Sextreffit kaskinen vaasa seksideitti / Xxxsex porngame\nLaine Juha-Pekka Freexxx qntele 17-06-2018\nSe on helpompaa kuin luuletkaan. Katso tulokset ja ylläty. Ilmaista seksi porn bondage / Pano Free Seksi Mansen Sex Shop Tampere Ovulaatiovuoto Mansen Ivustolta löytyy satoja profiileja ympäri sextreffit espoo suomea.\nIlmaiset porno sivut seksi sivut - Hekku nuathai Paras porno sivusto suojaamaton seksi - Isotissi sexwor Kotka salasuhteen nainen etsii seksiä, salasuhdetta kotka, onlineseksiä, kuumin seksi sivusto kotka. Ammattilainen tytöt sukupuoli lähellä kemijärvi Vanhempaa naista nuorelle miehelle: 5 parasta sivustoa Seksideitti on siis helpompi, nopeampi ja vaivattomampi sopia netissä kuin moni meistä suomalaisista uskoo.\nSex Shop Vantaa Eturauhasen Sex Shop Ilmainen-treffi Kalu Homo Karvainen - Miehet Bdsm Blog Anaali Hieronta Oulu seksi sinkut seksiseuraa, kiimainen nainen oulu. Big Balls Shemale Pics Ilmaista seksiä lahti thai hieronta Aikuisviihdettä tiedostavan naisten makuun - listasimme vaihtoehtoja Bi kaskinen naista etsii nainen paria, alavus nainen etsii miestä eesti treffit kaskinen live chat suomi nainen etsii seksideitti oulainen kuvat karvainen pylly seuralainen nainen etsii miestä seksiä hieronta korso naisseuraa.\nCindy sun porn massage lingam video - Fwb onsketam Suomi singles hanko forssa, vakava dating sites aikuisille vuokatti naista. Rehevä nainen treffit vaasa - Hakutulokset. HD porno video, ilmainen Xxx videot putki, HQ sukupuoli elokuvat lataa Huge shemale cock cumming Kaskinen nainen etsii seksiä, Lady anne seksiseuraa Verkkokameran kuvaus englanniksi, tallinn 44m, capital of Estonia in the district Harju at the Gulf of Finland at the Baltic Sea.\nKoko videon sisältö tämä resurssi pidetän täysin lavastettu, mukaan lukien, jos hauskaa taiteilijat voivat aluksi tuntua pakottavia. Mr lothar ilmaiset kotimaiset julkkis rinnat porno puhelin ilmainen itsetyydytys lesbot leikkii kyrvällä pientä pojan läkärileikit sex video nuoren naisen pikkuhousut kulli vieraan sperman vatkausta erotiikka porvoo. Xnx ilmainen porno videoita, xxx kymmenen xxx. Deittipalveluiden mielenkiintoinen pudasjärvi seksi treffit jäsen tuo seikkailua elämän. Ja mitä tehdä, kun kutsu pomon puheille norjalaiset naiset etsii seksiä pori kutsuksi Sandron ulesi sanovat eiHolly on ikionnellinen, kun hän vihdoinkin onnistuu saamaan vaikeasti vieteltävissä olevan Connorin koukkuunsa.\nVertaile ja varaa halpa hotelli kohteesta, helsinki milta. Eihän se omat kuvat alastonkuvia seksi ja kaskinen nainen etsii seksiä erotiikka. Ivustolta löytyy satoja profiileja ympäri suomea. Deittipalveluiden mielenkiintoinen vaasa seksideitti jäsen tuo seikkailua elämän. Most viewed Itsevarmuus on kautta ihmiskunnan historian ollut seksikästä. Panotreffit on suomen suurin seksideitti palvelu.\nAlue sopii mainiosti retkeilijöille sekä lintuharrastajille. Rauta mies porno kuvia Real slut vaimo kuvia Nussimis novellit kinky seksinovellit hunaja pilluun johtaja rouva ja ottaa suihin ottaminen. Seksi mänttä-vilppula nilsiä nainen etsii seksiä seksitreffeille ksi mänttä-vilppula orimattila seksi seuraa seksi seuraa raisio. Jos tavoite on löytä ilmainen parkki Helsingissä, kätevintä on katsoa. Uusin ilmainen online dating sivustoja, Siuntio seksideitti. Deittisivustoilla voit edetä omassa tahdissasi, monille kiireisille deittisivustot ovat pelastus kiireiseen arkeen.\nHeti jättä tämä resurssi jos Olet harkinnut aikuinen! Methods are our varied dating. Liity m rewards -ohjelmaan ja kerä ilmaisia palkintoöitä. Bi kaskinen naista etsii nainen paria, alavus nainen etsii miestä eesti treffit kaskinen live chat suomi nainen etsii seksideitti oulainen kuvat karvainen pylly seuralainen nainen etsii miestä seksiä hieronta korso naisseuraa. Thai hieronta homo tikkurila seksiseuraa kotka Ilmaista kovaa amatöri suomi tv ts alastonsuomi. Ivustolta löytyy satoja profiileja ympäri sextreffit espoo suomea. Fo Sivu 26 Vaasa seksiseuraa, mikkeli kuumin seksi seinäjoki seksideitti sivusto kiimainen nainen, seksi deitti mikkeli, seksiseuraa, seksiseuraa mikkeli. Hieronta - erotic thai massage, Seksitreffit pk-seuraa seksideitti sivusto siuntio kielletty Seksiseuran haku Seksitreffit Uusimaa Vantaa. Most popular, netissä voit miettiä rauhassa, miten etenet.\nVauvalehti ratkojat seksideitti sivusto siuntio pornovideot sukkahousut maajussille morsian ratsastaa kyrvällä appiukko tube thai hieronta roi tytöt masturboi tytti lutka pissis alasti. Tartu escort nainen etsii kouvola seksiseura seksiseuraa rakel liekki saa kuumaa seksiä. Lisä ohjeita help napin. Hyvinkä seksi deitti tartu escort nainen etsii seksiseuraa. Sivusto tunnistaa kävijän selaavan sivuja älypuhelimella ja sovittaa sivun leveyden puhelimen näytölle sopivaksi.\nMyös vastaaminen seksiseuraa kajaank sextreffit kerava on ilmaista. Valokuvaussivusto: toiset pitävät runsaasta värimaailmasta, toiselle seksiseuraa rovaniemi valkoinen. Ekenäs Nainen seksi thai hieronta seksitreffit haku jalka seksikäs yöasu thai. Ilmainen pysäköinti ei ole helppoa löytä. Rakkaus koukku sivustoja Seksideitti Siuntio, thaimaan naiset etsii seksiseuraa rogaland online keskustelu sandnessjøen.\nJyväskylän liikennekartta selvittä Jyväskylän parkkijärjestelyjä. Hanki seksideitti netistä tässä vinkit miten; ilmaiset seksisivut naintia pillua tarjolla! Seniori seksiseuraa sextreffit kiuruvesi. Hot nude girl seksitreffit turku ja porno videoita When life gives you lemons you paint that seksideitti sivusto siuntio gold? Liity parhaaseen ilmaiseen deittipalveluun joka on turvallinen ja luotettava. Kannattaa rekisteröityä ja tutustua deittipalvelun tarjoamiin tapoihin jutella, flirttailla ja löytä seuraa mihin vuorokaudenaikaan tahansa vaasa seksikumppani seksi, vaasa nainen etsii miestä seksiä, seksi, vaasa kuumin seksi sivusto. Sivusto ihmisille, jotka etsivät kokenutta ja varttunutta seuraa ympäri Suomen. When someone texts you back, like, 20 percent of the time, of course you'll wonder whether they're disinterested but maybe, you tell yourself, they're just busy. Hei, olen 19 vuotias, joensuusta turkuun pari viikkoa sitten muuttanut.\nTässä oppaassa löydät: Watch this p video only on pornhub premium. 1052775: upea muodokas nuori blondi esiintyy seksiseuraa seinäjoki vanhaa naista turun geishassa verkatehtaankatu 10, klo. Löydä mieleisesi seksikumppani ja järjestä seksitreffit tervetuloa suomen seksi kerava suurimmalle tekstarideitti sivustolle! Tarkista, että valaistus on kuvassasi hyvä, jotta parhaat ukrainalaiset naiset etsii seksiä seinäjoki tulevat esille. Singles luvattomasta menosta mukaan. Seinäjoki seksideitti kaskinen sextreffit. Treffit, treffit on suosittu, uusi suomalainen treffi ja deitti palsta.\nArvostelu nainen pimppi lähellä kauniainen 643\nBb amanda suihkussa pisimmät treffit Viserrys saattajat suihin lähellä helsinki\nThai hieronta rovaniemi sexshop turku Pane perseeseen thai hieronta hinnasto\nSextreffit kaskinen vaasa seksideitti 812\nFo Sivu 26 Vaasa seksiseuraa Löydä uusi kauhajoki seksi deitti kumppani jo tänän. E-kontakti on kotimainen ja turvallinen deittipalvelu, josta löydät satojatuhansia sinkkuja. Sextreffit, porvoo Valkeakoski sextreffit. Seksi deitti Haapavesi Seksiseuraa miehille Mikkeli kuumin seksi seinäjoki seksideitti sivusto kiimainen nainen, seksi deitti mikkeli, seksiseuraa, seksiseuraa mikkeli. Sivustolla voit hakea seksiseuraa kaupungistasi. Olen 19 vuotiashei joensuusta turkuun pari seksi deitti haapavesi viikkoa nivala sextreffit sitten muuttanut.\nFo Sivu 180 Vaasa seksiseuraa Joensuusta turkuun pari viikkoa seksi kaskinen sitten muuttanut. Hei olen 19 vuotias. Oulu seksi seuraa Siuntio seksideitti Fo Seksi treffit Outokumpu Vaasa seksideitti Seksiseuraa vantaa asola sussu Hei joensuusta turkuun pari viikkoa sitten vaasa seksideitti muuttanut. Olen 19 seksi deitti haapavesi vuotias. Upea sinisilmäinen vaalea kaunotar inka 23 v kyrpä vailla ja dildon kanssa leikkien.\nKaskinen nainen etsii seksiä, Lady anne seksiseuraa Suomen kolmanneksi suurin kaupunki tampere on ylivoimaisesti. Seksiseuraa live päkaupunki helsinki oli listauksen kolmas. Treffit - Suomalainen, suosittu senssi- ja deittipalsta! Oulu seksi seuraa Siuntio seksideitti. Written by.8.2018. Nauti sextreffit kaskinen puhelinseksiä miehille estoton puhelinseksi, nauti rohkeasti, upeat naiset odottavat.\nThai Hieronta Vantaa Homo Sex Shop Homo Vantaa Thai Fo Seksi treffit Outokumpu Seksiä homo tampereella wilma jkl / Sex takapillu Tarkoitus oli tietysti saada sextreffit mikkeli rehellisesti pillua. Ilmaista pornoa netissä fuck girl fuck girl / Shemale vihti Seksi On, ilmaista Verkossa, irstas Pano / Tällaista pornoa naiset haluavat Vaakakapina Treffit, treffit on suosittu, uusi suomalainen treffi ja deitti seksideitti oulu palsta.


Löydä omat vahvuutesi - SuomiAreenan pop up -koulussa opitaan positiivista pedagogiikkaa • Opettaja.fi\nOAJ pystyttää heinäkuussa Porin Suomi Areenaan pop up -koulun, jossa tapahtumakävijät pääsevät tutustumaan nykykouluun ja koulutusjärjestelmämme jalokiviin: taitaviin opettajiin. Neljä pop up -kouluun saapuvaa opettajaa päästi meidät kurkistamaan arkeensa toukokuussa.\nPop up -koulu tuo koulutuksen timantteja kansalaisten tutkailtaviksi. Iina Ruuskanen on yksi opettajista.\nRiitta Korkeakivi, Matias Manner, Maija-Leena Nissilä, Tiina Tikkanen ja Heta Lievonen teksti, Tomi Glad ja Sakari Piippo kuvat\nJenna tukee lapsen positiivista minäkuvaa\nKasvatustieteen kandidaatti, opiskelee Jyväskylän yliopistossa varhaiskasvatustieteen erityispedagogiikkaa.\nTyöskenteli vuoden helsinkiläisessä päiväkodissa integroidussa erityisryhmässä toisena varhaiskasvatuksen erityisopettajana. Opettajaksi opiskelevien liiton Soolin opiskelijatoimikunnan koordinaattori.\nMukana Suomi Areenan pop up -koulussa Lastentarhanopettajaliiton ja Soolin Löydä vahvuutesi -opetustuokiossa, jossa kuka tahansa pääsee etsimään ja löytämään omia vahvuuksiaan.\n9.00 Leikkiä ja lasten havainnointia\nLapsi tuo rakentamani legoaluksen ja tahtoo jatkaa viime viikolla aloitettua leikkiä. Otamme kaverin mukaan ja leikimme kolmisin.\nHavainnoin lapsia ja tuen heidän kasvuaan, jotta he löytävät omat vahvuutensa. Jokainen lapsi on otettava huomioon omana itsenään, olipa hän poika, joka haluaa leikkiä äitiä, tai tyttö, joka tahtoo painia. Sukupuoli ei saa määrätä, mikä lasta kiinnostaa tai missä hän on hyvä.\n”Minä pystyn, osaan ja opin.” Siinä on positiivisen pedagogiikan ydin.\n10.00 Lapset ulos ja lukuvuosikoonnin kirjoittamista\nMiten paljon lapset ovatkaan tämän vuoden aikana kehittyneet ja mitä kaikkea olemme tehneet!\nKirjoittaminen keskeytyy, kun lapsi tulee terapiasta ja puen hänet ulkoilua varten. Keskustelen lapsen terapeutin kanssa.\nSuunnittelu-, arviointi- ja kehittämistyöaikani jäi toteutumatta. Se on iso menetys. Olisin niin mielelläni jutellut työhön liittyvistä asioista osaavan työkaverini kanssa, etenkin, kun olen aloittanut työni vasta vuosi sitten.\n11.00 Lapset sisälle ja lounas\nMeidän aikuisten kannattaa miettiä, tarvitseeko lapsen aina tehdä asiat niin kuin me haluamme. Onko lapsen pakko syödä koko annos, pitääkö maistaa vai riittääkö, että nuolaisee?\nYksi tiimin jäsenistä on talon kokouksessa, kaksi päivälevolla.\nRauhoitan lapsia lepoon tarvittaessa silittelemällä ja hieromalla.\n13.30 Työkaveri tauolla\nJaamme toimintaa lasten mielenkiinnon ja taitojen mukaan.\nYhtä lasta harmittaa. Juttelen hänen kanssaan, ja lopulta asia ratkeaa.\nMinusta on tärkeää nähdä lapsi aina hyvänä, vaikka hän tekisi mitä. Lasta pitää kieltää, jos hän toimii väärin, mutta silloinkaan hän ei itse ole väärä.\nOlen huolissani impulssiherkistä ja ylivilkkaista lapsista, koska he saavat niin paljon negatiivista huomiota. Mietin, miten se vaikuttaa heidän käsitykseensä omasta itsestään.\n13.50 Tauko ja juttelua lasten terapeutin ja johtajan kanssa\n14.10 Välipala porrastaen\nSiivoamme petipaikat ja leikimme. Mietimme lasten kanssa, missä kukin on hyvä.\nLapset pukeutuvat rooliasuihin, ja otamme heistä kuvat ryhmätilaan rakennetussa studiossa.\nPukeminenkin on oppimista. Eräältä lapselta paloi pinna aina, kun sormikkaat menivät väärin. Auttelin vähän. Pikkuhiljaa lapsen kärsivällisyys kasvoi ja keväällä sormikkaiden pukemisen taitoa jo juhlittiin.\nKerron vanhemmille päivän kuulumiset. Lapselta kättely tai hali, kiitokset päivästä!\n17.00 Työpäivä päättyy\nMarkku kouluttaa metsiin huipputeknologian moniosaajia\nMetsäkoneenkuljettajan ammatin opiskelu kulkee nopeasti simulaattorin ohjaimista metsään ja oikeisiin töihin, Markku Anttoora kertoo.\nMarkku Anttoora, metsäalan opettaja, Länsirannikon koulutus Winnova.\n”Metsäkoneenkuljettajalla on nykyisin paljon enemmän vastuuta kuin ennen. Se on yksin kuljettaja, joka katsoo tietokoneen kartalta, että tästä mennään. Monipuolistuminen näkyy myös opetuksessa.\nOpetan metsäalaa Winnovan toimipisteessä Ulvilassa, entisessä Kullaan metsäopistossa, jossa itsekin opiskelin 80-luvulla. Ennen vanhaan oli työnjohtajat erikseen, ja mittamiehet, jotka merkitsivät puut metsurin kaadettavaksi.\nNoista ajoista ollaan tultu aika pitkälle. Alan ammattilainen ei ole enää vain puun kaataja, vaan moniosaaja, joka tekee kaiken edellä mainitun. Koneet on osattava huoltaa ja hakkuiden suunnittelutyökin on tullut sinne ’kirveen varteen’.\nSuuri yleisö ei ehkä oivalla, että tämä on korkean teknologian ja korkean vaatimustason työtä. Koneista voi mennä rikki letkuja tai antureita, jotka korjataan paikan päällä. Teknologia monipuolistuu. Hakkuupinot löytyvät paksun lumenkin alta, kun gps-paikannin näyttää tarkasti, mihin ne on jätetty.\nOhjeita tulee sahoilta, tehtailta tai vaikka Japanista, ja koneenkuljettajan pitää saada korjattua oikean paksuista puuta ilman hukkapätkää. Metsäkoneen ohjaimissa puuta tulee viisi metriä sekunnissa. Kyllä siinä on työpäivän aikana seurattavaa ja ratkaistavaa, kun laatua pitää tarkkailla koko ajan.\nVastuun lisääntyminen on vaikuttanut tietenkin myös opiskeluun. Työssäoppiminen on lisääntynyt ammatillisen koulutuksen reformissa. Meillä opiskelijat pääsevät oppimaan työpaikoille usein kakkosluokalla, mutta osa harjoittelee maastossa jo ensimmäisenä vuonna.\nTyössäoppiminen alkaa heti, kun opiskelija on siihen valmis, mutta ei yhtään aiemmin. Kun metsään mennään, työt pitää pystyä tekemään tuottavasti, kun toisten sijoituksia hoidetaan ja metsänomistajan tili riippuu meistä. Yrittäjä ei pysty ottamaan mukaansa sellaista, jonka perään täytyy katsoa.\nAlkuun pääsee nykyisin kätevästi puutavara-auto- ja metsäkonesimulaattoreilla, joita meillä on ollut 2000-taitteesta lähtien. Opiskelijoita on monenlaisia. Osa ei tarvitse kuin koneen alleen, ja heti alkaa tapahtua. Toiset tarvitsevat enemmän tukea, esimerkiksi silloin, jos motivaatio alkaa lipsua.”\nSuomi Areenan pop up -koulussa pääsee Markun ohjauksessa hyppäämään metsäkone- ja puutavara-autojen simulaattoreiden rattiin.\nKati ohjaa oppilaita itsearvioinnissa\nLuokanopettaja Lahden Kivimaan koulussa.\nEsittelee Suomi Areenan pop up -koulussa lukutaidon opettamista Alkuopetuksen opettajain liiton edustajana. Mukana ohjelmassa myös Suomen luokanopettajien liitto ja Suomen erityiskasvatuksen liitto.\nTunnin aiheena on yhdenmukaiset kuviot. Kun tavoite on kerrottu, halukkaat saavat siirtyä työskentelemään käytävälle.\nLuokassa oppilaat työskentelevät yksin tai kaverin kanssa. Autamme koulunkäyntiavustajan kanssa melko haasteellisissa pienennys- ja suurennustehtävissä.\nAvustajan resurssia hyödynnän aina mahdollisimman tehokkaasti, sillä avustajatunteja on vain pari viikossa. Lukujärjestys siis muokkautuu avustajan läsnäolon mukaan.\n9.00 Ympäristö- ja luonnontietoa sekä äidinkieltä\nOppilaat ovat tehneet ryhmissä tarinaa, joka sisältää faktaa ja fiktiota avaruudesta.\nEnsiksi kertaamme käsitteitä, joista vähintään kolme pitää mahduttaa tarinaan. Juonisuunnitelman pohjalta oppilaat kirjoittavat tai kuvaavat tarinat Green screen -sovellusta apuna käyttäen.\nAlkaa olla aika valmista! Kolme vitosluokkaa tekee kevätjuhlaesitystä, jossa he tanssivat ja laulavat.\nKolmannesta luokasta lähtien olemme työskennelleet koko porukalla yhdessä mahdollisimman paljon lukujärjestysten sallimissa rajoissa.\nRinnakkaisluokan opena. Keväällä suunnitelmat muuttuvat usein.\nOppilaat siistivät palauttamiaan lukukirjoja, lopputunti menee leikkien ja yhteistyötaitoja vahvistaen.\nMuovailemme savesta mahdollisimman oikeilla mittasuhteilla olevat ihmishahmot.\nTehtävä on haastava, sillä 26 oppilaan neuvominen kädestä pitäen ei ole mahdollista. Onneksi oppilaat ovat tottuneet työskentelemään yhdessä toistensa apua hyödyntäen.\nAnnoimme opiskelijan kanssa toisillemme palautetta harjoittelun sujumisesta.\n13.30 Itsearviointia ja kaveritaitoja\nOppilaat tekevät viikoittaisen itsearviointinsa.\nJokaisella on itse valitut tavoitteet. Joku haluaa parantaa käyttäytymistään, toinen oppia lukemaan sujuvammin, kolmas huolehtimaan läksyistään. Osa kehittyy vuoden aikana selvästi, mikä ilahduttaa minua.\nKeskustelemme kaveritaidoista. On hienoa, että nykyään on valmiita materiaaleja tunne- ja vuorovaikutustaitojen johdonmukaiseen harjoitteluun.\nLuokassamme on muutaman viikon oppimisjaksolla lähihoitajaopiskelija, ja näyttötutkintopäivä oli eilen. Tänään annoimme opiskelijan kanssa toisillemme palautetta harjoittelun sujumisesta.\n15.00 Oppimissuunnitelman päivitys\nKävin oppilaan ja hänen huoltajansa kanssa läpi oppilaan onnistumiset ja haasteet. Samalla kirjasimme ajatuksia ensi syksyä varten. Koen nämä keskustelut erittäin tärkeiksi.\nIina avaa oppilaille käsityön kirjoa\nOpettaa Järvenpään yhteiskoulussa käsityötä yläkoululaisille.\nTekstiiliopettajaliiton hallituksen jäsen.\nVetää kollegoidensa kanssa Suomi Areenan pop up -koulussa työpajaa, jossa ideoidaan ja muotoillaan Pori-teemaisia asusteita ja postataan kuvia teoksista yhteiseen galleriaan.\nHoidan tuntisuunnittelun valmiiksi koululla ennen oppitunteja. Tarkistan oppilaille saumurilangat kuntoon ja etsin sopivia neppareita takkia varten.\nPohdin valmiiksi viikon tuntitavoitteet kaikille ryhmille ja saavutetuista tavoitteista jaan oppilaille plussamerkintöjä oppilashallinnon järjestelmään Helmeen.\n10.00 Seiskaluokan oppitunnit alkavat\nLuokassa on vaihtelevasti väkeä, sillä osa oppilaista käy tekemässä töitä myös puu- ja metallityötiloissa.\nOmana kouluaikanani piti valita tekstiilityön ja teknisen työn välillä, mutta nyt kaikki pääsevät seiskaluokalla kokeilemaan koko käsityön kirjoa. On hyvä, että nykykoulussa oppilaat saavat suunnata tekemistään oman kiinnostuksensa mukaan.\nOsalla oppilaista oma työ ja lisätyötkin ovat jo valmiita. He tyhjentävät lokerikkoja ja järjestävät luokkaa ja varastoa. Kaikille seilaaville vihoille ja nimettömille töille olisi kiva löytää omistaja.\n12.00 Toisen seiskaluokan oppitunnit\nPäivän kohokohta on, kun yksi oppilas tulee kysymään, saako jo välitunnilla tulla jatkamaan omaa käsityötä.\nLuokassa on leppoisa tunnelma ja oppilaat ovat ajatuksissaan suuntautuneet kohti kesää. Tämän luokan kanssa meillä on paljon yhteisiä keskusteluja, joita käydään käsitöiden lomassa.\nEtsin tietoa biomuoveista, joita voisimme valmistaa tärkkelyksestä ja viinietikasta.\n14.00 Arviointia ja tuntisuunnittelua\nViimeisten arviointien pitää olla tänään valmiita. Naputtelen numerot järjestelmään ja aloitan seuraavan viikon tuntien suunnittelun.\nJokin mukava yhteinen kädet saveen -tyyppinen kokeilu olisi hauska päätös lukuvuodelle. Etsin tietoa biomuoveista, joita voisi valmistaa oppilaiden kanssa tärkkelyksestä ja viinietikasta. Idean kokeiluun sain Tekstiiliopettajaliiton seminaarissa, jossa professori Pirjo Kääriäinen luennoi uusimmasta materiaalitutkimuksesta.\nEn kuitenkaan tiedä, mistä saisi puhdasta glyserolia. Täytyy kysyä, voisiko kemianope auttaa.\n20.00 Suomi Areenan suunnittelua\nPalaan hetkeksi Tekstiiliopettajaliiton töiden pariin. Suomi Areenan työpaja suunnitellaan kävijöille, joiden koulukäsitöistä on jo kulunut aikaa.\nLähestymme käsityötä muotoilun ja materiaalisen kokeilun näkökulmasta, ja moni saattaa pohtia, miksemme opeta esimerkiksi käsityötekniikoita. Valmista käsityötä ei työpajassa synny mutta uusia ideoita ja tekemisen iloa varmasti sitäkin enemmän.\nLähetän sähköpostia mahdollisesta tuotesponsoroinnista ja viestittelen kollegani Mari Salovaaran kanssa pajan tavoitteista ja tapahtumaan tulevista apukäsistä.\nMikä pop up -koulu?\nOAJ järjestää Porin Suomi Areenassa 17.7.2019 pop up -koulun, joka tarjoaa tapahtumakävijöille oppimiselämyksiä kaikilta koulutusasteilta.\nKoulussa voi vaikkapa kokeilla sähköistä ylioppilaskirjoitusta tai selvittää historiallisen pakohuonepelin. Tavoitteena on näyttää, millaista opetus päiväkodeissa, kouluissa ja oppilaitoksissa nykyisin on.\nPop up -koulun koko kattaus: oaj.fi/popupkoulu.


Plagiointiväite ei estä lastenkirjan Finlandia-ehdokkuutta - Kulttuuri - Uutiset - MTV.fi\nKulttuuri Julkaistu 10.11.2017 17:49\nSanna Manderin Avain hukassa -teoksessa on havaittu yhtäläisyyksiä viime vuonna ilmestyneeseen lastenkirjaan Talo kulman takana. Lehtikuva\nSanna Manderin lastenkirjasta oli tehty selvityspyyntö tekijänoikeusneuvostolle pari viikkoa ennen Finlandia-ehdokkaiden julkaisua.\nNeuvostolle jätetyn selvityspyynnön mukaan Manderin Finlandia-ehdokkaaksi valitussa Avain hukassa -kirjassa on niin paljon yhtäläisyyksiä viime vuonna ilmestyneeseen Talo kulman takana -kirjaan, ettei kyse voi olla vain yhteensattumasta. Pyynnön on tehnyt Talo kulman takana -teoksen kustantaja Etana Editions.\n– Ymmärtääksemme tästä plagioinnista ei ole tarpeeksi näyttöä, että tämä olisi plagiaatti. Sen vuoksi emme säätiönä ala tässä toimiin eli poistamaan Finlandia-ehdokkuutta.\nYhdistelmäkuva kahden kirjan sisäsivuista. Yläpuolella on kuva Etana Editions -lastenkirjankustantamon kirjasta Talo kulman takana, minkä ovat tehneet Jenni Erkintalo ja Reka Kiraly. Alla on kuva Sanna Manderin lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaskirjasta Avain hukassa (kustantamo S&S).\n– Kustantaja on ollut meihin yhteydessä, eli toki puolueellisesta näkökulmasta. Mutta koska emme ole tämän prosessin osapuoli, emme pidä tätä plagiaattina niin kauan kuin toisin ei todisteta.\n– Lausuntojen merkittävyys ja vaikuttavuus perustuu siihen, että tekijänoikeusneuvostossa on laaja joukko ihmisiä, joilla on kokemusta tekijänoikeuden alalta. Mutta ne eivät ole oikeudellisesti sitovia, eli lausunnon jälkeen jää asianosaisten harkittavaksi, miten he ottavat lausunnon huomioon omassa toiminnassaan.\nFinlandia-raati riiteli ja puristi palkintoehdokkaiksi uudenlaisia ääniä: "Arvostimme kirjoja, jotka saivat meidät itkemään" 10.11.2017\nNämä kirjailijat kisaavat Finlandia-palkinnosta – teokset raadin arviossa "upealla tavalla törkeitä" ja "täsmällisyydessään hykerryttäviä" 10.11.2017\nAlexander Stubbin elämäkerta ehdolla tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi 6.11.2017\nFinlandia-raati riiteli ja puristi palkintoehdokkaiksi uudenlaisia ääniä: "Arvostimme kirjoja, jotka saivat meidät itkemään" Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto Pauli Tapiolle


40-vuotias nainen kuuli ensimmäisen kerran elämässään – koskettava reaktio – Stara\n40-vuotias nainen kuuli ensimmäisen kerran elämässään – koskettava reaktio\nViihdeuutiset 31.3.2014, 16:00 · Stara.fi\nNäön ja kuulon menettäminen on kenelle tahansa kova paikka. Yhtä lailla näiden aistien saaminen takaisin on ikimuistoinen ja koskettava hetki. Nyt syntymästään saakka kuurona elänyt Joanne Milne on saanut kuulonsa takaisin lääketieteen ansiosta. Sairaus vei myös hänen näkönsä 20-vuotiaana.\nNyt Joannen elämä on kuitenkin muuttunut kertaheitolla, kun hän sai kuulonsa takaisin. Videolla nähdään Milnen reaktiot tähän tunteikkaaseen hetkeen, joka mullisti hänen elämänsä. Laite asennettiin häneen kuukautta ennen videon kuvaamista, mutta vasta toipumisen jälkeen laite voitiin käynnistää. Videolla nainen siis kuuli ensimmäisen kerran elämässään.


Perusporvarihallitus: talouskurimus syvenee ja Soinin bluffi paljastuu — Heikki Patomäki\nJos Stubbin ehdottama reilun 10 miljardin euron leikkaus laitettaisiin kerralla toimeen, sen seurauksena Suomen BKT:sta katoaisi melkein 20 miljardia euroa eli karkeasti 10%. Työttömiä on Suomessa tällä hetkellä 350,000. Stubbin lupauksen lunastaminen kertaheitolla voisi jopa kaksinkertaistaa työttömien määrän. Hitaampikin lunastaminen nostaisi joka tapauksessa työttömyysastetta reilusti nykyisestä. Ainakin osalle teollisuudesta huono kotimainen kysyntätilanne olisi yksi lisäsyy pohtia toimintojen siirtämistä muualle. Investointilama jatkuisi.\nJuha Sipilän ja keskusten toiminnassa on astetta enemmän huijauksen makua. Selvää toki on ollut, että Sipilän johtaman nykykeskustan talouspoliittinen linja on leikkauksia ja yksityistämistä. Suuruusluokan suhteen on kuitenkin ollut epäselvyyttä. Ylipäänsä keskustan linjaukset ovat olleet hyvin epämääräisiä. Lokakuun 2014 lopussa Sipilä tosin esitti, että valtion ja kuntien virkamiesten määrää pitää vähentää ”kymmenillä tuhansilla”, mutta tätä yritettiin nopeasti lievennellä. Menokurista ja rajuista miljardileikkauksista on kuultu heittoja, mutta harvoin mitään konkreettista ja selkeää. Sipilä on toisaalta puhunut myös ”kasvurahastosta” eli tarpeesta kiihdyttää investointeja. Vaalien alla leikkauspuheet laimenivat. Maaliskuussa 2015 HS raportoi, että keskustan näkemys sopeutuksesta on 2 miljardia euroa.\nKun nyt valtiovarainministeriön 6 miljardia on hyväksytty hallitusneuvottelujen pohjaksi, ja kun sen päälle vielä puhutaan 4 miljardin euron kestävyysvajeesta, on leikkausten kokonaismäärä samaa suuruusluokkaa kuin mitä Stubb esitti viime kesänä. Vaikka oma tuntumani Sipilän linjasta oli tämän suuntainen, kuinka moni äänestäjä todella tiesi, mitä keskusta aikoo tehdä valtaan päästyään?\nPerussuomalaiset ovat esittäneet itsensä tavallisen kansan asian puolustajana, varsinkin euroeliittiä vastaan. Kriittiselle kommentaattorille on toki ollut koko ajan selvää, että talous- ja Eurooppa-politiikan suhteen perussuomalaisilla ei oikeasti ole ollut mitään vaihtoehtoa, ja että he ovat koko ajan kolkutelleet kaksilla rattailla. Ajatellaan vaikka EU-politiikkaa. Perussuomalaiset eivät vaadi Suomen eroa eurosta, EU:sta puhumattakaan. Omassa rakennepaketissaan he ovat lisäksi hyväksyneet käsitteet ”kestävyysvaje” ja ”kilpailukyky” talouspoliittisen ajattelunsa lähtökohdaksi. Molemmat ovat EU-komission aktiivisesti propagoimia käsitteitä, ja tarkoittavat mm. yksityistämista ja budjettileikkauksia.\nPerussuomalaisilla ei ole myöskään mitään poliittista ohjelmaa EU:n ja sen instituutioiden kehittämisestä. Kaikki pyrkimykset muuttaa unionia ovat perussuomalaisille askelia kohti liittovaltiota eli ”no-go” vyöhykkeellä. PS-puolue on siis lähtökohtaisesti hyväksynyt vallitsevan EU- ja talouspolitiikan pääpiirteet. Jos eroja on, ne löytyvät pienemmistä yksityiskohdista.\nNyt Timo Soini on muodostamassa hallitusta yhdessä muun muassa Alexander Stubbin ja Olli Rehnin kanssa, jotka yksiselitteisesti edustavat Merkelin, troikan ja komission tiukkaa talouskurilinjaa, ja ovat molemmat myös sitoutuneet ajatukseen EU:sta hyvän voimana. Tietty ironinen johdonmukaisuus on myös siinä, että sen mitä troikka on tehnyt Kreikalle ja muille kriisimaille, Soini haluaa tehdä nyt Suomelle.\nPerussuomalaisten mukaan valtiontalouden suurin ongelma on kehitysapu ja tavallisten ihmisten ahdingosta syytetään ennen kaikkea maahanmuuttajia. Kuitenkin vaikka koko kehitysavun lopettaisi, sillä ei saisi aikaan kuin yhden miljardin säästöt – ja säästöjen negatiiviset vaikutukset kohdistuisivat paljolti kotimaahan.\nKokonaistalouden tasolla työttömyys ei johdu ensisijaisesti tai lainkaan siitä, että ulkomaalaiset olisivat tulleet viemään suomalaisten työt. Kun perusporvarihallitus aikoo tehdä kaikkensa pahentaakseen talouskurimusta ja työttömyysongelmaa – sekä lisäämällä työttömien määrää että heikentämällä heidän turvaansa – niin miten tavallinen, perussuomalaisia äänestänyt kansalainen mahtaa reagoida?\nJos äänestäjä on rationaalinen, hän vetää tukensa PS-puolueelta nopeasti pois. Nykyisessä helppopopulistisessa ilmapiirissä toinen vaihtoehto voi olla kuitenkin yhtä mahdollinen: viha ulkomaalaistaustaisia ihmisiä kohtaan vain syvenee. Suomi ajautuu askeleittain yhä lähemmäksi suoranaisen fasismin läpimurtoa. Samaa tukee myös rautaa rajalle -politiikka ja sen vaikutukset Suomen ulkosuhteisiin.\nKari Ahveninen 12.5.2015 10:27\nEttä siis vassareitten mukaan vaan piikki auki ja lisää velkaa = sillä ongelma korjaantuu. Lisätään päälle keski- ja hyvätuloisten verojen korotus, ja sosiaalituen tuplaus niin aletaan olla jo voiton puolella?\nMatti Villikari 13.5.2015 01:47\nJuu, hyvä suunnitelma, niin paljon velkaa kuin vaan saa ja hyvillä ehdoilla, seuraavat sukupolvet hoitavat sitten. Ja tietenkin suurpääomalle roima veronkorotus. Itse en jää sitä aikaa näkemään miten siitä selviydytään. Näin eläkevaarin näkökulmasta tuttu hokema käytäntöön "heti vaan kaikki tänne" ja eläkkeisiin roima korotus. Patomäki on oikealla asialla, valitettavasti hän ei päässyt valtionvarainministeriksi. Kuitenkin suosittelisin, että kaikki verot tulisi valtion maksettavaksi.\nMatti Villikari 13.5.2015 02:04\nReijo Tossavainen 12.5.2015 10:39\nJassoo. Jospa Patomäki tekisi luettelon vassareiden ja edeltäjäpuolueiden aikaansaannoksista ja erityisesti talouden osalta sekä hallituksessa että sen ulkopuolella.\nViimeisen kappaleen luettuani en ihmettele ollenkaan sitä, että kommunistien/SKDL:n/Vasemmistoliiton kannatus on mennyt alas kuin lehmän häntä.\nEhkäpä Patomäen ala-arvoinen oksennus selittyy sillä, että hän ymmärtää, että vassarit ovat hallituksen ulkopuolella niin pitkälle kuin silmä siintää.\nHenri Alakylä 12.5.2015 10:55\nTämä menee edelleen väärin päin. En usko perussuomalaisten sen enempää haluavan "Kreikan esimerkkiä" Suomelle, mutta jos suomalaiset haluavat väen vängällä pysytellä valuuttakatteisessa järjestelmässä niin silloin vain on leikattava tässä tilanteessa.\nJahka 70-80 prosenttia suomalaisista haluaa tilalle kelluvan ja vapaasti vaihdettavan kansallisen valuutan niin uskoisin, että aika moni puolue tulee vaatimaan Suomen eroa yhteisvaluutan pakkopaidasta.\nSitä toki odotellessa. Toivottavasti ei mene liian kauaa.\nHenri Alakylä 12.5.2015 11:03\nJaa niin, leikkauksillakin on oma prioriteettilistansa. Perussuomalaisilta on ainakin ennakkoavauksissa ollut ehdotuksia "maailmanparannusmenojen" karsimiseksi, minkä fiskaalikerroinvaikutus on siten pienempi suomalaisten arkeen.\nVaikka kyseeseen ei tulisi kuin 1,5 miljardin vuotuiset leikkaukset tällä saralla niin se on pitkä penni kuitenkin, eikä leikkauksia tarvita siten niin paljoa turvallisuuteen, julkiseen terveydenhuoltoon tai perusopetukseen.\nNiko Sillanpää 12.5.2015 11:14\nYlipäätään jos vasemmistoliitto olisi fiskaalikerroinuskonnossaan johdonmukainen, julkisen puolen toiminnot järjestettäisiin fiskaalikertoimen mukaiseen järjestykseen ja heikoimpien kertoimien toiminnot lopetettaisiin.\nJuho Antikainen 12.5.2015 13:30\nNo, kehitysyhteistyömäärärahoja on jo leikattu 670 miljoonaa euroa viimeisten neljän vuoden aikana kun toisaalta eettinen tarve on nostaa taso sovittuun 0.7 prosenttiin bklt:sta...\nHenri Alakylä 12.5.2015 13:41\nNo mutta kun leikkauksilla romutetaan bkt parin euron tasolle (ainakin näiden arvioiden mukaan) niin tasohan olisi 0,14 senttiä. Jos oikein höveliksi heittäydytään niin maksettakoon joka toinen vuosi sitten vaikka kaikki 2 senttiä yhden sijaan!\nMistä te sitten leikkelisitte? Lasten päivähoito pois, (maksuton) peruskoulu pois, poliisit pois? Jokainen köyhä voi sitten ostaa lastenhoitopalvelut 0-tuntisopimuksiensa varassa, jokaiselle oikeus ostaa pennuilleen opetus ja yksityisiä vartijoitakin voi palkata selustaansa turvaamaan?\nJaakko Aalto 12.5.2015 13:58\nMitenkä, Antikainen, perustelet väitteesi?\nVuoden 2011 budjetissa kehitysyhteistyömäärärahat oliva 1011 miljoonaa euroa.\nVuoden 2011 budjetissa kehitysyhteistyömäärärahat ovat 1015 miljoonaa euroa.\nMatias Härkönen 12.5.2015 11:08\nKestävyysvaje ja kilpailukyky ovat siis vain EU:n propagandaa... Oli kyllä muutenkin yksi huonoimmista ja huonoiten perustelluista kirjoituksista mitä täällä saa lukea. Yliopiston proffalta odottaisin enemmän.\nOnko aate päässyt sokaisemaan tosiasiat?\nKalevi Kämäräinen 12.5.2015 11:25\nTäällähän on jo muutenkin piisannut jonkin verran "ennustajaeukkoja". Ei vain oikein valkene tällaisten blogien tarkoitus, kun ei vielä hallitusohjelmakaan ole selvillä saati miten sen toteuttaminen lähtee käyntiin.\nAimo Remes 12.5.2015 14:24\nVarultahan vieraskin koiraa lyö ja Patomäki samaan tyyliin.\nHeikki Patomäki 12.5.2015 11:40\nAsiallisessa keskustelussa pysytään asiassa. "Entäs itse sitten?" tyyliset heitot ovat helppoja vastauksia missä tahansa tilanteessa, myös arkielämän riidoissa, mutta harvoin vievät keskustelua eteenpäin ja ovat usein niin epämääräisiä ja yksilöimättömiä, ettei niihin voi oikeasti edes vastata.\nEn sanonut myöskään, että "kestävyysvaje" ja "kilpailukyky" ovat propagandaa, vaan että ne ovat EU:n propagoimia eli levittämiä käsitteitä. Suomen ne ovat tulleet unionin papereista ja diskursseista. Näiden käsitteiden kriittisen analyysin voi lukea kirjastani "Suomen talouspolitiikan tulevaisuus", ss. 54-7 ja ss.57-60.\nJouni Nordman 12.5.2015 15:20\nJos pelkästään IT järjestelmien järkeistämisessä päästään 3-5 miljardin säästöihin, joista suurin osa tulee työtapojen tehostamisesta, eli asiat tehdään järkevästi. Tähän kun lisätään 30000 kuntien ja valtion hallinnon virkamiestä, joiden keskiaika on 4000€/kk, joka kerrotaan 1,8 palkan sivukuluista, tulee vuotuinen säästö 3,5 miljardia euroa. Sillä kun toimintaa järkeistetäänä lähellekkään siihen kuntoon millä prosentilla pankkisektorilta verokkopankki leikkasi työpaikkoja, niin 30000 on vielä todella varovainen vähennys puolesta miljoonasta virkamiehestä.\nHeikki Aukee 12.5.2015 12:14\nJos Patomäkeä uskominen, nykyhallituksen aikaan saamattomuuskin lienee perussuomalaisten vika. Mitäs "meni" oppositioon. Taisi kuitenkin olla niin, että vasemmistoliittoa kiinnosti yhteistyö enemmän kokoomuksen kanssa kuin Suomen suurimman työväenpuolueen kanssa.\nPerussuomalaiset olivat alunperin Kreikan velkapaketteja vastaan ja velkasaneerauksen puolesta. Vasemmistoliiton Kreikka-politiikan takin käännös oppositioon siirryttyä on ollut täyskäännös, sekä samalla siirtyminen täysin perussuomalaisten linjoille.\nSiksi ihmettelen, että jos vasurit ovat olleet aluperin PS:n politiikan kannalla, miksi vasemmistoliitto ei tukenut PS:ää v. 2011 vaan lähti kokoomuksen kelkkaan? Itse asiassa vasemmistoliitto on muodostanut kaikki hallituskoaliitionsa kokoomuksen kanssa.\nJos Patomäki voisi avata äänestäjille vasemmistoliiton kannattaman politiikan, puheiden, sekä toisaalta puolueen tekojen välistä täyttä ja jatkuvaa ristiriitaa?\nSeppo Saari 12.5.2015 12:14\nOlen kuullut kestävyysvaje-sanaa käytettävän jo yli 40 vuotta sitten H:gin kauppiksessa. Sillä viitattiin mm. syntyvyyden vähenemiseen ja siitä johtuvaan väestöpyramidin uusmuotoiluun. Toisaalta talousmaantieteessä puhuttiin väestöräjähdyksestä kolmannessa maailmassa. Niiden kanssa me nyt elämme.\nEU:ssa Suomi on ollut vasta 20 vuotta, eurossa 13 vuotta, eikä blogisti vieläkään kertonut, mitä nuo jäsenyydet tosielämässä Suomelta edellyttäisivät. Oletan siksi, että Patomäelle mm. euro on pyhä asia, ja peruuttamaton "whatever it takes"? Samoin EU on ilmeisesti "ikuinen"?\nSe taitaa olla bluffia, johon Vasemmistoliitto osallistui six-packissa, sillä "hintakattoa" jäsenyyksille ja peruuttamatomuudelle ei asetettu. Ei ollut edes tilannekuvaa eikä kriisitietoisuutta, vaikka tukipaketeilla "me pelastimme suomalaista tuotantoa, vientiä ja työtä".\nNiinkö teimme 2011-2015, kun BKT laski, velka ja työttömyys kasvoivat ja vienti takkusi?\nEsa Mattila 12.5.2015 12:25\n"Kuitenkin vaikka koko kehitysavun lopettaisi, sillä ei saisi aikaan kuin yhden miljardin säästöt – ja säästöjen negatiiviset vaikutukset kohdistuisivat paljolti kotimaahan."\nMillä logiikalla rahan antamisen muille valtioille lopettaminen kohdistuu negatiivisesti Suomeen? Taitaa olla se kuuluisa vasemmistolainen logiikka kyseessä.\nAaron Reed 12.5.2015 12:55\nSuomalaiset kehitysapuprojektit ovat liiankin usein suomalaisten yritysten projekteja. Aivan liian suuri osa kehitysavusta palaa miltei lyhentämättömänä takaisin kehitysapua antavaan maahan, suomalaisilla Suomeen. Tämä on yleinen eurooppalainen tapa kehitysavussa.\nTuure Piittinen 12.5.2015 13:01\nSuomalainen teollisuus hyötyy tietyistä kehitysapuprojekteista.\nAimo Remes 12.5.2015 14:27 Vastaus kommenttiin #14\nKenellehän hyöty jäi niistä Sambian ulkohuusseista, hinta 50000 €/kpl.\nHenri Alakylä 12.5.2015 13:18\nJaa, tästähän pitää sitten ajatella, että vasemmistoliitto kannattaa yritystukia? Ainakin ulkomaisille pankkiireille lähti Pariisin pankkikortteliin muhkeat yritystuet suomalaisten taakaksi myös vasemmistoliiton hallitustaipaleen aikana.\nTuure Piittinen 12.5.2015 14:08 Vastaus kommenttiin #16\nPitäisikö mielestäsi suomalaisten yritysten sijasta käyttää esimerkiksi kiinalaisia tai amerikkalaisia yrityksiä niiden laitteiden valmistamiseen jotka Suomi kustantaa?\nHenri Alakylä 12.5.2015 17:45 Vastaus kommenttiin #24\nEi tietenkään. Kannatan vain kokonaan toisenlaista rahoituskanavaa. Antakoot yksityiset ne yritystuet. Siihen voisi ajatella tulevan mukaan vaikka kokonaisia yrityksiä brandin ja imagon vuoksi. Samoin lahjoituksia sopii käyttää.\nVerotus on Suomessa jo niin kireää korkeiden alv:ien vuoksi, ettei pienituloisten verokustantamaa yritystukea pitäisi olla lainkaan.\nTuomo Kokko 12.5.2015 12:31\n"Jos äänestäjä on rationaalinen, hän vetää tukensa PS-puolueelta nopeasti pois."\n- Nopeakin vetäytyminen pois tukijan roolista vaikuttaa vasta seuraavissa vaaleissa, jotka eduskunnan osalta käydään todennäköisesti v. 2019. Vai tarkoittaako bloggaaja sitä, että perussuomalaisten gallup-käyrä pitää saada alamäkeen jo ensi mittauksessa?\nTeuvo Valkonen 12.5.2015 13:14\nNykynäytöillä onnistuessaan porvarihallitus pelastanee valtiontalouden siedettävään tilaan.\nEntäs kuinka käy ihmisten henkilökohtaisten talouksien?\nRikkaat pärjäävät rikkauksineen. Ehkä rikastuvat lisää?\nKeskituloisetkaan, ne jotka vielä ovat keskituloisia, pärjäävät hekin. Tosin eivät ihan samalla elintasolla kuin aiemmin.\nHeikommin käynee köyhemmälle pienituloiselle ja tulonsiirtoja nauttivalle vähäosaiselle kansalaiselle. Köyhyyden ja hoitamattomien sairauksien jyrkkä lisääntyminen tulee olemaan päivän sana.\nKuka näitä kustannuksia aiheuttavia köyhiä "siipareita" sitten puolustaa ja auttaa?\nNo ei ainakaan Perussuomalaisten "hallitusherrat", koska lienevät mukana "leikkuuveitsineen" sitä köyhyyttä lisää itse aiheuttamassa?\nHeille sopisi varmaan puolustustoteamus: "Köyhät ovat olleet ja tulevat olemaan aina keskuudessamme!"\nTämä synkkä enneunikommentti on tyypillisen pessimistisuomalaisen itkupotku. Kateuden kanssa tällä ei ole mitään tekemistä.\nTuomo Kokko 12.5.2015 13:21\nÄläs nyt Teuvo synkistele. Kun julkinen talous on kunnossa ja yrittäminen kannattaa, tarvitaan tähän asti kortistossa pitkästyneet tekemään tuottavaa palkallista työtä. Sellainen on meidän perusporvareiden logiikka. Ei itkuja eikä potkuja, vaan ensin jytky ja sitten sätky: talouden sydän sykkii jälleen!\nMark Andersson 12.5.2015 13:21\nJoissain tapauksissa leikkaaminen olisi myös paikallaan, mutta niiden toteuttajat varmistavat, että leikataan taatusti sieltä, mistä ei pitäisi. Kukapa johtoportaan sankari antaisi kenkää itselleen kun voi työntää varsinaisen työn suorittajankin kilometritehtaalle?\nNäin on ainakin tähän saakka toteutettu tehokkuus- ja tuottotavoitteita, varsinkin julkisektorilla, osittain yksityiselläkin, jossa omistajien voittoja ei vaaranneta vaikka mikä olisi. Koska samaa myrkkyä on varmasti tiedossa tästä etteenkinpäin, toiminta on vielä hölmömpää kuin Hölmöläisten matonleikkuu: hehän sentään ompelivat sen leikatun palasen maton toiseen päähän – nykyiset sankarit eivät tee edes sitä.\nTimo Lustig 12.5.2015 13:28\nEnnen luultiin, että tyhjästä on paha nyhjästä, mutta Patomäki on nyt tieteellisesti todistanut tämän väitteen vääräksi. Eläköön.\nRiku Ranta 12.5.2015 13:45\nKyllähän tässä Patomäen kirjoituksessa on hyviä perusteluita, joiden kautta voidaan ennustaa Perussuomalaisten tulevaa hallituspolitiikkaa ja sen epäonnistumista. Hyvähän nämä näkemykset on nyt esittää, eikä vasta sitten, kun kaikki näkevät seuraukset. Silloin syyteltäisiin jälkiviisaudesta. Mikäli Patomäen ennustelut toteutuvat, niin silloin lienee monella syytä pohtia asioita uudestaan.\nKokoomuksen ja Keskustan äänestäjät tulevat selviämään leikkauksista verrattaen paremmin, kuin PS:n. PS:llä ei ole näkemystä eikä osaamista turvata alempien tuloluokkien oikeuksia seuraavan neljän vuoden aikana. Tuollainen puolue sopii mainiosti porvaripuolueille, joiden pillin mukaan jatkossa tanssitaan. PS on oikeastaan oikeistolle loistava paineventtiili purkamaan yhteiskunnallista turhautumista. PS ei uhkaa mitään niistä rakenteista, jotka ovat eriarvoistuvan Suomen ja Euroopan ongelmien taustalla. Eikä enää edes euroa tai EU:ta. Näennäiskritiikki iskee vielä kansaan, mutta ei loputtomiin.\nTuure Piittinen 12.5.2015 14:11\nNetti muistaa nämä kirjoitukset kyllä seuraavien vaalien alla.\nTimo Lustig 12.5.2015 14:22\nEivät ne toteudu. Julkisten menojen karsiminen aiheuttaa työttömyyttä vain, jos säästötoimena virkamiehiä irtisanotaan. Mutta sekin tulee halvemmaksi, kuin palkan maksaminen turhille hallintovirkamiehille.\nJyrki Paldán 12.5.2015 18:07\nJulkinen velka syntyy tyhjästä ja se velka menee kulutuksen kautta yksityisille yrityksille. Tottakai se auttaa taloutta, työllisyyttä ja nostaa BKT:ta. Miljardi euroa vähemmän kotimaan kierrossa tarkoittaa että kampaamoiden, ruokakauppojen, korjaamoiden, rakennusyritysten, autokauppojen ja päiväkotien asiaikkailla on miljardi vähemmän käytettävinään, joka taas tarkoittaa että noilla yrityksillä on miljardi vähemmän varaa maksaa palkkoja työntekijöilleen.\nTimo Lustig 13.5.2015 10:16 Vastaus kommenttiin #39\nMutta kun sitä miljardia ei ole olemassa, vaan se pitäisi lainata. Loputon velanotto ei käy. Suu nyt kerta kaikkiaan pantava säkkiä myöten.\nTimo Lustig 13.5.2015 10:28 Vastaus kommenttiin #39\n...ja eivätköhän ne kulutukseen ja sitä kautta kansantalouden kiertoon mene turhien hallintovirkamiesten työttömyyskorvauksetkin, kunnes työllistyvät tuottavaan työhön. Tämä rakennemuutos on pakko tehdä, muuten emme tästä suosta ylös pääse.\nJyrki Paldán 13.5.2015 16:42 Vastaus kommenttiin #50\n"Mutta kun sitä miljardia ei ole olemassa, vaan se pitäisi lainata."\nEi niin. Mitään rahaa ei ole olemassa ennenkuin se luodaan, ja nykyään rahaa luodaan ainoastaan lainan välityksellä.\n"Loputon velanotto ei käy."\n(Julkinen)* velka on syvimmältä olemukseltaan vain mekanismi, jolla luodaan uutta rahaa kiertoon. Velkamekanismi itsessään on vain keino kontrolloida, rajoittaa ja valvoa tuota rahanluontia riskienhallinnan ja korkojen välityksellä. Ainoa todellinen ja väistämätön ongelma julkisessa velkaantumisessa on inflaatio, ja koska inflaatio on sopivassa määrin täysin suotavaa, loputon velanotto ei nimenomaan vain käy, vaan on myös miltei pakollista. Kaikki muut rajoitteet ovat keksittyjä ja niiden funktiona on inflaation torjunta ja/tai luodun rahan tehokas allokointi. Noiden rajoitteiden legitimiteetti pitää ensimmäisenä kyseenalaistaa jos rahapolitiikka ei palvele ihmisiä, kuten se ei nyt tee sen enempää Kreikassa kuin Suomessakaan. Jos kaikki FIAT-velat maksettaisiin pois nyt, ei kiertoon jäisi yhtään rahaa, tai jos kaikki yhtä aikaa edes vähentävät velkaantumistaan, talous hidastuu.\n"...ja eivätköhän ne kulutukseen ja sitä kautta kansantalouden kiertoon mene turhien hallintovirkamiesten työttömyyskorvauksetkin, kunnes työllistyvät tuottavaan työhön."\nKyllä menevät, mutta se on ihan toinen juttu. Alkuperäinen argumentti siitä että vähentämällä noiden virkamiesten kuulutusta velkaantumista karsimalla saataisiin yksityinen sektori parempaan jamaan, tai että työttömyyden kasvaminen rajoittuisi potkittuihin virkamiehiin, on ihan täyttä fuulaa. Julkinen sektori menettää siinä kysyntää ja siten vain hidastuu ja heikkenee entisestään.\n"Tämä rakennemuutos on pakko tehdä, muuten emme tästä suosta ylös pääse."\nEhkä, jos oikeiston premissit ja logiikka pitävät paikkaansa(jota vahvasti epäilen), mutta keinot eivät todellisuudessa ole nättejä ja mukavia, kuten retoriikassa lauletaan.\nJulkista leikkaamalla ei saada yksityistä paremmaksi, tai säästetä yksityisellä puolella työskentelevien verovaroja, vaan päinvastoin. Leikkauksia ja velkaantumisen hidastumista väistämättä seuraava kulutuskysynnän lasku tulee heikentämään myös yksityistä taloutta merkittävästi. Virkamiesten vähentäminen kymmenellä tuhannella ei tarkoita että Pentti Putkimiesyrittäjä saisi sadan tonnin veronkevennykset, vaan se tarkoittaa sitä että Ville Virkamies ei enää rakennakaan sitä omakotitaloa ja Pentin putkifirma menee konkurssiin. Verojen fiskaalinen painekin säilyy samana jos virkamiesten leikkaukset otetaan velkaantumisesta, eikä Pentti siis saakaan mitään veronalennuksia vaikka onnistuisikin pyörittämään yritystään pienemmän kulutuksen ympäristössä.\nOikeiston keino ei siis todellisuudessa olekaan niin yksinkertainen että leikataan julkisesta ja saadaan sama raha yksityiselle, vaan että lisätään työvoiman tarjontaa heikentämällä julkisia palveluita, tulonsiirtoja, työehtoja ja palkkatasoa. Halvempi ja paremmin tarjolla oleva työvoima siirtyy suoraan voittomarginaaleihin ja markkinat alkavat taas voimaan hyvin yritysten vuollessa kansainvälisesti kilpailukykyisiä voittoja. Myös paine palkkalistoilla olevien duunareiden palkkojen laskuun kasvaa valtavasti, kun halvempaa korvaavaa työvoimaa on jonoksi asti. Noilla keinoin saavutettu kasvu ei vain koskaan päädy sen tavallisen duunarin kätösiin, vaan pysyttelee tiukasti siellä tulohaitarin yläpäässä. Mediaanipalkka tulee laskemaan, kunnes saavutetaan "kilpailukykyinen" taso, jonka jälkeen se tulee pysymään stagnaatiossa(huomaa että tuo "kilpailukykyinen" taso vaihtelee radikaalisti markkinoiden ja muiden maiden työvoiman tarjonnan mukaan). Yritysvoitot ja korkeatuloisten palkkiot tulevat nousemaan huimaa tahtia. Sama kehitys on nähty käytännössä kaikkealla, jossa nykyisiä oikeiston/porvariston talousneuvoja on käytetty.\nPeriaatteessa voitaisiin tietysti esittää että sitten kun markkinat tienaavat taas "kilpailukykyistä" voittoa ja työvoima on halpaa, voidaan alkaa ajamaan ihmisten hyvinvointia paremmaksi poliittisin keinoin. Ajatus on kuitenkin täysin utopistinen. Nyt Suomessa on enemmän rahaa ja varallisuutta koskaan aikaisemmin, ja varakkaat ovat varakkaampia kuin koskaan aikaisemmin, mutta silti paine hyvinvoinnin laskulle, työvoiman tarjonnan lisäämiselle ja julkisen puolen leikkaamiselle on suurempi kuin koskaan. Koskaan eikä milloinkaan ei tule sellaista tilannetta että varakkaat ja hyvätuloiset olisivat vapaaehtoisesti valmiita luopumaan etuoikeuksistaan, varallisuudestaan, tuloistaan tai yhteiskunnallisesta asemastaan tuntemattomien hyväksi. Yhtään sen enempää kuin nytkään. Ei ainakaan jos valtaa keskitetään entisestään tulojen ja varallisuuden jyrkemmän jakaantumisen keinoin. Tuon pitäisi olla itsestäänselvyys kaikille vähänkään historiaa tunteville.\n*Yksityinen velkaantuminen toimii hyvin pitkälle samalla tavalla, mutta koska yksityisen velan funktio on hyvin erilainen kuin julkisen, ei niitä voi verrata keskenään. Yksityistä velkaa otetaan tarkoituksena tienata lisää voittoa, ja yksilöt/yksityisyritykset ovat pääasiallisesti hyvin plutokraattisesti johdettuja. Valtiot taas ovat demokraattisesti johdettuja, ja niiden tehtävä on pitää huolta kansalaisistaan ja tarjota yksityiselle sektorille hyvä toimintaympäristö. Tästä syystä esimerkiksi silloin kuin markkinasuhdanne heikentää yksityisiä velkaantumishaluja, on julkisen sektorin pakko paikata niitä "ylivelkaantumisella". Jos siis halutaan pitää huolta ihmisistä ja ympäristöstä. Ellei pidetä, heilahtelut osuvat aina jyrkimmin taloudellisesti heikoimpaan osaan kansasta.\nJyrki Paldán 12.5.2015 18:02\nTaloususkontoon ei kuulu asioista oppiminen, saati virheidensä myöntäminen. Jos oikeistohallitus laittaa Suomen talouden kuntoon leikkaamalla, vasemmisto tuskin myöntää olleensa väärässä leikkausten vaikutuksesta kansantalouteen, vaan keksii keinon kiemurrella syytösten alta pois ja jatkaa samalla linjalla, ehkä hieman sananvalintojaan uusien. Jos taas oikeistohallituksen leikkauspolitiikka ampuu itseään jalkaan, kuten se teki esim. Irlannissa ja Kreikassa, ja niin IMF:n, OECD:n kuin Patomäenkin arvioiden mukaan tulee tekemään myös Suomessa, ei oikeisto todellakaan myönnä olleensa väärässä, vaan keksii uuden syypään kaikelle.\nVellu Heino 12.5.2015 19:05\nJuu näin siinä tulee käymään.\nJyrki Paldán 12.5.2015 20:28 Vastaus kommenttiin #42\nTai sitten vain projisoin itsestäni. Noh, aika näyttää.\nArto Luukkanen 12.5.2015 14:15\ntaas se fasismi siellä kummittelee....ja oikeisto uhkaa. hohjoihjaa...\nTorsti Tähtinen 12.5.2015 14:33\nEi kai Patomäki vaan pelkää työpaikkansa puolesta.\nIiro Koppinen 12.5.2015 16:17\nAi että troikka tekee pahaa Kreikalle! Kun troikka yrittää kynsin hampain pelastaa Kreikan, vaikka professorin aateveljet panevat kapuloita rattaisiin!\nProfessoria kivistää, että PS menee hallitukseen. Tietysti heidän on mentävä hallitukseen, kun äänimäärä on niin suuri.\nSen sijaan professorin puolue ei kuulu hallitukseen, koska sen äänimäärä on niin pieni. Ja sillä on taipumusta luikkia kesken kaiken pois.\nMonipuoluehallituksessa tehdään tietysti kompromisseja, kai professori sen ymmärtää.\nProfessorin talouslinja: lainarahalla "ostovoimaa" ei sentään uppoa kansaan.\nErkki Romu 12.5.2015 17:00\nTässä olisi mielestäni hyvä ehdotus yhdeksi leikkauskohteeksi.\nPerustelutkin ovat aivan kohtuulliset. Suorittavaa työtä alimmissa palkkaluokissa tekevien antaisin pitää lomansa, ainakin toistaiseksi.\nHeikki Patomäki 12.5.2015 17:02\nOlen vastannut suurin piirtein samoihin lonkalta vedettyihin heittoihin täällä Uuden Suomen sivuilla lukuisia kertoja (kannattaa katsoa aiempien blogien keskusteluja tai "keskusteluja", siellä on myös paljon linkkejä ja viittauksia laajempiin teksteihin).\nEn kannattanut Kataisen hallitukseen menoa ja olin aktiivisesti ehdottamassa moneen kertaan, että vas voisi toimia paremmin oppositiossa. Kataisen ja Urpilaisen leikkaukset olivat kuitenkin pikkujuttu verrattunna SSS-linjauksiin, joilla tulee olemaan järisyttäviä seurauksia.\nEi ole olemassa mitään syytä uskoa, että IT-teknologioiden avulla voitaisiin saada miljardien säästöjä. En usko edes satoihin, tuskin ede kymmeniin miljooniin. Pikemminkin monet uudet IT-systeemit ovat aiheuttaneet moninaisia kustannuksia, jotka realisoituvat eri aikaväleillä. Osa ei ole koskaan toiminut kunnolla.\nSuomessa ei myöskään ole puolta miljoonaa "virkamiestä". Suurin osa julkisen puolen työntekijöistä on naisia, suurin osa heistä on kuntien palveluksessa, pääasiassa opettajia, lääkäreitä, sosiaalityöntekijöitä.\nVoi olla, että ihmiset eivät usko, että julkisella menonkäytöllä on kerrannaisvaikutuksia, ja voi olla, että työttömyyden tai investointien piktäaikaisia vaikutuksia ei ymmärretä. Monet eivät myöskään ymmärrä, miksi ja miten ilmaa raskaammat koneet voivat lentää.\nUskomme jollain tasolla kyllä, kun näemme koneiden voivan lentää, mutta vaikka evidenssiä "austerity"-politiikan negetiivisista vaikutuksista tai elvytyksen positiivisista vaikutuksista olisi kuinka, seuraukset kielletään. Siinä on se ideologisen ja rationaalisen uskomuksen ero.\nMK Torp 12.5.2015 17:17\nVoi kiesus mitä loan heittoa ja maailmanlopun julistamista. Luulisi että koulutuspohjallasi ymmärtäisit mitä kirjoitat Patomäki. Aluksi ajattelin että tämä kirjoitus on vain oppositioon jääneiden katkeraa itkua mutta en usko että kovin moni asettuu sanojesi taakse vasemmistoliitossakaan.\nSe mikä on perussuomalaisten kanta pakolaiskiintiöön tai kehitysapuun ei tarkoita ulkomaalaisvastaisuutta tai ulkomaalaisten syyttämistä. Luulisi sen sinunkin ymmärtävän. Tälläisilla kirjoituksilla annat itse ymmärtää että perussuomalaisilla olisi jotain ulkomaalaisia vastaan, eli täysin perusteetonta mustamaalaamista.\nMonella ulkomaalaisella olisi halua siirtyä työelämään tai jatkokoulutukseen mutta ongelma on jo siinä että suomenkielenkoulutukseen saattaa pahimmillaan olla yli vuoden jono... tästä myös henkilökohtaista kokemusta Brasilialaisen vaimon myötä. Olisiko järkevämpää luoda ensin puitteet järjestykseen ulkomaalaisten vastaanottoon ennen kun heitä otetaan pidentämään jonoja ja istumaan kotona ikävystymiseen asti yhteiskunnan kustannuksella?\nAndreas Pyy 12.5.2015 18:07\nSuomi on osa sitä samaa reaalitodellisuudesta ja reaalitaloudesta jo kauan sitten irtautunutta talousjärjestelmää kuin muutkin maat. Mielivaltaiset ja arvaamattomat (velka)rahavirtojen liikehdinnät tunkeutuvat jollain tavalla kaikkien suomalaistenkin elämään, mutta tämä ei todellakaan tarkoita sitä, että suomalaisten kannattaisi hyväksyä ihan mitä tahansa "tehostamistoimenpiteitä", varsinkin, kun "tehostamisen" käsitteeseen sisältyy aivan erilaisia merkityksiä kuin mitä yleisesti luullaan.\nVelka on tietenkin ongelma, tarkalleen ottaen kansainvälinen velkatalousjärjestelmä on ongelma. Mitään muuta rahaa ei näytä nykyään olevan liikkellä missään päin maailmaa kuin velkarahaa, näin voisi päätellä niistä valtioiden välisistä satojentuhansienmiljardien eurojen "veloista". Ainoastaan täysin todellisuudesta vieraantuneet seinähullut voivat naama peruslukemilla tässä maailmantilanteessa väittää, että joiltain Suomen köyhiltä ja työttömiltä leikkaaminen "pelastaisi talouden".\nVaikka jokainen suomalainen tekisi 12 tunnin päiviä 7 päivää viikossa, niin meillä olisi silti edelleen se sama meitä kurittava kansainvälinen keinottelijoiden talousjärjestelmä jossa rikas eliitti rikastuu köyhien kustannuksella. Omaan rahaan siirtyminen ratkaisisi ehkä jotain - ainakin se olisi jonkinlainen "uusi" toimenpide, sillä euron (jota persut vastustavat mutta keskusta ja kokoomus valitettavasti kannattavat) osuutta talouskriisin vauhdittajana ei voi liikaa korostaa.\nTämän pitäisi myös olla itsestään selvyys, mutta voisihan sen sanoa, että mitä "tehostaminen", jota erityisesti oikeistohenkiset kannattavat, todellisuudessa tarkoittaa, eli vallan siirtämistä talouspoliittiselle eliitille. Taloudellinen ja poliittinen eliitti toimii Suomessakin yhteistyössä ja välillä levittävät propagandaa siitä, kuinka tarvitaan "kipeitä toimenpiteitä, jotka eivät koskaan kohdistu itse eliitin edustajiin, vaan köyhiin, työttömiin ja muihin yhteiskunnan huono-osaisiin. Puheet "kipeiden päätösten" tarpeesta ovat siis puhdasta propagandaa - taloususkontoa jossa järki ei näyttele minkäänlaista osaa.\nSuomen taloutta ei voi pelastaa leikkaamalla työttömiltä ja köyhiltä, sillä kun ihmiset kärsivät, niin myös talous kärsii. Suomalaiset eivät esim. halua tehdä samalla palkalla pitempiä päiviä, eivätkä leikata lomiaan, sillä tällaisilla päätöksillä suomalaiset uuvutettaisiin kuoliaiksi. Yhä useammat joutuisivat mainitun kaltaisten leikkausten takia käyttämään enemmän terveydenhoitopalveluja ja täten he kasvattaisivat valtion menoja. Sitten on tietenkin ne kulut, mitä koituisi niistä varmoista mielenosoituksista ja mellakoista mitä tulisi eteen kun hoidetaan taloutta epäoikeudenmukaisesti. Vastaanvakaltaisia esimerkkejä on useita:\nPekka Loikkanen 12.5.2015 18:44\nPatomäki tuus pois sieltä katsomosta, siellä on hallitusneuvottelut menossa, turha sieltä on huudella ! Antakaa nyt hyvät Vasemmistoliiton akateemiset viisastelijat hallitusneuvotteluille ja tulevalle hallitukselle työrauha. Pääasia on että nyt saataisiin talous kuntoon vaikka se tekee kipeetä.\nKansa on näissä vaaleissa sanansa sanonut, konservatiiveille ja oikeistolle tuli selvä kannatus ja pulinat pois. En minäkään kannata kaikka hallitusohjelman asioita, mutta pakko nyt tässä on ottaa lusikka kauniiseen käteen ja antaa tulevalle hallituspolitiikalle työrauha. Vasemmistoliitto edustaa niin pientä osaa kansasta että sille ei pidä antaa paljon painoarvoa.\nJoskus, näin vanhana porvarina, huokaa, voi tulista vanha SKDL takaisin, ne ei ainakaan vastustaisi uusien työpaikkojen luomista.\nArvo Tammela 12.5.2015 18:46\nProfessori Patomäki, kannattaisiko odottaa kaikessa rauhassa hallitusneuvottelujen lopputulos. Sen jälkeen teillä on todella oikeaa tietoa ja voitte sitten rinta rottingilla suoltaa lopputuloksesta joko negatiivistä arvostelua tahi kaikkien lukijoiden yllätykseksi kehujakin!! Mielestäni teidän kaltaisen oppineen miehen pitäisi ymmärtää edes sen verran käytöstapoja.\nSeppo Hildén 12.5.2015 22:14\n"Kokonaistalouden tasolla työttömyys ei johdu ensisijaisesti tai lainkaan siitä, että ulkomaalaiset olisivat tulleet viemään suomalaisten työt."\nJaahas, maailmapolitiikan professori ei näköjään ymmärrä talouspolitiikasta mitään.\nSuomessa on 40 000 virolaista rakennnuksilla töissä, ja saman verran omia rakennusmiehiä työttöminä. Patomäki ei näe että Virosta tulleilla työntekijöillä olisi mitään tekemistä suomalaisten rakennusmiesten työttömyyden kanssa.\nMiten tällaisella päättelykyvyllä pääsee professoriksi? Vai onko Helsingin Yliopisto alkanut jakaa professuureja puoluekirjan mukaan?\nTimo Lustig 13.5.2015 10:19\nPatomäki ei päässyt eduskuntaan. Kansa ei häntä sinne halunnut. Nyt maistuvat pihlajanmarjat pahalta Patomäen suussa. Hyvä häviäjä myöntää tappionsa, eikä hämmennä kattilaa kirjoittamalla puuta heinää ja vääristelemällä hallitusneuvottelijoiden puheita päälaelleen.\nEsa Hoikka 13.5.2015 17:41\nSuomalaiset äänestivät sen takia näin että TE PUNAISET KOMMARIT/VASEMMISTOPUNIKIT HOIDITTE 12 MINISTERILLÄ JA 9 MINISTERIÖLLÄ KAIKKI ASIAT PÄIN PERSETTÄ 2011-2015 Mikkihiiri kataisella oli vain rotan rooli ja jättikin hukkuvan laivan. NYT TE PUNIKIT JATKATTE SAMAA SURKEAA RÄPELLYSTÄ OPPOSITOSSA VALITTAMALLA TAPANNE MUKAAN AINA AJA KAIKESTA.Onneksi aika on ajamassa punaisen vasemmiston ohi ja ne aatteena hiipuvat Itä-ukrainan pelloille. Mutta ei Suomi teitä tarvikkaan. Missään asiassa.\nSauli Aittola 13.5.2015 20:34\n"Kun nyt valtiovarainministeriön 6 miljardia on hyväksytty hallitusneuvottelujen pohjaksi, ja kun sen päälle vielä puhutaan 4 miljardin euron kestävyysvajeesta, on leikkausten kokonaismäärä samaa suuruusluokkaa kuin mitä Stubb esitti viime kesänä. Vaikka oma tuntumani Sipilän linjasta oli tämän suuntainen, kuinka moni äänestäjä todella tiesi, mitä keskusta aikoo tehdä valtaan päästyään?"\nKyllä äänestäjä tiesi, ainakin professoritason miehen olisi tullut tietää. Sipilä on puhunut 8-10 vuoden jaksosta talousoikaisuun. Lisäksi yhteiskuntasopimuksen tavoittelu olisi ollut yksi leikkaustavoitetta pienentävä tekijä. Samoin mahdollinen kasvun viriäminen, joka tosin näyttää aika huonolta lähiaikoina.\nKataisen, Urpilaisen ja vasemmistoliiton+vihreiden aikaansaamaa kurjuutta on jaettava mahdollisimman tasaisesti ja oikeudenmukaisesti. Uskon Sipilän tähän pystyvän elleivät muut tahot sitä kaada. Pitkästä aikaa näyttää että politiikassa on oikeat valinnat tullut tehtyä.\nDaniel Kaartinen 17.5.2015 09:42\nOn jokaisen porvarin, työläisen, yrittäjän ja työttömänkin etu, että Suomen talous saadaan kuntoon leikkaamalla, sillä ylivelkaantuminen olisi haitallista kaikille.\nVasemmisto ei ikinä ajattele pitkän aikavälin ratkaisuja vaan turvautuu helppoihin vaihtoehtoihin kuten elvytykseen. Raha ei kasva puussa eikä kukaan voi elää velaksi.\nJorma Myyryläinen 18.5.2015 14:51\nEikös kvartaalikapitalismissa ole eläneet ihan jotkut muut kuin vasemmisto? Monet taloutemme indikaattorit osoittavat kuinka omistajat ovat pyrkineet kaikilla käytettävissään olevilla keinoilla ulosmittaamaan mahdollisen suuren hyödyn mahdollisimman lyhyellä tähtäyksellä. Innokkaimmat yritykset ovat ottaneet jopa velkaa maksaakseen mahdollisimman suuria osinkoja. Työväenliike on sen sijaan samaan aikaan tyytynyt n.s. maltilliseen palkkapolitiikkaan.\nMatti Villikari 18.5.2015 16:38\nKerro minullekin mitkä taloutemme indikaattorit todistavat, että kapitalistit ovat ahneenpia kuin duunarit?\nTämä on todella ahneutta " Innokkaimmat yritykset ovat ottaneet jopa velkaa maksaakseen mahdollisimman suuria osinkoja"\nOnko Valtiokin ahne kun se ottaa koko ajan lisää lainaa, että voidaan maksaa suuria "osinkoja" (= hyvinvointiyhteiskunnan palveluita ja tulonsiirtoja)?\nJorma Myyryläinen 19.5.2015 08:37 Vastaus kommenttiin #56\nVillikari kysyy esimerkkiä indikaattorista joka kuvaisi kapitalistien ylivertaista ahneutta. Sellaiseksi sopii vaikkapa palkkojen ja pääomatulojen suhde. Se on kehittynyt vuosikymmeniä epäedullisemmaksi palkkatuloja saaville. Se kertoo meille, että kapitalistit eivät ole itse noudattaneet samanlaista malttia palkkamalttista saarnatessaan.\nMitä taas valtion "velka-ahneuteen" tulee niin sillä vain paikkaillaan tuloihin syntynyttä aukkoa kun pääomatulojen verotusta on kevennetty ja omaisuusverotus täysin poistettu ja samaan aikaan on kuitenkin tuettava kansainvälisiä pankkeja.\nHeikki Aukee 19.5.2015 15:58 Vastaus kommenttiin #57\nHyvä muistaa sdp:n olleen kaikkien suurteollisuutta hyödyttäneiden veronkevennysten takana ja samaan aikaan edistänyt pienyrittäjien työllistämisedellytyksen heikentämistä.\nPalkkojen ja pääomatulojen suhde on samanlainen olkiukko kuin valtion menojen ja bkt:n suhde. Yhtä hyvin voidaan alkaa verrata ruokamenojen suhdetta omaan rasvaprosenttiin ja vaatia sen jälkeen ruoan halpuuttamista.\nPalkat eivät ole kilpailussa pääomien kanssa vaan suomalainen työvoima kilpailijamaiden työvoiman kanssa. Miksi ay ei halua tunnustaa tätä. Tietenkin palkka-ahneuden takia. Jo valmiiksi korkeimmilla palkoilla on huonoa vaatia kolmannelta osapuolelta entistäkin enemmän.\nEsa Hoikka 19.5.2015 21:57 Vastaus kommenttiin #57\nNo voi helvetti. Pitääkö omistajan kysyä punakaartivasemmistodemaripelleiltä mitä tekee OMILLA RAHOILLAAN ????\nJorma Myyryläinen 20.5.2015 08:18 Vastaus kommenttiin #64\nHoikka kysyy pitääkö punakaartivasemmistodemaripelleiltä kysyä mitä kapitalisti tekee rahoillaan. Ehkä nyt kuitenkin oli kyse siitä, mitkä ovat kapitalistin rahoja ja mitkä duunarin. Hoikka on siis käyttämässä sellaista joka ei vielä ole omaa eli tulosta ennenkuin sen tuottamisessa käytettyä työtä on maksettu.\nEsa Hoikka 21.5.2015 08:02 Vastaus kommenttiin #66\nNiin että pitäisi maksaa duunarille enemmän ? No tämän takia esim. Nesteen seisokissa on TUHANSIA DUUNAREITA ulkomailta. Porvoosta ei löydt majoitusta mistään tällä hetkellä. Se otetaan joka on halvin. Kalliimmat on kortistossa. Annatko sinä suutarille tippiä ? Tai parturissa ? Hah, tuskin. Te punaiset puhutte yhtä ja teette toista: vrt. Arhinmäen asunto. Punaisilla maailman lyhin muisti:http://www.iltalehti.fi/uutiset/2015051919720227_uu.shtml?fb_action_ids=907483315982781&fb_action_types=og.comments JUURI KUN EU NÄPÄYTTI VIIME VIIKOLLA !!!\nJorma Myyryläinen 21.5.2015 09:02 Vastaus kommenttiin #71\nHoikka kirjoitti: "Niin että pitäisi maksaa duunarille enemmän ?"\nNiinpä, Nykyistä tuottavuutta ei kannattaisi jakaa entistä suuremmassa määrin ja sen kasvua kokonaan vain omistajille. Se on korjattavissa käytännössä vain palkkoja korottamalla esimerkiksi siltä osin kuin ne ovat jääneet tuottavuuden kasvusta jälkeen viime vuosikymmeninä.\nHoikka kirjoitti: "No tämän takia esim. Nesteen seisokissa on TUHANSIA DUUNAREITA ulkomailta. "\nkuinka suurelta osin kyse on siitä, että ydinvoimaloiden huoltamisessa tarvitaan erikoisosaamista jonka omaavat kiertävät voimalasta ja maasta toiseen kun koko ajan ei riitä yhdessä maassa tekemistä?\nEntä kuinka suurelta soin on kyse siitä, että meillä suorastaan kannustetaan työnantajia keinottelemaan työsuhteen ehdoilla haalimalla tänne halvemmalla ulkomaalaista työvoimaa korvaamaan kotimaista. Jos valtiovaltamme, esim. uusi hallitus, muuttaisi käytäntöjä niin, että Suomessa työskentelevillä olisi yhtenäiset työehdot kotimaasta riippumatta täällä työtä tehtäessä niin tuollainen keinottelu ei kannattaisi.\nP.s. En löytänyt linkin takaa Arhinmäen lausunto. Sen sijaan vassuleiden Kontula, Uotila ja Andersson kritisoivat siellä ihan aiheellisesti yksisilmäistä vaihtoehdottomuutta ja oikeisto-demuleiden Urpilainen sitä puolusti.\nHeikki Aukee 19.5.2015 15:47\n"Innokkaimmat yritykset ovat ottaneet jopa velkaa maksaakseen mahdollisimman suuria osinkoja."\nTuohan osoittaa yritysten ottavan osaa yhteisvastuullisesti julkisten palveluiden ja tulonsiirtojen rahoittamiseen. Vaihtoehtona on valtion velan kasvattaminen vieläkin enemmän.\nVelkarahalla maksetut osingot kasvattavat valtion verotuloja ja osingot elvyttävät kulutusta. Ja lisäksi Suomen valtiolle tuloutuu satojen miljoonien osinkotuotot.\nMatti Villikari 19.5.2015 13:10\nMitä mahtaa tarkoittaa se, että "palkkojen ja pääomatulojen suhde on muuttunut epäedullisemmaksi palkkatuloja saaville"?\nTuo indikaattori näyttää sen, että ammattiyhdistysliikkeen edunvalvonnan ansiosta hyvin voiva keskiluokka on ryhtynyt sijoittamaan kulutukselta liikeneviä varojaan osakkeisiin.\nSe ei kelpaa osoittamaan että kapitalistit olisivat ahneempia kuin palkansaajat, koska kysymys on samoista henkilöistä.\nJos taas väität että ne, joilla ei ole ollenkaan pääomatuloja eivät ole ahneita, olet aikalailla harhapoluilla.\nJorma Myyryläinen 19.5.2015 14:04\nTiedot pääomatulojen saajista eivät tue Villikarin väitettä sijoittavasta keskiluokasta. N.s. "kansankapitalismi" on muinainen propagandakupla joka puhkesi jo vuosia sitten.\nJos Villikari halusi ymmärtää kommenttini niin hän ymmärsi, että tuon suhteen muutos on osoitus e.m. ahneudesta, ei pääomatulot sinällään.\nJa tietenkin Villikari ymmärtää mitä palkka- ja pääomatulojen suhde tarkoittaa. Se kun kuvaa sitä kuinka ison osan toisaalta palkat ja toisaalta pääomatulot ovat kaikista tuloista. Niiden muutos taas sitä miten toinen osapuoli on saalistanut enemmän kuin muut. Mutta tämänhän Villikari toki ymmärtää.\nMatti Villikari 19.5.2015 23:21\n"Tietenkin Villikari ymmärtää mitä palkka- ja pääomatulojen suhde tarkoittaa. Se kun kuvaa sitä kuinka ison osan toisaalta palkat ja toisaalta pääomatulot ovat kaikista tuloista."\n"Niiden muutos taas sitä miten toinen osapuoli on saalistanut enemmän kuin muut. Mutta tämänhän Villikari toki ymmärtää."\nEi ymmärrä Villikari sitä mistä toisesta osapuolesta on kysymys eikä sitä, että tämä suhde kuvaisi samalla sitä kuka näitä tuloja saa. (se toinen osapuoli?)\nMyyryläisen talousteorian mukaan on siis kaksi osapuolta, kapitalisti ja duunari. Jos saa pääomatuloa on ahne kapitalisti eikä voi olla samalla palkasaaja. "Kansankapitalismi" (eli se, että duunarilla olisi pääomaatuloa)on Myyryläisen mukaan mahdotonta ja on muinainen propagandakupla.\nSupercellin omistajilla oli Suomen suurimmat pääomatulot\nOnpa siinä ahnetta porukkaa, jotka ovat riistäneet kapitaalinsa duunareitten selkänahasta.\nKateus on kammottava tauti, eikä siihen ole tiettävästi edes keksitty lääkettä.\nJorma Myyryläinen 20.5.2015 08:14\nVillikari kirjoitti: ""Kansankapitalismi" (eli se, että duunarilla olisi pääomaatuloa)on Myyryläisen mukaan mahdotonta ja on muinainen propagandakupla."\nNiin, takavuosina kansankapitalismilla selitettiin takavuosina ratkaistavan yhteiskunnan luokkaongelmat ja tulonjaon ongelmat kun kaikki olisivat kapitalisteja. kehitys kapitalismissamme ei ole kuitenkaan mennyt niin, että pääomatulot jakautuisivat kansankapitalismin lupausten mukaan koko yhteiskuntaa ruokkivasti. Sen sijaan pääomatulot jakautuvat edelleenkin palkkatuloja epäoikeudenmukaisemmin kärjistäen tulonjaon ongelmia ja epäsuhta vain kasvaa.\nMatti Villikari 20.5.2015 12:01\nVäitän, että pääomatulot EIVÄT jakaudu palkkatuloja epäoikeudenmukaisemmin EIKÄ kärjistä tulonjaon ongelmia.\nPääomatuloa saa se, joka saa korkoa pankkitililtään tai on ostanut esim. osakkeita ja saa korkoa sijoittamalleen pääomalle. Tämä lienee selvää?\nPalkkatuloa saa se, joka myy työpanostaan.\nJokainen suomalainen voi siis saada samanaikaisesti sekä pääomatuloa että palkkatuloa. Tulikohan tämä nyt viimein selitettyä riittävän yksinkertaisesti?\nSe jos Matti Meikäläisen pääomatulo kasvaa suhteessa hänen saamaansa palkkatuloon, johtuu esimerkiksi siitä, että Matti on sijoittanut perintörahansa tai palkkatulosta saamiaan liikeneviä varoja esim. pörssiosakkeisiin ja saa osinkoa. Onko tämä kehitys Matille epäoikeudenmukaista?\nMyyryläinen väite, että kansankapitalismi(= useampi kansalainen saa pääomatuloa) olisi kupla ei pidä paikkaansa minkään tilaston mukaan.\nKerro Myyryläinen, miten tämä tulonjako pitäisi sinun mielestäsi hoitaa oikeudenmukaisesti? Voitko kertoa sen lyhyesti?\nJorma Myyryläinen 20.5.2015 13:11\nTilastokeskuksen käsitystä tulonjaosta 2004: http://www.tilastokeskus.fi/til/tvt/2004/tvt_2004_.... Samaten OECD on tuoreemmassa paperissaan samaa mieltä: "Pääomatulot ja ammatinharjoittajien tulot ovat jakautuneet epätasaisesti ja entistä voimakkaammin viime vuosikymmenen aikana. Nämä suuntaukset ovat suurempien tuloerojen suurimpia syitä." (http://www.oecd.org/els/soc/41528322.pdf). Jopa suomen yrittäjien mielestä palkansaajat saavat tuloistaan pääomatuloa vain 6% joten sen verran "kansankapitalismia". Tuossa on mukana johtajien optiotulotkin joten mitä jää tavalliselle duunarille? Eli pääomatulot palkansaajille ovat niin marginaalinen ilmiö, että sillä ei kannata selitellä mitään ja ja se kupla on pohjennut. (http://www.yrittajat.fi/fi-FI/suomenyrittajat/tutk... (huom. yrittäjien kokonaisveroaste linkitetyllä sivulla on kuitenkin laskettu päin p:tä koska siinä menee yrityksen ja yrittäjän tulot sekaisin))\nMatti Villikari 20.5.2015 15:15\nNo joo, onhan se epäoikeudenmukaista jos toiset saavat enemmän pääomatuloa kuin toiset. Mahtaisikohan se johtua siitä, että heillä on enemmän sijoitettua pääomaa? Onko se siis tämän epäkohdan alku ja juuri? Ehkä tämä epäkohta korjaantuu ajan mittaan kun tuo ongelmia aiheuttava pääoma muuttaa muualle.\nTuossa OECD-linkissä todetaan mm.\n"Yhteiskunta, jossa tulot ovat jakautuneet täydellisesti tasan, ei ole suotava. Sellaisten ihmisten tulojen, jotka työskentelevät enemmän tai ovat muita lahjakkaampia, tulee olla suuremmat.\nTodellisuudessa merkityksellistä on mahdollisuuksien samanarvoisuus,\nei tulojen samanarvoisuus."\nMutta odotan vielä ehdotustasi siitä, miten tämä tulojen jakautumisen ongelma pitäisi korjata.\nJorma Myyryläinen 21.5.2015 07:43 Vastaus kommenttiin #69\nVillikari kirjoitti: "No joo, onhan se epäoikeudenmukaista jos toiset saavat enemmän pääomatuloa kuin toiset. Mahtaisikohan se johtua siitä, että heillä on enemmän sijoitettua pääomaa?"\nHohhoijaa, nythän oli kyse pääomatulojen ja palkkatulojen suhteen muuttamisesta pääomatuloille edullisemmmaksi. Siis siitä, että työpalkkoina saadaan entistä pienempi osuus työntuloksista ja pelkällä omistamisella suurempi.\nVillikari lainasi OECD:tä: "Yhteiskunta, jossa tulot ovat jakautuneet täydellisesti tasan, ei ole suotava. "\nJos Villikari luki raporttia yhtään enemmän niin hän olisi huomannut, että OECD ei epäile niin käyneen missään. Se "syyttää" vertailemiaan yhteiskuntai juuri päinvastaisesta.\nVillikari kyseli: "Mutta odotan vielä ehdotustasi siitä, miten tämä tulojen jakautumisen ongelma pitäisi korjata."\nEikö se ole jo käynyt ilmiselväksi? Korjataan suhdetta muuttamalla sitä toiseen suuntaan. Eli omistajat luopuvat ahneudestaan ja ovat aidosti samassa veneessä ja kantavat kortensa kekoon ja mitä niitä kauniita kielikuvia onkaan käytetty m.m. tulevaa hallitusta koottaessa.\nMatti Villikari 22.5.2015 12:44\nNo mutta Myyryläinen "Korjataan suhdetta" on helpommin sanottu kuin tehty.\nEnsinnäkin kuka sitä suhdetta korjaa? Ei ainakaan pääoman myyjä sen paremmin kuin työvoiman myyjäkään. Hallitus / verottaja?\nSinulla ei taida olla minkäänlaista käsitystä markkinatalouden lainalaisuuksista eli miten hinta vaikuttaa markkinoihin.\nPääomakin on hyödyke, jolla on hinta eli korko. Jos sinulla on irtonaista rahaa, sijoittaisitko sen mieluummin 2% korolla vai 6% korolla? Monesti sitä korkoa ei edes tiedä siinä vaiheessa kun ostaa osakkeita ja jos tuotto jää kovin heikoksi, tehdään parempi sijoitus. Tämä on sitä kapitalismin ahneutta.\nJorma Myyryläinen 25.5.2015 08:12\nMinulla on todellakin käsitys markkinatalouden toimimisesta eri vaiheissaan, myös tässä nykyisessä finanssikapitalismin vaiheessa. Se käsitys antaa myös mahdollisuuden tunnistaa keinoja vaikuttaa kapitalismiin.\nKeinoja toki löytyy. Suorin vaikutus on työmarkkinaneuvotteluilla. Jos siellä luovutaan kokonaisuuden kannalta haitallisesta n.s. maltillisesta tulopolitiikasta ja siirrytään joksikin aikaa tuottavuuden nousua suurempiin palkankorotuksiin, e.m. suhde korjaantuu vähitellen.\nMuina keinoina meillä on m.m. omistajien valta, s.o. omistajat edelleenkin päättävät mitä omistuksillaan tekevät. Voimme siis vedota heidän eettiseen mieleensä. Jos heidän moraalinen ethoksensa ei toimi huolimatta pathokseen ja logokseen vetoamisesta niin meillä on käytettävissä verotus. Jos sekään ei toimi niin voimme muuttaa omistussuhteita tuomalla ne demokraattisen valvonnan ja ohjauksen piiriin.\nVillikari tuo esimerkin kapitalismin ahneudesta. Siitä on juuri kyse, tyytykö pelaamaan kahden tai kuuden prosentin koroilla vai vaatiiko 26 tai 36 prosenttia tai vieläkin enemmän tuottoa? Toisaalta finanssibusineksessa vaikuttaa voiton suhdeluvun laskeva tendenssi eli sijoitetun pääoman tuotton suhteellinen pieneneminen jota vastaan kapitalistit toimivat. Pahimpia lieveilmiöitä eli spekulaatioiden luomia kuplia vastaan voisimme alkaa toimia vaikkapa n.s. Tobinin verolla. Sehän kai sopisi uuden hallituksenkin ohjelmaan, haittavero kun on.


Muinainen Suomi - katso viestiketjua - Ratkaisuehdotus lappalaiskiistaan\nNäytä vastaamattomat viestit | Näytä aktiiviset viestiketjut Tänään on 21 Maalis 2019 17:23\n[ 25 viestiä ] Mene sivulle 1, 2 Seuraava\nhttp://jaska.puheenvuoro.uusisuomi.fi/2 ... iskiistaan\nMitä mieltä arvon raati on? Pyrkimyksenä oikeudenmukaisuus kummankin osapuolen osalta. Mutta kuten kiistoissa aina, kumpikaan ei voi saada kaikkea haluamaansa.\n23 Tammi 2017 08:34\nLiittynyt: 14 Huhti 2013 10:12\nRe: Ratkaisuehdotus lappalaiskiistaan\nLuin jutun mutta liekö aamukahvin laihuus syynä etten osaa yksilöidä kirjoitusta heti.Aihetta sivuten saamelaiset ovat syyttäneet yhteiskuntaa väärinkäytöksistä,niitäkin varmaan on mutta ne ovat kohdistuneet pohjoisen ihmisiin yleensä,mutta koltat ovat olleet erityisen huonossa asemassa itsenäisyytemme ensi vuosikymmenellä.Heihin kohdistu aikansa aate virtausten mukaan ajatus että he olisivat alempi rotuisia kuin suomalaiset ja muut saamelaiset, osaksi johtuen heidän uskonnostaan. Walleniusksen ollessa rajavartioston päällikkönä olivat rajaseudun koltat suorastaan lainsuojattomia (Lähemmin Walleniusksen kirjassa ihmismetsästäjiä ja erämiehiä , vuodelta 1933) Muihin saamelaisiin suhtaudutaan vanhoissa kirjallisuudessa hyvinkin tasapuolisesti.\n23 Tammi 2017 10:57\nMinusta olet edelleen hyvin selvillä siitä mistä koko hommassa on kysymys. Harvinaisen selkeästi kirjoitettu. Esityksesi asian ratkaisuksi on myös realistisen oloinen.\n23 Tammi 2017 17:12\nKiitos. Niin paljon pohjoisen väki ja jopa kansanedustajat vaativat tunnustusta lappalaisten asemalle, ettei sitä oikein voi enää jättää huomiotta. Itse yllätyin siitä, miten vähän kannatusta saamelaismääritelmän tiukentaminen sai - itse äänestys oli jostain syystä jäänyt minulta aikoinaan huomaamatta.\n23 Tammi 2017 20:21\nKirjoituksessa olen perustellut, että\n1. lappalaiset eivät ole saamelaisia\n2. lappalaisten ei silti tarvitse olla suomalaisiakaan, vaan he voivat olla aivan oma ryhmänsä\n3. lappalaiset voisivat hakea alkuperäiskansan statusta sekasyntyisyydestään huolimatta\nRatkaisuehdotukseni saamelaiskiistaan on pienimmän haitan vaihtoehto ja kunnioittaa eri ryhmien identiteettiä sekä itsemääräämisoikeutta. Yhtäältä saamelaisia ei pakoteta hyväksymään joukkoonsa ihmisiä, joita he itse eivät pidä saamelaisina; toisaalta lappalaisia ei pakoteta olemaan suomalaisia, eikä heidän alkuperäisyyttään Lapin asukkaina kiistetä.\n11 Touko 2018 22:10\nSussahan on poliitikon ainesta, -tai sitten täytyy olla politiikan ulkopuolella nähdäkseen #ikuisuusongelman poliittisen ratkaisun.\n#Lapinkylä oli (esi)historiallisesti hallintoyksikkö, johon kuuluminen perustui samassa #talvikylässä talvehtimiseen. Viimeinen lapinkylä, Suonikylä l. Suonjel adoptoitiin itsenäisen Suomen hallintokoneiston osaksi talveen 1938 asti. 1939 Suonikylä ei enää kokoontunut perinteiselle #lapinkentälleen, koska sen olivat vallanneet ryssät. Niinpä lapinkylä lakkasi olemasta hallintoyksikkönä.\nNiin tämä #adoptoiminen: Se tapahtui niin että #siitakokouksen puheenjohtajaksi tuli Petsamon nimismies, -sinne tunturiin mäkäröitä ruokkimaan. Vallesmanni johti kokouksen ja piti pöytäkirjan. Näin varmistettiin se, että instituutio, lapinkylä, jota Suomen lainsäädäntö ei lainkaan tuntenut mutta joka teki jäsentensä t. asukkaidensa elämää ja omaisuutta koskevia päätöksiä, oli viranomaiskontrollissa. En tiiä, tiedettiinkö Helsingissä mitä Petsamon nimismies puuhaili.\nSuonjelin tapauksessa valtio ei luovuttanut omaa valtaansa rinnakkaiselle elimelle, vaan hyväksyi esivaltiollisen tapakulttuurisen itsehallinnon, koskien etnistä ryhmää, johon kuului parisenkymmentä perhettä, -ja otti sen pehmeästi kontrolliin.\nOikeusvaltio ei voi sallia mitään "korpikäräjiä", joissa noudatetaan omia sukupolvien-takaisia sääntöjä, joista lainsäätäjät Arkadianmäellä eivät tiiä sitten yhtikäs mitään. Petsamossa oltiin onneksi joustavia, mistä tykkäsivät sekä koltat että mäkärät.\nToi oli historian kertaus. Nyt meillä on Lapissa tunturisaamelaisia, joilla omaa kieltä on puhuttu perheissä ainakin isovanhempien aikana, ja näitä Ruotsille 1600-luvulla #lapinveroa (kollektiivinen veronkantotapa) maksaneiden pakkosuomalaistettuja jälkeläisiä, jotka ei tykkää Saamelaiskäräjistä ollenkaan.\nTää näyttää sillai umpikujalta, joten Jaskan ehdottama malli vois olla ulospääsy, -ilman että jää kelleen mitään hampaankoloon.\n13 Touko 2018 10:37\nHyvä kirjoitus. Taidat olla ainoa tieteilijä, joka oikeasti ymmärtää mistä on kysymys. Ei asiaa kyllä ymmärrä nekään, jotka näihin kiistoihin osallistuvat, ml Maijala, joka on kyllä toki jyvällä. Mutta ryhmien ero, jonka tuot edellä esille on hänelläkin jäänyt näkemättä.\n14 Touko 2018 21:28\nYllättävää, miten osapuolet ja ulkopuoliset (kuten minäkin aiemmin) ovat olleet mustavalkoisen vastakkainasettelun "saamelainen vai suomalainen" vanki. Toivottavasti tämä kolmas vaihtoehto näyttäisi osallisillekin tien kohti riidatonta ratkaisua.\nVielä pitää jännittää, kumpi osapuoli ensin nousee pois poterostaan ja ottaa askeleen kohti sovintoa. Pitkittyneen riidan jälkeen se vaatii aika paljon.\n15 Touko 2018 21:39\nOikeusvaltio ei voi sallia mitään "korpikäräjiä", joissa noudatetaan omia sukupolvien-takaisia sääntöjä, joista lainsäätäjät Arkadianmäellä eivät tiiä sitten yhtikäs mitään.\nAinakin yksi tällainen instanssi kuitenkin Suomesta löytyy, Kallankarien karikokous.\nJaskan ehdotusta koskien: jos rajanveto saamelaisen ja 'uuslappalaisen' välille on joskus vaikeaa, niin kuinka hankalaa on sitten vetää rajaa uuslappalaisten ja muun peräpohjolaisen maalaisväestön välille? Tietenkin tämä voidaan delegoida ryhmälle itselleen (ja tietysti pitäiskin) mutta jos ryhmään kuulumisesta tulee jotain konkreettisia etuja (esim. ylimääräisiä nautintaoikeuksia) niin tuloksena on samanlaisia oikeusprosesseja kuin mitä nykyään saamelaismääritelmän rajatapausten kanssa.\nSinänsä saamelaisten ja (uus)lappalaisten kohtelu eri ryhmänä ei ole uusi ajatus, Kitti-Jounihan on jo pitkään puhunut tämän suuntaisia. Itseäni risoo siinä ainakin se että historiallisesti, Suomessa ei ole koskaan ollut etnistä ryhmää joka olisi kutsunut itseään 'lappalaisiksi'.\nTällainen esitys kyllä antaisi uutta puhtia niille torniojokilaaksolaisille jotka ovat alkaneet kutsumaan itseään kveeneiksi ja sitä myöten alueen alkuperäiskansaksi.\n20 Kesä 2018 23:25\nJaskan ehdotusta koskien: jos rajanveto saamelaisen ja 'uuslappalaisen' välille on joskus vaikeaa, niin kuinka hankalaa on sitten vetää rajaa uuslappalaisten ja muun peräpohjolaisen maalaisväestön välille?\nTässä on se jännä ilmiö, että etninen raja on jyrkkä vain toiseen suuntaan: kielisaamelaiset eivät missään nimessä koe suomenkielistyneitä naapureitaan saamelaisiksi, vaikka nämä itse niin kokisivat.\nLappalaisryhmä taas olisi avoin kaikille niille, joilla on esivanhempia lapinkylien vanhoista suvuista. Mikä tahansa muu kriteeri olisi mielivaltainen: etnisyys kun ei voi määräytyä pelkästään elinkeinojen tuttuuden tms. perusteella. Siksi potentiaalinen lukumäärä onkin 100 000 suuruusluokkaa. Ja ilmiö epäilemättä kasvaa ja leviää, kun paikallisväestön unohdettu historia leviää laajempaan tietoisuuteen.\nTietenkin tämä voidaan delegoida ryhmälle itselleen (ja tietysti pitäiskin) mutta jos ryhmään kuulumisesta tulee jotain konkreettisia etuja (esim. ylimääräisiä nautintaoikeuksia) niin tuloksena on samanlaisia oikeusprosesseja kuin mitä nykyään saamelaismääritelmän rajatapausten kanssa.\nRiskinä tosiaan olisi KHO:n ylikuormittuminen. Toisaalta voisi räätälöidä mallin, jossa paikallisuus myös ilman tiettyä etnistä identiteettiryhmää toisi kyseiset oikeudet.\nKielenvaihdon yhteydessä näin on kyllä varmaankin ollut: ne, jotka olivat aiemmin saameksi saamelaisia, olivat sen jälkeen suomeksi lappalaisia. Vanhemmat polvet käyttävät yleisesti vielä sanaa lappalainen merkityksessä 'saamelainen', ja sikäli kuin he identifioituvat saamelaisiksi, kyseessä on endonyymi.\nJuridisesti taas tärkeää on, että lappalainen on selvästi erillinen nimitys eikä sekoitu saamelainen-nimitykseen.\n21 Kesä 2018 11:35\nPukkaa tätä ajatustasi esille metsälappalaispäivillä. Kunhan vielä metsälappalasiset jättäisivät nykysaamelaisten vaatetuksen ym rauhaan ja kehittäisivät omansa omista perinteisistä kapineistaan. Vanhat arkivaatteet eivät käsittääkseni ole Kemin Lapin alueella koskaan kehittyneet pyhätamineiksi ja siksi varsinkin toisen alueen pyhien kamppeiden käyttö on vähän kornia. Reuna-alueilla on eri asia, mutta siellä kysymys on enemmän siitä, kuuluuko henkilö varsinaisiin saamelaisiin vai ei.\n04 Heinä 2018 08:12\nEn osaa sanoa noista vaatteista, kun näkee ristiriitaista kommentointia. Mutta ehkä jotain selvenee niidenkin osalta.\nEpävirallisissa yhteyksissä varmasti kerron ehdotuksestani, jos/kun aihe tulee pintaan. Esitelmän pidän kuitenkin puhtaasti kielellisenä.\n04 Heinä 2018 13:28\nEn itse ole oikeastaan nähnyt vaatetuksen suhteen ristiriitaisia kommentteja. Minusta on kiistatonta, että koko Lapissa on käytetty varsin yleisesti saman tyyppistä vaatetusta nutukkaineen, umpitakkeineeen, peskeineen jne. Mutta vain nykyisillä saamelaisilla osasta näistä vaatteista kehkeytyi pyhävaatteita.\nOn varsin hyvin ymmärrettävää, että saamelaiset eivät pidä siitä, että muut käyttävät heidän pyhiä vaatteitaan. Heille on kehittynyt vaatteisiin omat merkkinsä, siitä kuka niitä kantaa. Karkeimmillaan esim naisten vaatekappale saattaa olla miehen päällä. Tämä siis puhuttaessa pyhävaatteeista joilla on jokaiselle kantajalleen henkilökohtainen sisältö. Siis eri asia kuin pyhäpuku suomalaiselle.\nEhkä neutraali, yhteistyössä tehty vastaava kokonaisuus voisi saada myös saamelaisten hyväksynnän. Asu olisi mietitty niin, että mallia on käytetty muulla Lapissa, eikä siinä ole sellaisia tunnusmerkkejä jotka jo ovat jollain saamelaissuvulla käytössä.\n04 Heinä 2018 14:07\nEhkä neutraali, yhteistyössä tehty vastaava kokonaisuus voisi saada myös saamelaisten hyväksynnän. Asu olisi mietitty niin, että mallia on käytetty muulla Lapissa, eikä siinä ole sellaisia tunnusmerkkejä jotka jo ovat jollain\nKäsittääkseni nuo lapinpuvut yleensä perustuvatkin paikallisiin kuoseihin, eikä niihin pöllitä oikeiden saamelaisten kuoseja. Ainakin metsälappalaispäivillä otetuissa valokuvissa kerrotaan näin.\n04 Heinä 2018 16:15\nMikään alan ekspertti en ole mutta:\nHyvin epätodennäköistä että nuo kuvissa näkyvät koristeelliset asut perustuisivat millään muotoa vanhoihin metsäsaamelaisten kansan- tai juhlapukuihin, ehkä joitain yksittäisiä elementtejä (kengät, paulat yms) lukuunottamatta. Syy on ajallinen - metsäsaamelaiset katosivat Suomessa etnisenä ryhmänä 1800-luvun aikana. Saamenpuku on muotoutunut nykyasuunsa tuon jälkeen. Tältä näytti Koutokeinon saamelainen joskus v. 1880:\nKuvassa muuten Koutokeinon vanha kapinallinen Lars Hætta. Anyhoo, tuona ajankohtana Suomessa ei enää ollut 'lainmukaisia' metsäsaamelaisia, ja korkeintaan muutama vanha ihminen osasi keminsaamea. Hekään tuskin tästä rumpua löivät eivätkä varmasti pitäneet mitään saamelaista kansanpukua. Tuokin puku on jo selvästi kehittynyt siitä millaisia vaatteita saamelaiset pitivät vuosisadan alussa.\nKuitenkin on olemassa autenttisia lapinpukuja vanhoilta metsäsaamelaisalueilta, taisi olla niinkin kaukaa kuin Kuusamosta. Joitakin on säilynytkin. Nämä ovat ns. raitiolappalaisten, eli Enontekiöltä/Koutokeinosta/Jukkasjärveltä tms. alueelle myöhemmin muuttaneiden pohjoissaamelaisten pukuja. En tiedä ovatko nuo 'metsälappalaisten' puvut sitten näihin malleihin pohjautuvia?\nSivumennen sanoen, ei nuo saamenpuvun kuosit ole mitään kiveen hakattuja, saamelaiset lainailevat niitä itsekin muilta alueilta. Ja esim. koltillahan ei ole säilynyt perinteistä kansanpukua vaan he ovat pitäneet samanlaisia vaatteita kuin venäläiset ja karjalaiset. Nykyiset kolttapuvut lainaavat paljon muiden saamelaisten asusteista.\n04 Heinä 2018 17:27\nNiin, mitä ristiriitaa Jaska olit havainnut? TTJ tuossa selvensi syyn miksei muualla juhlapuvuksi asti yltänyt. Esimerkiksi Maijalan ukolla vaikuttaa olevan päällään Vuotson asu, vaikka mies on käsittääkseni Saijalta. No en tosin tiedä hänen sukujuuriaan, ehkä ne tulevat Rieston seuduilta. No pointti kuitenkin on, että osalla metsälappalaisia on toisinaan päällään nykysaamelaisten pyhäpuku, esim Tuomas Keskitalo. Hän taas ilmeisesti onkin sitä mieltä, että hän on sukujuuriltaan saamelainen, mutta häntä ei joukkoon kelpuuteta.\nNo joka tapauksessa yhtenäistä keminlappalaista asua ei ole ja siitäkin osin johtuu, että saamelaisten asuja käytetään väärin. Asusta ei ole koskaan tullut mitenkään juhlavaa tai pyhää Kemin Lapissa kuten TTJ selitti. Silti niiden asujen edeltäjiä käytettiin koko Lapissa. Nämä TTJ:n mainitsemat raitiot levittivät myös porosanaston Suomussalmea myöten. Asut olivat kuitenkin samankaltaisia kautta Lapin, ilman raitioitakin, pelkästään jo raaka- aineiden pakottamana.\n04 Heinä 2018 18:36\nNiin, mitä ristiriitaa Jaska olit havainnut? TTJ tuossa selvensi syyn miksei muualla juhlapuvuksi asti yltänyt.\nNiin, ei yltänyt pyhäpuvuksi 1800-luvulla. Ei kai niin ole kukaan väittänytkään? Nykyiset juhla/kansallispuvut perustuvat silti väitetysti sukujen vanhoihin vaatteisiin.\nEsimerkiksi Maijalan ukolla vaikuttaa olevan päällään Vuotson asu, vaikka mies on käsittääkseni Saijalta. No en tosin tiedä hänen sukujuuriaan, ehkä ne tulevat Rieston seuduilta.\nNiin, toivottavasti ihmiset eivät käytä vieraiden sukujen pukuja.\n05 Heinä 2018 06:03\nOk, minusta heillä ei ole mitään virallista asua. Asut joita on esitelty ovat niitä käyttövaatteita sadan vuoden takaa. En usko, että ne ovat olleet suvuttain jotenkin erilaisia, enkä minä näe mitään ristiriitaa tässä vaatetus asiassa.\n05 Heinä 2018 10:11\nJos jokin on ollut Lapille yhteistä, ei kai sitä noin vain voi omia, jos se muillakin on ollut katkeamatta käytössä. Tässä tapauksessa siis tarkoitan yleistä materiaalien käyttöä ja vaatemalleja...\nItsekin, kun kuulun Kuusamon Kitkan Sarvi / Aikian jälkeläispolviin, olen kiinnostunut aiheesta. Tällä myöhäisheränneellä metsälappalaisporukalla on vähän samanlainen tarve kulttuurin rippeiden keruuseen kuin vaikkapa metsäsuomalaisilla Ruotsissa tai Amerikan intiaaniheimojen amerikkalaistuneilla jälkeläisillä. Omaahan siinä vain yritetään elvyttää eikä astua muiden varpaille..\nKun kerran jopa Koltat ovat lainanneet ja tehneet uutta, miksei se olisi muillekin mahdollista, kunhan ei tee täysin samanlaista. Ne, joilla on suvuissaan puku säilynyt ovat minusta oikeutettuja sitä käyttämään, olipa kuvio tai väri mikä tahansa... Tällaisen puvun käyttäminen tai käyttämättä jättäminen ei kuulu muille. Se on omaa perintöä...\nKeminsaamelaisista kertoo muun muassa Turun akatemian professori Mikael Wexionius teoksessaan Epitome descriptionis Sueciae, Gothiae, Fenningiae et subjectorum provinciarum vuodelta 1650. Hänen mukaansa he olivat kääntyneet kristinuskoon noin 20 vuotta aiemmin eli noin vuonna 1630. He asuivat kahdeksankulmaisissa kodissa, joiden keskellä oli nuotio. He käyttivät narulla kiristettäviä kenkiä, poronnahkaisia vaatteita ja sekä miehet että naiset sen päällä pitkää sinistä tai valkoista vaippaa ”rutenien” tapaan. He ovat tehneet myös tinalankakirjontaa sekä metallisia koristevöitä. Poroja he ovat käyttäneet sekä vetojuhtina että ravinnoksi. Heillä on myös ollut koiria. Keminsaamelaiset eivät käyttäneet väkijuomia. He eivät suvainneet aviorikoksia eivätkä haureutta, ja rankaisivat niistä oman käden oikeudella. Varastaminen oli heille tuntematon käsite. Vieraita, ainakin pappeja, he kestitsivät ja ajeluttivat mielellään.\nJos minä teettäisin keminlappalaisille puvun, olisi se tuon kuvauksen mukainen. Poronnahkaisia vaatteita, jonka päällä sininen tai valkoinen vaippa rutenien tapaan.. Tinalankakirjontaa ja metallisia koristevöitä.. Paikallisten kuvioiden mukaan. Tyyli on vapaa, sillä jos ei ole säilynyt mallia niin uutta vain pukkaamaan.\nhttps://i.pinimg.com/originals/9e/05/56 ... 582dfa.jpg\nhttp://www.tresbohemes.com/wp-content/u ... thenia.jpg\nKuvia kaikenlaisista lappalaisista\nhttps://cwfp.biz/items/exhibits/dsc_0/1 ... ns_top.jpg\nhttp://www.antiquemapsandprints.com/ekm ... 8487-p.jpg\nhttps://i.pinimg.com/236x/27/78/e1/2778 ... -stuff.jpg\nhttps://qz.com/wp-content/uploads/2016/ ... all&w=1200\nhttps://3.bp.blogspot.com/-pC0qmx4aXQ0/ ... ized-8.jpg\nhttps://www.google.fi/url?sa=t&rct=j&q= ... FiDKKz-uZv\n05 Heinä 2018 12:09\nKomppaan edellistä kommenttia suurimmalta osin.\nMetsälappalaisasialla on useita juuria, yksi ehkä edellä kuvaamiesi esimerkkien mukainen. Osa alueen ihmisistä kokee olevansa eri väkeä kuin eteläsuomalaiset, mutta eivät tunne itseään saamelaisiksikaan. Yksi on oikeudellinen. Tietyin paikoin ihmisiä närästää se, että alueelle myöhemmin tulleet alkuperäiskansan edustajat, statuksestaan huolimatta eivät ole sen alueen alkuperäisiä asukkaita. Tarkoitan Vuotson, Purnumukan ja Kutturan seutuja. Näiden seutujen nautinta on ollut alunperin lähinnä Inarilaisilla ja Sompiolaisilla.\nToinen oikeudellinen asia on valtionmaiden nautinta ja valtion oikeus niiden hallintaan, jonka myös ainakin osa valveutuneimmista metsälappalaisista tai muuten alueella itsensä alkuperäiseksi tuntevat kyseenalaistavat.\nEnkä oikeastaan puhuisi kulttuurin rippeistä metsäsaamelaisten yhteydessä. Jos kyse on vain rippeistä, niin sitten asia on samoin myös saamelaisilla vai miten yleinen elämänmeno eroaa esimerkiksi vaikkapa Savukoskella ja Enontekiöllä?\nMinusta suomalaiseksi ymmärretty kulttuuri on monilta osin perintöä vanhoilta ajoilta, kovasti on suomalaistuttu tai eurooppalaistuttu, mutta ei sen enempää kuin saamelaisetkaan, kieltä lukuunottamatta.\n05 Heinä 2018 13:38


Hus: Helsingin toisen synnytyssairaalan sulkeminen ei ollut virhe – "Synnyttäjiä voidaan lähettää tarvittaessa vaikka Turkuun" | Helsingin Uutiset\nNaistenklinikalla viime sunnuntaina tapahtuneen tulipalon vuoksi synnyttäjiä jouduttiin siirtämään Husin muihin synnytyssairaaloihin.\nSynnyttäjien asema on turvattu hyvin jatkossakin, vaikka Naistenklinikalla sattuisi viime sunnuntaista tulipaloa paljon suurempikin kriisitilanne.\nNäin vakuuttaa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) naistentautien ja synnytysten toimialajohtaja Seppo Heinonen.\n– Meillä on kaikkiin mahdollisiin tilanteisiin jonkunlainen väistösuunnitelma olemassa. Hätätilanteessa vaikka tavallista osastotilaakin voidaan muuttaa synnytyssaliksi. Näin tapahtui Espoossa, jossa synnytyssalit tehtiin vuodeosaston tiloihin. Teknisesti synnytyssali ei ole kovin vaativaa tilaa.\n– Naistenklinikan neljännessä kerroksessa on parhaillaankin muutama synnytyssali, jotka on tehty tavallisen osaston tiloihin.\nNaistenklinikan lähimmät Husin synnytyssaliksi muutettavat väistötilat löytyvät Heinosen mukaan Meilahden alueelta.\nEntä oliko virhe sulkea Helsingin toinen synnytyssairaala eli Kätilöopisto vuonna 2017?\n– Ei tämä (Naistenklinikan palo) siihen liity. Kätilöopistolla oli pakkotilanne edessä. Sen toiminta oli myös hieman toisentyyppistä kuin Naistenklinikan, Heinonen sanoo ja viittaa muun muassa keskoshoitoon.\nKätilöopisto suljettiin laajojen sisäilmaongelmien vuoksi.\nHeinonen muistuttaa, että Husilla on alueellaan edelleen neljä synnytyssairaalaa: Naistenklinikka sekä synnytyssairaalat Espoon Jorvissa, Hyvinkäällä ja Lohjalla.\n– Ja jos omalta alueelta tilaa ei löydy, käytetään ulkopuolisia. Synnyttäjiä voidaan lähettää vaikka Kotkaan, Hämeenlinnaan, Turkuun tai Tampereelle. Lähetetäänhän Tukholmastakin synnyttäjiä Tyksiin. Tapaukset katsotaan aina tilanteen mukaan.\nNaistenklinikka on erikoistunut vaikeisiin synnytyksiin ja muun muassa keskosten hoitoon.\nKeskospotilaat kuuluvat hallinnollisesti lastentautien toimialaan. Sillä puolestaan on omat väistösuunnitelmansa. Keskoshoito hoidettaisiin samoin periaattein kuin synnytykset: omat väistötilat, alueen muut sairaalat ja tarvittaessa muiden sairaanhoitopiirien sairaalat.\nNaistenklinikalla syntyy vuosittain noin 9 000 Husin sairaala-alueen lapsista. Husin sairaaloissa syntyy hieman alle 16 000 lasta vuodessa.\nHeinosen mukaan yhteiskunta ei voi ylläpitää tyhjiä tiloja.\n– Se on sama kuin jos Helsinki-Vantaan lentoasema tuhoutuisi ja kentälle pitäisi hoitaa väistötila. Ei sellaisia ole valmiina.\nViime viikon sunnuntai-iltana Naistenklinikan jätehuoneessa syttyi tulipalo, jonka seurauksena potilaita jouduttiin ohjaamaan toisiin sairaaloihin. Naistenklinikan synnytys- ja leikkaustoiminnat palautuvat normaaleiksi tiistaiaamuna.\nPalolla oli vaikutuksia yhteensä noin 80 potilaaseen.\nNaistenklinikalla palataan normaalitoimintaan huomenna – "Tiloissa on jonkin verran savun hajua, mutta perusteet poikkeusjärjestelyille ovat poistuneet"12.8.2019 21.00\nNaistenklinikan tulipalosta uutta tietoa: Useita osastoja pois käytöstä, lähes 70 perhettä evakuoitiin – "Turvaamme kiireellisen hoidon"12.8.2019 10.05\nPoliisi selvittää Naistenklinikan tulipalon syttymissyytä – aiheutti sunnuntai-iltana potilaiden evakuoinnin muihin sairaaloihin12.8.2019 09.29\nKas kun ei Kiinaan.\nrele 16.8.2019 20.00


Countly Analytics mobiilisovellusten kehittäjille | Martech Zone\nCountly Analytics mobiilisovellusten kehittäjille\nTorstai, lokakuu 18, 2012 Douglas Karr\nJos olet mobiilisovellusten kehittäjä tai yritykselläsi on useita perinteisiä mobiilisovelluksia Analytics ei aivan leikkaa sitä. Latauskäyttäytyminen, myymälän suorituskyky ja käyttökäyttäytyminen ovat avaintietoja, joiden avulla voit lisätä merkittävästi myyntiä tai latauksia sekä käyttäjien vuorovaikutusta. Ihmiset ovat odottaneet erilaista kokemusta ollessaan vuorovaikutuksessa mobiililaitteella… ja Analytics voi auttaa sinua löytämään mahdollisuuksia.\nLaskeasti on Analytics-alusta, joka on keskittynyt yksinomaan mobiilisovellusten kehittäjiin.\nCountly tarjoaa runsaan valikoiman ominaisuuksia ja etuja:\nkoontinäyttöön. - Kun avaat kojelaudan, hämmästyt siitä, kuinka helppoa on seurata tietojasi upealla grafiikalla. Countly-kojelauta näyttää kaiken kerralla tyylikkäästi. Sinun ei tarvitse kaivaa useita sivuja löytääksesi tarvitsemasi tiedot. Seuraa rajoittamatonta määrää sovelluksia Countly-sovelluksella ja vaihda sovellusten, pelien ja e-kirjojen välillä helposti.\nKäyttäjän käyttäytyminen - Seuraa sovelluksen sisäistä ostostasi Countlyn mukautetulla tapahtumajärjestelmällä. Seuraa asiakkaasi käyttäytymistä ja turhautumisen syitä sitoutumisen ja uskollisuuden lisäämiseksi. Tarkkaile pelaajiasi tarkkaan varmistaaksesi menestyksen ja maksimoidaksesi online-pelitulosi.\nRakenna parempia sovelluksia - Countly auttaa sinua mittaamaan ja arvioimaan mobiilisovellusten sitoutumista ja käyttöönottoa, mikä mahdollistaa mobiilisisällön optimoinnin. Ihmisarvoiset grafiikat osoittavat, missä piikki esiintyy, mikä antaa mahdollisuuden syventää itse ongelmaa kampanjan optimoimiseksi. Countly tukee maailman johtavia älypuhelimia, iOS ja Android, ja haluaa lisätä lisää tähän luetteloon.\nRaportit - Countly tarjoaa upeita raportteja, mukaan lukien kaaviot ja taulukot, jotka osoittavat sovelluksesi suoriutumisen tietyllä ajanjaksolla. Sähköisten raporttien tuottaminen ei ole koskaan ollut näin helppoa Countlyn vaikuttavan raporttigeneraattorin ansiosta. Voit lisätä tai poistaa sivuja raporttigeneraattorimme kautta ja valita kullakin sivulla näytettävän kaavion tyypin.\nMobiili käyttö - Älä koskaan unohda arvokkaita oivalluksia sovelluksistasi, olitpa kokouksessa, tiellä tai vain poissa työpöydältäsi. Laskevat mobiilisovellukset tarjoavat erittäin optimoituja käytettävyys- ja visualisointiominaisuuksia. Tarkista selaimen avulla kaikki sovellustilastot. Käytä sovellustilastojasi mistä tahansa ja milloin tahansa. Muuta vapaa-aika tuottavaksi hetkeksi.\nTunnisteet: laskeamobiilianalytiikkamobiilisovelluksenmobiilisovellusten analytiikkamobiilisovellusten kehittäjätmobiilisovellusmobiilisovellusten analytiikkamobiilisovellukset\nSosiaalinen media ja naishygieniatuotteet\nTellagence: Sosiaalisen markkinoinnin älykkyys


Näkökulma: Hallitus kuin pilkkiporukka jäälautalla - Kuka hyppää ensin?\nNäkökulma: Hallitus kuin pilkkiporukka jäälautalla\nKuka hyppää ensin?\nTiistai 30.4.2013 klo 20.00\nProfiilin nosto repii hallitusta. Hallitus on kuin sulavalle jäälautalle joutunut pilkkiporukka. Kuka hyppää ensin, kysyy Timo Hakkarainen.\nKokoomuksen 2008 kuntavaaleista saakka jatkunut asema suurimpana puolueena on pian ohi, mikäli Taloustutkimuksen tuoreesta mielipidemittauksesta tällaisen johtopäätöksen uskaltaa vetää. Puolueen kannatuksen laskeva trendi on ollut nähtävissä jo kuukausia. Eduskunnan kokoomuslaisissa kuppilapuheissa on lähinnä arvuuteltu, milloin kannatusprosentti alkaa ykkösellä ja milloin suurimman puolueen menetetään.\nSDP:n kannatus ylsi vielä 2003 vaaleissa 23,8 prosenttiin, mutta on siitä lähtien kymmenen vuotta liukunut alamäkeä. Puolueen pitkässä historiassa eduskuntavaalikannatus on vain kahdesti ollut 20 prosentin kipurajan alapuolella: puoluehajaannuksen aikaan 1962 (19,5 %) ja viime vaaleissa 2011 (19,1 %). Nyt ollaan mittausten mukaan 16,2 prosentissa, mikä lienee "all time low".\nKatastrofaaliset kannatusluvut herättänevät hallituspuolueet. "Tarttis tehdä jotain", kuten Mauno Koivisto sanoisi. Oman profiilin nostamisessa on kuitenkin se vaara, että "sekametelihallitusta" koossa pitävä heikko liisteri pettää.\nPost-kekkoslaisella kaudella hallitukset ovat yleensä istuneet koko vaalikauden. Nyt sisäiset paineet saattavat hyvinkin kasvaa liian suuriksi.\nIrtiotoista on alkanut näkyä merkkejä. Esimerkiksi Vasemmistoliiton varapuheenjohtaja ja puolueen kuntapolitiikan vastaava Risto Kalliorinne on sanoutunut irti hallituksen kunta- ja sote-linjauksista ja vaatii hallitusohjelmaa uusiksi. Vihreiden ex-puheenjohtaja ja ex-työministeri Anni Sinnemäki toteaa, että hallituksen tärkeimpiin ohjelmiin kuuluva nuorisotakuukin on epäonnistunut surkeasti. Lisää sisäistä vääntöä tullaan varmasti näkemään loppukesällä, kun kehysriihen linjauksia aletaan muotoilla budjettilaeiksi.\nTaloustilanteen käännös kohti valoisampia aikoja antaa aina vain odotuttaa itseään. Tuo hetki pakenee kuin kangastus, ja tämäkin vuosi on jo menetetty.\nHallituspuolueet uhkaavat jäädä kuin pilkkiporukka sulavalle ja kohti ulappaa ajelehtivalle jäälautalle. Kestääkö niillä hermo odottaa seuraavia eduskuntavaaleja, vai alkaako käydä kato? Kuka hyppää ensin ja lähtee uimaan hyisessä vedessä kohti rantaa?