PÄIVÄKIRJA - www.simplesite.com/Tala\nTää on elämää, ei sen enempää ....\n8.9.2015 VIERASKIRJA SULJETTU\nPäätin sulkea kotisivujeni vieraskirjan, koska siellä ei enää ole ollut erityisen merkittäviä puheenvuoroja. Pääasiallinen nettifoorumini on jo pitkään ollut Facebook-sivuni https://www.facebook.com/HeikkiTala\nTervetuloa sinne keskustelemaan.\nKielikeskustelussa on menossa suvantovaihe, kun hallitus on saanut pari pientä pähkinää purtavakseen; hallitsemattoman pakolaiskysymyksen ja kestävyysvajeen. Mutta taustalla muhii kielipommi, johon edelleen tuhlataan miljardeja euroja suomalaisten rahaa.\n14.11.2014 PAKKORUOTSIKESKUSTELU MEDIASSA\nKappas vain - Isä-vainajan VOLVO 144 Grand Luxe (1973) on jälleen päässyt mediaan. Olin tuolla autolla vauhdittamassa kansalaisaloitetta pakkoruotsin poistamiseksi Porin Jazzeilla 2013. Pysäköin auton Mikael gårdin eteen, missä oikeusministeri Anna-Maja Henriksoon piti propagandatilaisuutta ruotsinkielisten kielikylpyjen puolesta pakkoruotsin varhaistamiseksi. Jostain syystä lukiessani Iltalehteä autossa, ovesta työnnettiin nenäni eteen poliisin virkamerkki. Seurasi mielenkiintoinen mielipiteiden vaihto poliisin ja minun välilläni laillisesta pysäköinnistä, mielipiteenvapaudesta ja pakkoruotsista. Se meni kuulemma suoraan Porin poliisin päämajaan, jossa poliisipäällikkö seurasi keskustelua ja ohjeisti alaistaan. Keskustelun lopulla olimme poliisin kanssa samaa mieltä, että pakkoruotsi on paha asia.\n26.3.2014 SÄÄTIÖT JA KESTÄVYYSVAJE\nSuomi kipuilee parhaillaan kestävyysvajeensa kanssa ja edessä on pienituloisten kuritus kaikin mahdollisin tavoin. Samaan aikaan säätiössä makaa verovapaata rahaa miljarditolkulla. Alla 15 suurimman säätiön varallisuus vuoden 2001 kirjanpitoarvon mukaisesti. Tänään niiden todellinen varallisuus on moninkertainen.\nSvenska Kulturfonden 1 831 877 000\nSigrid Juselius Stiftelse 637 000 000\nStiftelsen för Åbo Akademi 220 005 000\nBrita Maria Renlunds minne 132 453 000\nSvenska Litteratursällskapet 124 662 000\nFöreningen Konstsamfundet rf 104 460 000\nGösta Scherlachius Konststiftelse 51 570 000 3 102 027 000\nSuomen Kulttuurirahasto 441 000 000\nTampereen Vuokratalosäätiö 215 860 000\nJenny ja Antti Wihurin rahasto 142 000 000\nEmil Aaltosen säätiö 104 500 000\nPäivikki ja Sakari Sohlbergin säätiö 88 679 000\nKeski-Suomen opiskelija-asuntosäätiö 68 500 000\nLiikesivistysrahaston kannatusyhdistys 60 848 000\nSuomen naisten huoltosäätiö 51 272 000 1 172 659 000\nYHTEENSÄ - - - - - - _ _ _ _ _ _ _ _ _ - - - -- - - - - - 4 274 686 000\nJoukossa on seitsemän varmuudella suomenruotsalaista säätiötä ja niiden varallisuus on 73 % tämän kärkijoukon varallisuudesta.\nMiten tätä rahaa käytetään? Alla muutamia esimerkkejä, jotka ovat tulleet julkisuuteen.\n- Rkp:n toiminnan ja vaalien rahoitus, missä ainoana pienpuolueena vaalibudjetti on aina suurimpien puolueitten tasolla.\n- Kokoomus ei vieläkään ole ilmoittanut, mistä se sai 400.000 euroa vuoden 2006 presidentinvaalien rahoittamiseen.\n- Ex-ministeri Stefan Wallinin asuntoasiat hoidettiin Åbo Akademin säätiön avulla.\n- Bensow-säätiö ei ole enää vuosiin käyttänyt rahoja säädekirjan tarkoituksiin vaan säätiön johdon asuntokuluihin.\n- Korkeimman oikeuden ex-presidentti asuu lehtitietojen mukaan suomenruotsalaisen säätiön omistamassa asunnossa alihintaan.\n- Brita Maria Renlunds minne säätiö kaappasi uuden lastensairaalan.\nTänään Helsingin Sanomissa esitellään Otavan uusi hallituksen puheenjohtaja Henrik Ehrnrooth. Faktalaatikossa todetaan viime kesänä HS:n selvityksessä käyneen ilmi, että Ehrnroothin suvulla on satojen miljoonien sijoitusomaisuus Brittiläisten Neitsytsaarien veroparatiiseissa.\nCasimir Ehrnrooth kärähti Luxemburgilaisesta yli 10 miljoonan euron kätköstä, josta verottaja vei paljastumisen jälkeen vaivaiset 15 % jälkiveroina (minulla verokortissa pidätys on 52,5 %!).\nKuntien tehtävät nimikkeittäin, elokuu 2012\nVastaava taho (ministeriöt)\nTehtävän nimi lainsäädännössä sille annetun nimikkeen mukaisesti (tarvittaessa erikseen rinnakkaisnimike tai lyhyt selvennys)\nLaki, johon tehtävä perustuu\nEU:n palvelusopimusasetuksen mukaiset tehtävät\nViranomaistehtävien hoidosta sopiminen 14 §\nJoukkoliikennelaki 13.11.2009/869, Joukkoliikenteen valtionavustuksista annettu valtioneuvoston asetus (124/2012)\nVelvollisuus siirtää ajoneuvo onnettomuuspaikalta. 4 § 2\nSiirto pysäköimistä koskevan säännöksen perusteella. 5 §\nSiirto tietyön tai tapahtuman perusteella 6 § 1\nHylätyn ajoneuvon siirto 7 §\nRomuajoneuvon siirto, ajoneuvojen siirtolain 8 §\nAjoneuvon siirtyminen kunnan omistukseen 12 §\nAjoneuvon siirrosta ilmoittaminen ja siirtopäätös 9 §\nKorvaus siirtokustannuksista, ajoneuvojen siirtolaki 10 §\nKunnan varasto 3 §\nLaki ajoneuvojen siirtämisestä (808/2008)\nTietojärjestelmän ylläpito 6 §\nTietojärjestelmän perustaminen 5 §\nLaki tie- ja katuverkon tietojärjestelmästä (991/2003)\nAlueelliset kuljetusrajoitukset (vaarallisten aineiden kuljetusrajoitukset)\nKunnanavustus yksityisteille 95 §\nTien käyttöä koskevan päätöksen yhteydessä kunta antaa luvan liikennemerkin asettamiseen 101 a §\nTielautakunta 6 §\nYksityistietoimituksesta ilmoittaminen ym. 44 §\nAlueellinen yksityistietoimitus; 38 c §\nAsianosaiset yksityistietoimituksessa; 39 §\nTielautakunnan päätösvaltaan kuuluvat tehtävät 52 §\nKunnan avustusta saaneen tien auki pitäminen, tien käytön kieltäminen ja rajoittaminen 96 §\nTielautakunnan asiakirjojen toimittaminen ja puheenjohtajan kuuleminen maaoikeudessa 104 §\nKunta voi pyytää asiantuntijalausunnon tieyksikköjen jaosta 103 a §\nTielautakunnan toimitus 53 §\nKunnan velvollisuus ottaa tienpito hoidettavakseen 3 § 3\nLaki yksityisistä teistä (358/1962)\nTietoimituksen vireillepano kunnan kiinteistörekisterin pitäjänä 41 § 3\nLaki yksityisistä teistä ja kiinteistönmuodostamislaki\nVuorovaikutus yleis- ja tiesuunnitelmaa laadittaessa 27 §\nTutkimuksissa saapuvilla olo ja lausunto 16 §\nKunnan lausunto vähäisissä tiehankkeissa 28 §\nEntisen tiealueen siirtyminen kunnan omistukseen ja sitä koskevat menettelyt 91-92 §\nMuutoksenhaku 105 §\nKuuluttaminen 108 §\nTienvarsimainonta ja –ilmoittelu 52 §\nTienpitäjän tekemien päätösten tiedoksi antaminen ja tiedoksisaanti 103 §\nTien suunnittelu ja alueidenkäytön suunnittelu 17 §\nLumiaita 51 §\nKunnan lausunto lossien aikataulusta 6 § 3\nHuvivenesatamien jätehuollon valvonta 12 luku 5 §\nHuvivenesataman jätehuoltosuunnitelman hyväksyminen 9 luku 4 §\nPostilaatikon paikka 44 §\nTutkimusoikeus 9 §\nVuorovaikutus yleis- ja ratasuunnitelmaa laadittaessa 22 § 2\nMenettely vähäisissä ratahankkeissa 23 §\nAlueen luovuttaminen kunnalle rautatien lakkauttamisen yhteydessä 80 §\nMuutoksenhaku 92 §\nPäätösten tiedoksi antaminen 90§\nTien sulkeminen esim nopeuskilpailun vuoksi, lupaviranomaisena toimiminen\nKevyen liikenteen väylät 53 §\nLiikenteen ohjaajat 49 §\nLiikenteen ohjauslaitteen asettaminen 51 §\nPysäköintikiekon käyttövelvollisuus 28 a §\nTarpeellisten yhteyksien järjestäminen kevyelle liikenteelle\nTelekaapelin sijoittamiseen kohdistuva valvonta 110 §\nRakennusvalvontaviranomaisen päätös 106 §\nElintarvikehuoneistojen ja alkutuotantopaikkojen elintarvikevalvonta\nElintarvikelaki (23/2006) ja Eläinlääkintähuoltolaki (765/2009)\nEläinlääkintähuoltolaki (765/2009 )\nIrrallaan tavattujen pieneläinten talteenotto\nLaki hukkakauran torjunnasta 195/2002, laki maaseutuhallinnon järjestämisestä kunnissa 30.3.2010/210\nLaki kaupanvahvistajista (573/2009)\nMaatalouden ympäristö- ja eläinten hyvinvointituet sekä luonnonhaittakorvaukset\nLaki luonnonhaittakorvauksesta, maatalouden ympäristötuesta sekä eräistä muista\nympäristön ja maaseudun tilan parantamiseen liittyvistä tuista 1440/2006, laki maaseutuhallinnon järjestämisestä kunnissa 30.3.2010/210\nMaa-ja puutarhatalouden kansalliset tuet\nLaki maa- ja puutarhatalouden kansallisista tuista 28.12.2001/1559, laki maaseutuhallinnon järjestämisestä kunnissa 30.3.2010/210\nLaki maaseutuhallinnon järjestämisestä kunnissa 30.3.2010/210\nLaki poikkeuksellisten tulvien aiheuttamien vahinkojen korvaamisesta 18.3.1983/284,\nLaki satovahinkojen korvaamisesta 21.12.2000/1214, laki maaseutuhallinnon\njärjestämisestä kunnissa 30.3.2010/210\nLaki tilatukijärjestelmän toimeenpanosta 557/2005, laki maaseutuhallinnon järjestämisestä kunnissa 30.3.2010/210\nHulevesi-, vesistö- ja meritulvariskien hallinta\nLaki tulvariskien hallinnasta (620/2010)\nRiistavahinkolaki 27.2.2009/105, laki maaseutuhallinnon järjestämisestä kunnissa 30.3.2010/210\nSiemenkauppalain noudattamisen valvonta\nSiemenkauppalaki 728/2000, laki maaseutuhallinnon järjestämisestä kunnissa 30.3.2010/210\nNuoren rikoksesta epäillyn tilanteen selvittäminen\nLaki nuoren rikoksesta epäillyn tilanteen selvittämisestä, lastensuojelulaki 24 § ja 30 §\nAdoptiolaki (22/2012) (ent. laki lapseksiottamisesta)\nIsyyslaki 700/1975, sitä ennen L avioliitonulkopuolella syntyneistä lapsista 173/1922\nTurvata perustuslaissa säädetty jokaisen oikeus käyttää viranomaisessa omaa kieltään, joko suomea tai ruotsia\nVelvollisuus toteuttaa yksityishenkilön kielellisiä oikeuksia oma-aloitteisesti\nKaksikielisen kunnan tulee palvella yleisöä suomeksi ja ruotsiksi\nKaksikielisen kunnallisen viranomaisen tulee sekä palvelussaan että muussa toiminnassaan osoittaa yleisölle käyttävänsä molempia kieliä\nKaksikielisen kunnallisen viranomaisen tulee yhteydenotoissaan yksityishenkilöihin ja oikeushenkilöihin käyttää näiden kieltä, suomea tai ruotsia, jos se on tiedossa tai kohtuudella selvitettävissä, taikka molempia\nKaksikielisen kunnan valtuuston kokouskutsu ja pöytäkirja on laadittava suomen ja ruotsin kielellä\nKaksikielisen kunnan johtosäännöt ja vastaavat säännöt on annettava suomen ja ruotsin kielellä\nKunnallisen viranomaisen yleisölle suunnatussa tiedottamisessa on kaksikielisessä kunnassa käytettävä suomen ja ruotsin kieltä\nViranomaisten kaksikielisessä kunnassa asettamien kilpien, liikennemerkkien ja muiden yleisölle suunnattujen vastaavien opasteiden tekstien on oltava suomen- ja ruotsinkielisiä, jollei kansainvälisen käytännön mukaisesti käytetä pelkästään vierasta kieltä\nKielilaki (423/2003) ja laki julkisyhteisöjen henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta (424/2003), jotka on säädetty perustuslain 17 §:n pohjalta, lisäksi perusopetuslaki,\nterveydenhoitolaki, sosiaalihuoltolaki ja moni muu laki\nViranomaisen velvollisuus huolehtia henkilöstön riittävästä kielitaidosta\nLaki julkisyhteisöjen henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta (424/2003), jotka on\nsäädetty perustuslain 17 §:n pohjalta\nNeuvotteluvelvoite saamelaiskäräjien kanssa. Koskee muun ohella saamelaisten kotiseutualueen kuntia (Enontekiö, Imari, Sodankylä, Utsjoki) ja kuntayhtymiä\nLaki saamelaiskäräjistä 9 §; taustalla perustuslain 17 §:n 3 momentti ja 121 §:n\nViranomaisen velvollisuus turvata perustuslaissa säädetty saamelaisten oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan\nSaamelaisalueen kuntien toimielinten kokouksissa tulee tarvittaessa järjestää tulkkaus\nViranomaisen on henkilöstöä palvelukseen ottaessaan huolehdittava siitä, että sen henkilöstö kussakin virastossa tai muussa toimipaikassa pystyy palvelemaan asiakkaita myös saameksi\nViranomaisen tulee toiminnassaan oma-aloitteisesti huolehtia siitä, että tämän lain turvaamat kielelliset oikeudet toteutuvat käytännössä\nViranomaisen (myös kunnan) tulee osoittaa yleisölle palvelevansa myös saameksi\nViranomaisten on yleisölle suunnatussa tiedottamisessa, ilmoituksissa, kuulutuksissa ja julkipanoissa sekä mm. tiedotteissa, opasteissa ja lomakkeissa käytettävä myös saamen kieltä\nViranomaisen on huolehdittava siitä, että henkilöstöllä on viranomaisen tehtävien edellyttämä saamen kielen taito\nViranomaisten ilmoituksissa, kutsuissa ja kirjeissä, jotka lähetetään asianosaiselle ja vastaaville henkilöille käytetään vastaanottajan omaa kieltä, jos se on tiedossa tai kohtuudella selvitettävissä, taikka sekä suomen että saamen kieltä\nKunnassa, jossa saamenkielisten osuus on suurempi kuin yksi kolmasosa, kunnan toimielimen tulee käyttää myös saamen kieltä sellaisissa pöytäkirjoissa ja muissa yleisissä asiakirjoissa\nKun asian suullisessa käsittelyssä käytetään saamen kieltä, on käsitteleminen pyrittävä antamaan saamen kielen taitoisen henkilön hoidettavaksi tai viranomaisen on huolehdittava tulkkauksesta\nSaamen kielilaki (1086//2003), joka on säädetty perustuslain 17 §:n pohjalta, lisäksi\nperusopetuslaki ja usea muu laki\nKunnallisvaalien tuloksen vahvistaminen ja julkaiseminen\nVaalituloksen laskenta kunnallisvaaleissa\nEhdokashakemusten käsittely ja ratkaiseminen kunnallisvaaleissa\nVaalipäivän äänestyksen järjestäminen\nLapsen edun selvittäminen valvontarangaistuksen valmistelussa\nValvontarangaistuksesta annettu laki 8 §, Lastensuojelulaki 20 §\nVangin lapsen sijoittaminen vankilaan / Lapsen sijoittaminen vankilan perheosastolle\nVankeuslaki 4 luku 10 §, Lastensuojelulaki 13 a §\nOpetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain mukaisten tietojen toimittaminen\nRahoituslain mukaisten tietojen toimittaminen\nLaki kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta 1705/2009\nKirjastolaki 904/1998. Laki kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta 1704/2009\nKirjastolaki 904/1998. Laki opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta 170572009\nAmmatillinen aikuiskoulutus, oppilaitosmuotoinen koulutus\nLaki ammatillisesta aikuiskoulutuksesta (631/1998)\nAmmatillinen koulutus, oppilaitosmuotoinen koulutus\nLaki ammatillisesta koulutuksesta (630/1998)\nLaki ammatillisesta koulutuksesta (630/1998), laki ammatillisesta aikuiskoulutuksesta (631/1998)\nKunnan kulttuuritoiminta (yleinen kulttuuritoiminta)\nKunnan omarahoitusosuus ammattikorkeakoulutoiminnan käyttökustannuksiin\nLaki taiteen perusopetuksesta (633/1998), Laki opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta (1705/2009)\nEdellytysten luominen kuntalaisten liikunnalle\nLiikuntalaki (1054/1998 )\nMaksuton ateria päätoimiselle lukio-opiskelijalle\nMaksuton asuntola-asuminen lukiokoulutuksessa\nNuorisoyhdistysten ja muiden nuorisoryhmien tuki\nKasvatuksellinen ohjaus 7 §\nNuorisotilat ja nuorison harrastaminen 7 §\nTieto- ja neuvontapalvelut 7 §\nKuntien nuorisopoliittinen ohjelmatyö 4 §\nKansainvälinen ja monikulttuurinen nuorisotoiminta 7 §\nEtsivä nuorisotyö 7 §\nNuorten ympäristökasvatus 7 §\nNuorten osallistuminen ja kuuleminen 8 §\nMonialainen yhteistyö 7 §\nLiikunnallinen ja kulttuurinen nuorisotoiminta 7 §\nTyöpajat 7 §\nMaksuton ateria perusopetuksessa\nMaksuton koulukuljetus perusopetuksessa tai oikeus riittävään avustukseen\nMaksuton majoitus perusopetuksessa\nMaksuton ateria lisäopetuksessa\nMaksuton koulukuljetus lisäopetuksessa tai oikeus riittävään avustukseen\nMaksuton ateria esiopetuksessa\nMaksuton kuljetus esiopetukseen tai oikeus riittävään avustukseen\nMaksuton majoitus esiopetuksessa\nVälipala aamu- ja iltapäivätoiminnassa olevalle lapselle\nMaksuton ateria muiden kuin oppivelvollisten perusopetuksessa\nPerusopetus muille kuin oppivelvollisille\nPerustuslaki (731/1999), Perusopetuslaki (628/1998)\nKunnan tulee järjestää aluetoimiston esityksestä asevelvollisten ennakkoterveydentarkastus terveyskeskuksessa tai muussa tarkastukseen soveltuvassa paikassa\nTerveydenhuollon järjestäminen puolustusvoimissa\nLaki terveydenhuollon järjestämisestä puolustusvoimissa (322/1987)\nVastaanottokeskuksen perustaminen ja vastaanottopalvelut\nVastaanotto laajamittaisen maahanmuuton yhteydessä\nSäilöönottoyksikön perustaminen ja ylläpito\nLaki säilöön otettujen ulkomaalaisten kohtelusta ja säilöönottoyksiköstä (116/2002)\nLaki ulkomaalaisrekisteristä (1270/1997)\nPelastuslain mukaisten korvausten suorittaminen pelastustehtävässä turmeltuneista tai hävinneistä henkilökohtaisista vaatteista, varusteista ja työvälineistä 102 §\nVelvollisuus päättää uhkasakosta ja teettämisuhasta pelastuslain nojalla 105 §\nPelastustoimen laitteiden sijoittaminen rakennuksiin 108 §\nViranomaisradioverkon käytettävyyttä varmentavista toimenpiteistä määrääminen 109 §\nKuntien velvollisuus huolehtia pelastustoimesta yhteistoiminnassa pelastustoimen alueilla 24.1 §\nAlueen pelastustoimen velvollisuus ylläpitää pelastuslaitosta\nAlueen pelastustoimen vastuu pelastustoimen palvelutasosta, pelastuslaitoksen toiminnan ja nuohouspalvelujen asianmukaisesta järjestämisestä\nPelastuslaitoksen velvollisuus huolehtia pelastustoimelle kuuluvasta\nohjauksesta, valistuksesta ja neuvonnasta\nPelastuslaitoksen velvollisuus huolehtia väestön varoittamisesta vaara- ja\nonnettomuustilanteessa sekä siihen tarvittavasta hälytysjärjestelmästä\nPelastuslaitoksen velvollisuus huolehtia pelastustoimintaan kuuluvista\nPelastuslaitoksen velvollisuus huolehtia pelastustoimen valvontatehtävistä\nEnsihoitopalveluun kuuluvien tehtävien suorittaminen pelastuslaitoksen toimesta (pelastuslaitoksen osalta harkinnanvarainen tehtävä)\nPelastuslaitoksen velvollisuus huolehtia öljyntorjunnasta ja muistakin muussa laissa (kuin pelastuslaissa) alueen pelastustoimelle säädetystä tehtävästä\nPelastuslaitoksen velvollisuus tehdä sammutusvesisuunnitelma\nPelastuslaitoksen velvollisuus laatia hälytysohje\nPelastuslaitoksen velvollisuus suorittaa palontutkinta\nPelastuslaitoksen velvollisuus huolehtia onnettomuuskehityksen seurannasta\nPelastuslaitoksen velvollisuus antaa tarvittaessa apua toiselle pelastuslaitokselle ja laatia yhteistyösuunnitelmat\nPelastuslaitoksen velvollisuus edistää vapaaehtoistoimintaa\nPelastuslaitoksen velvollisuus varautua toimintansa hoitamiseen poikkeusoloissa\nPelastuslaitoksen velvollisuus huolehtia poikkeusolojen johtamistilojen järjestämisestä\nMaksujen periminen eräistä pelastuslaitoksen suoritteista (harkinnanvarainen)\nSosiaaliviranomaisen lausunto oleskeluluvasta perhesiteen perusteella\nTerveydenhuoltoviranomaisen lausunto oleskeluluvasta perhesiteen perusteella\nSosiaalia- ja terveysministeriö (STM)\nKunnan määräämän toimielimen tehtävänä tutkimus, seuranta ja valistus\nKuntalaisen ja kuntalaiseen rinnastettavan erikoissairaanhoidon saamisesta huolehtiminen\nIlman kotipaikkaa Suomessa olevan kiireellisen erikoissairaanhoidon saamisesta huolehtiminen\nSairaalat ja sairaanhoidon toimintayksiköt erikoissairaanhoidon järjestämiseksi\nSairaanhoitopiirin kuntayhtymään kuuluminen\nKansanterveystyön toimeenpanosta vastaava elin\nTiettyjen asiakasryhmien sosiaali- ja terveydenhuollon palvelukokonaisuuksien muodostaminen laista poikkeavasti (kotihoito)\nKansanterveystyöstä huolta pitäminen\nKunnan kemikaalivalvontaviranomaisen määrääminen tai siitä sopiminen\nKemikaalien markkinavalvonta; valvontaviranomainen menee kohteeseen (vähittäismyyntipaikka yms.)\nKunnan ympäristösuojeluviranomaisen olosuhdevalvonta; kunnan ympäristösuojeluviranomainen menee kohteeseen (laitos yms.)\nTarpeellinen ohjaus, kuntoutus sekä toiminnallinen valmennus\nHenkilökohtaisten apuneuvojen ja apuvälineiden järjestäminen\nYksilöllinen hoito ja muu huolenpito\nHenkilön aviopuolison, vanhempien ja muiden perheenjäsenten, muun huoltajan ja hänelle muuten läheisen henkilön ohjaus ja neuvonta\nTiedotustoiminnan harjoittaminen erityishuoltopalveluista\nMuu vastaava erityishuollon toteuttamiseksi tarpeellinen toiminta\nTyötoiminnan ja asumisen järjestäminen (kehitysvammaisten)\nL kehitysvammaisten erityishuollosta 519/1977\nAsiakastyöryhmä kehittää viranomaisten, muiden yhteisöjen ja laitosten yhteistyömuotoja\nAsettaa kuntoutuksen asiakasyhteistyöryhmän\nAsiakastyöryhmä sopii viranomaisten ja palvelujen järjestäjien keskinäisen yhteistyön periaatteista ja menettelytavoista\nAsiakastyöryhmä käsittelee kuntoutujan asiakasyhteistyötä koskevia asioita\nAsiakasyhteistyöryhmä etsii kuntoutustarpeita vastaavia vaihtoehtoja\nAsiakastyöryhmä huolehtii tietojen vaihtamisesta sekä käsittelee muita kuntoutuksen järjestämistä koskevia yhteisiä asioita\nAsiakastyöryhmä suunnittelee, edistää ja seuraa asiakkaiden kuntoutuksen toteuttamista\nL kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä 497/2003\nTutkimus epäillyn lapseen kohdistuneen seksuaalirikoksen selvittämiseksi ja haitan arvioimiseksi\nL lapseen kohdistuneen seksuaalirikoksen selvittämisen järjestämisestä(1009/2008)\nKotihoidon ja yksityisen hoidon tuen korvaaminen KELA:lle\nL lasten kotihoidon ja yksityisen hoidon tuesta 1996/1128\nAlueellisen eettisen toimikunnan tehtävänä tutkimuseettisten kysymysten käsittely\nL lääketieteellisestä tutkimuksesta 488/1999\nPalvelusetelin käytöstä päättäminen sote-palveluissa\nYksityisten palveluntuottajien hyväksyminen tuottajiksi joiden palveluja voidaan maksaa palvelusetelillä\nPalvelusetelin arvon määrääminen\nRekisterinpito palvelusetelillä järjestettävässä palvelussa syntyvien potilas- ja asiakasasiakirjoista\nL sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä 569/2009\nSosiaalihuollon asiakkaiden oikeuksien edistäminen ja toteuttaminen\nL sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista\nL sosiaalisesta luototuksesta 1133/2002\nAktivointisuunnitelma (kuntouttavassa työtoiminnassa)\nKuolemasta ilmoittaminen (terveydenhuollon toimintayksikön/lääkärin velvoite)\nKustannukset lääketieteellisestä kuolemansyyn selvittämisestä\nLääketieteellisestä ruumiinavauksesta päättäminen (päätöksen tek ee terveyskeskuksen/sairaanhoitolaitoksen ylilääkäri/ vastaava lääkäri)\nLasten päivähoidon järjestäminen\nKuntoussuunnitelma erityistä hoitoa tarvitsevalle lapselle\nYksityisen henkilön tai yhteisön päivähoitotoiminnan valvominen\nLaki lasten päivähoidosta 36/1973\nLaki omaishoidontuesta 937/2005\nPotilaan oikeuksien edistäminen ja toteuttaminen\nTietojen antaminen Valviralle valvontaa varten\nKuljetuspalvelu (+ saattajapalvelu)\nAsunnon muutostöistä ja asuntoon kuuluvista välineistä ja laitteista korvaus\nYksityisen palvelun tuottajan tilojen, laitteiden, sairaankuljetusajoneuvon ja varustuksen tarkastaminen ennen käyttöönottoa (7§)\nYksilö- ja perhekohtaisen lastensuojelun järjestäminen\nLastensuojeluilmoitusrekisterin ja asiakasrekisterin ylläpito\nKunnan ilmoitus sijoitettavasta lapsesta toimielimelle (kun lapsi sijoitettu toisen kunnan alueelle)\nLuvan myöntäminen nikotiinivalmisteiden myyntiin\nNikotiinivalmisteiden varastointi- ja myyntipaikkojen tarkastaminen ja nikotiinivalmisteiden myynnin valvominen\nSairaala-apteekin tai lääkekeskuksen perustaminen sairaalaan tai terveyskeskukseen\nHoito tahdosta riippumatta (psykiatrinen sairaalahoito)\nVelvoite päästää Valviran ja aluehallintoviraston tarkastaja mielenterveystyön toimintayksikön ja toimipaikan tiloihin ja esittää pyydetyt asiakirjat\nRikoksesta syytetyn mielentilatutkimuksen suorittaminen ja hoito tahdosta riippumatta\nMielenterveyslaki (1116/1990), terveydenhuoltolaki 1326/2010, sosiaalihuoltolaki 710/1982\nHoito henkilön tahdosta riippumatta (päihdehuollossa)\nPalvelujen kehittäminen päihdehuollossa\nMonijäsenisen toimielimen tehtävänä ohjaus-, koulutus-, tiedotus-, valistus- ja neuvontatoiminta\nMonijäsenisen toimielimen tehtävänä raittiustyön toimeenpano\nMonijäsenisen toimielimen tehtävänä raittiuden edistäminen\nMonijäsenisen toimielimen tehtävänä alkoholiolojen seuraaminen\nLastenvalvojalle säädettyjen tehtävien ja muiden isyyden selvittämiseen ja vahvistamiseen järjestämisestä huolehtiminen\nSosiaalilautakunnan tehtävänä sosiaalisten olojen kehittäminen ja epäkohtien ehkäisy ja poistaminen\nOhjaus ja neuvonta etuuksista ja niiden hyväksikäyttämisestä\nMonijäsenisen toimielimen tehtävänä sosiaalihuollon toimeenpano\nMonijäsenisen toimielimen tehtävänä edustaa kuntaa\nMonijäsenisen toimielimen tehtävänä valvoa kunnan oikeutta\nMonijäsenisen toimielimen tehtävänä käyttää puhevaltaa sosiaalihuollon\nyksilöllistä toimeenpanoa koskevissa asioissa\nMonijäsenisen toimielimen tehtävänä sopimusten ja oikeustoimien teko\nToimenpiteet lapsen elatusavun vahvistamiseksi\nSosiaalihuollon ja sosiaaliturvan tiedotustoiminnan järjestäminen\nSosiaalihuollon tarpeen arviointi kiireellisissä tapauksissa viipymättä\nYli 75-vuotiaiden sosiaalihuollon tarpeen arviointi\nSosiaaliavustusten suorittaminen asukkaille\nSosiaalihuollon koulutus, tutkimus, kokeilu- ja kehittämistoiminta\nPerheasioiden sovitteluun kuuluvien toimenpiteiden järjestämisestä huolehtiminen\nVammaisten työllistymistä tukeva toiminta ja työtoiminta\nLapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan päätöksen täytäntöönpanossa toimitettavaan sovitteluun kuuluvien toimenpiteiden järjestämisestä huolehtiminen\nSosiaalihuoltolaki 710/1982 , sosiaalihuoltoasetus 607/1983\nSosiaalihuoltolaki 710/1982, Lastensuojelulaki, Vammaispalvelulaki, kehitysvammalaki, Toimeentulotukilaki, Laki kuntouttavasta työtoiminnasta, Päihdehuoltolaki, Laki sosiaalisesta luototuksesta\nSTM:n asetus opioidiriippuvaisten vieroitusja korvaushoidosta eräillä lääkkeillä 33/2008\nSolariumlaitteen valvonta (sis. myös K-18 kiellon valvonta)\nTartuntatautien vastustamistyö osana kansanterveystyötä\nYleiset pakolliset rokotukset\nYleiset vapaaehtoiset rokotukset\nToimet yleisvaarallisen tartuntataudin leviämisen estämiseksi sen todetuksi tultua tai jos sen esiintyminen on perustellusti odotettavissa\nMääräys tartuntatautiin sairastuneen henkilön ansiotöistä tai päivähoitolaitoksesta ja oppilaitoksesta poissaolemiseen\nMääräys yleisvaaralliseen tartuntatautiin sairastuneen tai sairastuneeksi perustellusti epäillyn henkilön eristämiseksi sairaalaan\nVälttämätön päätös henkilön tai tavaran määräaikaisesti karanteeniin määräämiseen\nTartuntatautilaki (583/1986), kansainvälinen terveyssäännöstö (2005, IHR)\nAlueellinen varautuminen, Terveydenhuoltolaki (1326/2010) 38 §\nTerveydenhuollossa yhtenäisen hoidon perusteiden toteutumisen seuraaminen yhteistyössä kuntayhtymän sairaanhoitopiirin kanssa\nTerveydenhuollon palveluiden saavutettavuudesta ja yhdenvertaisesta saatavuudesta huolehtiminen\nTerveys- ja hyvinvointivaikutusten huomioon ottaminen päätöksenteossa\nIäkkäiden neuvontapalvelut terveydenhuollossa\nYliopistotasoisen terveyden tutkimuksen tutkimustoimikunta\nTietojenantovelvollisuus koulutuskorvauksen käytöstä\nTerveydenhuollon toimintaedellytysten turvaaminen\nTerveydenhuollon alueellinen varautuminen\nEnsivastetoiminta osana ensihoitopalvelua\nEnnakkolupa hoitoon hakeutumiseen EU- tai ETA-alueella tai Sveitsissä\nSairaanhoitopiirin kuntayhtymän jäsenkuntien tasausjärjestelmä asiakas- ja potilaskustannuksissa\nSosiaali- ja terveysalan koulutus- ja tutkimustoimintaan osallistuminen\nTerveydenhuoltolaki (1326/2010), asetus lääkinnällisestä kuntoutuksesta 1015/1991\nTerveydenhuoltolaki (1326/2010), Kielilaki (423/2003), Saamen kielilaki (1096/2003)\nEnsihoidon järjestäminen (ent. ensihoitokeskus)\nLaatu ja potilasturvallisuus terveydenhuollossa\nTerveydenhuoltolaki (1326/2010), SosTMA laadunhallinnasta ja potilasturvallisuuden\ntäytäntöönpanosta laadittavasta suunnitelmasta\nTerveydenhuoltolaki (1326/2010), VNA neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta (338/2011)\nTerveydenhuoltolaki (1326/2010), VNA oikeuslääkeopillisista tutkimuksista suoritettavista korvauksista (842/2004)\nSeulonnat, valtakunnallisen ohjelman mukaiset ja vapaaehtoiset\nTerveydenhuoltolaki (1326/2010), VNA seulonnoista 339/2011\nErityistason sairaanhoidon järjestäminen erikoissairaanhoidon yhteensovittamiseksi\nTerveydenhuoltolaki (1326/2010), VNA terveydenhuollon järjestämissuunnitelmasta\nja erikoissairaanhoidon järjestämissopimuksesta (337/ 2 011)\nTerveydenhuoltolaki 1326/2010, Työterveyshuoltolaki 1383/2001, Laki kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä 497/2003, laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista 380/1987, Laki kehitysvammaisten erityishuollosta 519/1977, Sosiaalihuoltolaki 710/1982\nToiminnanharjoittajien valvonta, terveystarkastaja menee lähtökohtaisesti kohteeseen\nTerveydensuojelun edistäminen ja valvominen\nKunnan varautuminen erityistilanteiden aiheuttamiin terveyshaittoihin\nToiminnanharjoittajan tilailmoitusten vastaanottaminen ja päätöksenteko\nJätteistä, jätevedestä ja kuolleista eläimistä aiheutuvan terveyshaitan ehkäiseminen\nTalousveden valvonta ja talousvettä toimittavan laitoksen hyväksyminen\nAsunnossa ja muussa oleskelussa esiintyvän terveyshaitan valvonta\nYleisillä alueilla, rakennuksissa ja laitoksissa esiintyvän terveyshaitan valvonta (esim. uimarannat, uimahallit)\nHautaamisesta aiheutuvan terveyshaitan valvonta (hautausmaat)\nAsunnossa tms. terveyshaitan poistamiseksi ja rajoittamiseksi toimenpiteisiin ryhtyminen\nOikeus antaa yksittäisiä kieltoja ja määräyksiä terveyshaitan poistamiseksi tai sen ehkäisemiseksi\nUhkasakko sekä teettämis- ja keskeyttämisuhka (terveydensuojelussa)\nTupakkatuotteiden varastointi- ja myyntipaikkojen tarkastaminen, tupakkatuotteiden myynnin ja mainonnan valvominen sekä Tupakointikieltojen ja rajoitusten noudattaminen\nTupakkatuotteiden vähittäismyyntiluvan myöntäminen\nTupakkalain ja sen nojalla annettujen säännösten valvonta alueella\nPaikallinen toiminta tupakoinnin vähentämiseksi\nVarauduttava elintarvikkeiden ja veden välityksellä leviäviin epidemioihin\nValtioneuvoston asetus elintarvikkeiden ja veden välityksellä leviävien epidemioiden\nKuluttajaturvallisuuslaki (920/2011) (16 §)\nMaakunnan liiton perustaminen aluekehitysviranomaiseksi ja jäsenyys\nMaakunnan yleinen kehittäminen ja yhteistyö valtion viranomaisten kanssa\nMaakuntaohjelman ja sen toteuttamissuunnitelman laatiminen ja hyväksyminen\nValtion aluehallintoviranomaisten strategiseen suunnitteluun osallistuminen\nAlueellisten rakennerahasto-ohjelmaehdotusten laatimisesta vastaaminen\nAlueellisten koulutustarpeiden ennakoinnin yhteensovittamisesta ja alueellisten koulutustavoitteiden valmistelusta vastaaminen\nLaaja-alaisten liikennejärjestelmiä ja ympäristöä koskevien suunnitelmien suunnittelun prosessivastuu\nKoulutuksen järjestäjien hanke-esitysten kiireellisyysjärjestyksen laatiminen\nAlueellisten taidetoimikuntien asettaminen\nYhteispalvelun edistäminen alueella\nKuntien ja maakuntien yhteistyön edistäminen\nToimielimen perustaminen kielellisten palvelujen kehittämiseksi\nLaki alueiden kehittämisestä (1651/2009)\nRahoituksen myöntäminen, maksaminen ja valvonta\nLaki eräiden työ- ja elinkeinoministeriön ohjelmien ja hankkeiden hallinnoinnista\nKuntoutus-, koulutus- tai työntekomahdollisuuksien järjestäminen\n’Aluevelvoite’, Alueellisesti tasapainoisesta työllisyydestä huolehtiminen\nLaki julkisesta työvoimapalvelusta 30.12.2002/1295\nMaahanmuuttajien kotoutumisen edistäminen paikallistasolla\nKotikuntalaki (201/1994) 8 §\nYhteisten tietoteknisten ratkaisujen käyttövelvoite\nPerustietojärjestelmien tietojen hyödyntämisvelvoite\nTietojärjestelmäkuvausten ja määritysten saatavilla pitovelvoite\nLausunnon pyytäminen tietohallintoa koskevasta hankinnasta.\nAvustavien asiakaspalvelutehtävien järjestäminen\nLaki julkisen hallinnon yhteispalvelusta (223/2007)\nEsi- ja perusopetuksen kotikuntakorvauskyselyyn vastaaminen\nLaki verotusmenettelystä 88 pykälän 1 momentti\nRekisterimerkinnän tekeminen väestötietojärjestelmään\nTietojen ilmoittamisvelvollisuus rekisterinpitäjälle\nLaki väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista (661/2009) 23 § ja 25 §\nTiedonantovelvollisuus (tilastolain mukainen)\nTilastolaki (280/2004) 14 ja 15 §\nVerohallintolain (503/2010) 6. luku\nKiinteistötietojen toimittaminen Verohallinnolle kiinteistöveron määräämistä varten\nVerotusmenettelylaki (1558/1995), 18 pykälään ja 5. momenttiin\nVelvoite järjestää tilat ja muut tarvittavat fasiliteetit\nARA-asuntojen tuotanto ja ylläpito\nAravalaki (1189/1993), laki vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta (604/2001) ja laki avustuksista erityisryhmien asunto-olojen parantamiseksi (1281/2004)\nSuorituskyvyttömyysvakuutta koskevan todistuksen puuttumisesta ilmoittaminen Kuluttajavirastolle\nAsumisessa syntyvän muun kuin vaarallisen jätteen jätehuolto (keräys, kuljetus, hyödyntäminen ja loppukäsittely)\nAsumisessa syntyvän vaarallisen jätteen vastaanotto ja käsittely\nRoskien toissijainen siivoamisvelvollisuus\nREACH-asetuksen noudattamisen valvominen kemikaalien ympäristöhaittojen ehkäisemiseksi\nAsumisoikeuden haltijaksi hyväksyminen\nKorjaus-, energia- ja terveyshaitta-avustusten myöntäminen\nLaki asuntojen korjaus-, energia- ja terveyshaitta-avustuksista (1184/2005)\nLaki asunto-olojen kehittämisestä (919/1985)\nKadun ja yleisen alueen kunnossa- ja puhtaanapito\nPoikkeamispäätösten ratkaisutoimivalta rantarakentamista lukuun ottamatta kunnalle Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla sekä Turussa\nLainavarojen käytön valvonta ASP-järjestelmässä\nLaki oman asunnon hankintaan myönnettävien lainojen korkotuesta (639/1982 )\nLaki omistusasuntolainojen korkotuesta (1204/1993)\nRakennusten energiatodistusten esillelaitto\nLaki rakennuksen energiatodistuksesta (487/2007)\nOsallistuminen vesienhoidon ja merenhoidon järjestämiseen\nLaki vesienhoidon ja merenhoidon järjestämisestä (1299/2004), 4 §\nVuokranmäärityksen valvonta ARA-asunnoissa\nAsukasvalinnan valvonta ARA-asunnoissa\nLaki vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta (604/2001) ja laki\navustuksista erityisryhmien asunto-olojen parantamiseksi (1281/2004)\nRakennus- ja huoneistotietojen välittäminen väestötietojärjestelmään\nLuonnon- ja maisemansuojelun edistäminen kunnan alueella\nLuonnonmuistomerkin rauhoittaminen kunnan alueella tai yksityismaalla\nMaa-ainesten ottamiseen liittyvä valvonta\nKadunpito ja muun yleisen alueen toteuttaminen\nRakennetun ympäristön hoito ja korttelialueen järjestely\nKevyttä rakennelmaa ja pienehköä laitosta koskeva poistamis- tai muuttamismääräys\nRakennusten palomääräykset hoitolaitoksissa, kouluissa, päiväkodeissa, virastorakennuksissa\nMaakuntakaavan laatiminen ja kehittäminen\nYhteisen yleiskaavan laatiminen\nAsemakaavan ajan tasalla pitäminen\nPääkaupunkiseudun yhteinen yleiskaava\nRakennuksen kunnossapitoa koskeva määräys\nPurkamis- ja maisema-työluvat\nYhdyskuntateknisten laitteiden sijoittamisesta päättäminen\nVeden johtamiseen ja ojittamiseen liittyvät päätökset\nYhdyskuntateknisten laitteiden muuttamisesta tai poistamisesta päättäminen\nLuonnollisen vedenjuoksun muuttamiseen liittyvät ratkaisut\nRakennuksen kunnossapidon laiminlyöntiin liittyvät määräykset\nYmpäristönhoito ja korttelialueen järjestely\nKevyen rakennelman tai pienehkön laitoksen poistamista tai muuttamista koskeva määräys\nKeskeneräiseen tai hylättyyn rakennukseen liittyvät määräykset\nRakentamista tai muuta toimenpidettä koskevat poikkeamispäätökset\nRakennustuotteisiin liittyvä markkinavalvonta\nRakennusten energiatehokkuusmääräykset opetusrakennuksissa, päiväkodeissa, liikuntahalleissa, sairaaloissa\nMoottorikelkkailureitin reittisuunnitelmasta päättäminen ja pitäjän hyväksyminen\nMaastoliikennelaki 1710/1995, 15 §\nLähde: Valtiovarainministeriön Raportti 2012\n12.11.2013 RUOTSIN KIELEN ASEMA HEIKKENEE\nSuomenruotsalaisen ajatuspaja Magman uusi tutkimus\nSuomenruotsalaiset ovat teettäneet kolme mielipidetutkimusta suomenmaalaisten suhtautumisesta ruotsin kieleen, suomenruotsalaisuuteen ja pohjoismaisuuteen. Vuonna 1996 tutkimuksen teetti Folktinget, ja vuosien 2008 sekä 2013 teettäjä on suomenruotsalainen ajatuspaja Magma.\nMagman 12.11.2013 julkistaman tutkimuksen raportoija on professori Åsa Bengtsson. Vuoden 2013 otos on 1038 suomenmaalaista (finländare). Suomeksi uutisissa mainitaan tutkitut suomenkielisiksi, mikä lienee siis väärä tieto ja joukkoon on tullut tuntematon määrä ruotsinkielisiä.\nYhä harvempi 17–79-vuotias suomenmaalainen pitää ruotsin kieltä tärkeänä osana suomenmaalaista yhteiskuntaa (1996: 70 %, 2008: 74 %, 2013 enää 63 %).\nYhä harvempi suomenmaalainen pitää ruotsin kielen ja kulttuurin kuolemaa menetyksenä (1996: ei kysytty, 2008: 72 %, 2013 67 %).\nYhä harvempi suomenmaalainen pitää tärkeänä pohjoismaista identiteettiä (1996: 91 %, 2008: 93 %, 2013: 90 %).\nYhä harvempi suomenmaalainen pitää tärkeänä, että johtavat poliitikot osaavat ruotsia (1996: ei kysytty, 2008: 85 %, 2013: 78 %).\nYhä harvempi suomenmaalainen uskoo ruotsin kielestä olevan taloudellista hyötyä (1996: 75 %, 2008: 68 %, 2013: 58 %).\nYhä harvempi suomenmaalainen kannattaa pakkoruotsia (1996: 52 %, 2008: 50 %, 2013: 45 %). Erityisen voimakasta pakkoruotsin vastustus on aktiivisimmassa työiässä olevilla 25–34-vuotiailla (1996: 52 %, 2008: 47 %, 2013: 63 %).\nSuomenmaalaisten itse arvioima ruotsin taito on välttävällä tasolla arvosanalla 6,1 asteikolla 4-10. Lähes 20 vuoden pakkoruotsin opinnoilla ruotsin taito ei ole käytännössä laisinkaan kohentunut.\n25.10.2013 Suomalaisuuden Liitto ja Kainuun Sanomat\nKolumnit Raimo Viirret Kainuun Sanomat 2013, julkaistu 21.10.2013 16:49\nPS-kielipoliisit valtasivat Suomalaisuuden liiton\nSuomalaisuuden liitto on vuonna 1906, J. V. Snellmanin syntymän satavuotispäivänä, perustettu kansalaisjärjestö, jonka tehtäväksi tuli suomen kielen ja suomalaisen kirjallisuuden vaaliminen sekä kansallishengen herättäminen. Liiton ensimmäiseen hallitukseen kuului edustajia kaikista suomenkielisistä puolueista: Juhani Aho, Eero Erkko, J. K. Paasikivi ja vasemmalta laidalta Otto Wille Kuusinen ja Yrjö Sirola. Tänä päivänä Suomalaisuuden liitto ei enää täytä tehtäväänsä. Siitä on tehty Perussuomalaisuuden liitto. Liiton hallitukseen kuuluu 11 jäsentä toiminnanjohtaja mukaan lukien. Heistä vain yhtä en pystynyt Googlessa linkittämään perussuomalaisiin.\nLiitto julkaisee Suomen Mieli -lehteä. Viimeiseen numeroon ovat kirjoittaneet artikkeleita liiton puheenjohtaja Sampo Terho, hallituksen jäsen Jussi Niinistö, varapuheenjohtaja Pekka M. Sinisalo, dosentti Heikki Tala, liiton entinen puheenjohtaja Erkki Pihkala sekä Vapaa kielivalinta -yhdistyksestä Kai Salmi ja Ilmari Rostila.\nNäistä kirjoittajista ainakin Terho, Niinistö, Sinisalo, Tala ja Rostila ovat sidoksissa Perussuomalaisiin.\nTerho pääsi varasijalta Euroopan parlamenttiin Soinin palattua viime vaaleissa Suomen eduskuntaan. Niinistö on puolueen kansanedustaja. Sinisalo on samanaikaisesti puolueen EU-vaalipäällikkö ja Suomalaisuuden liiton toiminnanjohtaja. Tala on kaupunginvaltuutettu Järvenpäässä ja ollut myös eduskuntavaaleissa ehdolla. Rostila istuu Tampereen kaupunginvaltuustossa.\nLiki kaikki Suomen Mielen viime numeron artikkelit käsittelevät kansalaisaloitetta, joka tähtää ”pakkoruotsin” lopettamiseen. Muutenkaan koko liitolla ei ole enää muuta tehtävää kuin taistelu ruotsin kieltä vastaan. Liitosta on tullut tyyssija niille, jotka lietsovat kammoa ja vihaa ruotsalaisuutta ja ruotsinkielisiä kohtaan.\nOn surullinen paradoksi, että liiton kielipoliisit näin määrittelevät suomalaisuuden vain vihaamansa ruotsalaisuuden kautta, sen antiteesinä.\nLukuisat entiset liiton vastuuhenkilöt ovat olleet häpeissään liiton nykyisestä linjasta. Esimerkiksi liiton entinen puheenjohtaja dosentti Martti Häikiö sanoi jo vuonna 2001, että järjestön johtoon ovat nousseet julkisuushakuiset höyrypäiset fundamentalistit. Entisistä puheenjohtajista myös Veikko Löyttyniemi on sanoutunut irti liiton linjasta, samoin entinen toiminnanjohtaja Kai Huovinmaa, jonka mielestä liiton puuhastelu on ällöttävää kielirasismia.\nHeikki Tala 22.10.2013 klo 16.47 Markus Pirttijoella, kopio Markus Viirret\nArvoisa päätoimittaja Markus Pirttijoki, Kainuun Sanomat\nPääkirjoitustoimittaja Raimo Viirret kirjoittaa lehdessänne artikkelin "PS-kielipoliisit valtasivat Suomalaisuuden Liiton". Kirjoitus antaa kovin yksipuolisen kuvan liiton asioista, joten pyydän oheisen vastineen julkaisemista.\nSUOMALAISUUDEN LIITTO JA PUOLUEPOLITIIKKA\nRaimo Viirret kirjoittaa yläkerran otsikolla ” PS-kielipoliisit valtasivat Suomalaisuuden liiton”. Kirjoitus kaipaa vastinetta, koska siinä käsitellään yksipuolisesti liiton toimintaa yleensä ja asemaani erityisesti.\nDosentti Martti Häikiö tosiaan on arvostellut Suomalaisuuden Liiton 100-vuotisjuhlakirjan (Kanava -lehti 9/2006). Onhan Häikiö liiton entisiä puheenjohtajia ja sen nykyinen kunniajäsen. Hän on otsikoinut haastavasti "Sivistystä vai kielitaistelua". Artikkelin alkuosa kertaa SL:n perustamisvaiheita ja sen tavoitteita. Sitten Häikiö pääsee puolueiden rooliin liitossa ja kertoo, että vaikka Linnankoski halusi liiton puoluepolitiikan "yläpuolelle", niin jo ensimmäinen hallitus koottiin puhtaasti puoluepoliittisin perustein.\nLiiton kieliaktivismin uudelleen heräämistä vuonna 1988 Häikiö pitää tutkimuksellisesti haastavana. Oliko liiton räväkällä linjalla jouduttava vaiko hidastava rooli pakkoruotsin poistumiselle ylioppilastutkinnosta, vai johtuiko se jostakin aivan muusta. Häikiö on myös havainnut, että nykyisistä puoluejohtajista vain Timo Soini on saanut kuvansa kirjaan.\nHäikiön mukaan liitolla on vuosikymmenten mittaan ollut kaksi aatteellista pääsuuntausta; alkuperäinen erityisesti suomenkielisen sivistyksen ylevän aatteellinen linja ja 1930- ja 1980-luvuilla alkanut taisteleva kielipolitiikka. Häikiö totesi kirjoituksessaan, että "Nykyisen puheenjohtajan dosentti Heikki Talan mukaan Suomalaisuuden Liitto on edelleen 'leimallisesti kielipoliittinen yhdistys', jonka tavoitteena on 'Suomen virallinen yksikielisyys'". Sitten Häikiö kertoo erittäin mielenkiintoisen episodin. Kun jäsenistö oli vaihtanut Häikiön tilalle puheenjohtajaksi Erkki Pihkalan 1988, niin vähemmistöön jääneet ryhmittyivät epäviralliseksi "Suomalaisuus Euroopassa -kansalaistoimikunnaksi”. Ryhmään kuuluivat Häikiön lisäksi lähetystöneuvos Matti Aaltola, toiminnanjohtaja Rauno Endén, päätoimittaja Seikko Eskola, tuotepäällikkö Tuomas Kaleva ja lähetystöneuvos Roope Jussila. Tavoite oli liiton takaisin valtaaminen. "Liiton vuosikokouksessa 1991 ryhmän puheenjohtajaehdokkaana oli Heikki Tala.” Itse en tiennyt hankkeesta mitään! Puheenjohtajaksi minut pyydettiin vuonna 2003, jolloin vielä olin poliittisesti sitoutumaton. Puheenjohtajuus jatkui kuusi vuotta kunnes löysimme jatkajaksi Sampo Terhon.\nSuomalaisuuden Liitto on alusta asti ollut poliittisesti sitoutumaton ja on sitä edelleen. Liiton johtohenkilöt ovat useimmiten olleet poliittisesti aktiivisia ja heitä on ollut lähes kaikista puolueista. Maalaisliittoon kuuluvat henkilöt olivat 1930-luvun kieliaktivismin aikaan ja vielä pitkälle sotien jälkeen erittäin voimakkaasti liiton johtotehtävissä, mutta järjestö oli silloin kuten nytkin poliittisesti sitoutumaton.\nHeikki Tala, dosentti, Järvenpää\nRaimo Viirret 23. 10. 2013 10:06 Heikki Talalle\nArvoisa dosentti Heikki Tala\nKiitos kirjoituksestanne, jossa käsittelette Suomalaisuuden liiton historiallista taustaa.\nVarsinainen otsikkoasianne eli liiton suhde puolueisiin jää kuitenkin käytännössä käsittelemättä.\nOlisin mielelläni lukenut arvionne siitä, miten liiton nykyisen hallituksen kokoonpano vastaa väitettänne liiton puolueettomuudesta. Eri lähteistähän on nimittäin todistettavissa, että liiton johdossa on ainoastaan yksi henkilö joka ei kuulu tai kannata perussuomalaisia.\nLiiton hallitukseen kuuluvat nykyisin puheenjohtajana Sampo Terho (ps), varapuheenjohtajana (oman nettisivunsa mukaan myös toiminnanjohtajana) Pekka M. Sinisalo (ps, EU-vaalipäällikkö), Antti Ahonen (kok), Ilmari Rostila (ps), Teemu Lahtinen (ps), Hannu Lakee (ps), Jali Raita (ps), Jussi Niinistö (ps), Voitto Mäkipää (ps) ja Simon Elo (ps).\nJäsenistä siis vain Ahonen on muista puolueista. Väite liiton puolueettomuudesta on näin kovin epäuskottava. Sen sijaan oma väitteeni perussuomalaisten valtaamasta liitosta näyttää hyvin perustellulta.\nRaimo Viirret, pääkirjoitustoimittaja\nHeikki Tala 23.10. 2013 16:50 Raimo Viirteelle, Kopio: Pirttijoki Markus\nSuomalaisuuden Liiton hallitus on kautta historiansa ollut eri aikoina miehitetty/naisitettu niin, että jäsenten enemmistö on kuulunut samaan puolueeseen. Kuten kirjoitin, maalaisliitto on ollut hyvin voimakkaasti edustettuna hallituksessa, mutta Suomalaisuuden Liitto on ollut poliittisesti sitoutumaton. Omalla puheenjohtajakaudellani (2003-2009) pidin tarkkaan huolen, että puoluepolitiikkaa ei sekotettu toimitaan.\nVuodesta 1988 Suomalaisuuden Liitto on leimallisesti ajanut Suomeen pohjoismaisen mallin mukaista kielipolitiikkaa (yksi virallinen kieli eikä pieniä pakkokieliä). Pohjoismaathan ovat juuri se viiteryhmä, johon valtiona ja kansakuntana haluamme kuulua. Suomen kieli, suomalaisuus ja suomalainen kulttuuri ovat alusta asti olleet liiton toiminnan kantava voima. Myös kielipolitiikka oli heti vuonna 1906 keskeinen toimialue.\nKannattaa lukea liiton 60-vuotishistoria; Kari Tarasti, Suomalaisuuden Liitto 1906-1966 (WSOY 1966) ja liiton satavuotishistoria; Heikki Tala (päätoim.), Vuosisata suomalaisuuden puolesta, Suomalaisuuden Liitto 1906-2006 (Gummerus 2006).\nVuodesta 1990 Suomalaisuuden Liitto on teettänyt useitta tutkimuksia suomalaisten suhtautumisesta pakolliseen ruotsin kielen opetukseen peruskoulusta yliopistoon /Taloustutkimus Oy 1990-20013) ja jokaisessa enemmistö suomalaisista on kannattanut pakkoruotsin poistamista. Myös Yle teetti tänä vuonna tutkimuksen asiasta ja edelleen 63 % oli pakkoruotsin poistamisen kannalla (muuten tasan sama tulos kuin Suomalaisuuden Liiton 2013 teettämässä tutkimuksessa).\nPoliiittisista puolueista Perussuomalaiset rp on selkeimmin pakkoruotsia vastaan ja se on ollut myös syy, miksi olen vuodesta 2010 ollut PS:n jäsen. Onneksi nyt myös Kokoomuksen Nuorten Liitto on ottanut selkeän kannan kieliopintojen vapaavalinnaisuuden puolesta. Asia on ollut esillä myös kaikkien muiden puolueitten kuin Rkp:n nuorten keskuudessa.\nEdellä olevaan viitaten pidän tärkeänä, että vastineeni julkaistaa Kainuun Sanomissa.\nPS. Suomalaisuuden Liitto oli edelläkävijä naisten nostamisessa keskeisiin tehtäviin; Ester Koskelainen pääsihteeri 1918 ja varapj 1922, Pirkko-Liisa Harjama varapj 1987, neuvottelukunnan jäsen 1990, Riitta Mattila 1989, Eeva Maria Närhi 1988, Liisa Rasa 1989, Leea Virtanen 1980, pääsihteeri Maila Talvio 1907, Inkeri Anttila neuvottelukunnan jäsen 1973, Riitta Auvinen 1979. Valtioneuvos Riitta Uosukainen on liiton ensimmäinen naiskunniajäsen (2006).\nRaimo Viirret 23. 10. 2013 18:05 Heikki Talalle\nEtte tainnut huomata, etten yläkerrassani sanallakaan puolustanut ”pakkoruotsia”. Olen nimittäin sitä mieltä, että sitä pitäisi voida väljentää. Kohdistin huomioni siihen, että vain tämä kielitaistelu näyttää olevan liittoa enää liikuttava motiivi: suomalaisuudesta on tullut antiruotsalaisuutta. Tämä johtopäätös on helppo tehdä. Jutun kärki oli perussuomalaisten ehdoton yliedustus (9-1) liiton johdossa – ja Suomen Mielen teksteissä.\nps. Julkaisemme huomenna Sampo Teerhon kirjoituksen asiasta.\nHeikki Tala 23.10.2013 22:35, Raimo Viirteelle, Kopio: Pirttijoki Markus\nHyvä, että Sampo Terho saa vastineensa lehteenne. Hieman ihmettelen, ettei mielipiteeni kelvannut edes nettiversion keskusteluun. Se johtunee siitä, että koette minun olevan antiruotsalainen. Se on virheellinen väite; osaan sujuvasti ruotsia, olen ollut töissä Ruotsissa 1½ vuotta vuosien 1968-1996 välisenä aikana ja ollut suomenruotsalaisten kanssa tekemisissä yli 65 vuotta - viimeksi tänään. Mutta kun toimittaja saa päähänsä jotain, niin sitähän on turha yrittää muuttaa. Ruotsinmielisen median työkalupakkiin on aina kuulunut kielivapauden kannattajien vaientaminen ja sensurointi.\nVastineeni kärki oli, että vuosikymmenten varrella Suomalaisuuden Liiton johdossa on useammalla puolueella ollut yliedustus. Mutta sehän ei kelpaa Kainuun Sanomille selitykseksi, kun perussuomalaiset sattuvat nyt olemaan yliedustettuina. Liiton jäseneksi voi muuten kuka tahansa hakeutua ja kerätä samanmielisiä sekä vallata liiton aivan samoin kuin esimerkiksi Urho Kaleva Kekkonen teki vuonna 1927-32.\nTotesin myös, että kielipolitiikka on ollut aina mukana liiton toiminnassa ihan Johannes LInnankosken ajoilta vuodesta 1906. Siinäkään ei ole mitään uutta. Annoin jo kirjallisuusviitteetkin, että toimittaja voisi perehtyä asioihin ennen hutkimisen aloittamista.\nViirret Raimo 24.10.2013 9:37 Heikki Talalle\nEmme ole koskaan hyllyttäneet kirjoitustanne vaan se voidaan kyllä julkaista. Tätä keskustelua on tässä käyty siksi, että se ei mielestäni ollut otsikkonsa mukainen. Eli liiton ja puolueiden suhdetta ei ollut käsitelty juuri lainkaan, eikä otettu kantaa liiton nykyiseen liitonkin kannalta erittäin noloon 9-1-tilanteeseen. Nettikommenttien julkaisemisessa on viivettä, johon emme voi vaikuttaa. Kommentointi moderoidaan (eli tarkistetaan asiallisuuden suhteet) kaikissa Alma Median lehdissä keskitetysti Tampereella, emmekä me voi emmekä haluakaan siihen vaikuttaa, mikä on pelkästään hyvä asia. Uskon, että kommenttinne tulee aikanaan julki, ellei ole jo tullut.\nJätimme kirjoituksenne odottamaan, koska Terhon avustaja kertoi heti, että häneltä on tulossa kirjoitus. Halusimme antaa puheenjohtajalle etusijan ottaa teemaan kantaa.\nHeikki Tala 24.10.2013 10:30 Raimo Viirteelle\nNiinpä - eikö olekin noloa, että eräs Suomen vanhimman kansalaisjärjestön (107 vuotta) hallitukseen jäsenet valitaan yhdistyslain ja demokratian sääntöjen mukaan. Suomalaisuuden Liitto ry ei pidä jäsenistään puoluepoliittista rekisteriä, vaan kaikki ovat tervetulleita jäseniksi poliittisesta kannastaan, sukupuolisesta suuntautumisestaan, äidinkielestään, etnisestä taustastaan, jne riippumatta. Jäsenistö valitsee puheenjohtajan joka ainoa vuosi ja hallitukseen kolme jäsentä erovuoroisten tilalle. Liiton johdon valtaaminen onkin poikkeuksellisen helppo tehdä.\nKainuun Sanomat nostaa minut nimellä esiin kirjoituksessaan, mutta ei salli vastinetta - ei paperilehdessä eikä nettikeskustelussa. Minusta sekin on noloa - mutta valitettavan tavallista Alma Mediankin medioissa juuri tässä kielipoliittisessa keskustelussa. On toki hienoa, että Sampo Terhon vastine sentään julkaistaan ja hänellä tietenkin seuraajanani liiton puheenjohtajana on siihen etuoikeus.\nMinua kutkuttaa, että professori Martti Häikiö Suomalaisuuden Liiton kunniajäsenenä piti minua parhaana ehdokkaana puheenjohtajaksi, kun hänen kokoamansa ryhmä yritti liiton takaisinvaltausta 1990-luvun alussa.\nSuomen kielipolitiikka on murrosvaiheessa ja siihen on suuresti vaikuttanut internetin tulo yleiseen käyttöön runsaat 10 vuotta sitten. Aloitin heti silloin "7/24" kirjoittelun omalla nimelläni lukuisilla nettipalstoilla. Erityisesti nuoret ovat heränneet havaitsemaan pakkoruotsin ongelmallisuuden. Vuosi 2004 oli sotienjälkeisen ajan tärkein kielipoliittinen taitekohta. Uusi absurdi kielilaki tuli voimaan 1.1.2004. Suomen Lukiolaisten Liitto ry järjesti 16.3.2004 yli 40.000 jäsenen valtakunnallisen voimannäytön ylioppilastutkinnon rakenneuudistuksesta. Vajaata kuukautta myöhemmin 15.4.2004 lukiolain muutos oli esillä Matti Vanhasen toisessa hallituksessa ja opetusministeri Tuula Haatainen esitteli sen (tosin sitä ennen hänen suomenruotsalainen erityisavustajansa Maarit Feldt-Ranta oli jouduttu siirtämään muihin tehtäviin). Rkp vaati äänestystä, jonka se hävisi 14-2. Eduskunta hyväksyi lukiolain 18 § muutoksen äänin 140-23. Vuodesta 2005 "toinen kotimainen kieli" (käytännössä ruotsi) on ollut valinnainen ylioppilastutkinnossa. Se johtaa varmuudella suuriin muutoksiin kielipolitiikassa.\nTätä työtä on Suomalaisuuden Liitto ry tehnyt vuodesta 1988 lähtien, vaikka lunta on tullut tupaan vanhan median taholta - ja tulee edelleen. Mutta kehitystä ei enää voida pysäyttää.\nPS. Olipa mielenkiintoista kuulla, että Alma Medialla on keskitetty moderointi/sensuuri kaikille lehdilleen. Se selittää paljon ja takaa ruotsinmielisen linjan omistajan tahdon mukaan säilyvän koko valtakunnan alueella.\nRaimo Viirret 24.10,2013 10:49 Heikki Talalle\nKuten sanoin, kirjoituksenne voidaan julkaista nyt, kun Terhon kirjoitus on julkaistu.\nSe siis julkaistaan huomisessa Kainuu Sanomissa. Tuskinpa nykyisenkaltaiseen Suomalaisuuden liittoon mahtaa olla laajempaa pyrkimystä muista poliittisista ryhmistä. Liitto on jo niin perusteellisesti leimautunut yhden puolueen käsikassaraksi. Kuten ilmeisesti on ollut tarkoituskin.\nps. Nimeni taivutetaan Viirret –Viirteen. Selitys löytyy esimerkiksi Kotuksen taivutusohjeista.\nHeikki Tala Raimo Viirteelle 24.10.2013 11.40\nSotien jälkeen Suomalaisuuden Liiton jäsenmäärän ennätys (1700) oli professori Erkki Pihkalan (kokoomus) tultua valituksi puheenjohtajaksi vuonna 1988. Silloin hallituksessa enemmistö oli kokoomuslaisia eikä se näyttänyt häiritsevän ketään. Sampo Terhon puheenjohtajakaudella (2010 alkaen) jäsenmäärä on nettihakemusten tultua mahdolliseksi noussut minun kauteni 800:sta 1200:aan. Suomalaisuuden Liiton jäsenmäärä on ollut aina hyvin pieni liiton yhteiskunnalliseen painoarvoon verrattuna. Nyt perussuomalaisuus näyttää olevan vakiintumassa merkittäväksi osaksi suomalaista yhteiskuntaa, joten mitään tarkoitusta ei edes tarvita siihen, että nimenomaan suomalaisuudesta ja suomen kielestä kiinnostuneet henkilöt pyrkivät liiton johtotehtäviin. Perussuomalaiset rp on ainoa puolue, joka on avoimesti kielivapauden kannalla. Se oli myös syy, miksi liityin PS:iin. Jäsenten poliittisesta kannasta meillä ei ole muuta tietoa kuin päätoimituskirjoittaja Raimo Viirretin perusteellinen leimaaminen. Liitto ei ole kiinnostunut jäsentensä poliittisesta kannasta, koska liitto ei ole poliittisesti sitoutunut. Se ei ole ollut sitä maalaisliitto/keskustan tai kokoomuksen tahi perussuomalaisten ollessa enemmistönä liiton johtotehtävissä. Onneksi Suomi on kohtuullisen vapaa maa ja meillä on yhdistymisvapaus mutta ei yhdistymispakkoa.\nKainuun Sanomat monen muun vanhan median välineen tapaan näyttää potevan perusteellista persuhalvausta. ;-)\nYK:n päivän terveisin\nPS. Minulla oli ilo ja kunnia olla YK:n maailman terveysjärjestön asiantuntijatehtävissä viidessä maanosassa 1977-2009, joten tänään Suomen lippu liehuu asuntomme ikkunan takana kenttäsalossa. RKP puolestaan vaati liputusasiat poistettavaksi Suomalaisuuden Liitolta ja poistatti siultä myös pienen valtionavun. Seppo Heikinheimo totesikin, että suomenruotsalaiseen silkkihansikkaan sisällä on teräsnyrkki.\nHeikki Tala 25.10.2013 12:36 Markus Pirttijoelle\nArvoisa päätoimittaja Markus Pirttijoki\nKiitos, että ahkera kirjeenvaihtoni Teidän ja pääkirjoitustoimittaja Raimo Viirteen kanssa tuotti toivomani tuloksen, ja tänään vastineeni lienee julkaistu lehdessänne. Koska Viirteen kirjoitus on poikinut jatkoa Helsingin Sanomiin, niin tiedustelen riittäisikö Kainuun Sanomilla journalistista kunnianhimoa tutkia laajemminkin erilaisten kansalaisjärjestöjen ja yhdistysten hallituksia?\nHyvin mielenkiintoista olisi saada vastaavia tietoja suomenruotsalaisista yhdistyksistä? Ettei vain niissäkin olisi yhden ainoan puoleen edustajilla ehdoton enemmistö?\nVoisiko olla myös niin, että esimerkiksi Suomen Keskusta, Kansallinen kokoomus tai Sosialidemokraattinen puolue olisi yliedustettuina joissakin kansalaisjärjestöissä? Ainakin yli 100-vuotiaan Suomalaisuuden Liiton johtoelimissä on ollut vaihtelevasti eri puoleitten edustajista enemmistö, vaikka liitto on aina ollut poliittisesti sitoutumaton.\nVasta perussuomalaisten nousu on saanut lehdistön kiinnostumaan aiheesta. Nyt vain jatkamaan tutkivaa journalismia.\nMarkus Pirttijoki 25.10.lokakuuta 2013 25.10.2013 13.12 Heikki Talalle\nHyvä dosentti Heikki Tala, Kiitoksia viestistänne! Kirjoituksenne on julkaistu Kainuun Sanomissa tänään. Jatkamme asioiden tutkimista kuten tähänkin asti.\nHyvää syksynjatkoa toivottaen,\nMarkus Pirttijoki, päätoimittaja\n5.10.2013 KIELIKYSYMYS KANTAA HISTORIAN RASKASTA TAAKKAA\nOtsikointi on Helsingin yliopiston talous- ja sosiaalihistorian dosentin Aarne Mattilan Kanavaan 3/2013 kirjoittamassa artikkelissa. Se kannattaisi jokaisen suomalaisen lukea. Mattila kirjoittaa asiantuntevasti ja viileästi voimakkaita tunteita nostavasta aiheesta. Historiantutkijana hän hallitsee substanssin.\n”Koulujen kielikoulutusta koskevat kysy mykset ovat enemmän valta- kuin koulutuspolitiikkaa. Syyt löytyvät historiasta.” Samasta asiasta olen minäkin kirjoittanut lehdissä räväkämmin ”Pakkoruotsi on vallankäytön väline”.\nMuutamia keskeisiä otteita Mattilan artikkelista:\n”Kielikoulutuksen kehittämisessä juututaan toistuvasti asetelmaan, jossa vaatimukset koulutuksen laajuudesta ovat kohtuuttomat; yleisiin kansalaisvalmiuksiin kuuluvan englannin ja pakollisen ruotsin lisäksi on vaikea pyrkiä vielä kolmannessa oppilaalle vieraassa kielessä jonkinlaiseen tasoon vähänkään laajemmalla pohjalla.”\nHT: selkosuomella; pakkoruotsi on suomalaisten kielitaidon tulppa!\n”Suomesta Baltian kautta Itä-Preussiin ulottuvan vyöhykkeen kansat joutuivat historiallisen aikansa alussa ekspansiivisten slaavilaisten ja germaanisten kansojen valtapyrkimysten kohteeksi.”\nHT: selkosuomella; suomalaiset ovat iät ja ajat olleet kahden kieli-imperiumin, germaanisen ja slaavilaisen, puristuksessa. Pakkoruotsi on siitä sitkeä jäänne, mutta pakkovenäjästä sentään päästiin itsenäistymisen yhteydessä.\n”Suomen kirjakieli oli luotu 1500-luvulla eli kansainvälisesti vertaillen melko varhain. Sen ei kuitenkaan sallittu kehittyä. Kansallisen nousun aikaan 1800-luvulla suomen kirjakieltä jouduttiinkin sanastoltaan luomaan osittain uudelleen.”\n”Luokkaero osoitettiin ruotsin kielen avulla. Ei pelkästään eliitin käyttämä kieli, vaan koko julkisen elämän kieli oli ruotsi.”\n”Ruotsinkielisten yliedustus eliittiryhmissä jatkui pitkään. Ruotsinkielisen eliitin pääasiallisena strategiana asemansa ja ruotsin kielen puolustamisessa oli nojautuminen ylimpään virkamiehistöön ja toimeenpanovaltaan.”\nHT: nyt sitä tekohengitetään ruotsinkielisillä kiintiöillä halutuimissa akateemisissa ammateissa.\n”Ruotsinkielisen eliitin asema murtuu. Pitkän aikavälin kehityksen ja viimeksi ruotsinkielisen pääoman tosiasiallisen vallan murenemisen seurauksena ruotsin kielen asemassa näyttää saavutetun kriittinen piste. Varsinkaan säätiöiden sijoituspääomalla ei ole entisenlaista yhteiskunnallista ja sosiaalista valtaa, muunlaista kylläkin.”\nHT: muunlainen valta ilmenee poliittisen toiminnan rahoituksena, jolla yritetään turvata ruotsin kielen ylivalta mahdollisimman pitkään. Kokoomus esimerkiksi ei suostu kertomaan, mistä se sai Niinistön ensimmäiseen presidentinvaaliin 400.000 euroa.\n”Vuosituhannen vaihteen murros nosti kielen kohtalonkysymykseksi. Ruotsinkieliset ovat selkeästi kielivähemmistö, joka täyttää vähemmistön keskeiset kriteerit: se on lukumäärältään vähäinen ryhmä, jolla ei ryhmänä ole enää määräävää asemaa yhteiskuntaelämän millään merkittävällä alueella. Ratkaiseva muutos tässä suhteessa on tapahtunut parin viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana, viimeksi taloudessa.\nKielikysymys tulisi vähemmistönsuoja- ja varsinkin koulutuskysymyksenä saattaa poliittisen päätöksenteon kohteeksi.”\nAarne Mattila päättää kirjoituksensa näin: ”Nykyinen järjestelmäkin kyennee saattamaan kielikysymyksen ja etenkin kansan kielivarannon kehittämisen ajan tasalle kunhan poliittista rohkeutta löytyy.”\nHT: kansalaisaloite ”ruotsin kieli valinnaiseksi kaikilla koulutuksen tasoilla” on seuraava haaste poliittiselle päätöksenteolle. Ja lisää on luvassa, kunnes pakkoruotsi on juurittu Suomesta.\n24.9.2013 JO VÄÄRYYS VALLAN SAAPI!\nVuorineuvos Casimir Ehrnrooth pääsi suomenruotsalaisten tapaan kuin koira veräjästä yli 10 miljoonan euron kätkemisestä Lichtensteinin veroparatiisiin. Tälle Suomen talouden mahtimiehelle, vuorineuvoksen arvolla ja monin kunniamerkein palkitulle äijälle tuli vajaan kahden miljoonan euron (15-18 %)? jälkiverot ja se on siinä! Casimir kieltää koko talletuksen - niin mistäpä tuollainen suomenruotsalainen tietäisikään, mihin kaikkiin paikkoihin hän on miljooniaan kätkenyt.\nVertauksen vuoksi voin kertoa, että tämän vuoden verokortissani perusprosentti on 40,5 % ja lisäprosentti 52,0 %. Casimirilta otetaan rikollisesta rahasta 15-18 %!\nAikoinaan kansanedustaja Esko Seppänen syytti toista Ehrnroothia sisäpiirin kaupoista ja Ehrnrooth uhkasi haastaa Seppäsen oikeuteen. Ei kuitenkaan haastanut! Miksikökähän ei?\nEhrnroothien omistama Wärtsilä Meriteollisuus teki aikoinaan Suomen suurimman konkurssin. Kuka maksoi viulut? Kansliapäällikkö "Buntta" Wahlroos junaili laskun suomalaisille veronmaksajille. Ehrnroothien kukkarolla ei käyty. Nyt juhlitaan Buntan poikaa Nallea kaikkien aikojen talousnerona. ???\nRkp:n puheenjohtaja on löytänyt huikean säästökohteen - hammashoidon korvauksien poistamisen. Samaan aikaan hammashoitajien ja suuhygienistien tänään tulleessa ammattilehdessä esitellään tutkimustuloksia, joiden mukaan hampaiden kiinnityskudossairauksia aiheuttava bakteeri on sydämen sepelvaltimotaudin riskitekijä. Ja sepelvaltimotautihan on kansamme toinen päätappaja.\nMiten oikeaan osuikaan Urho Kaleva Kekkonen kirjoituksessaan Suomen Kuvalehdessä 39/1948 "Vahingollisia ruotsalaisia", joilla hän tarkoitti ruotsalaisen kansanpuolueen ammattipoliitikkoja, joiden esillä olo oli riippuvainen kieliriidan jatkumisesta. Kekkonen päättää kirjoituksensa näin: "Älköön nyt kylvettäkö vastaisten kielitaistelujen sieminiä. Jos näin tapahtuu, on syy kokonaan muutamien lyhytnäköisten ruotsinkielisten poliitikkojen, jotka eivät ymmärrä mitään historian opetuksista. Heidän ei ole annettava johtaa maatamme onnettomuuksiin."\nKoskahan suomalaiset heräävät tuhatvuotisesta RuotsiRuususen unesta?\n19.8.2013 PAKKORUOTSI EDUSKUNNASSA\nPAKKORUOTSI EDUSKUNNASSA 1990 ja 2004\nPAKKORUOTSI PERUSKOULUUN POLIITTISEN LEHMÄNKAUPAN JA RKP:n kiristyksen tuloksena 1968\nENSIMMÄINEN VÄÄNTÖ KIELIVAPAUDEN PUOLESTA EDUSKUNNASSA 1990\n29.11.1990 Riita ruotsin kielen opetuksesta kiihotti eduskunnan ja rikkoi ryhmät Kokoomuksen Uosukaiselta ja keskustan Rengolta vielä kompromissiesitys\nEduskunta riehaantui kiivaaseen ja pitkään keskusteluun, kun sivistysvaliokunnan koulutuspoliittista mietintöä alettiin käsitellä täysistunnossa keskiviikkona. Eniten kansanedustajia kuumensivat ruotsin kielen pakollisuus ja koulukokeilut. Sivistysvaliokunnan enemmistön ehdotus, jonka mukaan yläasteella olisi äidinkielen lisäksi vain yksi pakollinen mutta valinnainen vieras kieli, sai sitä kannattaneiltakin ryhmiltä jo lieventäviä muotoja. Ryhmät ovat myös kielikiistassa osin hajallaan. Varsinkin keskustapuolueessa on myös vannoutuneita niin sanotun pakkoruotsin kannattajia. Heistä pontevimmin salissa esiintyi Johannes Virolainen. Hän syytti kokoomusta saksan kielen tavoittelusta ruotsin sijalle. Kansanedustaja Riitta Uosukainen (kok) ehdotti kompromissia, jonka mukaan peruskoulun yläasteella olisikin äidinkielen lisäksi kaksi pakollista kieltä. Ne olisivat kuitenkin valinnaisia, joten tämäkin ehdotus poistaisi ruotsin pakollisuuden.\n"Kaksi pakollista kieltä on järkevä ehdotus. Siinä otetaan huomioon hyvät ja huonot oppilaat. Eivät suomalaiset tyhmiä ole, he osaavat valita. Olemme näin harkinneet, on meilläkin aivot", Uosukainen perusteli pikaista mielenmuutosta. Kokoomuksen eduskuntaryhmässä kompromissin kannatusta ei ole mitattu. Kansanedustaja Tellervo Renko (kesk) teki samanlaisen ehdotuksen kuin Uosukainen. Myös kristilliset kannattavat sitä. Uosukainen, Renko ja kristilliset olivat sivistysvaliokunnassa vain yhden pakollisen kielen kannalla.\nRengon lausumassa muistetaan "huonon kielipään" omaavia vaatimalla, että nykyistä yleisemmin tulisi saada vapautus kieltenopiskelusta. Toisesta kotimaisesta kielestä tyydytään toteamaan, että sen aseman ja osaamisen turvaamista pidetään tärkeänä. Uosukaisen mukaan ruotsi olisikin jatkossa pakollinen lukiossa. Yritykset muuttaa nyt jälkeenpäin sivistysvaliokunnan kieliehdotusta osoittavat kansanedustaja Jörn Donnerin (r) mielestä vain huonoa omaatuntoa. Donner uskoikin, että eduskunnan enemmistö hyväksyy vasemmiston ja Rkp:n laatiman rinnakkaismietinnön. Rinnakkaismietinnöstä on poistettu kohdat, jotka tekisivät ruotsista valinnaisen kielen. Lisäksi mietintöön on tehty lukuisia vastalauseita, joten perjantaisesta äänestyksestä tulee monimutkainen. Olipa äänestyksen tulos mikä tahansa, nykyiseltä hallitukselta ei ole tulossa esitystä, joka muuttaisi ruotsin aseman.\n"Kielivalinnat ja kieltenopetuksen tarjonta ovat niin merkittäviä ja moniulotteisia, että ne tulisi ennen tiukkaa kannanottoa huolellisesti ja laajasti selvittää", Pentti Lahti-Nuuttila (sd) korosti. Nuuttilan mielestä ruotsin kielen asema tulee selvittää ennen mitään muutoksia. Heli Astala (vas) muistutti, ettei kieltenopiskelu ole tulevaisuuden koulutuksen uudistamisen keskeisin pääjuonne. Varsinaisena skandaalina Astala kuitenkin piti valiokunnan enemmistön ehdotusta yhdestä pakollisesta kielestä.\nVihreiden Pekka Haaviston mielestä eduskunnan kieliriita on tarpeeton ja sivistysvaliokunnan tapa käsitellä asiaa sekava ja kärjistynyt. Vihreiden mielestä kaksikielisillä paikkakunnilla toisen opiskeltavista kielistä pitäisi olla yläasteella aina toinen kotimainen. Yksikielisillä alueilla valinta olisi vapaa. Lukiossa Haavisto säilyttäisi ruotsin opiskelun. Niin vältyttäisiin virkakieltojärjestelmältä, jossa ruotsin ymmärtämättömyyttään väliin jättäneet joutuisivat viran haussa huonoon asemaan, hän perusteli. Ylioppilaskirjoituksissa ruotsi saisi vihreiden mielestä olla valinnainen. Smp:n Pentti Kettunen korosti, että pakkoruotsin poistaminen on ehdottomasti hänenkin puolueensa linja.\nKristillisten Esko Almgren piikitteli kieliriitaa vahvasti esillä pitänyttä Donneria sanomalla, että tämä tuli sivistysvaliokunnan kokouksiin vasta, kun tehtiin äänestyspäätöksiä. Donner puolustautui sanomalla, että ei hänen tarvinnut kuunnella kaikkia 80 asiantuntijaa, koska he eivät varmaankaan esittäneet valiokunnan enemmistön ponsia. Vastedes Donner lupasi kutsua kokoomuksen ja keskustan ponsia typeriksi, eikä enää dorkiksi. "Miten kokoomus on voinut lähteä näin arveluttavalle tielle - Smp:n vaalivankkureiksi", Lauri Metsämäki (sd) ihmetteli kokoomuksen kielikantaa. Mirja Ryynänen (kesk) uskoi, että riitaa on paisuteltu. "On vaikea kuvitella, että pohjoismainen yhteistyö vaikeutuisi, mikäli ruotsi olisi yläasteella valinnainen. Arviolta 70–80 prosenttia valitsisi sen", hän tiesi.\n5.12.1990 Eduskunta: Ruotsin opetukseen ei kajota Kokoomuksen, keskustan ja Sdp:n kompromissi läpi äänestysruletissa\nEduskunta sai tiistaina käsiteltyä loppuun kiistansa kouluasioista. Vasemmiston, kokoomuksen, keskustan ja Rkp:n perjantaina sopima yhteinen linja piti jotakuinkin. Eduskunta hyväksyi neljäntoista äänestyksen jälkeen sivistysvaliokunnan mietintöön jätetyn ensimmäisen vastalauseen eli niin sanotun varjomietinnön pienin muutoksin. Varjomietintöä kannatti käsittelyn pohjaksi 144 kansanedustajaa. Vastaan oli 43. Varjomietinnöstä oli poistettu maininta niin sanotun pakkoruotsin poistamisesta. Eduskunta siis tahtoo, että toista kotimaista kieltä opiskellaan pakollisena kielenä kuten ennenkin. Kompromissia vastaan äänesti kuitenkin joukko kokoomuksen ja keskustan kansanedustajia. He olisivat halunneet läpi sivistysvaliokunnan alkuperäisen mietinnön.\nLähes yksimielisesti eduskunta hyväksyi myös nuorisoasteen koulukokeiluista rakennetun kompromissin. Kokeilut sallitaan, ylioppilastutkinnon asema turvataan ja koulutuksen alueellista tasa-arvoisuutta lisätään, eduskunta kirjasi tahdokseen.\nPitkä kiista vaati jatkoajan\nKouluasiat ovat kuumentaneet eduskuntaa jo viikkoja. Riitojen pohjana on hallituksen keväällä antama koulutuspoliittinen selonteko, josta sivistysvaliokunta laati mietintönsä. Kokoomuksen Erkki Pystysen johtama valiokunta innostui äänestyspäätöksin lisäämään mietintöön kohdan, jossa vaaditaan ruotsia valinnaiseksi aineeksi. Valiokunta suhtautui myös epäilevästi niin sanottuun nuorisokouluvisioon ja vastusti yleistutkinnon tekemistä vaihtoehdoksi ylioppilastutkinnolle. Valiokunnan kokoomuslais-keskustalainen enemmistö sai takajaloilleen vasemmiston ja ruotsalaiset. He tekivät varjomietinnön. Jompikumpi mietinnöistä piti hyväksyä jo viime perjantaina eduskunnan tahdoksi kouluasioissa. Käsittelyssä oli myös tukku erilaisia vastalauseita. Kiistoja ennätettiin rauhoitella ja hautailla, kun pääministeri Harri Holkeri (kok) vaati ja sai siirretyksi äänestykset tiistaiksi.\nKaksi äänestystä ruotsista\nMietinnön varsinaisesta kielikohdasta äänestettiin kaksi kertaa. Ensin olivat vastakkain Riitta Uosukaisen (kok) ja Pekka Haaviston (vihr) esitykset. Uosukainen esitti, että peruskoulun yläasteella olisi äidinkielen lisäksi kaksi vierasta kieltä, kumpikin valinnaisia.\nHän hävisi luvuin 84–102 Haavistolle, joka olisi pitänyt toisen kotimaisen kielen pakollisena kaksikielisillä alueilla. Muuten valinta olisi vapaa. Sitten Haaviston esitys pantiin vastakkain varjomietinnön kanssa, joka ei muuttaisi ruotsin kielen opetusta lainkaan. Varjomietintö voitti äänin 157–30. Sirkka-Liisa Anttila (kesk) sekosi edustajille valmiiksi kirjoitetuista äänestyskonsepteista. Hän äänesti vahingossa Haaviston puolesta, mutta tarkoitus oli olla nykykäytännön puolella. Anttilan oikaisu kirjattiin eduskunnan pöytäkirjaan.\nSdp:n rivit pitivät parhaiten\nParhaiten ryhmien kompromissipäätös piti Sdp:ssä, jossa kukaan ei livennyt rivistä ruotsi-äänestyksessä. Kokoomuslaisista kymmenen, keskustalaisista viisi ja vasemmistoliittolaisista kaksi ei piitannut ryhmänsä ohjeista. Hallituspuolueille yllätyksenä äänestyksessä meni läpi keskustan Tellervo Rengon ehdotus, jossa kiirehditään ammattikorkeakouluja koskevaa kokeilu- ja kehittämislakia. Eduskunnan enemmistö toivoo, että kokeiluihin päästään mahdollisimman pian.\nPakkoruotsi eduskunnassa oli tosissaan esillä edellisen kerran 4. joulukuuta 1990, jolloin eduskunta hyväksyi 14 äänestyksen jälkeen sivistysvaliokunnan mietintöön jätetyn ensimmäisen vastalauseen. Kannattajia oli 144 ja vastaan eli pakkoruotsin poiston puolesta äänesti 43 edustajaa.\nErkki Pystysen (kok) johtama sivistysvaliokunta todellakin vaati ruotsin valinnaiseksi aineeksi peruskoulussa!\nKokoomuksessa tätä kannattivat\n- Tapio Holvitie,\n- Olli Ikkala,\n- Keijo Jääskeläinen,\n- Lea Kärhä,\n- Sauli Niinistö (!),\n- Aino Pohjanoksa,\n- Erkki Pystynen,\n- Jouni J Särkijärvi ja\n- Anneli Taina.\nKeskustassa pakkoruotsin halusivat pois\n- Timo Kietäväinen,\n- Markku Lehtosaari,\n- Mauri Pekkarinen (!),\n- Pekka Puska ja\n- Mirja Ryynänen.\n- Esko Seppänen ja\n- Esko-Juhani Tennilä.\n- Sulo Aittoniemi,\n- Marita Jurva,\n- Pentti Kettunen,\n- Tina Mäkelä,\n- Lea Mäkipää,\n- Heikki Riihijärvi ja\n- Raimo Vistbacka.\n- Eeva-Liisa Moilanen.\nVihreistä - De gröna:\n- Pekka Haavisto,\n- Eero Paloheimo,\n- Erkki Pulliainen ja\n- Osmo Soininvaara.\nRiitta Uosukainen äänesti muuten tyhjää!\nYLIOPPILASTUTKINNNON VAPAUTUS "toisen kotimaisen kielen" KOKEEN PAKOLLISUUDESTA\nSeuraava tosikoitos olikin sitten ylioppilastutkinnon rakenneuudistus, niin että "toisen kotimaisen kielen" kokeesta tuli valinnainen. Se äänestys 28.6.2004 meni 140–23 kielivapauden puolesta.\nNyt voimme jo olettaa, että jatkuvasti kiihtyvä kielikeskustelu sekä internetissä että nyt myös perinteisessä mediassa alkaa vaikuttaa. Lähivuosina eduskunta ottanee kantaa ruotsin kielen pakollisuuteen. Sitä enteilee myös opetusministeriön KIEPO-projektin loppuraportti, missä on jo yksi vaihtoehto viidestä, joka turvaisi suomalaisille koululaisille kielivapauden eli oikeuden valita ne vieraat kielet (ml. ruotsi), joita he haluavat opiskella.\nTämä on todella pitkäjänteistä työtä, mutta tuloksia on alkanut syntyä. Tavoite on siis kielivapaus eli pakkoruotsin juuriminen sekä valtakunnallisesti virallisen yksikielisyyden muuttaminen. Muuttaminen? Niin, nythän Suomen tasavallan ainoa koko maassa lainsäädännön mukaan virallinen kieli on ruotsi! Jatkossa vain suomen kieli on valtakunnallisesti virallinen maan ainoa pääkieli.\nTykkää · · Älä seuraa julkaisua · Jaa · Markkinoi\n20.5.2013 Borgerlig samling vahvistuu\nRuotsin kieleen kriittisesti suhtautuvalle kokoomuksen nuorisoliitolle on vastapaino kokoomuksessa. Borgerlig samling i Finland, BiF, viettää ruotsalaisuuden päivän–juhlia ja varmistaa, että Jyrki Kataisen puhuessa hänen takanaan on aina ruotsinkielinen juliste.\nBorgerlig samling, BiF, on ruotsinkielinen poliittinen yhdistys. Sillä on takanaan yli kaksi vuotta ja se on kokoomuksen ruotsinkielisen valtuuskunnan seuraaja.\n- Pyrimme valvomaan ruotsinkielisiä asioita puolueessa ja varmistamaan, että kaikki tärkeä aineisto on myös ruotsiksi. Olemme puhuneet hallinto- ja kuntaministeri Henna Virkkusen kanssa, miten tärkeitä kielelliset oikeudet ovat kuntauudistuksen edetessä, sanoo Kimmo Sasi, yhdistyksen puheenjohtaja.\n- Huolehdimme myös, että Jyrki Kataisen takana hänen puhuessaan on puolueen nimijuliste sekä ruotsin että suomen kielellä.\nYhdistyksen tavoite on mm. vahvistaa Suomen kaksikielisyyttä ja edistää ruotsin kielen käyttöä Suomessa sekä lisätä kieliryhmien välistä ymmärtämystä ja olla ruotsinkielinen poliittinen keskustelufoorumi sekä toimija. Yhdistys viettää ruotsalaisuuden päivän–juhlia ja nostaa esiin ruotsin kielen erilaisissa yhteyksissä ja tilaisuuksissa.\nMitä yhdistys ajattelee kokoomuksen nuorisoliiton toiminnasta ruotsin kielen aseman suhteen Suomessa? Liitto tukee kansalaisaloitetta, joka haluaa poistaa pakollisen ruotsin peruskoulusta.\n- Se on ikävää, sanoo Sofi Weckman, BiF:n hallituksen jäsen ja kokoomuksen opiskelijajärjestön Tuhatkunnan varapuheenjohtaja.\nWeckman ei ymmärrä nuorisoliiton kantaa, vaan viittaa kielitaidon antamaan hyötyyn.\n- Tuhatkunnassa olemme päinvastoin suuntautuneet ruotsin pakollisuuden säilyttämiseen.\nNuorisoliiton toiminta on puheenjohtaja Sasin mukaan ilmaisu kokoomuksen vahvasta vapaamielisyydestä.\n- Ymmärrän tämän, mutta on tiettyjä periaatteita ja kulttuuriarvoja, jotka ovat tärkeämpiä kuin liberalismi.\nSekä Sasi että Weckman ovat toki sitä mieltä, että nuorisoliiton täytyy saada pitää kantansa.\n- Kaikissa puolueissa, paitsi ruotsalaisessa kansanpuolueessa, on erilaisia kantoja tässä asiassa. Jyrki Kataisen puheenjohtajuuden aikana on ollut helppoa nostaa esille ruotsin kieli, kertoo Sasi.\nBiF:n tuoreimpia projekteja on vahvistaa asemaansa kokoomuksessa. Tavoitteena on saada jäseniä kaikista niistä piireistä, joissa on suomenruotsalaisia.\n- Käytännössä se merkitsee Turunmaata, Uuttamaata, Helsinkiä ja Pohjanmaata, sanoo Sasi.\nVasabladet (maaliskuu 2013)\nAhvenanmaa lopetti vuonna 2007 kaikessa koulutuksessa pakollisen suomen kielen opiskelun. Tarkoituksena on monipuolistaa kielivalintaa. Kaikille pakollinen vieras kieli siellä on englanti. Eikö kuulostakin järkevältä? Kuitenkin monet ahvenanmaalaiset opettelevat vapaaehtoisesti suomen, koska siitä on heille hyötyä.\nTässä on kelpo malli myös Manner-Suomeen eli muuttaa ruotsin kielen opiskelu vapaaehtoiseksi kaikissa opintopolun vaiheissa. Nyt jokainen voi vaikuttaa asiaan kansalaisaloitteessa oikeusministeriön sivuilla https://www.kansalaisaloite.fi/fi/aloite/131\n13.4.2013Pakkoruotsikeskustelussa käydään henkien taistelua, jossa vapaus voittaa pakkotoimet. Alla on usein esitettyjä väitteitä pakkoruotsin puolesta ja kommentit niihin.\nUsein esitettyjä väitteitä pakkoruotsista\nTämä on mielipide, ei järkiperustelu. Jokaisella on oikeus omaan mielipiteeseen, mutta kukaan ei voi toisen puolesta määrätä, mitä kukin kokee rikkaudeksi.\nRikkaudella tarkoitetaan yleensä asiaa, joka on hyödyllinen. Ruotsin kielen taito on hyödyllinen, kun puhutaan ruotsinkielisten kanssa. Saksa on hyödyllinen kun puhutaan saksalaisten kanssa. Kaikki kielet ovat tällä perusteella rikkauksia, olkoonkin, että ruotsia puhuu vain hyvin pieni määrä ihmisiä verrattuna esimerkiksi espanjaan. Annettakoon siis koululaisten (tai heidän vanhempiensa) valita, mitä kieliä koulussa halutaan opiskella.\nSuomalaiset ovat huomattavasti Ruotsia jäljessä Euroopan valtakielien osaamisessa, koska pakollinen ruotsi vie tuntijaosta aikaa muiden kielten opiskelulta. Ruotsissa on vain yksi pakollinen vieras kieli, yleensä englanti. Suomalaisille vapaaehtoinen ruotsi on mahdollisuus kehittää koulujärjestelmäämme pohjoismaiseen suuntaan.\nOnhan koulussa muitakin pakollisia aineita kuten matematiikka ja biologia, miksei siis myös ruotsi?\nTällaiset universaalit aineet ovat tarpeellisia kaikille kaikkialla maailmassa. Niille on selkeät yleishyödylliset perusteet, jotka ruotsilta puuttuvat. Niitä ei tarvitse perustella sillä, "että onhan muitakin pakollisia aineita, siksi myös tätä on opiskeltava".\nKielellinen monimuotoisuus vähenee, kun kaikki lukevat samoja kieliä. Vapaaehtoinen ruotsi mahdollistaa laajemman kielivalikoiman, koska koululaisilla on vain rajallinen määrä aikaa ja motivaatiota opiskella kieliä.\nParempi tapa oppia mitä tahansa kieltä on lukea sitä itseään, eikä ensin vuosien ajan ruotsia.\nKouluopetuksen rajaaminen kahteen kansainvälisesti mitättömään kieleen (suomi, ruotsi) on nurkkakuntaista, ei avautumista kansainvälisyydelle.\nVoiko kukaan tosissaan väittää, että ruotsi on sivistävämpää kuin ranska, saksa, espanja tai mikä tahansa muu kieli, jota osa oppilaista haluaisi lukea ruotsia mieluummin.\nKyllä, mutta historiaa opiskellaan historiantunneilla. Kielten opetuksen on tähdättävä tulevaisuuden tarpeisiin. Menneisyyteen ei voi työllistyä eikä lähteä edes turistimatkalle kieliosaamistaan hyödyntämään.\nTämä on totta, mutta jotkut valittavat, että ovat joutuneet lukemaan ruotsia, eivätkä saaneet vapautta lukea jotain maailmankieltä sen asemesta.\nJuuri päinvastoin, sillä pakkoruotsi suosii niitä, jotka puhuvat ruotsia äidinkielenään. Lähes kaikki ruotsinkieliset Suomessa oppivat suomea lapsesta lähtien, koska suomi on heille hyödyllinen kieli, jota he kuulevat monesta lähteestä. Suomenkieliset eivät opi ruotsia, koska ruotsi ei ole heille tarpeeksi hyödyllinen kieli.\nPakkoruotsijärjestelmän purkaminen tulee aloittaa virkakelpoisuusvaatimuksista, joille ei ole perusteita. Riittää, että kaikissa virastoissa ja laitoksissa on joku, joka osaa antaa ruotsinkielistä palvelua - kaikkien ei sitä tarvitse osata.\nRuotsinkieliset palvelut kannattaa ensisijaisesti turvata ruotsinkielisten omalla työvoimalla, täydennetään vapaaehtoisilla ruotsin lukijoilla, joita olisi jatkossakin riittävästi.\nRuotsinkielisiä on vain noin 5 % kansasta. Jos puolet suomenkielisistä lukisi ruotsia, olisi potentiaalisia palvelun tarjoajia jo kymmenkertaisesti ruotsinkielisiin nähden. Jos 10 % suomenkielisistä opiskelisi ruotsia, ruotsinkielisten omaa palvelua täydentävä väestönosa olisi yhä kaksinkertainen ruotsinkieliseen väestöön nähden.\nRKP ei itsekään usko pakkoruotsin turvaavan palveluja. Keski-Pohjanmaan aluehallintopäätöksessä RKP vaati liitoksen Vaasan kanssa esittäen perusteluksi, että Oulun ruotsin vaatimusten läpäisseiden virkamiesten ruotsintaito oli riittämätön ruotsinkielisten palveluiden tarjoamiseen.\nPakkoruotsi on välttämätöntä kaikille, sillä eihän koskaan tiedä, etteikö joskus muuta Ruotsiin tai ruotsinkieliselle alueelle Suomessa.\nKukaan ei myöskään tiedä, muuttaako Saksaan, Sveitsiin, Ranskaan, Viroon, Venäjälle, Espanjaan, Kiinaan tai EU-tehtäviin. Kaikkiin tulevan elämän käänteeseen ei koulussa voida varautua pakko-opetuksella, vaan on parempi harjoitella uusia taitoja, kun tarve ilmaantuu.\nKielivapauden ajatus on, että ruotsin sijaan koulussa saa opiskella jotain muuta kieltä. Kielivapauden myötä suomalaisten kielitaito nimenomaan monipuolistuisi.\nSuomen valtio on toistaiseksi perustuslaillisesti kaksikielinen, mutta se ei tarkoita, että jokaisen suomalaisen täytyisi opiskella tai osata ruotsia. Suurin osa Suomesta ja suomalaisista ovat yksikielisesti suomenkielisiä. Meillä on myös nykyään monia kielivähemmistöjä, joista ruotsinkieliset ovat vain yksi.\nYksilöllä on oikeus määrittää oma identiteettinsä. Kristityt määrittävät itsensä kristityiksi, homoseksuaalit homoiksi, ruotsinkieliset suomenruotsalaisiksi ja suomenkieliset määrittelevät itsensä suomenkielisiksi. Pohjoismaalaisuus ei riipu äidinkielestä, joita pohjoismaissa on useita erialaisia. Identiteettiä ei voi eikä saa sanella ylhäältä.\nPakkoruotsi on välttämätön elävän kaksikielisyyden ylläpitämiseksi.\nTämä perustelu ei pohjaudu osaamistarpeeseen tai yleiseen hyötyyn, vaan on poliittinen tavoite ylläpitää pakkotoimenpitein maamme kaksikielisyyttä. Väite olettaa "elävän" kaksikielisyyden perustuvan keinotekoiseen pakkoon. Tavoite on sekä mahdoton että moraaliton. Pakkoruotsin oppimistulokset ovat erittäin heikot eikä suomenkielisiä suomalaisia ole kyetty 40 vuoden pakkoruotsin opintojenkaan jälkeen muuttamaan kaksikielisiksi.\nAvattu 4.3.2013 ja 2.200 allekirjoitti sen ekapäivänä!\n5.3.13 allekirjoittajia oli 3.458\nAloite on mahdollista allekirjoittaa vielä 182päivää\n1.2.2013 Snellman 200 -juhlamitali\nTänään sain Suomalaisuuden Liitossa 623 grammaa pronssia. Valtioneuvoston kanslia oli näet toimittanut minulle muistomitalin osallisuudestani J. V. Snellmanin 200 vuotta juhlavuosihankkeeseen vuosina 2003-2007. Mitali on Suomen leijonalla koristetussa samettipussissa - Johan Vilhelm Snellman 1806 - 1881 - 2006 Culturae vis - Sivistyksen voima.\nOn ollut ilo olla mukana tällaisessa suomalaisuuden ytimeen kuuluvassa hankkeessa ja kiitollisena sijoitan tuon mitalin kokoelmaani. Aikanaan mitali pääsee Suomalaisuuden Liiton mitalivitriiniin.\nSuomen hammaslääkäriseura Apollonian merkittävin palkinto, Apollonia-palkinto myönnettiin "Jalkaporasta bioaikaan" -teokselle. Palkinto tuli teoksen koonneelle Hammaslääketieteen historian seura Aurora ry:lle kunnianosoituksena ansiokkaasta alan historian tallentamisesta. Toimituskuntaan kuuluivat Kaarina Haavikko, Asko Kaartinen, Anja Nieminen, Lars Nordberg, Tapio Putkonen, Anna-Maija Raeste, Elina Saarikivi, Anna-Lisa Söderholm, Heikki Tala, Heikki Vuorela ja Anneli Äyräpää.\nPalkinto luovutettiin Hammaslääkäripäivien avajaisissa 15.11.2012.\nTeos esittelee monipuolisesti ja kattavasti maamme hammaslääketieteen ja suun terveydenhuollon kehitystä seitsemän vuosikymmenen ajalta. Kirjoittajina on 55 alan asiantuntijaa. Kirjan päätoimittaja on Heikki Tala.\nApollonia-palkinto on jaettu vuodesta 1997 asti. Aiemmin palkinnon ovat saaneet professori Matti Knuuttila, oikeushammaslääkäri Helena Ranta, professori Satu Alaluusua, professori Maria Malmström, professori Kauko Mäkinen, professori Riitta Suuronen, professori Irma Thesleff ja dosentti Miira Vehkalahti. Palkintosumma on tänä vuonna 10.000 euroa.\n25.10.2011 Onko Pohjolalla kieli SOLMUSSA?\nPohjoismaiden neuvosto ja Pohjoismaiden ministerineuvosto ovat julkaisseet kirjan ”Onko Pohjolalla kieli SOLMUSSA” (2012). Kirjoittaja on Karin Arvidsson. Ruotsalainen viestintäpäällikkö ja toimittaja Karin aloittaa kirjan esittelyn kaikilla pohjoismaisilla kielillä reippaasti ”Miksi Helsingissä ei voi perjantaiyön nakkijonossa puhua ruotsia saamatta turpaansa, vaikka ruotsi on virallinen kieli Suomessa”. Hyvä kysymys, johon kirja ei anna vastausta. Virke kertoo kuitenkin asenteellisuudesta ja stereotypioista, joilla Suomea, suomen kieltä ja suomalaisuutta markkinoidaan muihin pohjoismaihin.\nPresidentti Martti Ahtisaari on yksi Karinin haastateltavista. Johdannossa tietenkin käsitellään hänen Nobel-palkintoaan, jonka saamisessa rauhallisuudella on ollut ratkaiseva merkitys. ”Saman rauhallisuuden hän säilyttää kuumana käyvässä kielikeskustelussa. Vaikka perussuomalaisten populistipuolue sai lähes 20 prosentin vaalisaaliin kevään 2011 vaaleissa, jolloin he hyökkäsivät kovin sanoin pakollista ruotsin opetusta vastaan, ja vaikka Suomen tiedotusvälineet tulvivat aihetta koskevia mielipidekirjoituksia ja poliitikkojen lausuntoja, Ahtisaari haluaa hillitä kiihkoilua.” Kieliasia ei kuulemma ole kysymys, vaan sen on ”a non-question”. Perussuomalaiset esiteltiin jo populisteina ja Ahtisaari hehkuttaa lisää nähden puolueen keski-ikäisen miehen kapinana, eräänlaisena syrjäytyneiden miesten kerhona, jotka ovat jääneet osaavien naisten jalkoihin.\nAhtisaari vähättelee kielikysymystä, joka hänen mielestään otetaan esiin muiden keskustelunaiheiden puuttuessa. Hän uskoo RKP:n puheenjohtajavaihdoksen (Perussuomalaisten ansio!) rauhoittavan kielipolemiikkia ja kielipuolueen omaksuvan yleisimmän linjan. Pakkoruotsia Ahtisaari perustelee perustuslailla ja pohjoismaisella yhteistyöllä. Hän muistaa muistuttaa myös Moskovan painetta, jota voi torjua vain pohjoismaisella yhteistyöllä. Englantia hän ei missään tapauksessa hyväksy pohjoismaisen yhteistyön kieleksi – ja hetken kuluttua ”Ahtisaari on vain iloinen englannin voittokulusta maailman ’lingua francana’. Ahtisaari painottaa vielä kerran haastattelun aikana, ettei ruotsin asema ole ongelma Suomessa. – En halua edes keskustella siitä! En ole eläessäni kuullut kenenkään vaativan, että perustuslakia pitäisi muuttaa – en edes perussuomalaisten.”\nKoko kirja on lähinnä hyökkäys suomalaisia ja erityisesti perussuomalaisia kohtaan. Joukossa on yksi järkevä haastateltu, norjalainen tv-toimittaja Fredrik Skavlan. Hänen mielestään voimme unohtaa pohjoismaisen yhteistyön, jos kieltäydymme käyttämästä englantia.\nJa lopuksi Nobel-laureaattimme, presidentti Martti Ahtisaaren sanat Helsingin Sanomien pääkirjoitussivulla 28.9.2009: ”Vaikka Suomi on yhä muodollisesti kaksikielinen maa, käytännössä olemme mielestäni jo luopuneet kaksikielisyydestä”. Viisas mies!\nPS. Perussuomalaiset Nuoret ry antoi Aleksis Kiven päivänä 10.10.2009 julkilausuman ” Suomesta on tehtävä virallisesti yksikielinen” – vain pari viikkoa tuon Martti Ahtisaaren HS:n kirjoituksen jälkeen. Se uutisoitiin erityisen näkyvästi suomenruotsalaisessa mediassa.\n29.10.2012 VAALIVOITON JÄLKEEN - KIITOS! 🙂\nLämmin kiitos kaikille minua ja PerusSuomalaisia äänestäneille - ja itse asiassa kaikille äänestäneille! Järvenpään Perussuomalaiset menestyivät mainiosti ja kolmikertaistimme valtuutettujen määrän - nyt meitä on 6. Olemme siis 1.1.2013 alkaen oikea valtuustoryhmä, jolla on monipuolista osaamista ja asiantuntemusta. Kovin mullistavia muutoksia Järvenpään valtuuston kokoonpanoon ei tullut, mutta pääsimme ehkä paria piirua lähemmäksi avoimempaa ja tasapuolisempaa päätöksentekoa. JärPS oli Järvenpäässä ylivoimaisesti suurin vaalivoittaja ja se velvoittaa. Kaiken lisäksi kaksi ehdokkaistamme pääsi ääniharavien TOP 10 listaan; Kristiina Vainikka 262 ääntä (5. sija) ja minulla 205 ääntä (9. sija). Muut valitut ovat Mikko Taavitsainen, Jaana Siukola, Jarkko Wallenius ja Seppo Heino.\n1.10.2012 Tiedonvälitystä kaupunkilaisille\nPian päättyvän valtuustokauden kuluessa olen viestittänyt alueellisessa Keski-Uusimaa lehdessä kokemuksiani ja näkemyksiäni Järvenpään kunnallispolitiikassa. Tein siitä äsken yhteenvedon ja tällaiselta se näyttää:\nKirjoituksiani Keski-Uusimaassa valtuustokaudella 2009-12\n16.10.2009: Seitsemän laihaa vuotta lataavat paineita valtuutettujen niskaan.\n04.12.2009: Järvenpää tarvitsee kipeästi kunnansovittelijaa.\n16.02.2010: Miksi englannin mahtiin uskotaan?\n03.03.2010: Zachris, tule äkkiä alas puusta!\n28.05.2010: Kivipuisto-valtuusto osoitti pienten yhteistyön voiman.\n10.08.2010: Sukupuoli määräytyy biologisin, anatomisin ja sosiaalisin perustein\n29.12.2010: Kuntalaisilla on oikeus tietää.\n10.01.2011: Pakkoruotsi on vallankäytön väline.\n21.01.2011: Prosessijohtamisen sudenkuopat ovat todellisia.\n12.02.2011: EU – yksi koko sopii kaikille?\n18.04.2011: Emme ole sulkemassa Suomea.\n06.06.2011: Mihin olemme menossa ja miksi?\n18.09.2011: Järvenpään päätöksenteko kaipaa raikkaita tuulia.\n19.09.2011: Kommunismi meni jo!\n26.09.2011: Perussuomalaisten jatkuvasti kasvava suosio on kiistaton tosiasia.\n15.10.2011: Ruotsinkielisillä yliedustus korkeammassa koulutuksessa.\n05.11.2011: Jannelan onnela – yksi vaihtoehto lisää.\n10.11.2012: Populismin pelko on viisauden alku.\n27.11.2011: Kohtaako strategia käytännön todellisuuden?\n21.12.2011: Jääviyden monet muodot\n21.01.2012: Poliittinen raha löyhkää – vai löyhkääkö kaikilla?\n13.02.2012: Vaikka päätös on laillinen, se ei välttämättä ole oikea.\n15.06.2012: Kumpi ja Kampi Järvenpäässä.\nLokakuun 28. päivä 2012 pidetään kunnallisvaalit.\nJärvenpäässä pienet ja keskisuuret ryhmät ovat jo nyt tehneet yhteistyötä teemalla ”AVOIMUUTTA & OIKEUDEN-MUKAISUUTTA YHDESSÄ” - Järvenpää plus, Keskusta, Kristillisdemokraatit, Perussuomalaiset, Suomen kommunistipuolue ja Vasemmistoliitto.\nPerussuomalaisten suosion nousu näkyy hyvien ehdokkaiden määrän kolminkertaistumisena edellisistä vaaleista. Tavoitteemme on vähintään kuusi kaupunginvaltuutettua, jolloin hallituspaikka on melko varma. Nykyisin kahden valtuutetun ryhmä ei ole mukana kaupungin päätöksenteon ytimessä. Organisaatiouudistuksessa lautakuntarakenne muuttuu ja on tärkeää päästä jokaiseen lautakuntaan, joissa operatiiviset päätökset tehdään.\nNykyisessä valtuustossa ja opetuslautakunnassa olen tehnyt työtä ennen kaikkea selkokielisyyden puolesta konsulttikielen pupun poistamiseksi. Siinä yhteydessä olen yrittänyt vaikuttaa kaupunkistrategian muotoiluun ja tulostakin on tullut, vaikka vieläkin se vaatii pohdintaa ja hiomista.\nPerusS-valtuustoryhmänä olemme olleet ajamassa läpinäkyvyyttä päätöksentekoon ja erityisen voimakkaasti olemme arvostelleet Järvenpään henkilöstöpolitiikkaa, joka aivan liiaksi on ulkoistettu erilaisille oikeusistuimille.\n14.9.2012 Kielikeskustelu jatkuu Suomen Kuvalehdessä\nSK 37/2012 pohdiskellaan suomalaisten kielitaidon romahtamista parissa vuosikymmenessä. Romahtamista? Todellisuudessa lienee niin, että Suomen kansa keskimäärin osaa tänään vieraita kieliä paremmin kuin koskaan. Kyllä, englanti jyrää muut, mutta miksi? Koska se on aikamme maailmankieli, joka on ainoa tai toinen virallinen kieli 115 maailman noin 200 valtiosta. Kaikissa muissa pohjoismaissa englanti on kaikille pakollinen ensimmäinen vieras kieli. Kuvitelma, että englannin oppii ihan itsestään tuosta vain, on petollisen väärä. Sujuva englannintaito vaatii paljon aikaa ja hikeä. Suomessa englanti ei ole lailla pakolliseksi säädetty, mutta silti yli 90 prosenttia valitsee sen ensimmäiseksi. Ruotsin tilanne on outo lehden otsikoinnin mukaan. Sitä se totta tosiaan on. Se on laeilla säädetty pakolliseksi peruskoulusta yliopistotutkintoihin, vaikka lukuisat tutkimukset yli 20 vuoden ajalta osoittavat, että kansan enemmistö haluaa sen valinnaiseksi muiden vieraiden kielten tapaan. Opetusviranomaiset ovat tehneet jo pitkään tutkimuksia ja selvityksiä ruotsin opetuksen ongelmista. Lähes jokainen loppuraportti alkaa sanoilla ”puuttuva motivaatio haittaa ruotsin oppimista”. Tulokset ovat sen mukaisia eli huonoja. Peruskoulun päättävillä pojilla armosta annettu alin hyväksytty arvosana on hyvin yleinen. Nyt halutaan lisätä kuolleen hevosen piiskaamista aloittamalla pakkoruotsi jo vuotta aikaisemmin eli alakoulun viimeisellä luokalla. Mikään järkipuhe ei auta poliittista päätöksentekoa näkemään todellisuutta, vaan vuodesta toiseen esimerkiksi Itä-Suomen kuntien hakemus vaihtaa ruotsi alueella kipeästi tarvittavaan venäjään evätään. Suomessa peruskielitaitoon pitää kuulua kaikille suomi ja englanti. Suurin osa kansalaisista ei elämänsä aikana tarvitse muita kieliä. On toki perusteltua, että EU:nkin suosituksen mukaisesti kaikille tarjotaan mahdollisuus oppia äidinkielen lisäksi kaksi muuta kieltä. Suomessa se tarkoittaa sitä, että toisen vieraan kielen tulee koulutuksessa olla valinnainen. Siis ruotsi, venäjä, saksa, ranska – tai vaikkapa mandariinikiina, jota Ruotsin kouluissa on ollut mahdollisuus opiskella. Kielellisesti lahjakkaat opiskelevat tietenkin muitakin kieliä urasuunnitelmiensa tai mieltymysten mukaisesti. Totta on, että Suomen kieltenopetus kaipaa perusremonttia. Eväät siihen on lueteltu tuossa yllä.\nPS. Kirjoitukseni on Suomen Kuvalehden artikkelin kommenteissa.\n3.2.2012 RKP kieltenopetuksen tulppa\nKIELTENOPISKELUN YKSIPUOLISTUMINEN ON SEURAUS PAKKORUOTSISTA\nKieltenopiskelu on Suomessa yksipuolistunut ja vapaaehtoisia kieliä valitaan perusopetuksessa aiempaa vähemmän. Koulutuspoliittisten ja yksilötason tekijöiden lisäksi oppilaiden kielivalintoihin vaikuttaa yhä enemmän myös media. Perusopetuksen päättyessä neljä viidestä oppilaasta on Suomessa opiskellut vain englantia ja ruotsia. Yhdeksän kymmenestä opiskelee ensimmäisenä vieraana kielenä englantia ja 100 prosenttia joutuu opiskelemaan ruotsia. Alueelliset erot kieliopinnoissa ja oppimistuloksissa ovat kasvaneet. Kieltenopiskelu on vähentynyt myös muissa Pohjoismaissa ja niissäkin pyritään kieltenopiskelun monipuolistamiseen.\nKielen opiskelumotivaatioon vaikuttavat opiskelun koettu hyöty, kiinnostus kieltä kohtaan ja myönteiset oppimiskokemukset. Hyötynäkökohdat motivoivat erityisesti poikia, kun tytöillä vaikuttavat lisäksi tunnetekijät. Alakoulun kielivalinnoissa vanhemmilla on iso merkitys, mutta yläkoulussa oppilaan omat mieltymykset ovat ratkaisevia. Kaverit ovat vanhempien jälkeen tärkein vaikuttajaryhmä. Lapset ja nuoret ovat aktiivisia median käyttäjiä ja se on hyvin englanninkielinen. Sekä tytöt että pojat suhtautuvat englantiin myönteisesti, mutta tytöt valitsevat poikia useammin valinnaisia kieliä.\nTyöelämässä tarvitaan nykyisin yhä monipuolisempaa kielitaitoa, eikä englannin osaaminen yksin riitä työmarkkinoilla erottautumiseen. Perusopetuksen tehtävä on luoda perusta ja valmiudet myöhemmälle kieltenopiskelulle. Muissa pohjoismaissa ei edes harkita englannin opetuksen vähentämistä vaan kieliopintojen laajentamiseen pyritään toisen tai kolmannen vieraan kielen opiskelun tehostamisella. Niin on syytä tehdä myös Suomessa eli nykyisen kaikille pakollisen ruotsin opiskelun sijaan toisen vieraan kielen on oltava valinnainen.\n(kirjoitus perustuu opetushallituksen tiedotteeseen 19.12.2011)\n20.8.2011 Kestävyysvaje ja säätiöt\nSuomessa on erikoinen tilanne eduskunnan toiseksi pienimmän puolueen, RKP:n rahoituksessa. RKP saa rahaa verovapaista suomenruotsalaisista säätiöistä, joiden varallisuus on useita miljardeja euroja. Niillä voitaisiin kattaa Suomen koko kestävyysvaje, joka on muutamia miljardeja euroja (erilaisia lukuja eri lähteistä).\nDemokratiassa ei edes enemmistöpäätöksellä voitane siirtää näiden säätiöiden ja rahastojen varoja suoraan valtiolle, vaikka niitä on rahoitettu hyvin epämääräisin ja eettisesti kestämättömin keinoin. Mutta sen sijaan kaikki suuret säätiöt ja rahastot kielestä riippumatta voidaan asettaa verovelvollisiksi ja niille olisikin nyt kansallisen talousahdingon johdosta asetettava 10 % vero koko pääomalle. Lisäksi niiden tuottoa olisi syytä verottaa normaalin pääomatuloveron suuruisesti eli 30-32 %:lla.\nRKP oli niin hädissään PerusS:n esityksestä, että se vaati hallitusohjelmaan seuraavan lausuman: "Hallitus toimii yleishyödyllisten yhteisöjen verovapauden säilyttämiseksi nykyisessä laajuudessa."\nHelsingin Sanomat kirjoitti 28.7.2011 asiasta näin: "Rikkaiden säätiöiden vahvasti tukema Rkp vastusti vasemmistoliiton ehdotusta säätiöiden verottamisesta ja vaati ohjelmaan päinvastoin kirjauksen säätiöiden verovapaudesta."\nSuomen nykyinen säätiöjärjestelmä mahdollistaa suurimittaisen veronkierron ja sitä kautta laajan piilokorruption (joka joskus on jopa täysin avointa - kts. kokoomuksen Rkp-liekanaru).\n13.8.2011 On kesä mennyt.......\nmutta lämpöä saamme edelleen tuntea. Tänään oli eräänlainen sadonkorjuupäivä, sillä vein kaksi harrasteautoani Nakkilan kirkon vaiheille TAPPURI-tapahtumaan museotarkastukseen. Iloinen yllätys oli, että sekä Volvo 144 Grand Luxe (1973) ja Triumph Herald 1200 (1967) läpäisivät tarkastuksen hyväksytysti. Nyt vielä pitää autot viedä katsastuskonttorille, jonka jälkeen kiinteät kulut vähenevät oleellisesti. Vakuutus vuodeksi maksaa hieman yli 40 € ja käyttömaksua ei ole laisinkaan. Lisäksi katsastus on vain joka toinen vuosi. Autoja saa käyttää 30 vuorokautta vuodessa eli yhteensä kahta autoa pari kuukautta. Se riittää erinomaisesti tällaisille museoikäisille autoille - hiljaa ja matalalla vain aurinkoisina päivinä.\nToivottavasti Suomen kielipolitiikan suunta jatkuu yhtä aurinkoisena. Tämä vuosi toi hätkähdyttävän hyvän tutkimustiedon - enemmistö suomalaisista on valmiita siirtymään viralliseen yksikielisyyteen. Rkp toki yrittää hampaat irvessä pönkittää pakkoruotsia ja Lipponen lipoo suomenruotsalaisia presidentinvaalikampanjassaan. Ei taida kuitenkaan purra suomalaisiin.\n17.6.2011 PAKKORUOTSI HALLITUSOHJELMASSA\nUuden hallitusohjelman pikainen silmäily kertoo RKP:n tavoitteet kansalaisten ja yhteiskunnan ruotsalaistamiseksi edelleen:\nMielenkiintoista on nähdä, miten kaikki tämä aiotaan käytännössä toteuttaa. Opetusviranomaiset ovat jo vuosien ajan tienneet tutkimustietoon perustuen, että nimenomaan ruotsin kielen opiskeluun puuttuu motivaatio. Eikä sitä uusilla pakko- tai voimatoimenpiteillä voida parantaa. Presidentti Ahtisaari puolestaan puki ajatuksensa sanoiksi Helsingin Sanomissa jo 28.9.2009: ”Vaikka Suomi on yhä muodollisesti kaksikielinen maa, käytännössä olemme mielestäni jo luopuneet kaksikielisyydestä.” Lisätukea Ahtisaaren näkemys sai tämän vuoden tammikuussa, kun Taloustutkimus Oy:n toteuttamassa tutkimuksessa enemmistö vastaajista oli viralliseen yksikielisyyteen siirtymisen kannalla.\n1.6.2011 POSITIIVINEN SYRJINTÄ\nNiklas Herlin kirjoitti omistamassaan Uudessa Suomessa positiivisesta syrjinnästä ja ihanista mustista naisista. Hän katsoo - varmaan aiheesta - olevansa asiantuntija tässä.\nMinäkin olen positiivisen syrjinnän asiantuntija, olen seurannut asiaa läheltä ja kaukaa vuosikymmenet ja jopa miettinyt sitä syvällisesti ennen kuin Niklas Herlin oli syntynyt. Herlin oli 8-vuotias, kun opiskelin USA:ssa ja kurssitovereinani oli sikäläisiä ja muiden maanosien ”värillisiä”. Olivat muuten tavattoman lahjakkaita, vaikka toisaalta valkoisia amerikkalaisia otti päähän, kun ”token black” vei halutun viran vähemmin meriitein. USA:ssa positiivinen syrjintä oli perusteltua, koska mustien esi-isät/äidit, isoisät/äidit ja jopa isät/äidit olivat olleet orjia tai käytännössä olivat edelleen orjan asemassa. Siis vähän samaan tapaan kuin suomalaiset olivat ruotsinkielisten kartanonherrojen torppareita (ei, ei Suomessa/Ruotsissa ollut maaorjuutta, vaikka sen lähemmäksi sitä ei pääse ilman, että se olisi ollut).\nMinua on aina ihmetyttänyt ruotsalaisten (riikit, ahvenat ja muut hurrit) lähes atavistinen pelko suomalaisia, suomalaisuutta ja suomen kieltä kohtaan. Meno on aina ollut ja on edelleen samansuuntaista Ruotsissa, Ahnevanmaalla ja ruotsinkielisten hallitsemissa osissa Manner-Suomea.\nOtan tällä kerralla vain yhden esimerkin eli Ahnevanmaan ex-kiintiökansanedustaja Gunnar Janssonin esityksen TV1:ssä: ” Ahvenanmaan itsehallintojärjestelmä perustuu syrjintään. Tää on aika yllättävä, mutta näinhän se on kaikkialla. Siis jotta vähemmistö voidaan suojella ja tässä mielessä ahvenanmaalaiset ovat vähemmistö Suomessa, niin tähän suojelukseen tarvitaan menetelmiä, erikoisjärjestelyjä, jotka syrjivät muita. Ja sitten järjestyksen ystävä totta kai kysyy ”saako syrjiä?”. Vastaus on kyllä, mutta saa syrjiä ainoastaan kahdella edellytyksellä. Ensimmäinen: että syrjintään on objektiiviset perusteet ja että nämä perusteet ovat laissa, siis lakitasolla määriteltyjä. Objektiivisuus-laintaso ensimmäinen, toinen , että näitä objektiivisia lakeja sovelletaan ystävällisesti, ei aggressiivisesti.”\nAhnevanmaalla varsinainen syrjintä kohdennetaan suomenkieliseen vähemmistöön (5%). Tätä perustellaan sillä, että koska suomenkieliset ovat enemmistö Manner-Suomessa, niin ahnevanmaalaisilla on oikeus syrjiä omaa suomenkielistä vähemmistöään! No, meillähän on pitkä yhteinen historia Ruotsin kanssa ja suomalaiset olivat Ruotsin kansalaisia aina vuoteen 1809 asti. Meillä suomalaisilla on siis oikeus syrjiä ruotsinkielisiä, koska me olimme vähemmistö Ruotsi-Suomessa? Kuitenkin Suomessa edelleen syrjitään suomenkielisiä ja suomenruotsalaisille on annettu kaikki mahdolliset etu- ja erioikeudet. Niin, Niklas Herlin on oikeassa, tämä on nettiaikaa ja näistäkin asioista on voitu edes jonkin verran keskustella. Ja tulostakin on alkanut syntyä.\n23.5.2011 ESILOMA ja POLITIIKKAA\nPidennetty viikonloppu Karhuparatiisissa oli työtä vuorotta. Puolen hehtaarin metsä eli mökkitontti kaipasi raivausta, joten raivaussaha valjaineen päälle ja vesakko nurin. Perunat on istutettu ja herne kylvetty. Kaupunki hätäili jo valtuustokokouksen pöytäkirjan tarkastuksesta, vaikka siitä puuttui vielä laatijankin nimikirjoitus.\nKeskiviikkona järvenpääläisillä on mahdollisuus tavata kahden suurimman oppositiopuolueen ja suurimman hallituspuolueen kansanedustajia; Eero Lehti (kok) Keravalta, Antti Kaikkonen (kesk) Tuusulasta ja Kauko Tuupainen (PS) Jyväskylästä/Järvenpäästä. Minun tehtäväni on jakaa puheenvuoroja. Tapaamisiin Järvenpää-talolla Venny-kabinetissa klo 17.30. Illasta voi tulla hyvinkin mielenkiintoinen.\nJärvenpään valtuustolle pidettiin kaksipäiväinen seminaari Heinolassa. "Muuttuvan toimintaympäristön haasteista selviäminen oikeita valintoja tekemällä". Siinäpä haastetta kerrakseen. Mielenkiintoisin anti tuli Oulun seudulta, kun kunnanjohtaja Kari Ahokas esitteli päätöksentekoa Kempeleessä. Lautakunnista on luovuttu ja tilalla on neljä valiokuntaa, joissa diskuteerataan. Hmm, olisipa kiva päästä seuraamaan vakiokuntien keskusteluja ja niiden muuttumista lihaksi.\nOma mallini kuntauudistukseen olisi lopettaa valtionosuus kunnille peruspalvelujen järjestämiseen. Se on tänä vuonna 8,04 miljardia euroa eli suunnilleen sama kuin valtion tämän vuoden nettovelkaantuminen 8,24 mrd €. Kunnat joutuisivat siis itse hoitamaan asiansa. Siinä selviäisi nopeasti, ketkä oppivat uimaan ja keiden olisi löydettävä eväät yhdessä muiden kanssa peruspalveluitten järjestämiseen. Näin loppuisi kertaheitolla valtion lisävelkaantuminen ja "kestävyysvaje" saataisiin hallintaan. Kunnat joutuisivat tosissaan miettimään toimintaansa.\nNo, ei tuo liene mahdollista, mutta joka tapauksessa nykyinen kunnallishallinto on kallista, tehotonta ja epädemokraattista. Radiossa oli muutama kuukausi sitten mielenkiintoinen esitys aivan uudesta mallista, mutta valitettavasti olen unohtanut, kuka sen esitti. Pitää siis kaivaa netistä?\n9.5.2011 VILKAS PÄIVÄ\nHeti aamulla junalla Helsinkiin Suomen hammaslääketieteen ja suun terveydenhuollon historian toimitusneuvoston kokoukseen, missä päätoimittajana esittelin projektin nykytilaa, tavoitteita ja aikataulua. Takaisin Järvenpäähän juoksevia asioita hoitamaan ja parturiin. Ilta meni kaupunginvaltuuston iltakoulussa pohtimassa kaupungin turvallisuusohjelmia.\nVaalien jälkeen erinomainen rentoutumiskeino oli perhekalleuden entisöinti. Isän vuonna 1973 uutena ostama VOLVO 144 Grand Luxe alkaa olla alkuperäiskunnossa ja ehkä pian valmis museotarkastukseen. Autoa on nyt ajanut jo neljä sukupolvea; isä, minä, poikani ja tyttärenpoika!\nAurinkoinen pääsiäinen mökillä on terveellistä lepoa kiihkeän vaalitaiston jälkeen. Kokemäenjoki virtaa vuolaana kohti Pohjanlahtea ja Talankosken kohina tuudittaa iltaisin rauhalliseen uneen. Suomenruotsalaisten nettihyökkäyksetkin ovat laantuneet. Heille PerusS:n jytkyvoitto oli aivan liikaa ja se näkyi aivan poskettomina häirikkökirjoituksina kotisiuillani.\nNyt odottelemme mielenkiinnolla hallitusneuvotteluja, joista on ennakoitu vaikeita. En sitä ihmettele, sillä sen verran solmuun Rkp-vetoinen hallitustyö on Suomen asiat saattanut. Rkp-vetoinen? Juuri niin, kokoomuson numerollisesti suurin puolue, mutta häntä heiluttaa koiraa. Se näkyi jo kokoomuksen puoluekokouksessa vajaa vuosi sitten, kun ilmeni puheenjohtaja Kataisella olevan reaaliaikainen raportointivelvollisuus Rkp:n puheenjohtajalle Stefan Wallinille. Kaikki huomasivat myös, että Wallin puolisoineen tuli heti kokoomuksen vaalivalvojaisiin tapaamaan Kataista - ilmeisesti valmis manifesti taskussa. Kaikesta tästä päätellen vanha meno jatkuu, vaikka Sdp ja PerusS pääsisivät apupuolueiksi hallitukseen.