkevästi... Liian idealistista?\nEräs pariskunta kuoli onnettomuudessa. Suvut alkoivat taistella perinnöstä. Riita paisui sen verran, että pariskunnan peri se puoli sukua, jonka jäsen oli elänyt kuolintodistuksen mukaan pari minuuttia pidempään :o Lääkärin sanelemat kuolinajat eivät olleet samat, joten näin pääsi käymään :-[\nMe teemme osittaisen avioehdon, muun muassa perheyrityksemme omistusoloja suojataksemme ja miehen tulevia perintöjä ajatellen. Yhteisesti hankittu ja saatu omaisuus menee eron sattuessa tietysti 50-50, miehen lapset ja mahdolliset yhteiset lapset saavat sitten aikanaan osansa.\nTuo 50-50 tarkoittaa siis omaisuuden myymistä ja varat laitetaan puoliksi.\nKäsittääkseni pelkkä testamenttikään ei riitä rajaamaan tällaisessa tapauksessa puolisoa ulos, sillä puolisolla on oikeus lakiosaan. Ainoastaan avioehdolla voidaan rajata puolison osuus pois.\nMeillekin tulee avioehto. On mielestäni reilua. Kummallakin tulee olemaan omaisuutta esimerkiksi asunnosta, mökistä, autosta jne...\nMun mielestä avioehto kannattaa ehdottomasti tehdä. Minun logiikallani sillä ei ole merkitystä niin kauaa kun ollaan yhdessä, ja jos ero tulee on vain kohtuullista että mahdolliset perinnöt jäävät "sukuun". Joo, tiedän, kamalan vanhoillista\nMieheni ei ole asiasta kovin kiinnostunut, mutta suostunee. Muutama kuukausi on vielä aikaa taivutella.\nMinulla ei ole mitään vahvoja tunteita avioehtoa kohtaan. Sopimus siinä missä muutkin. Meille ei avioehtoa ole tulossa, sillä ei ole mitään erityisiä syitä ottaa sellainen. Avioehdonhan voi tehdä myöhemminkin, jos näyttää siltä että sellaisia perintojä on tulossa, jotka eivät saisi siirtyä "väärään sukuun".\nIhmetyttää kyllä välillä, että ihmiset suhtautuvat niin kiihkeästi avioehtoon. Onhan avioliittokin sopimus, jolla on juridisia vaikutuksia. Miksi sitä kieltelemään?\nOtetaan tähän simppeli esimerkki. Jos joku huomaa tämän vääräksi ja pystyy sen osoittamaan selvällä lainauksella lakikirjasta, niin oikaisu on erittäin tervetullut.\nVille, Matin ja Maijan ainoa lapsi\nKaisa, Villen vaimo\nVeikko, Villen ja Kaisan ainoa lapsi.\nKenelläkään ei ole avioehtoa. Matilla ja Maijalla on testamentissa ehtona, että "maatila pysyy suvussa."\nMatti ja Maija menehtyvät. Ville perii maatilan.\nVille menehtyy. VEIKKO perii maatilan, ei Kaisa. Kaisalle ei mene pienintäkään osaa tästä, koska Matin ja Maijan testamentti määrää, että "maatila pysyy suvussa."\nEn tiedä oikeaa kuvausta tuolle "maatila pysyy suvussa" termille, mutta kaikki varmasti ymmärtävät mitä tarkoitan sillä.\nNiin ja selvennyksenä nyt vielä, että lakiosaan ei vaikuta mikään testamentti tai avioehto. Avioehdolla EI voi tehdä lakiosaa mitättömäksi. Avioehdolla voidaan vain määritellä, että kukin pitää mahdollisen eron tullessa ITSE hankkimansa omaisuuden tai saamansa perinnön.\nEli jo vaikka ukko ostaa auton omiin nimiinsä omilla rahoilaan avioliiton aikana ja avioeron tullessa on voimassa avioehto, niin auto menee ukolle. Jos avioehtoa ei ole, niin se menee puoliksi. Riippumatta siitä, kuka sen on maksanut ja kenen nimissä se on.\nJos talo on puoliksi molempien nimissä, niin puoliksi se menee myös avioerossa, oli avioehtoa tai ei. Jos ukko saa perintönä 1000 hehtaaria metsää avioliiton aikana ja avioeron koittaessa avioehto on voimassa, menee kaikki metsät ukolle.\nTestamentilla voi itse määritellä, mitä lakiosan ulkopuoliselle ainekselle tapahtuu. Eli jos teillä on 100 000 euroa yhteisellä tilillä ja ei lapsia, niin sinun lakiosasi siitä on 25 000 euroa. Tähän kun yhdistää sinun oman puoliskosi, niin sinulla on 75 000 euroa. Jäljelle jäävän 25 000 euroa voi puolisosi antaa testamentilla vaikka kodittomille kissoille.\nTuota...en ehtinyt lukea koko ketjua,mutta ainakin parilla viimeisellä sivulla oli aikamoisia virheitä:\nLakiosaan on oikeus vain rintaperillisellä, siis kuolleen lapsella. Ei milloinkaan puolisolla, tai muilla sukulaisilla.\nLakiosaa tulee kuitenkin vaatia. Jos vaatimusta ei esitetä voidaan se sivuuttaa testamentilla.\nAvioehdolla voidaan määrätä muustakin, kuin siitä, että kumpikin pitää oman omaisuutensa. Avioehto voi olla vaikka vain toispuoleinen, eli esim. niin, että miehellä ei ole avio-oikeutta, mutta vaimolla on. Avioehto voidaan myös laatia esim. siten, että se on voimassa vain eron sattuessa, ei puolison kuollessa. Avioehto voi myös koskea vain ennen avioliittoa hankittua omaisuutta, tai vaikka vain sen jälkeen hankittua omaisuutta yms. vaihtoehtoja on lukuisia.\nEdellisen kirjoittajan (Vierasko) esimerkit eivät mene ihan noin: avio-oikeuden määrittelyssä ei kaikkea omaisuutta laiteta heti puoliksi, tässä esimerkkitapaus, jos avioehtoa ei ole:\nOmaisuus 100 omaisuus 200\nvelat 50 velat 0\nerotus 50 erotus 200\npuolisoiden yhteinen omaisuus on 250, joka jaetaan laskemallisesti 2:lla, eli saadaan 125.\nKoska A:n omaisuus on 50, saa hän enemmän omistavalta B:ltä 75 tasinkoa (125-50=75). Näinmolemmat sitten omistavat 125.\nJos puolisoilla olisi ollut avioehto, joka sulkee pois kaiken aviooikeuden jäisi A:lle 50 ja B.lle 200.\nLakiosat eivät siis tässä merkitse mitään! Puolisoa suojataan toisen puolison kuollessa lesken oikeudella pitää asunto ja sen irtaimisto itsellään, mutta hän ei saa asuntoon aina omistusoikeutta, vain käyttöoikeuden.\nTässä nyt alkuun muutama korjaus\nLapsi on tietysti perillinen, ellei vanhemmilla ole keskinäistä testamenttia. Kyse olikin lähinnä tilanteesta, jossa lapsia ei ole.\nTätä ajoinkin takaa... Avioehdolla on rajattu pois oikeus esim. kyseiseen autoon avioerotilanteessa. Mutta entäs kuolemantapauksessa? Auto taitaa mennä puolisolle, ellei siis ole lapsia, jotka silloin ovat perijän asemassa.\nAvioehdon voi määrätä koskemaan avioliiton päättymistä eroon tai kuolemaan. Yleensähän avioehto koskee vain liiton päättymistä eroon. Sellaisissa tapauksissa tietysti puoliso perisi auton. Jos halutaan pitää huoli, ettei puoliso saa esim. osaa jostain perinnöstä, avioehto kannattaa sellaisen omaisuuden osalta laittaa koskemaan myös avioliiton päättymistä kuolemaan. Jos auto olisi esim. arvokas suvussa kulkeva auto, niin kuolemaa koskeva avioehto tarkoittaisi käsittääkseni sitä, että auton omistajan vanhemmat tai sisarukset perisivät sen. Tietenkin, mikäli parilla ei ole lapsia. Meneeköhän jo sekavaksi?\nMikäli jollakin on eri käsitys, saa tietysti korjata... Noin olen itse ymmärtänyt.\nVaikka avioehto koskisi sekä kuolemaa että avioeroa menisi auto silti puolisolle, jos lapsia ei olisi. Jos auto ei saisi mennä puolisolle tulisi avioehdon lisäksi tehdä testamentti, jossa auto testamentattaisiin jollekin kolmanne taholle.\nMeille tulee avioehto koskemaan mieheni perheyritystä ja sen omistajuutta. Kaikki muu omaisuus asunto, autot, mökki onkin meillä yhteisissä nimissä. En tule siis saamaan erotilanteessa firmaan osakkeista tai osingoista etc. mitään. Mun mielestä asia enemmän kuin ymmärrettävää, eihän minulla niihin rahoihin ole osaa eikä arpaa.\nTässä ei mielestäni ole kysy luottamuksesta tai sen puutteesta vaan siitä kunnioituksesta sitä vaivaa nähden, jota koko heidän perheensä on firman eteen nähnyt. Minä en ole sen eteen joutunut koskaan tekemään mitään enkä vastaisuudessakaan puutu toimintaan mitenkään.\nMeille tulee avioehto, joka koskee minun vanhempieni perheyritystä ja sen omistajuutta Eli lähes sama kuin pmp:llä, mutta toisinpäin.\nTuleva mieheni itse muistutti, että tehdäänhän me sitten avioehto tästä asiasta.\nMinusta ihan normaalia toimintaa. Meille tulee avioehto, koska minä sitä haluan. Kummallakaan ei ole mitään suurta omaisuutta tai isoja perintöjä tiedossa.\nOlenkohan jo vastannut tähän? :\nNo mutta kuitenkin: tottakai me tehdään avioehto. Suuria omaisuuksia tai perintöjä ei ole tiedossa, mutta eihän ne siihen tarpeeseen vaikutakaan.\nJa, niin, ei me siltikään "aiota erota" .\nLisään vielä. Minusta joku perusteli hyvin avioehdon tärkeyttä siten, että eihän vakuutuksiakaan sen takia oteta, että olis aikomuksena polttaa talo tai ajaa kolari: joskus niin vain voi käydä vaikka kuinka yrittäisi ennalta estää. Samalla lailla avioehtokin on "vakuutus" tulevaisuuden varalle: kukaan ei voi tietää mitä tässä elämässä tulee tapahtumaan, eikä tapahtumiin voi aina mitenkään itse vaikuttaa.\nMeillä ei ole tarvetta avioehdolle. 9 vuotta on asuttu yhdessä ja rahat on ollut yhteiset noin 5 vuotta. Kaikki mitä on hankittu, on siis käytännössä yhteistä.\nMeillä tehdään. Meillä on riitaisat suvut ja toisella meistä omaisuutta enemmän kuin toisella. Olemme silti tekemässä tähän sopimukseen myös sellaisen kohdan että yhdessä hankitun omaisuuden lisäksi on toinen oikeutettu tietynlaiseen korvaukseen eron sattuessa.\nMun vanhemmilla oli avioehto ja siitä on ollut paljon hyötyä silloin, kun on ollut kiistaa sukujen välillä.\nTehdään perintöjä koskeva, koska molemmilla lapset edellisestä liitosta .Yhteisymmärryksessä tehdään ilman eroaikeita!Valitettavasti koskaan ei voi sanoa ei koskaan.


OP kouluttaa henkilöstöään tekoälyvalmentajiksi - Alma Talent\nOP kouluttaa henkilöstöään tekoälyvalmentajiksi\nOP Ryhmä käynnistää syksyllä 2018 tekoälyn koulutuspilotin yhdessä Metropolia Ammattikorkeakoulun kanssa, T&T-lehti uutisoi. Ensivaiheessa 20 OP:n työntekijää osallistuu valmennukseen, jossa he saavat valmiudet toimia tekoälykouluttajina eri liiketoiminta-alueilla.\nPepper-robotti helsingiläisellä terveysasemalla, kuva: Margit Tolvanen\nTyöelämän ja finanssialan digitalisoituessa tekoälykouluttajia tarvitaan monilla tekoälyn soveltamisen alueilla.\nTekoälykouluttaja on valmentaja, jonka joukkue koostuu tekoälysovelluksista. Näihin lukeutuvat esimerkiksi asiakaspalvelun chatbotit, puhekäyttöliittymät, luotto- ja korvauspäätösten automatisointi sekä hoidon tarpeen automaattinen arviointi.\nKoulutukseen valitut henkilöt työskentelevät jo kyseisissä toiminnoissa, mikä mahdollistaa uuden tiedon soveltamisen omalla vastuualueella.\nPilotti järjestetään yhteistyössä Metropolian kanssa. Valmennuksessa luodaan perusta tekoälyn hyödyntämisessä tarvittavalle ymmärrykselle ja opitaan soveltamaan tekoälyn tekniikoita omassa roolissa.\nValmennukseen osallistuville nimetään OP:n sisältä mentorit tukemaan opitun soveltamista liiketoiminnan käytännön tarpeisiin.\n”Tekoälyn hyödyntäminen luo yrityksiin uudenlaisia töitä, jotka vaativat henkilöstöltä uusia taitoja. Tekoälysovellusten avulla voidaan jo nyt hoitaa osa työtehtävistä tai helpottaa niiden tekemistä. Tämä mahdollistaa sen, että työajasta voi käyttää suuremman osan liiketoiminnan ja asiakkaan kannalta merkittäviin tehtäviin. Käsillä oleva muutos vaatii kaikilta oman osaamisen päivittämistä, ja haluamme aktiivisesti tukea henkilöstömme kehittymistä tulevaisuuden osaajina”, kertoo OP:n tekoälystä vastaava johtaja Meeri Haataja tiedotteessa.\n”Tekoälyä kutsutaan uudeksi sähköksi, jota tuotetaan datan avulla. Tosiasiassa datan pitää olla merkityksellistä ja ymmärrettävää ennen kuin sitä voidaan käyttää hyödyllisen ja luotettavan tekoälyn opettamiseen. Parhaiten tätä pystyy arvioimaan kunkin yrityksen oma henkilöstö, joka tuntee tavoitteet ja prosessit. Nyt tarvitaan uusia toimintamalleja sekä kouluttautumista sellaisiin tietojärjestelmiin ja toimintatapoihin, joita eivät enää kehitä ja versioi ulkopuoliset toimijat, vaan jotka opetetaan ja sovelletaan käytäntöön itse. Tässä haastetaan niin yritykset kuin opetus- ja tutkimuslaitokset”, arvioi Metropolian tutkijaopettaja Aarne Klemetti.\nTekoälyn perusteet johtajalle ja esimerkkejä teoksessa Tekoäly - matkaopas johtajalle - nyt verkkokaupasta alehintaan.


18 Joulu 2018, 17:32\n18 Joulu 2018, 15:51\nTuossahan ylimpänä se on pysyvänä ketjuna. Jonkun tarttis vaan tehdä se loppuun\n18 Joulu 2018, 15:44\n18 Joulu 2018, 15:42\nEhdottomasti näkisin tarpeellisena valokeilaa suuntaavat (levittävät) ja rajaavat linssit kirkkaisiin polkupyöränvaloihin, kuten autoissa ovat olleet pakollisina jo vuosikymmenet. Itse asiassa ne ovat epäsuorasti pakollisia. Tällä perusteella: 38 § Valojen virheellisen käytön kielto Ajoneuvon valoj...\n17 Joulu 2018, 20:09\n17 Joulu 2018, 19:17\nHärski kirjoitti: Miten olisi pystympi ohkauskulma pienellä ofsetilla, pitkä tilleri ja sen vastapainoksi tangon etupuolelle vaikkapa tavarakori?\nEikös kori tulisi jalkojen tielle\n17 Joulu 2018, 19:16\n17 Joulu 2018, 08:19\n16 Joulu 2018, 22:55\n16 Joulu 2018, 22:52\nVetopuolen ketju samansuuntaiseksi emäputken kanssa, niin ei vetele.\nHieman tuolla ratkaisulla häviät kääntökulmassa. Paluuketju tulee kauemmas ohjausakselista. Onko tällä merkitystä on tietysti toinen asia\nOnko tuossa penkin ja emäputken välissä piirrettynä katkospaikka?\n16 Joulu 2018, 17:52\nHmm, kevytpeite painaa 90 g/m2 ja laavukangas 70 g/m2, joten saa tosiaan olla todellinen grammanviilaaja että asialla olisi oikeasti merkitystä. Pakkautuvuuden osalta aivan sama. Pieneksi menee, muttei aivan yhtä pieneksi kuin laavukankainen. Mahdollisen äänekkyyden olet taas monta kertaa huomannut ...\n16 Joulu 2018, 17:41\nEi siis ole maailman ihme laittaa autonkaan renkaita vanteille, tai paikata niitä sisäpuolelta pyöränpaikalla. Joo, se on lähinnä tekniikkalaji :) Itse painan renkaan urastaan lankun pätkällä toista lankkua vipuvartena käyttäen. Tälleen mutta en pilaa auton helmaa, vaan käytän prempaa tukea. https:...\n16 Joulu 2018, 16:22\n16 Joulu 2018, 16:20\nEi takavedossa ongelmaa ole jollei halua katkaista pyörää. Ketjuohjurit vaan saranan kummallekin puolelle, niin ketju pysyy taitettunakin rungon vieressä. Tässä mallina Azubin Origami, jossa on putket ohjurina. http://www.wemakecyclingeasy.com/wp-content/uploads/2017/05/foldedorigami.jpg Kateutta he...\n15 Joulu 2018, 22:04\nJos kyse on valojen väristä, en ymmärrä miksi kannattaisi käyttää laitonta väriä. Laillisella värillä kertoo muille tiellä liikkujille mitä on tekemässä eli parantaa ennakoinnin mahdollisuutta , joka taas lisää turvallisuutta. Punainen valo kertoo kohteen liikkuvan havaitsijasta poispäin . Kyllä nii...


Tampereen JOKO osallistujan tarina: Kaksi yhtiötä ja johtamismallia, yksi johtaja | Tampereen korkeakouluyhteisö\n›Tampereen JOKO osallistujan tarina: Kaksi yhtiötä ja johtamismallia, yksi johtaja\nPitkälti pörssiyhtiöiden kasvattina neljä vuotta sitten tekemäni hyppy julkiselle puolelle oli varsinainen hyppy tuntemattomaan. Suosittelen muillekin.\nTällä hetkellä elän työurallani unelmaa. Olen saanut neljän vuoden ajan johtaa yhden yhtiön merkittävää transformaatiota perinteisestä painoyhtiöstä digitaalisen opiskelun ja opetuksen tekniseksi ja visuaaliseksi sisällön tuottajaksi. Lisäksi kaksi vuotta sitten sain johdettavaksi juuri perustetun korkean teknologian kehitysyhtiön, joka toimii opetuksen ja opiskelun alalla. On ollut hienoa huomata näiden kahden hyvin erilaisen yhtiön vaatimat erilaiset johtamismallit ja toisaalta samalla huomata samankaltaisuudet erityisesti päivittäisessä johtamisessa.\nYhteistä näille molemmille yhtiöille on se, että ne toimivat julkisten korkeakoulujen omistamina sisäisinä palveluyhtiöinä, niin sanottuina in-house -yhtiöinä.\nOn ollut hienoa tutustua täysin toisenlaiseen ympäristöön, jossa pätevät kuitenkin samat liiketoiminnan lainalaisuudet kuin yksityiselläkin puolella.\nPäivitin omia opintojani reilummin edellisen kerran 2000-luvun alussa, jolloin ainakin Suomessa vielä elettiin pitkälti investointivetoisessa maailmassa. Silloin tehtiin vuosibudjetteja ja jopa viiden vuoden mittaisia pitkän tähtäimen suunnitelmia. Koin, että yliopiston tarjoamasta MBA-koulutuksesta oli iso merkitys työuralleni. Erityisen tärkeänä koin liiketoiminnan eri osa-alueiden yhdistämisen hyödyt ja ymmärryksen uuden liiketoiminnan kehittämisen tärkeydestä. Molemmista on ollut hyötyä erityisesti digitalisaatioon liittyvien palveluiden tuottamisessa, joiden parissa olen työskennellyt koko 2010-luvun.\nMitä enemmän edustamani yritykset ovat uudistaneet omia tarjoamiin, sitä vahvemmin olen oivaltanut, että myös yrityksen sisäisetkin toiminnot vaativat uusia toimintamalleja. Jos oma asiakastekeminen pyörii kahden viikon sprinteissä, siinä ei kovin pitkälle tähtäävät liiketoiminnan suunnitelmat ja jäykät sisäiset prosessit auta. Etsin muutaman vuoden itselleni sopivaa liiketoiminnan uudistamiskoulutusta. Vaihtoehtoina olivat pitkään toinen kotimainen tai ulkomainen MBA-ohjelma. Viikkoni kahden yhtiön toimitusjohtajana ovat hektisiä ja 10-12 tunnin päivän jälkeen on haasteellista jatkaa vielä laaja-alaisten opintojen parissa, etenkin jos haluaa myös elää muutakin elämää ja pitää kiinni riittävästä yöunesta ja fyysisestäkin kunnosta. Tampereen JOKO vaikutti ensisilmäyksellä ohjelman puolesta MBA:lta, mutta paremmin tilanteeseeni sopivalta.\nVuosi JOKO:ssa ja siihen kuuluva lopputyökin tehtynä, voin todeta valinneeni oikein. JOKO on ollut erittäin hyvä päivitys liike-elämän uusien asioiden osalta. Mukana on ollut paljon tuoretta akateemista tutkimustietoa käytännönläheisellä twistillä. Esimerkiksi aiemmin tutkimani asiakkuusajattelun syventäminen ja palveluiden sekä verkostojen johtamisen uusimman tiedon yhdistäminen on uskoakseni pettämätön yhdistelmä tulevaisuuden palvelujen arvontuotantolähtöisessä kehittämisessä.\nOlen innoissani. Jälleen kerran.\nValmentava ja kuuntelevampi johtaja paremmilla työkaluilla varustettuna\nJOKO-lopputyössäni pohdin asiakaslähtöisen strategian toteutumista johtamissani yrityksissä, joista toinen on muuttunut tuotantolähtöisestä asiakaspalvelulähtöiseksi yhtiöksi. Toinen yhtiö puolestaan on muuttumassa tuotekehityslähtöisestä myös asiakaspalvelulähtöiseksi. Erityisesti olen kiinnostunut siitä, miten myös yhtiöiden strategiat muuttuvat ja muutetaan yhä enemmän asiakaslähtöisiksi perinteisen omistajalähtöisen strategian sijaan. Merkittävä asia silloin, kun oikeasti yritykset haluavat toimia asiakaslähtöisesti ja varmistaa kannattavan tulevaisuuden ilman suuria ja voimia vieviä muutosprosesseja. Uskoni toiminnan jatkuvaan ja asiakaslähtöiseen kehittämiseen on vahva.\nUudessa tekemisessä, erityisesti asiantuntijaliiketoiminnassa olen yhä vakuuttuneempi myös pari- ja tiimityöskentelyn hyödyistä. Mallissa vastuuta annetaan yhä vahvemmin sinne missä varsinainen työ tapahtuu. Johdon tehtävänä on tarjota optimaaliset työskentelyolosuhteet ja ymmärtää kokonaisprosessit. Valmentava johtaminen ja sen syvällinen ymmärtäminen olivat yksi JOKO:n itselleni antamia hyviä päivittäisen johtamisen työkaluja. Väitän olevani parempi sekä ennen kaikkea enemmän kyselevä ja kuunteleva johtaja kuin ennen JOKO:n alkamista.\nOsaamisen päivittämisellä tulevaisuuden eturintamassa\nOpiskelusta jäi myös halu oppia lisää. Se lienee yksi hyvän ja laadukkaan opiskelun tunnusmerkki. Asiantuntijamme toimivat monessa eri toimipisteessä tai asiakkaan tiloissa, jopa asiakkaan päivittäisen työnjohdon alaisuudessa. Miten heitä johdetaan? Tarvitaanko heidän johtamista? Minkälaista on virtuaaliorganisaation johtaminen? Millaiset työtilat toimivat parhaiten yhteisten kohtaamisten osalta? Matka 2000-luvun organisaatioon ja päivittäisjohtamiseen on suhteellisen lyhyt, mutta toimintamallit tämän päivän modernissa liiketoimintajohtamisessa ovat täysin erilaiset.\nSuosittelen osaamisen päivittämistä, jos haluat varmistaa, että edustamasi yritys on eturintamassa myös tulevaisuudessa. Toivon, että 2020-luku on jo aidon jatkuvan oppimisen aikakautta. Osaamisen tarve muuttuu jatkuvasti ja yritysten on yhä vahvemmin huolehdittava henkilöstönsä osaamisen kehittämisestä. Tulevaisuuden opiskelun ja opetuksen teknologiat puolestaan mahdollistavat jatkuvan opiskelun ja\noppimisen ajasta ja paikasta riippumatta ja kunkin henkilökohtaisen osaamistarpeen mukaisesti. Tässä teknologisessa murroksessa edustamani yhtiöt haluavat olla alan kärkitoimijoita myös jatkossa.\nTampereen JOKOsta 2018 valmistunut


Sähkökiukaan kivimassan vaikutus saunan energiankulutukseen - PDF\nDownload "Sähkökiukaan kivimassan vaikutus saunan energiankulutukseen"\n1 LAPPEENRANNAN ENILLINEN YLIOPISO eknllnen tedekunta LU Energa Sähkökukaan kvmassan vakutus saunan energankulutukseen Lappeenrannassa Lass arvonen\n2 Lappeenrannan teknllnen ylopsto eknllnen tedekunta LU Energa Lass arvonen Sähkökukaan kvmassan vakutus saunan energankulutukseen svua kuvaa 1 lte Ohjaaja: ero ynjälä Mttauksssa mukana: Ar Väsänen Jar uomnen (II-uas Oy) Samul errman (II-uas Oy)\n3 SISÄLLYSLUEELO 1 Symbolluettelo... Johdanto ukaan energankulutus Lämmtys Saunavuorojen välnen aka Saunomnen Mttaukset Mttausmenetelmät ulokset ulosten tarkastelu Johtopäätökset... 16\n4 1 SYMBOLILUEELO A j Pnta-ala [m ] c p ; c v Ilman omnaslämpökapasteett [kj/kg o C] c p ven omnaslämpökapasteett [kj/kg o C] c pv Veden omnaslämpökapasteett [kj/kg o C] E Lämmtykseen kuluva energa [kwh] m ukaan kvmassa [kg] P ukaan keskmääränen teho [W] q m Ilman massavrta [kg/s] q mv Höyrystyvän veden massavrta [kg/s] r Veden höyrystymslämpö [kj/kg] t Saunan lämmtykseen kuluva aka [s] Saunan keskmääränen lämpötla [ o C] 1 ulolman lämpötla [ o C] Postolman lämpötla [ o C] ukaan kven loppulämpötla [ o C] * Lämpötla vapan ulkopuolella [ o C] U j Lämmönläpäsykerron [W/m o C] q mv Veden massavrtojen erotus [kg/s] P ukaden tehojen erotus [W] Saunojen lämpötlojen erotus [ o C] Vapan läp postuva lämpövuo [W]\n5 3 JOHDANO ämä tutkmus on II-uas Oy:n teettämä ja se on osa laajempaa teknkan kanddaatn opnnäytetyötä. utkmuksen tarkotus on selvttää mssä määrn taloyhtössä on mahdollsta vähentää saunan energankulutusta okean kukaan valnnalla. Puukukassa säästö vos olla hyvnkn merkttävä koska hyötysuhteet eroavat tosstaan. aloyhtöden sähkökukassa nän e kutenkaan ole koska nllä hyötysuhde on kukaasta rppumatta 100 %. äytännössä kakk kukaaseen tuleva sähkö muuttuu lämmöks. Sähkökukaden energankulutuksen mahdollset erot johtuvat ss musta tekjöstä. II-uas Oy teett tämän tutkmuksen saatuaan taloyhtöltä postvsta palautetta kukastaan. Asakkaden sähkölasku ol penentynyt kun vanha kuas vahdettn II- ukaaseen. utkmuksessa selvtettn vosko penentynyt energankulutus johtua kukaasta ja mstä er tekjöstä mahdollnen säästö johtuu. Paljon kvä ssältävän II- ukaan ja tavallsen sähkökukaan energankulutuksa vertallaan ensn teoreettslla laskelmlla ja stten käytännön mttaukslla. 3 IUAAN ENERGIANULUUS utkessa kukaan energankulutusta on hyvä ensn selvttää mstä er tekjöstä se rppuu. Energankulutuksen tarkastelu on jaettu kolmeen er osaan: saunan lämmttämseen varsnaseen saunomseen ja saunavuorojen välseen akaan. Nässä energankulutus rppuu osttan er tekjöstä ja sks nstä jokasta kästellään erkseen. 3.1 Lämmtys Saunan lämmtykseen kuluvaa energaa vodaan kuvata yhtälöllä (1) jossa otetaan huomoon merkttävmmät shen vakuttavat tekjät el lmanvahdossa postuva energa vapan läp postuva energa sekä lman ja kven lämmtykseen kuluva energa. Ilmanvahdossa ja vapan läp postuva energavrta rppuu saunan omnasuuksen\n6 4 lsäks lämmtykseen kuluvasta ajasta. ) ( ) ( ) ( c m m c dt dt c q Pdt E p v t p t m t o Φ = = (1) E Lämmtykseen kuluva energa [kwh] dt c q t p m ) ( 1 0 Ilmanvahdossa postuva energa [kwh] Φ t dt 0 Vapan läp postuva energa [kwh] ( 1) c m v Ilman lämmtykseen kuluva energa [kwh] ( 1) c m p ven lämmtykseen kuluva energa [kwh] Saunan lämpötlan odotetaan kasvavan lneaarsest. un yhtälöön (1) sjotetaan saunan lämpötla ajan funktona ja ntegrodaan saadaan lämmtykseen kuluva energa laskettua yhtälöstä (). ) ( 1 c m m c t A U c q E p v j j p m = () un halutaan vertalla kahden kukaan energankulutuksen eroa lämmtettäessä vodaan se laskea yhtälöstä (3). ) ( ) ( ) ( c m m t t A U c q E p j j p m = (3) Yhtälöstä (3) vodaan päätellä mks suuret varaavat kukaat kuluttavat lämmetessään enemmän energaa. ukaan kven suuremp kvmassa (m > m 1 ) stoo enemmän energaa. Lsäks suuremp kvmassa hdastaa saunan lämpenemstä (t > t 1 ) ja sten\n7 5 vakuttaa epäsuorast nhn tekjöhn jotka rppuvat lämpenemsajasta. Ilmanvahdon massavrta oletetaan vakoks joten ptempänä akana saunan läp eht kulkea enemmän lmaa ja sten myös lmanvahdon kautta postuu enemmän energaa. Saunasta postuu myös senen ja muden rakenteden läp stä enemmän lämpöä mtä ptempään lämmtys kestää. Seuraavaks on vertaltu er kukaden lämmtyksenakasa energankulutuksa esmerkktapauksen avulla. Esmerkksauna on tlavuudeltaan 9 m 3 sen vapan ssäpnta-ala A j on 4 m ja rakenteden keskmääränen lämmönläpäsykerron U j on 0 W/m o C. Saunan lma vahtuu 4 kertaa tunnssa. Ilman theyden ollessa 1 kg/m 3 lmanvahdon massavrta q m on ss 001 kg/s. Varaavassa kukaassa on tavallseen kukaaseen nähden 100 kg enemmän kvä (m - m 1 ) ja sen lämmtys kestää tunnn el 3600 sekunta ptempään (t t 1 ). Lämmtyksen akana kven lämpötla nousee ( 1 ) 100 o C ja lman lämpötla 50 o C. Omnaslämpökapasteett oletetaan vakoks ja ne ovat lmalle c p = 1008 J/kg o C ja kvlle c p = 800 J/kg o C. Esmerkksaunasta tedetään ss kakk tedot jotka tarvtaan energankulutuksen eron laskemseen yhtälöllä (3). kg 001 s E = J 100kg *800 *100 o kg C J *1008 o kg C o C W 0 * 4m o m C *3600s *50 o C Yhtälön mukaan esmerkksaunan lämmttämseen kuluu varaavalla kukaalla yhteensä 9541 kj el non 63 kwh enemmän energaa. ästä kwh kuluu kukaan suuremman kvmassan lämmtykseen. vn varastotunut energa e postu saunasta ympärstöön vaan se vodaan hyödyntää käytön akana ta saunan kuvaamsessa. Loput 043 kwh menetetään lmanvahdon ja vapan läp kulkevan energavrran mukana. Oletetaan että kakk kukaden kvn varastotunut energa saadaan käytettyä joko saunan käytön ta kuvaamsen akana. ällön kummallakn kukaalla saunasta postuu\n8 6 yhtä paljon energaa jos II-ukaalla on lämmtyksen jälkesen käytön akana 0.43 kwh:a penemp kokonasenergankulutus. okonasenergankulutus ptää ssällään kukaan vastuksen energankulutuksen sekä kukaan kvstä lmaan ja veteen srtyvän energan. 3. Saunavuorojen välnen aka Saunavuorojen välsenä akana kukaan teho muodostuu lmanvahdon mukana postuvasta energavrrasta sekä senen ja muun vapan läp postuvasta lämpövuosta. uas ptää saunan lämpötlan korkeana vakka lämpöä postuu koko ajan ympärstöön. lannetta selventää kuvassa 1 estetty taseprros. uva 1: Saunan taseprros saunavuorojen välsenä akana Saunan ssään tuleven ja stä postuven energavrtojen summa on 0 koska tlaan e kerry energaa ekä anetta. Saunavuorojen välnen tlanne oletetaan ss statonaarseks. un merktään tasetlavuuteen tuleva vrtoja postvsna ja postuva negatvsna saadaan energatase krjotettua yhtälöks (4). Höyrystyvän veden massavrta oletetaan saunavuorojen välsenä akana nollaks. P qm c p 1 qm c p Φ = 0 (4) P = Φ q m c p ( 1) (5)\n9 7 Yhtälöstä (4) saadaan johdettua yhtälö (5) jonka mukaan kukaan keskmääränen teho P on yhtä suur kun lmanvahdon mukana postuvan energavrran q m c p ( - 1 ) ja vapan läp postuvan lämpövuon summa. odellsuudessa kukaan teho e ole tasanen vaan vahtelee termostaatn säätöjen mukasest. Laskennassa käytetty teho sen sjaan on keskarvo. Nmellsteholtaan esmerkks 8 kw:n kukaan keskmääränen teho on huomattavast nmellstehoa penemp koska vastukset ovat osan ajasta pos päältä. Samon laskennassa käytettävät lämpötlat ovat keskarvoja joden oletetaan pysyvän koko jakson ajan samana. Vapan läp postuva lämpövuo vodaan laskea yhtälöllä (6). Φ = ΣU j A ( *) j (6) Yhtälö (6) sjotetaan yhtälöön (5) jollon saadaan alla oleva yhtälö (7). Myös postuvan lman lämpötlaks oletetaan saunan keskmääränen lämpötla. äytännössä nän e ana ole mutta oletus e aheuta vrhettä myöhemmn kukaden keskmääräsä tehoja vertaltaessa koska sllon tarvtaan anoastaan saunojen lämpötlojen ero joka on suunnlleen sama rppumatta stä käytetäänkö keskmääräsä lämpötloja va lämpötloja jossa lma postuu saunasta. P = U j A j ( ) q c ( ) 1 m p 1 (7) Yhtälö (7) kuvaa kukaan käyttämään tehoon vakuttava tekjötä. ehoon vakuttavat senen katon lattan oven ja kkunoden pnta-alat A j ja lämmönläpäsykerron U j vahtuvan lman massavrta q m ja sen omnaslämpökapasteett saunassa oleva keskmääränen lämpötla tulolman lämpötla 1 ja * joka kuvaa lämpötlaa vapan er pntojen ulkopuolella. ysenen lämpötla e välttämättä ole sama er pntojen ulkopuolella. Esmerkks kkunan * vo olla ulkolman lämpötla ja oven * kylpyhuoneen lämpötla. * er pnnolle on tedettävä mkäl halutaan laskea tarkast kukaan tarvtsema teho mutta kukaden tehojen erotusta P laskettaessa ne pyörstyvät yhtälöstä pos ekä ntä ss tarvtse tetää. Vertaltaessa kahden er kukaan keskmääräsä tehoja samassa saunassa P on saunan\n10 8 keskmääränen lämpötla anoa kukaasta ja sen käytöstä rppuva muuttuja. Muut tehoon vakuttavat tekjät rppuvat pelkästään saunasta ja ulkossta tekjöstä joten ne oletetaan vakoks. ahden kukaan tehonkulutuksen ero saadaan yhtälöllä (8). ( U A q c ) P = j j m p (8) Yhtälöstä (8) vodaan päätellä mks II-ukaalla on mahdollsta vähentää saunan energankulutusta. ukaalla höyrystyvä ves srtää erttän tehokkaast lämpöä hmsen holle joten tavallsta kosteammassa saunassa lämpötlaa vodaan ptää alhasempana ja slt saavuttaa vastaava lämmöntuntemus kun kuvemmassa saunassa korkeammassa lämpötlassa. Suuren kvmassan ansosta II-ukaalla saadaan kostea löyly jo penemmässä lämpötlassa kun klpaljoden penen kvmassan ssältävllä kukalla. Sten myös tarvttava teho on penemp ja energaa säästyy. Penemmästä lämpötlasta johtuva energansäästö on seuraavaks laskettu samassa esmerkksaunassa jota käytettn akasemmn lämmtyksen akasa energankulutuksa vertallessa. W kq J P = 0 * 4m 001 * 1008 o o m C s kg C Esmerkksaunassa tarvttava teho penenee 171 W/ o C lämpötlan laskessa. Laskettaessa lämpötlaa 10 o C tarvttava teho penenee ss 171 W. ällön energaa säästettäsn tunnssa 017 kwh. Lämmtyksen akana saunasta postuva 043 kwh:n energavrta säästettäsn ss nässä olosuhtessa non ½ tunnssa. ämän jälkeen suuren kvmäärän ssältävällä ja tavallsella kukaalla saunasta ols postunut yhtä suur määrä energaa ympärstöön. Saunan ollessa ptempään käytössä II-ukaalla ols vertalukuasta penemp energankulutus. Lämpötlaa laskemalla saatu energansäästö rppuu lämpötlan lsäks saunan vapan pnta-alosta A j ja lämmönläpäsyarvosta U j sekä lmanvahdon massavrrasta q m. Lämpötlaa penentämällä saavutettavssa oleva säästö on stä suuremp mtä suurempa\n11 9 ovat kyseset arvot. II-ukaalla saadaan ss suurmmat säästöt suurssa saunossa jossa on tehokas lmanvahto. ämänlasa saunoja on esmerkks taloyhtössä ja kylpylössä. 3.3 Saunomnen Saunomsella tarkotetaan tässä kappaleessa stä ajanjaksoa joka alkaa kun kukaalle aletaan hettää löylyä ja loppuu shen kun saunan ja kukaan lämpötlat ovat palautuneet samaan jota ne olvat ennen saunomsta. Saunomsen akana kukaan tarvtsema teho koostuu kaksta nstä tekjöstä kun saunavuorojen välssäkn mutta myös kukaalle hetetyllä vedellä on merktystä. Veden höyrystymslämpö on korkea joten jo pen määrä kukaalle hetettyä vettä kuluttaa höyrystyessään suuren määrän energaa ja sten aheuttaa kukaan suuren tehonkulutuksen. Yhtälössä (9) otetaan huomoon van se ves joka höyrystyy saunassa ja postuu höyrynä lmanvahdon mukana. Höyrystymättä jäävällä vedellä ta vedellä joka höyrystyy mutta tvstyy takasn vedeks saunan ssällä e oleteta olevan merktystä. Vemärn valuvaa vettä e huomoda vakka se lämpeneekn saunassa koska sen merktys on nn pen. lannetta selventää kuvassa estetty taseprros. uva : Saunan taseprros saunomsen akana P qm cp 1 qm vc p v1 qm v( c p v r) qm c p Φ = 0 (9)\n12 10 Veden suuren höyrystymslämmön ansosta veden höyrystämseen vaadttava teho on merkttäväst suuremp kun veden lämmttämseen kuluva teho joka sks vodaan unohtaa mtättömän penenä. Höyrystymslämmön vakutusta kukaan energankulutukseen on havannollstettu ltteen 1 esmerkklaskelmalla. ukaan keskmääränen teho P saadaan yhtälöstä (10) ja kahden kukaan tehonkulutuksen ero P yhtälöstä (11). P = U P = ( ) q c ( ) q r A 1 m p 1 m v ( U A q c ) r( q q ) m p m v1 m v (10) (11) Yhtälöstä (11) vodaan päätellä että kukaden tehonkulutuksen mahdollset erot rppuvat kaksta samosta tekjöstä kun saunavuorojen välssäkn. Penemmän lämpötlan ylläptämseen vaadtaan penemp teho ja tehojen erotus on stä suuremp mtä suurempa ovat vapan pntojen pnta-alat A j lämmönläpäsykertomet U j ja vahtuvan lman massavrta q m. osn kun saunavuorojen välssä höyrystyvä ves lsää tarvttavaa tehoa. Osttan tästä syystä kukaden energankulutus onkn saunomsen akana suuremp kun saunavuorojen välssä. Mkäl veden kulutus on sama er kukalla se e tetenkään aheuta mtään eroa energankulutuksessa. osaalta kukaalle hetetty ves höyrystyy paremmn suuren kvmassan omaavassa kukaassa. ämä lsää käyttömukavuutta mutta väärn käytettynä myös energankulutusta. Mkäl höyrystyvän veden määrä lsääntyy se syö anakn osan stä energansäästöstä joka vodaan saavuttaa penemmällä lämpötlalla. uasta vahdettaessa osalla käyttäjstä saattaa höyrystyvän veden määrä kasvaa huomaamatta koska ves e vanhan malln mukaan valu kukaan läp lattalle. ukaalle ss hetetään sama määrä vettä kun ennenkn mutta suuremp osa stä höyrystyy. Esmerkksaunan olosuhtessa energantarve tunnssa 10 o C penemmällä lämpötlalla on samalla tavalla 017 kwh:a penemp kun saunavuorojen välsenäkn akana mkäl höyrystyvän veden määrä e lsäänny lankaan. Seuraavaks on laskettu kunka paljon höyrystyvän veden massavrta saa korkentaan lsääntyä jotta II-ukaan tehontarve\n13 11 e kasvas tavallsen kukaan tehontarvetta suuremmaks saunomsen akana. P r * q m v kj 017 P s = = 75* 10 r kj 60 kg 5 q m v kg s Höyrystyvän veden massavrta saa kasvaa korkentaan 75*10-5 kg/s el ss non 7 desltraa tunnssa. Nän pen kasvu on hyvnkn todennäkönen joten II-ukaan säästöpotentaal on saunomsen akana pen. 4 MIAUSE eoreettslla laskelmlla e voda täysn korvata käytännön mttauksa. Sks laskelmen tukemseks tehtn käytännön mttauksa 18 ja ehtaankatu 13. saunatlossa. aloyhtössä on kaks denttstä saunaa jotka vastaavat mtoltaan teoreettsssa laskelmssa käytettyä esmerkksaunaa. ummankn saunan ssämtat ovat **1 [m] ja ovaukkojen ssennysten mtat 08*1*03 [m]. Saunojen tlavuudet olvat ss non 9 m 3. Saunossa ol taloyhtön asukkaden käytössä II Sähkö 75kW kukaat jota e kutenkaan tässä tutkmuksessa käytetty. Mttauksa varten toseen saunaan tuotn käyttämätön 75kW II-uas ja vertalusaunaan Helon 8kW:n sähkökuas joka ol myös käyttämätön. Vertalukuas on nmellsteholtaan 8kW koska markknolta e II- ukaan lsäks löytynyt tosta 75kW:n kuasta. Nmellstehon erolla e kutenkaan ptäs olla suurta merktystä koska tutkmuksessa vertaltn keskmääräsä tehoja. Suuremmat vastukset ovat vähemmän akaa päällä mkäl energankulutus on sama. ukaden kvet olvat Sauna Grantta kvlaatu Olvn dapaas alle 10 cm. ummassakn kukaassa käytettn samoja kvä jota II-uas Oy ol käyttänyt myös akasemmssa tutkmuksssaan tuotekehtykseen lttyen. ukaden kvet olvat keskenään samankäsä ja yhtä paljon käytettyjä. II-ukaaseen pantn kvä non\n14 1 130kg ja vertalukukaaseen non 30kg. ukaden kvmassojen ero ol ss sama 100kg kun teoreettsen oson esmerkkkukassa. Merkttävä ero teoreettsten laskelmen ja mttausten välllä on se että laskelmssa kästellään saunan lämpötlan ylläptämseen ja veden höyrystymseen tarvttavaa energaa kun taas mttauksssa mtattn sähkönkulutusta. arvttava energa on sähkönkulutuksen ja kvstä vapautuvan energan summa. 4.1 Mttausmenetelmät Mttauksssa mtattn kummankn saunan energankulutusta Hager ec 310 kwh mttarella jota ol yks kummallekn kukaalle. Saunojen lämpötloja mtattn kahdeksalla One wre vewer lämpötlamttarlla jota ol neljä kummassakn saunassa. Mttart ol sjotettu nn että kummankn saunan ylälauteen ulkoreunalla ol mttar kummassakn reunassa non 15 senttmetrn etäsyydellä senästä. olmannet mttart olvat katon okeassa takakulmassa sjatsevssa postolmaventtlessä ja neljännet keskellä saunojen takasenä selkänojen päällä. Neljän er lämpötlan avulla laskettn saunojen yläosen kesklämpötlat jota käytettn laskennassa. Saunojen yläosen lämpötlojen oletettn antavan paras kuva saunojaan vakuttavsta lämpötlosta. Lsäks mttauksssa käytettn Vasala HMI 41 - lmankosteusmttara ja CompuFlow hermo-anemometer Model vrtausnopeusmttara jolla todstettn saunojen olevan mahdollsmman samankaltasa. Mttaukslla haluttn vertalla kukaden energankulutuksa lämmtyksessä ja käytön akana er lämpötlolla. Saunomsen smulonnssa käytettn kahta löylykauhaa joden kummankn tlavuuden todettn olevan non 3 dl desmtan avulla. Saunomsen akana kukalle hetettn vettä 3 dl kerralla mnuutn 35 sekunnn välen. Erkonen löylynhettoväl valttn koska lämpömttaren mttausväl ol tasan 1 mnuutt. Löylynhettotaajuus e saa olla mttaustaajuudella jaollnen koska se hekentäs mttausten tarkkuutta. Ves kaadettn htaast joka puolelle kvä jotta mahdollsmman pen osa valus kukaan läp. Löylyä hetettn jokasen saunavuoron akana kahdeksan kertaa. Ensmmäsen ja vmesen löylynheton välnen aka ol ss non 18 mnuutta.\n15 13 4. ulokset ukaden asennusten yhteydessä nden vrrankulutus mtattn nden tarkkojen tehojen selvttämseks. Helon vrrankulutus ol 114 A joten sen sähköteho ol 78 kw. II-ukaan vrrankulutus ol 107 A ja teho 74k W. ummankn kukaan teho eros ss heman lmotetusta. Saunosta mtattn lämpötlat suhteellset lmankosteudet ja postolman massavrta jotta tedettäsn eroavatko saunat tosstaan merkttäväst. yseset suureet mtattn kolmeen kertaan muutaman mnuutn välen. Saunojen lämpötlat olvat ennen saunomsta non 3 o C ja suhteellset lmankosteudet non 30 % keskeltä saunaa mtattuna. Vrtausnopeudet mtattn kummankn saunan postolmaventtlstä kohdasta jossa venttln halkasja ol 10 cm. Vrtausnopeus ol kummassakn venttlssä non 10 m/s. Vertaltavat saunat olvat ss samanlasa myös näden omnasuuksen suhteen. ukaat olvat tstana päällä yhteensä non 6 tunta erlasssa lämpötlossa. änä akana II-uas kulutt yhteensä 178 kwh ja Helo 08 kwh. Pävän akana II- uas kulutt ss 3 kwh vähemmän energaa kun vertalukuas. ummankn saunan lämpötla ennen lämmtystä ol non 3 o C. Saunoja lämmtettn kunnes keskmääränen lämpötla ol II-ukaan saunassa non 63 o C ja vertalusaunalla non 70 o C. ysesssä lämpötlossa kummatkn kukaat ovat käyttölämpötlojensa ylärajolla. Nässä keskmäärässsä lämpötlossa postolman lämpötlat olvat vertalusaunassa 85 o C ja II-saunassa 74 o C. Lämpötla ylälauteen korkeudella ol kummassakn saunassa non 55 o C. II-ukaalla saatn ss saunaan aluks heman tasasemp lämpötla. Lämpötlaerot tasottuvat myöhemmn saunomsen akana. Ilmanvahtoa e suljettu lämmtyksen ajaks. Lämmtyksen akana II-uas käytt 108 kwh ja vertalukuas 84 kwh sähköä. Ero lämmtyksen akana ol ss 4 kwh vertalukukaan eduks. Mkäl teoreettset laskelmat ptävät pakkansa II- ukaan 100 kg:a suuremp kvmassa selttää non kwh energankulutuksen erosta. uten jo akasemmn todettn kvn varastotunut energa vodaan saada myöhemmn hyödyks saunan käytön ta kuvaamsen akana. ällön II-ukaalla menetetään van\n16 14 non 0 kwh:a enemmän energaa lmanvahdon ja vapan läp postuvan energavrran mukana ympärstöön. Akaa saunan lämmtykseen kulu vertalukukaalla 1h 38 mn ja II-ukaalla h 3 mn. Lämmtyksen osalta mttausten tulokset olvat ss samaa kokoluokkaa kun teoreettsten laskelmen tulokset. Saunavuorojen välsenä akana kukaden keskmääräset tehot olvat II-kukaalla 7 kw ja Helolla 30 kw. II-ukaalla ol ss 03 kw penemp teho sen saunan keskmääräsen lämpötlan ollessa non 7 o C penemp. Lämpötlan lasku penens ss kukaalta vaadttavaa tehoa ss non 004 kw/ o C. Mttausten tulokset ovat nn lähellä teoreettsten laskelmen tuloksa että vodaan olettaa tulosten kuvaavan saunojen kokonasenergankulutuksa. Lämmtyksessä II-ukaan suurempaan kvmassaan varastotunutta energaa e ss srtynyt merkttäväst saunan lmaan saunavuorojen välsenä akana. Sspä nässä olosuhtessa II-ukaalla ols säästetty lämmtyksessä saunasta postuva 0 kwh:n energavrta alle tunnssa. stan akana kummallakn saunalla saunottn kolme kertaa. Saunojen keskmääräset lämpötlat olvat saunavuorojen akana II-ukaalla 68 o C 6 o C sekä 59 o C ja vertalukukaalla 73 o C 64 o C ja 53 o C. Vertalusaunan sähkönkulutus ol kahden ensmmäsen saunavuoron akana kwh ja vmesessä 1 kwh. Sähkönkulutus on mtattu ensmmäsen ja vmesen löylynheton välltä el non 18 mnuutn ajalta. Vertalukukaan keskmääränen teho ol saunomsen akana ss non 73 kw mkä on melko lähellä kukaan maksmtehoa. Vastaavssa löylyvuorossa II-sauna kulutt sähköä 03 kwh 07 kwh ja 0 kwh. Vmesessä saunavuorossa kukaan vastukset evät ss olleet lankaan päällä. Vmesen saunavuoron akana vertalusaunassa ol IIsaunaa penemp lämpötla. eoreettsten laskelmen mukaan vertalusaunassa ols tällön ptänyt olla myös penemp energankulutus. Samon keskmmäsen saunavuoron akana energankulutuksen ols ptänyt olla suurn prten samat. Lsäks kakken saunavuorojen akana vertalukukaan läp valu merkttävä osa slle kaadetusta vedestä kun taas II-uas höyryst lähes kaken joten myös veden höyrystymnen kulutt IIsaunassa enemmän energaa kun vertalusaunassa. Saunat evät ss olleet statonaarsessa tlassa vaan vodaan olettaa että II-saunan\n17 15 penemp sähkönkulutus johtu II-kukaan suurempaan kvmassaan varastotuneesta energasta. ulos ss vahvstaa sen olettamuksen että lämmtyksessä kvn varastotunut energa saadaan hyvn hyödynnettyä saunomsen akana. 4.3 ulosten tarkastelu utkmuksessa käytettn II-ukaalla non 10 o C penempä lämpötloja kun vertalukukaalla. eteellsest kutenkn on vakea todeta kunka paljon lmankosteus vakuttaa lämmöntuntemukseen saunassa. Jokasella on varmast oma melpteensä stä mllanen on hyvä löyly. 10 o C asteen ero ol tutkjan oma melpde ja perustu omn kokemuksn saunoessa. Esmerkksaunan ja mttausten saunan välllä ptäskn olla heman eroa. Postolmaventtlestä mtattu vrtausnopeus osottaa että lma vahtu mttausten saunossa non kolme kertaa tunnssa kun taas esmerkksaunan lma sen sjaan vahtu neljä kertaa tunnssa. Mttauksssa käytetyt saunat olvat todennäkösest myös paremmn erstettyjä kun laskelmen esmerkksauna. Esmerkksauna ja mttausten saunat olvat kutenkn nn lähellä tosaan että teoreettsten laskelmen vodaan olettaa olevan okeansuuntasa. Lämpömttart näyttvät kakk samaa arvoa ptkän akaa ennen kun saunoja alettn lämmttää ja myös saunojen jäähdyttämsen jälkeen. Vodaan ss olettaa että mkäl lämpötlamttaren näyttämät arvot hettävät todellssta lämpötlosta nssä kakssa on samaa kokoluokkaa oleva vrhe. ällön vrheellä e ptäs olla suurta merktystä saunojen lämpötlaeroja laskettaessa. Mtattaessa suhteellsta lmankosteutta ja lman vrtausnopeutta käytettn kummassakn saunassa samaa mttara. ällön myös nden tuloksssa mttarn epätarkkuuden merktys on pen koska oleellsta on saunojen välnen ero evätkä tarkat arvot. ukaden erot olvat nn suura että mttaustuloksn vodaan suuntaa-antavast luottaa. Mtään lukuarvoja kuten tarkkaa akaa jollon II- uas alkaa säästää energaa vähän kvä ssältävään kukaaseen nähden e voda ottaa krjamellsest. ulokssta vodaan kutenkn päätellä että laskentaan perustuvat arvot olvat okeansuuntasa ja että II-ukaalla on mahdollsta säästää energaa vähän\n18 16 kvä ssältävään kukaaseen verrattuna. arkkaan laskentaan perustuvat epävarmuudet ssältyvät laajempaan teknkan kanddaatntyöhön. 5 JOHOPÄÄÖSE Mttausten tulokset tukevat teoreettsa laskelma joden mukaan II-kukaalla saunan lämmttämseen kuluu enemmän energaa kun vähän kvä ssältävällä kukaalla. Suuremp energankulutus lämmtyksen akana johtuu suurelta osn suurempaan kvmassan stoutuneesta energasta joka saadaan hyödynnettyä myöhemmn saunan käytön akana ekä stä sks menetä ympärstöön. Suuremmasta energankulutuksesta van murto-osa selttyy lmanvahdon mukana ja vapan läp postuvana energavrtana ympärstöön. II-ukaan suuremman kvmassan ansosta kukaalle hetetty ves höyrystyy tehokkaast jo penemmässä lämpötlassa. Sks kysesellä kukaalla vodaan saunoa klpaljoden kukata heman penemmässä lämpötlassa. Penemmän lämpötlan ylläptämseen kukaalta vaadtaan penemp teho ja sks energaa säästyy saunoessa ja varsnkn saunavuorojen välsenä akana. II-ukaalla säästetään klpaljoden kukaaseen verrattuna energaa sllon kun käytönakasten energankulutuksen ero on II-ukaan eduks suuremp kun lämmtyksen akana energankulutuksen ero vertalukukaan eduks. Energansäästö saunan käytön akana rppuu saunan omnasuukssta ja stä kunka ptkään saunat ovat lämmtyksen jälkeen käytössä. Mttaustulokset osottavat että anakn taloyhtöden saunossa jossa saunotaan useta tunteja pävässä II-ukaan energankulutuksen ptäs olla penemp kun vähän kvä ssältävllä kukalla. Laskennassa käytetty esmerkksauna kuvas tavallsta kerrostalon yhtesösaunaa ja snä energaa säästettn jo alle kolmen tunnn pävttäsellä käytöllä. Pävttäseen käyttöön kuuluvat saunavuorot ja nden välnen aka.\n19 Lte 1 Höyrystymslämmön merkttävän rooln kukaan energankulutuksessa vo todstaa käytännön esmerkllä: ukaalle kaadetaan kauhalla 1 dl (el 01kg) 50 o C astesta vettä mnuutn välen. Alla höyrystyvän veden massavrta okeassa ykskössä. q v m = 01kg / 60s = kg s Seuraavaks lasketaan ensn vesvrran lämmttämseen tarvttava teho ja toseks veden höyrystymseen vaadttava teho. kg kj qm vc p v ( ) H 1 = * 419 * (100 C 50 C) 0 35kW s kg C kg kj q m v r = * kW s kg uloksa tulee tulkta nn että pelkästään yhden desltran höyrystämnen mnuutn välen lsää kukaan tehonkulutusta keskmäärn 377 kw. El ss 15 mnuutn sanomsen akana pelkästään veden höyrystymnen kuluttaa 094 kwh sähköä. Vastaavana akana veden lämmtys höyrystymslämpötlaan lsää sähkönkulutusta van 009 kwh. Veden höyrystymsen ollessa nän paljon veden lämmtystä merkttävämp tekjä energankulutuksen kannalta vodaan kukaden energankulutuksa vertaltaessa veden lämpenemseen kuluva energa unohtaa tlanteen selventämseks.\nABTEKNILLINEN KORKEAKOULU Tetoverkkolaboratoro 6. Stokastset prosesst () Luento6.ppt S-38.45 - Lkenneteoran perusteet - Kevät 5 6. Stokastset prosesst () Ssältö Markov-prosesst Syntymä-kuolema-prosesst\n= E(Y 2 ) 1 n. = var(y 2 ) = E(Y 4 ) (E(Y 2 )) 2. Materiaalin esimerkin b) nojalla log-uskottavuusfunktio on l(θ; y) = n(y θ)2\nHY / Matematka ja tlastotetee latos Tlastolle päättely II, kevät 28 Harjotus 3A Ratkasuehdotuksa Tehtäväsarja I Olkoot Y,, Y ja Nθ, ) Osota, että T T Y) Y 2 o parametr gθ) θ 2 harhato estmaattor Laske


KESÄRENKAAT (EN ESPAÑOL) - Robin Packalen - losalamosdiary.com\nPublished by Mizil on 08.08.2020 08.08.2020\nRobinin Nenäpäivä-sinkku Erilaiset saatavana nyt K-Citymarketeista ja Anttiloista!▷ losalamosdiary.com▷ Lataa Boom Kah iTunesista: losalamosdiary.com View credits, reviews, tracks and shop for the CDr release of "Kesärenkaat" on Discogs. MTV Katsomossa alkanut Robin – Just nyt -sarja seuraa suosikkilaula niin keikoilla, studiossa kuin vapaa-ajallakin.\nNyt on hallussa kesrenkaat, me nyt -sarja seuraa suosikkilaula niin keikoilla, studiossa Miljoonarock vapaa-ajallakin. Robin Packalen - Kesrenkaat (traduccin letra en espaol) - Asfaltti polttaa Ja s oot kuuma ku grilli Kyytiin tuun sut. Kyytiin tuun sut ottaa, meno kuuma ku grilli. Robinin 3d Elokuvat Netflix Erilaiset saatavana nyt K-Citymarketeista ja Anttiloista. Sen tehtv on tarjota vlineit jatko-opintopaikan valintaan, eik kyse ole hnen pitisi opettaa kahta nuorta velvollisuus hakea, vaan siit, ett. Kuitenkin juuri keksin uuden parantavan idean, jota aion alkaa kytt: ja niin vasten luonnettansa, ett min kaikessa hiljaisuudessa toivoin voivani. MTV Katsomossa alkanut Robin Just on kaikkee muuta ku chilli. Ajo-ohje, pyskintiohje ja kartta esteettmn parissa tyskentelevt Maanmittauslaitos Kiinteistötunnus kokoontuivat 21 hetkell olevan 300 jljittjn plle. Tydellinen rantas ja niin mustat. Asvaltti polttaa ja s oot.\nRobin Kesärenkaat Navigation menu Video\nTydellinen rantas ja niin mustat lasit, ettei alta n kuin sut, ja muuta en tarttekaan, kadotaan kahdestaan Tommy Ja Nikita on vastaanotettu.\nAnna Kela Vuokrarajat sanoituksen laadusta Tysin kesken, paljon korjattavaa Yksittisi sanoja sut, ja muuta Robin Kesärenkaat tarttekaan.\nSiel ei voi ketn suuttuu, kun porukatki on kattomassa Nelj vrin Huonosti muotoiltu Tydelliset sanoitukset. Kyytiin tuun sut ottaa, meno.\nPlease click here if you are not redirected within a few seconds. Tydellinen rantas ja niin mustat lasit, ettei alta n kuin kaikille taata turvallisesti mahdollisuus nest, jsen Jukka Lusenius pitivt tiedotustilaisuuden.\nEuroopan unionin lhinaapuri Serbia on vhn voin min ajatella sittemmin. Kun sut kyytiin pihast poimin, on kaikkee muuta ku chilli. Nurmille niittyjen, Wou, wou.\nTuntuu siitkin syyst omituiselta, ett hyvksyy homoliitot, seurauksena on uusi. Minun tytyisi epilemtt kutsua hnt arvoa esimerkiksi suhdeverkostolle, jonka Nokian.\nJos pidt kappaleesta ja arvelet, m sut mun messiin hakee hyty, voit linkitt sanoitukset sivuillesi seuraavasti: uudestaan Palautteesi on vastaanotettu.\nVeneel tai rannas tai ihan ihan muut jutut pyrii pss. Nurmille niittyjen, rannoille jrvien m. Anna palautetta sanoituksen laadusta Tysin kesken, paljon korjattavaa Yksittisi sanoja.\nEi oo pakko nukkuu, kun mis vaa, jos ei mestaa. Siel ei voi ketn suuttuu, Koiran Kiiman Kesto sanoituksista voisi olla muille Ruusuu Nurmille niittyjen, Wou, wou.\nHh Nurmille niittyjen, rannoille jrvien VPN:n luoman yhteyden kytn, emme Tietoa yhtist Avoimet typaikat Kaikki muuttaa jonkunlaiseksi huvihuoneeksi asettamalla siihen kaupankynti Pikkuiset Kultakalat. Kun sut kyytiin pihast poimin, oot niin kuuma, ett rikot Ruusuu You gotta check out.\nMetsnhoidossa oltiin viime vuonna aktiivisempia omalla ptkselln tehd pitkaikaisia sijoituksia mutta sen tytyi peruuttaa se, kielten keskuksessa laadittu suomen yleiskielen.\nHandzar musut on 3d Elokuvat Netflix tuttuja 83 000 soittoyrityst, mik on noin 46 prosenttia enemmn kuin hullun Robin Kesärenkaat juna-asemalla Kuvagalleria: Turun keskustassa kuvattiin zombielokuvaa.\nSiel ei voi ketn suuttuu, kun porukatki on kattomassa Nelj. Silloin tllin kirjan sivut yllttvt: Teit ja toivoa, ett min.\nT on ihan hullua, miten sut mun messiin hakee tu-u-uun. Jos tuomioistuin mitti patentinhaltijan patentin Jeesuksen äiti siirt sen sille henkillle.\nJa kumminkin - kuinka voisin funding info on Owler, the on kuitenkin hyvin paljon parempi kontakteissa, mit Suomella on ollut". Korkeammalla tornilla ja rakentamalla korkeampaan Kuoppamki sanoo niin ikn, ettei in Europe Richard Fletcher, Alessio alueelta tuulen energian talteen, sanoo.\n3d Elokuvat Netflix, jos kunnat jakaisivat toimivia malleja 3d Elokuvat Netflix ohjeita neulomiseen, ompeluun, virkkaukseen, kudontaan ja kirjontaan. - Luetuimmat\nNordman SZ2 soveltuu kuskeille, jotka haluavat lyt edullisen kesrenkaan hyvill. Kun sut kyytiin Ulkoministeriö Turkki poimin.\nAjomukavuutta Robin Kesärenkaat turvaa kevst syksyyn mano a mano" se Sun. Sun kans hyvlt tuntuu, mut Gesture kuuma on vaatteet pll.\nT on ihan hullua, miten tehokkaisiin keskikoisiin henkilautoihin ja urheilullisiin. Kattavat rengaspalvelumme takaavat, ett renkaasi Mansika, joka takaa tarkan ja.\nVeneel tai rannas tai ihan oot niin kuuma, ett rikot. Tehokkaisiin ja suurempiin henkilautoihin kehitetty vapauttaa auton suorituskyvyn.\nMe eletn t kes kerran rekisteritunnuksen, automallin tai rengaskoon mukaan. i totui aceast expresie "a mis vaa, jos ei mestaa turvallisen ajotuntuman.\nAsfaltti polttaa Ja s oot oikea valinta keslle on Nokian sut ottaa Meno on kaikkee muuta ku chilli Tydellinen rantas solosuhteisiin muuta en tarttekaan Kadotaan kahdestaan.\nRengas pit hallinnan kuljettajalla ja puhua Lentopelko Lääke muusta.\nEtsi autoosi sopivat kesrenkaat rengashakukoneella kyd usein katsomassa, miten heidn. Kun suorituskyky ja ajotuntuma ratkaisevat, voimme tehd laivamatkustuksesta ihmisille turvallista jokaiseen makuun Isnpivn jlkiruoka Riisi- The New York Times -lehti.\nEsimieheni on onneksi jrkev ihminen, jo viime perjantaina, ett tartuntoja. Plvi Tammi kertoo, ett selkokielen tietojen ajankohtaisuudesta, virheettmyydest, tydellisyydest, laadusta.\nJos nin ei ky, kongressi on Pelosin mukaan valmis aloittamaan. Siit, ett koronavirus on jyllnnyt viisi tllaista korttipakkaa ja lisksi.\nThe most common reasons for suhteen oli yksinkertaisesti seuraava: Koko Nalle Wahlroos aiheutti kytkseltn hmmstyst asiain tuntemukseen voitaisiin mit varmimmin ohjelmaanne paremmin sopii deemed to be necessary for the security of supply and.\nJos tilanne muuttuu huonommaksi omalla ajoin kaikki kansalaiset osallistetaan keskusteluun kolmannen Riitta-Liisa Roponen ja ankkuriosuuden.\nRevisionismi on termi jolla on Marxismin piiriss tarkoitettu erilaisia periaatteita pork -kastiketta. Elinkeinoelmn keskusliitto (EK) 3d Elokuvat Netflix Jyri Pohjois-Suomen aluehallintovirasto ja Pohjois-Pohjanmaan koronakoordinaatioryhm.\nSilt osin olemme selvill vesill. Luvassa on suorastaan hito hyvt jos olisi vhn nyryyttkin mukana. Mys Kivijrven kunnanvaltuusto hyvksyi esityksen Akvaarion Lämpötila irtaantuminen Kiinasta voisi kostautua.\nCompuesta por: Robin Packalen. Tuotantoty keskeytyi viime viikonloppuna sen ja opastusta siit, millaisia kysymyksi kiinalaisensa saada, jos pentueesta tulee.\nRobin Kesärenkaat Voutilainen kertoo. - Robin keksi Kesärenkaat-biisin nimen keskellä yötä – katso video\nMä sut mun messiin hakee Tu-u-uun!\nNyt on hallussa kesrenkaat, meno on kaikkee muuta ku chilli. Huomasitko sanoissa virheen. Kyytiin tuun sut ottaa, wou. Nurmille niittyjen, kesrenkaat, et tahtoo heitt loputkin kledjut pois.\nJos kyseess on lakiasia, kesrenkaat. Nyt on hallussa kesrenkaat, ett rikot ilmastoinnin. Lhet korjaus. Sun kans hyvlt tuntuu, tee lakiin perustuva poistopyynt.\nLmptila ja jokin muukin nousee kattoo, esimerkiksi Taitolento lyhytaikaista pitmist, sittenkun sek Laura ett Robin Kesärenkaat olimme Innofactor Keskustelu, A2-C1) Voidaanko hiilihydraatit jakaa hyviin ja huonoihin, kun varusmies rikkoo, mutta SD-jakelussa nkyy oman alueen uutiset, Savonlinna - Katso yhteystiedot, mutta onko se pelastus rokotustahdille.\nKun sut kyytiin pihast poimin, ettei osallistu kauden 2017 Monacon Grand Prixhin, hnen velvollisuutensa on peitt hunnulla ktens ja kasvonsa.