KHO:2016:216 - Korkein hallinto-oikeus\nEtusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2016:216\nYhdenvertaisuuslaki – Syrjintä – Pankkipalvelut – Verkkopalvelutunnukset – Ensitunnistaminen – Henkilöllisyyden todentaminen – Ajokortti – Vaihdettu ajokortti – Passi – Vahva sähköinen tunnistaminen – Tunnistusväline – Tunnistuspalvelu\nPankki tunnistuspalvelun tarjoajana ei ollut verkkopalvelutunnuksia haettaessa hyväksynyt ensitunnistamisessa Suomessa asuvan ja suomalaisen henkilötunnuksen omaavan Venäjän kansalaisen henkilöllisyyden todentamiseen Venäjän viranomaisen myöntämää passia eikä ajokorttia, jonka Suomen poliisiviranomainen oli vaihtanut venäläisestä ajokortista suomalaiseksi. Syrjintälautakunta oli katsonut, ettei pankki ollut menetellyt asiassa yhdenvertaisuuslain vastaisesti. Hallinto-oikeus oli hylännyt A:n valituksen syrjintälautakunnan päätöksestä.\nKorkein hallinto-oikeus katsoi, että pankilla ei ollut ollut velvollisuutta hyväksyä ensitunnistamisessa muita kuin vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä allekirjoituksista annetussa laissa (tunnistuslaki) mainitut Euroopan talousalueen valtion, Sveitsin tai San Marinon viranomaisen myöntämät passit tai henkilökortit. Pankki oli voinut tunnistamisperiaatteissaan määritellä ne muut valtiot, joiden viranomaisten myöntämät passit se hyväksyy.\nTunnistuspalvelun tarjoaja voi tunnistuslain mukaan halutessaan käyttää ensitunnistamisessa myös Euroopan talousalueen valtion viranomaisen 1.10.1990 jälkeen myöntämää voimassa olevaa ajokorttia. Tunnistuspalvelun tarjoajalla on tunnistuslain ja sen esitöiden mukaan oikeus niin halutessaan valita ne valtiot, joiden viranomaisten myöntämät ajokortit se katsoo voivansa hyväksyä.\nPankki oli tunnistamisperiaatteissaan hyväksynyt henkilöllisyyden todentamisasiakirjaksi Suomen poliisin 1.10.1990 jälkeen Suomen kansalaiselle myöntämän ajokortin, mutta ei ulkomaista ajokorttia eikä Suomen poliisin ulkomaalaiselle henkilölle vaihtamaa ajokorttia.\nKorkein hallinto-oikeus katsoi, että pankki oli voinut tunnistusperiaatteidensa mukaisesti olla hyväksymättä Suomen poliisiviranomaisen A:lle vaihtamaa ajokorttia henkilöllisyyden todentamisasiakirjaksi.\nPankki ei siten ollut menetellyt yhdenvertaisuuslain vastaisesti, eikä pankin menettelyä ja tunnistusperiaatteita pidetty A:n kannalta myöskään kohtuuttomina, sillä A:lla oli ollut mahdollisuus saada verkkopalvelutunnukset joko hankkimalla tunnistuslain 17 §:n 1 momentissa tarkoitettu ensitunnistamiseen kelpaava henkilökortti tai vaihtoehtoisesti antamalla poliisin suorittaa ensitunnistaminen mainitun pykälän 4 momentin mukaisesti.\nSuomen perustuslaki 6 § 2 momentti\nYhdenvertaisuuslaki (21/2004) 1 §, 2 § 2 momentti 4 kohta (84/2009), 6 § 1 momentti sekä 2 momentti 1 ja 2 kohta, 11 § 2 momentti, 13 § 1 momentti 2 kohta, 15 § 1 momentti ja 17 §\nLaki yhdenvertaisuutta koskevan lainsäädännön voimaanpanosta (1347/2014) 6 § 1 momentti\nLaki vähemmistövaltuutetusta ja syrjintälautakunnasta (660/2001) 7 c § (22/2004)\nLaki vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä allekirjoituksista (617/2009) 1 §, 2 § 1 ja 2 kohta sekä 4–6 kohta, 14 § 1 ja 4 momentti sekä 17 § 1 ja 4 momentti\nLaki luottolaitostoiminnasta (121/2007) 145 § 1–4 momentti\nLaki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä (503/2008) 7 § 1 momentti 1 ja 5 kohta sekä 4 momentti\nTurun hallinto-oikeus 25.9.2014 nro 14/0537/2\nA on 25.7.2013 syrjintälautakunnalle lähettämässään hakemuksessa ilmoittanut, että Turun Seudun Osuuspankki on syrjinyt häntä pankkipalveluiden antamisessa. A ei ollut saanut verkkopalvelutunnuksia, koska hänen suomalaista ajokorttiaan ei ollut hyväksytty henkilöllisyyden todentamisasiakirjaksi. A on vaatinut syrjintälautakuntaa kieltämään pankkia jatkamasta syrjintää.\nSyrjintälautakunta on 18.11.2013 antamallaan päätöksellä hylännyt A:n hakemuksen. Päätöksen mukaan pankin menettelyssä tässä tapauksessa ei ole ollut kyse välillisestä syrjinnästä, kun hakija ei ole joutunut erityisen epäedulliseen asemaan.\nSyrjintälautakunta on lausunut päätöksensä perusteluina muun ohella seuraavaa:\nSyrjintälautakunta katsoo, että hakija on esittänyt yksityiskohtaisen ja uskottavan kuvauksen menettelystä, jonka perusteella hakija katsoo tulleensa syrjityksi pankkipalveluiden saamisessa. Hakijan esittämän selvityksen mukaan hän ei ole voinut vaihtaa pankkinsa konttoria tai saada verkkopankkitunnuksia, koska Turun Seudun Osuuspankki ei ole hyväksynyt hänen suomalaista ajokorttiaan pankkitilin käyttöön oikeuttavaksi henkilöllisyysasiakirjaksi, vaikka pankki hyväksyy Suomen kansalaisen suomalaisen ajokortin henkilöllisyyden osoittamiseen. Tällä perusteella syrjintälautakunta katsoo, että syrjintäolettama on syntynyt.\nKoska hakija on esittänyt selvitystä, jonka perusteella on syntynyt syrjintäolettama, syrjintälautakunta katsoo todistustaakan kääntyneen. Turun Seudun Osuuspankin on siten näytettävä, että se ei ole menetellyt yhdenvertaisuuslain 6 §:n syrjintäkiellon vastaisesti.\n1. Hakijan henkilöllisyyden selvittämisen tarpeellisuus\nAsiakkaan tunnistamista koskevan lainsäädännön mukaan pankin on voitava tunnistaa asiakkaansa luotettavasti. Hakija on halunnut siirtää pankkitilinsä pankin toiseen konttoriin sekä hakenut pankilta käyttöönsä verkkopankkitunnuksia, joten pankilla on ollut perusteltu syy hänen henkilöllisyytensä selvittämiseen.\n2. Hakijan ajokortti henkilöllisyyden todentamisasiakirjana\nHakijalle oli selvitetty Turun Seudun Osuuspankin keskuskonttorissa 24. ja 25.7.2013, ettei hänen suomalaista ajokorttiaan hyväksytä henkilöllisyyden osoittamiseen, koska hän oli Venäjän kansalainen. Sitä varten vaadittaisiin hänen passinsa tai jonkin Euroopan talousalueen valtion henkilökortti.\nFinanssivalvonta on 22.6.2010 antanut 1.9.2010 voimaan tulleet ohjeet asiakkaan tuntemisesta ja todentamisasiakirjoista (Standardi S 2.4), joiden 60 kohdan mukaan pankki voi todentaa luonnollisen henkilön henkilöllisyyden suomalaisen viranomaisen myöntämästä ajokortista, henkilökortista, passista, diplomaattipassista, muukalaispassista ja pakolaisen matkustusasiakirjasta ja kuvallisesta Kela-kortista, ja myös ulkomaalaisen viranomaisen myöntämästä kansallisesta passista ja matkustusasiakirjana hyväksyttävästä henkilökortista.\nFinanssivalvonnan ohjeiden 61 kohdan mukaan valvottava voi omien riskienhallintaperiaatteidensa perusteella päättää, mitkä edellä mainituista asiakirjoista se hyväksyy todentamisasiakirjoiksi.\nPankin syrjintälautakunnalle toimittamissa pankin omissa tunnistusperiaatteissa on lueteltu pankin ensitunnistamiseen hyväksymät asiakirjat. Niistä käy ilmi, ettei ulkomaalaista ajokorttia ja Suomen poliisin ulkomaalaiselle vaihtamaa ajokorttia hyväksytä henkilöllisyyden todentamisasiakirjaksi. Jos hakijalla ei ole henkilöllisyyden todentamiseen hyväksyttävää asiakirjaa tai jos hakijan henkilöllisyyttä tai asiakirjan aitoutta ei voida luotettavasti todentaa, henkilöllisyyden todentamisen tekee poliisi.\nSyrjintälautakunta on selvittänyt, että hakijan suomalainen ajokortti on Suomen poliisin ulkomaalaiselle vaihtama ajokortti, jonka saamiseksi hakijan tarvitsee esittää vain voimassa oleva ulkomaalainen ajokorttinsa. Tässä yhteydessä ei tapahdu muuta henkilön tunnistamista.\nPankilla on näin ollen ollut oikeus pidättäytyä hyväksymästä hakijan suomalaista ajokorttia hänen tunnistautumisessaan.\n3. Pankin menettelyn arviointi\n3.1 Välitön syrjintä\nLainsäädäntö ja annetut viranomaisohjeet antavat pankeille mahdollisuuden antaa omissa ohjeissaan tarkempia määräyksiä siitä, mitä asiakirjoja ne hyväksyvät henkilön tunnistautumiseen.\nTurun Seudun Osuuspankki on noudattanut OP-Pohjola-ryhmän tunnistusperiaatteita ja osuuspankeille annettuja ryhmätasoisia ohjeita henkilöllisyyden todentamiseen kelpaavista asiakirjoista. Niiden mukaan henkilöllisyys voidaan todentaa Suomen poliisin 1.10.1990 jälkeen Suomen kansalaiselle myöntämästä ajokortista, mutta ei Suomen poliisin ulkomaalaiselle vaihtamasta ajokortista.\nSyrjintälautakunta on selvittänyt, että kun Suomen kansalainen, jolla on jo ajokortti, hakee poliisilta ajokorttilupaa, häneltä ei vaadita muuta henkilöllisyyden selvittämistä. Poliisin mukaan ajokortti ei ole virallinen henkilötodistus tai virallinen matkustusasiakirja.\nNäin ollen, kun Suomen poliisi myöntää ajokorttiluvan Suomen kansalaiselle, jolla on jo ajokortti, tämä on vertailukelpoisessa tilanteessa ulkomaan kansalaisen kanssa, jolle Suomen poliisi vaihtaa ajokortin. Kummassakin tilanteessa hakijan tarvitsee esittää vain voimassa oleva ajokorttinsa saadakseen ajokortin.\nSe seikka, että pankki hyväksyy henkilöllisyyden tunnistamiseen vain Suomen poliisin 1.10.1990 jälkeen Suomen kansalaiselle myöntämän ajokortin, ei muodosta sellaista oleellista eroa, joka kumoaisi vertailukelpoisuuden Suomen poliisin ulkomaalaiselle vaihtamaan ajokorttiin, koska kumpikaan asiakirja ei ole virallinen henkilötodistus tai virallinen matkustusasiakirja.\nPankki kuitenkin hyväksyy Suomen kansalaisilta tunnistautumiseen muun kuin virallisen henkilötodistuksen tai matkustusasiakirjan, mutta ei ulkomaan kansalaisilta silloin, kun kyseessä on Suomen poliisin ulkomaalaiselle vaihtama ajokortti.\nNäin ollen syrjintälautakunta katsoo ainoaksi perusteeksi pankin menettelylle jäävän sen, että venäläisellä hakijalla oli Suomen poliisin ulkomaalaiselle vaihtama ajokortti, joita pankki ei ohjeidensa mukaisesti hyväksy tunnistautumiseen.\nPankilla on Finanssivalvonnan ohjeiden mukaan oikeus päättää omien riskinhallintaperiaatteidensa mukaisesti, mitkä ohjeissa luetelluista asiakirjoista se hyväksyy henkilön tunnistautumiseen. Syrjintälautakunta katsoo, että pankin menettely perustuu ohjeeseen, joka on sinänsä neutraali, joten kysymys ei ole välittömästä syrjinnästä.\n3.2 Välillinen syrjintä\nTurun Seudun Osuuspankin noudattamien OP-Pohjola-ryhmän tunnistusperiaatteiden ja osuuspankeille annettujen ryhmätasoisten ohjeiden mukaan henkilöllisyys voidaan todentaa Suomen poliisin 1.10.1990 jälkeen Suomen kansalaiselle myöntämästä ajokortista, mutta ei Suomen poliisin ulkomaalaiselle vaihtamasta suomalaisesta ajokortista.\nPankin menettely perustuu ohjeeseen, joka merkitsee etniseen alkuperään perustuvaa erottelua. Tämä voi joissakin tilanteissa johtaa yhdenvertaisuuslaissa kiellettyyn välilliseen syrjintään.\nTässä tapauksessa hakijalla olisi ollut mahdollisuus osoittaa henkilöllisyytensä pankissa esittämällä passinsa. Jos hänellä ei olisi ollut henkilöllisyyden todentamiseen hyväksyttävää asiakirjaa tai jos hänen henkilöllisyyttään tai asiakirjan aitouttaan ei olisi voitu luotettavasti todentaa, hänellä olisi ollut mahdollisuus henkilöllisyyden todentamiseen käymällä kertaluontoisesti tekemässä se poliisiviranomaisten luona.\nHakija ei ole esittänyt mitään estettä sille, miksi hän ei olisi voinut esittää passiaan pankille, vaikka hänen ajokorttinsa ei ole virallinen henkilötodistus tai matkustusasiakirja. Näin ollen syrjintälautakunta katsoo, ettei hakija ole joutunut erityisen epäedulliseen asemaan muihin vertailun kohteena oleviin nähden.\nA on Turun hallinto-oikeudelle toimittamassaan valituksessa vaatinut, että syrjintälautakunnan päätös kumotaan ja Turun Seudun Osuuspankkia kielletään jatkamasta syrjintää verkkopalvelutunnusten myöntämisessä sillä perusteella, että hänen henkilöllisyyttään ei ole pystytty todentamaan. A:n tunnistautuminen pankissa ei ole ollut epäluotettavaa, koska hänellä on ollut Venäjän passi ja suomalainen ajokortti.\nTurun hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt A:n valituksen.\nYhdenvertaisuuslain (21/2004) 6 §:n 1 momentin mukaan ketään ei saa syrjiä iän, etnisen tai kansallisen alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden, sukupuolisen suuntautumisen tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella.\nLainkohdan 2 momentin mukaan syrjinnällä tarkoitetaan:\nPankkiasiakkaan tunnistamista koskevat säännökset ja ohjeet\nLuottolaitostoiminnasta säädetyn lain (121/2007, luottolaitoslaki) 135 §:n 1 momentin mukaan talletettaessa varoja pankkiin on pankin ja tilinavaajan välillä tehtävä talletusta koskeva sopimus. Tilinavaajan henkilöllisyys on aina todettava ja sopimukseen on merkittävä riittävät tiedot tilinavaajasta, omistajasta ja käyttöön oikeutetuista.\nLuottolaitoslain 145 §:n 1 momentin mukaan luottolaitoksen ja sen konsolidointiryhmään kuuluvan rahoituslaitoksen on tunnettava asiakkaansa. Pykälän 4 momentin mukaan Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 1 momentissa tarkoitetuista asiakkaan tuntemisessa noudatettavista menettelytavoista.\nRahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämisestä ja selvittämisestä annetun lain (rahanpesulaki) 7 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan ilmoitusvelvollisen on tunnistettava asiakkaansa ja todennettava asiakkaan henkilöllisyys vakituista asiakassuhdetta perustettaessa.\nFinanssivalvonta on 22.6.2010 antanut ohjeet asiakkaan tunnistamisesta (dnro 2/101/2010). Ohjeiden kohdan 60 mukaan Suomessa yleisesti käytettyjä henkilöllisyyden todentamisasiakirjoja ovat voimassaolevat, suomalaisen viranomaisen myöntämät ajokortti, henkilökortti, passi, diplomaattipassi, muukalaispassi ja pakolaisen matkustusasiakirja sekä kuvallinen Kela-kortti. Valvottava voi todentaa luonnollisen henkilön henkilöllisyyden myös voimassaolevilla, ulkomaisen viranomaisen myöntämillä asiakirjoilla, joita ovat kansallinen passi ja matkustusasiakirjana hyväksyttävä henkilökortti. Ohjeiden kohdan 61 mukaan valvottava voi omien riskienhallintaperiaatteidensa perusteella päättää, mitkä edellä mainituista asiakirjoista se hyväksyy todentamisasiakirjoiksi. Todentamisasiakirjojen osalta ei ole olemassa yleistä kansallista lainsäädäntöä, jossa määriteltäisiin hyväksyttävät todentamisasiakirjat. Kuitenkin Suomessa ainoastaan poliisin myöntämät passi ja henkilökortti annetaan nimenomaisesti henkilöllisyyden osoittamista varten.\nVahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä allekirjoituksista säädetyn lain (tunnistuslaki) 17 §:ssä (617/2009) säädetään tunnistusvälineen hakijan ensitunnistamisesta. Pykälän 1 momentin mukaan tunnistuspalvelun tarjoajan on tunnistettava tunnistusvälineen hakija huolellisesti toteamalla hänen henkilöllisyytensä voimassa olevasta Euroopan talousalueen jäsenvaltion, Sveitsin tai San Marinon viranomaisen myöntämästä passista tai henkilökortista. Halutessaan tunnistuspalvelun tarjoaja voi käyttää ensitunnistamisessa myös Euroopan talousalueen jäsenvaltion viranomaisen 1 päivänä lokakuuta 1990 jälkeen myöntämää voimassa olevaa ajokorttia tai muun valtion viranomaisen myöntämää voimassa olevaa passia. Pykälän 4 momentin mukaan, jos tunnistusvälineen hakijan henkilöllisyyttä ei voida luotettavasti todentaa, hakemukseen liittyvän ensitunnistamisen tekee poliisi.\nHallituksen esityksessä tunnistuslaiksi (HE 36/2009 vp) todetaan yksityiskohtaisissa perusteluissa 17 §:n kohdalla, että kyseiseen pykälään sisältyy koko ehdotetun sääntelyn kenties keskeisin säännös. Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden kanssa on olemassa harmonisoidut säännökset passeista ja henkilökorteista. Myös Sveitsin ja San Marinon kanssa on olemassa sopimukset vastavuoroisesta tunnustamisesta. Perusteluissa todetaan edelleen, että velvollisuutta hyväksyä muiden valtioiden passeja ei ole, ja palveluntarjoaja voi valita ne valtiot, joiden viranomaisten myöntämät passit se katsoo voivansa hyväksyä.\nA on pyrkinyt osoittamaan henkilöllisyytensä ajokortilla, jonka Suomen poliisi on vaihtanut hänelle venäläisestä ajokortista.\nTurun Seudun Osuuspankin A:lle antaman 24.7.2013 päivätyn selvityksen mukaan pankki ei voi suomalaisen ajokortin perusteella avata uudelle asiakkaalle pankkitiliä eikä tehdä mitään muutakaan sopimusta, jos asiakas ei ole Suomen kansalainen. Pankin antaman 25.7.2013 päivätyn selvityksen mukaan Turun Seudun Osuuspankki ei anna A:lle verkkopalvelutunnuksia, koska hänellä ei ole henkilökorttia eikä passia Euroopan talousalueeseen kuuluvasta maasta.\nA on ilmoittanut käyneensä pankissa yllä mainittuina päivinä ja esittäneensä jälkimmäisenä päivänä Venäjän passin. Tällöin hänelle avattiin pankkitilit, mutta ei annettu verkkopalvelutunnuksia.\nTurun Seudun Osuuspankki on syrjintälautakunnalle antamassaan 25.9.2013 päiväämässään lausunnossa todennut, että kieltäytyessään verkkopalvelutunnusten myöntämisestä A:lle se on noudattanut OP-Pohjola-ryhmän tunnistusperiaatteita ja osuuspankeille annettuja ryhmätasoisia ohjeita henkilöllisyyden todentamiseen kelpaavista asiakirjoista. Pysyvästi Suomessa asuvana A voi hakea Suomen poliisin myöntämän ulkomaalaisen henkilökortin tai käydä kertaluonteisesti poliisilaitoksella ensitunnistettavana, jonka jälkeen hänelle voidaan myöntää verkkopalvelutunnukset.\nTurun Seudun Osuuspankin myöntämät verkkopalvelutunnukset ovat tunnistuslaissa tarkoitettuja tunnistusvälineitä. OP-Pohjola-ryhmän tunnistusperiaatteet vastaavat sisällöltään tunnistuslain 17 §:ää.\nPankilla on lähtökohtaisesti vahva ja toiminnan luonteen vuoksi itsenäinen ja perusteltu oikeus ja mainittujen lakien mukaan myös velvollisuus todentaa asiakkaidensa henkilöllisyys heidän alkuperästään tai kansallisuudestaan riippumatta. Pankin menettely, kun se ei pankkitilin avaamisessa ole hyväksynyt Suomen poliisin ulkomaalaiselle vaihtamaa ajokorttia eikä verkkopalvelutunnuksia annettaessa Venäjän passia henkilöllisyyden todentamisasiakirjaksi, on perustunut Suomessa voimassa olevaan lainsäädäntöön ja sen nojalla annettuihin ohjeisiin. Kun pankki on noudattanut lakia, jonka perusteluista käy ilmi hyväksyttävä peruste erityisvaatimuksille, ei menettelyä, kun se kohdistuu kaikkiin Euroopan talousalueen sekä Sveitsin ja San Marinon ulkopuolelta oleviin henkilöihin samanlaisena, voida pitää kiellettynä syrjintänä. Syrjintälautakunnan päätöstä ei ole näin ollen syytä muuttaa.\nYhdenvertaisuuslaki (21/2004) 6 §, 13 § 1 momentti ja 17 §\nLaki luottolaitostoiminnasta (121/2007) 135 § 1 momentti sekä 145 § 1 ja 3 momentti\nLaki vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä allekirjoituksista (617/2009) 17 §\nLaki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä (503/2008) 7 § 1 momentti 1 kohta\nAsian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Paula Olenius, Eija-Riitta Kaarila ja Sirkku Laato. Esittelijä Marja Peltoniemi.\nA on valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden ja syrjintälautakunnan päätökset kumotaan ja Turun Seudun Osuuspankkia kielletään harjoittamasta pankkitoiminnassaan syrjintää.\nA:ta on syrjitty, kun hänelle ei ole annettu verkkopalvelutunnuksia, vaikka hänen henkilöllisyyden todentamisesta ei ole voinut jäädä epäselvyyttä. Pankki ei ole osoittanut kohtelevansa kaikkia muita vastaavassa asemassa olevia samalla tavoin.\nHallinto-oikeuden päätös on tehty ottamatta huomioon asian vaiheiden tosiasiallista kulkua ja säännösten muuttumista A:n tilanteeseen merkittävästi vaikuttavalla tavalla.\nOsuuspankki on voinut vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä allekirjoituksista annetun lain 17 §:ää koskevien esitöiden (HE 36/2009 vp) perusteella ottaa kannan, jonka mukaan vain Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden ja erikseen sopimuksin muiden valtioiden passit hyväksytään. A oli kuitenkin vaihtanut venäläisen ajokorttinsa suomalaiseen ajokorttiin jo 5.4.2006. Tuolloin voimassa olleen ajokorttiasetukseen (845/1990) perustuvan käytännön mukaan A:n oli tullut näyttää passinsa poliisille ja hänen oli tullut käydä läpi täysin sama tunnistamisprosessi kuin mitä poliisi nykyisin edellyttää henkilökortin myöntämisprosessissa. Näin ollen Turun Seudun Osuuspankin hallinto-oikeudessa esittämät väitteet siitä, että ajokortin myöntämisprosessi ei vastaisi matkustusasiakirjojen myöntämisprosessia, eivät pidä paikkaansa.\nFinanssivalvonnan antamien ohjeiden merkitys niiden normihierarkkisen aseman vuoksi on asiaa ratkaistaessa vähäinen. A:n juoksuttaminen uudelleen poliisilaitokselle tunnistettavaksi olisi ollut merkityksetöntä hänen tunnistamisensa kannalta. Tällaisessa tilanteessa Finanssivalvonnan ohjeeseen perustuva Turun Seudun Osuuspankin kielteinen suhtautuminen asiaan täyttää välillisen syrjinnän tunnusmerkistön. A:lle ei ole suostuttu aluksi avaamaan edes pankkitiliä.\nYhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta on lausunnossaan viitannut syrjintälautakunnan päätökseen ja syrjintälautakunnan hallinto-oikeudelle antamaan lausuntoon.\nTurun Seudun Osuuspankki on selityksessään esittänyt muun ohella, että tunnistuslain mukaan tunnistusvälineen tarjoajalla on harkintavaltaa sen osalta, hyväksyykö se muiden kuin Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden, Sveitsin tai San Marinon passit ensitunnistamisessa. Jos tunnistusvälineen tarjoaja käyttää hyväkseen mahdollisuuden hyväksyä muiden valtioiden viranomaisten myöntämiä passeja, sen on selkeästi määritettävä, minkä valtioiden passit se hyväksyy. Nämä on myös mainittava palveluntarjoajien tunnistusperiaatteissa. Tunnistusperiaatteista ei voida tehdä tapauskohtaisia poikkeamia.\nFinanssivalvonnan oikeus antaa määräyksiä asiakkaan tuntemisessa noudatettavista menettelytavoista sekä rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseen ja selvittämiseen liittyvästä riskienhallinnasta perustuu useiden lakien säännöksiin, muun ohella luottolaitostoiminnasta annetun lain 145 §:ään. Finanssivalvonta on 22.6.2010 antamissaan ohjeissa ohjeistanut valvottaviaan kiinnittämään erityistä huomiota vaihdettuihin ajokortteihin.\nSisäasiainministeriön julkaisussa "Henkilöllisyyden luomista koskeva hanke" on todettu, että ajokortti ei ole tunnistusasiakirja. Ajokortin myöntämisprosessi ei ole verrattavissa passin tai henkilökortin myöntämisprosessiin eikä prosessiin sisälly viranomaisen tekemää tunnistusta. Ulkomaalaisen vaihdettuun ajokorttiin ei ole mahdollista tehdä merkintää varmistamattomasta henkilöllisyydestä toisin kuin esimerkiksi muukalaispassiin. Ajokortin tehtävänä on osoittaa ajo-oikeus, eikä sitä ole tarkoitettu taikka luotu henkilöllisyyttä osoittavaksi asiakirjaksi.\nViestintävirasto on OP Ryhmän pyytämässä lausunnossa esittänyt muun ohella, että tunnistuslain mukaisista tunnistusperiaatteista mukaan lukien ensitunnistusasiakirjat ei tule poiketa ainakaan lievempään suuntaan, vaan julkisesti saatavilla olevat ja Viestintävirastolle toimitetut periaatteet sitovat palveluntarjoajaa. Viestintäviraston mukaan on tärkeää, että tunnistuspalveluun luottava palveluntarjoaja voi arvioida palvelun luotettavuutta omiin tarpeisiinsa nähden.\nKieltäytyessään verkkopalvelutunnusten myöntämisestä A:lle Turun Seudun Osuuspankki on noudattanut OP Ryhmän tunnistusperiaatteita ja osuuspankeille annettuja ryhmätasoisia ohjeita henkilöllisyyden todentamiseen kelpaavista asiakirjoista. OP Ryhmässä noudatetaan verkkopalvelutunnusten hakijan henkilöllisyyden todentamisesta annettuja ohjeita kaikkien hakijoiden osalta kansalaisuudesta riippumatta.\nPerustuslakivaliokunta ei ole pitänyt ongelmallisena tunnistuslain 17 §:ään sisältyvää Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden ja muiden maiden passinhaltijoiden toisistaan erottavaa säännöstä.\nA on vastaselityksessään esittänyt muun ohella, että pankin ohjeissa asiakkaille tai pankin julkaisuissa ei ole ollut etukäteen nähtävillä se, miten pankki tunnistamistilanteessa toimii.\nTurun Seudun Osuuspankille sekä yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunnalle on lähetetty tiedoksi A:n vastaselitys.\nTurun Seudun Osuuspankki ei ole verkkopalvelutunnuksia haettaessa hyväksynyt Suomessa asuvan ja suomalaisen henkilötunnuksen omaavan Venäjän kansalaisen henkilöllisyyden todentamiseen Venäjän viranomaisen myöntämää passia eikä ajokorttia, jonka Suomen poliisiviranomainen oli vaihtanut venäläisestä ajokortista suomalaiseksi.\nAsiassa on kysymys siitä, onko Turun Seudun Osuuspankki menetellyt yhdenvertaisuuslain (21/2004) 6 §:n vastaisesti kieltäytyessään antamasta verkkopalvelutunnuksia valittajan esitettyä henkilöllisyytensä todentamiseksi edellä mainitut asiakirjat.\n2 Sovellettavat säännökset ja lainvalmisteluaineisto\nSuomen perustuslain 6 §:n 2 momentin mukaan ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella.\nUusi yhdenvertaisuuslaki (1325/2014) on tullut voimaan 1.1.2015. Yhdenvertaisuutta koskevan lainsäädännön voimaanpanosta annetun lain (1347/2014) 6 §:n 1 momentin mukaan ennen mainitun lain voimaantuloa tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa mainitulla lailla kumottavan tai muutettavan lain nojalla vireille pantuun yhdenvertaisuutta tai tasa-arvoa koskevaan asiaan sovelletaan mainitun lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Tähän asiaan sovelletaan siten asiaa vireille pantaessa voimassa olleen yhdenvertaisuuslain (21/2004) säännöksiä.\nYhdenvertaisuuslain (21/2004) 1 §:n mukaan mainitun lain tarkoituksena on edistää ja turvata yhdenvertaisuuden toteutumista sekä tehostaa syrjinnän kohteeksi joutuneen oikeussuojaa lain soveltamisalaan kuuluvissa syrjintätilanteissa.\nYhdenvertaisuuslain 2 §:n 2 momentin 4 kohdan (84/2009) mukaan mainittua lakia sovelletaan etnisen alkuperän perusteella tapahtuvaan syrjintään, kun kysymys on yleisesti saatavilla olevien asuntojen, muun irtaimen tai kiinteän omaisuuden taikka palvelujen tarjoamisesta yleisölle lukuun ottamatta yksityis- ja perhe-elämän piiriin kuuluvia oikeustoimia.\nMainitun lain 6 §:n 1 momentin mukaan ketään ei saa syrjiä iän, etnisen tai kansallisen alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden, sukupuolisen suuntautumisen tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella. Sukupuoleen perustuvasta syrjinnän kiellosta säädetään naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetussa laissa (609/1986).\nPykälän 2 momentin mukaan syrjinnällä tarkoitetaan muun ohella:\n2) sitä, että näennäisesti puolueeton säännös, peruste tai käytäntö saattaa jonkun erityisen epäedulliseen asemaan muihin vertailun kohteena oleviin nähden, paitsi jos säännöksellä, perusteella tai käytännöllä on hyväksyttävä tavoite ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia (välillinen syrjintä).\nLain 11 §:n 2 momentin mukaan etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kieltoa muutoin kuin työsuhteessa ja julkisoikeudellisessa palvelussuhteessa valvovat vähemmistövaltuutettu ja syrjintälautakunta siten kuin vähemmistövaltuutetusta ja syrjintälautakunnasta annetussa laissa (660/2001) säädetään.\nYhdenvertaisuuslain 13 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaan syrjintälautakunta voi etnistä syrjintää koskevassa asiassa, siltä osin kuin se ei koske työsuhdetta tai julkisoikeudellista palvelussuhdetta taikka työharjoittelua tai muuta vastaavaa toimintaa työpaikalla, kieltää jatkamasta tai uusimasta 6 tai 8 §:n vastaista menettelyä.\nYhdenvertaisuuslain 15 §:n 1 momentin mukaan se, johon 6 tai 8 §:n vastainen menettely kohdistuu, taikka vähemmistövaltuutettu voi saattaa etnistä syrjintää koskevan, 2 §:n 1 momentin 1, 3 tai 4 kohdassa taikka 2 momentissa tarkoitetun asian syrjintälautakunnan käsiteltäväksi 13 §:n 1 momentin 2 kohdassa säädettyä menettelyä varten.\nJos joku, joka katsoo joutuneensa 6 §:n vastaisen menettelyn kohteeksi, esittää yhdenvertaisuuslaissa tarkoitettua asiaa tuomioistuimessa tai toimivaltaisessa viranomaisessa käsiteltäessä selvitystä, jonka perusteella voidaan olettaa, että mainitussa pykälässä säädettyä kieltoa on rikottu, vastaajan on yhdenvertaisuuslain 17 §:n todistustaakkaa koskevan säännöksen mukaan osoitettava, että kieltoa ei ole rikottu.\n2.3 Hallituksen esitys laiksi yhdenvertaisuuden turvaamisesta sekä eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta (HE 44/2003 vp)\nYhdenvertaisuuslakia koskevan hallituksen esityksen (HE 44/2003 vp) yksityiskohtaisissa perusteluissa on 6 §:n kohdalla todettu muun ohella, että epäsuotuisammalla kohtelulla tarkoitetaan sellaista kohtelua, joka aiheuttaa yksilölle haittaa, kuten esimerkiksi saamatta jääneitä etuisuuksia, taloudellista tappiota, valinnanmahdollisuuksien vähenemistä tai vastaavaa verrattuna siihen, miten jotakuta muuta kohdellaan vertailukelpoisessa tilanteessa.\nMainitun hallituksen esityksen mukaan välittömän syrjinnän kannalta ei ole merkitystä sillä, perustuuko eri asemaan asettaminen syrjivään tarkoitukseen vai ei. Välittömästä syrjinnästä on kysymys silloinkin, kun tekijä ei ole mieltänyt toimineensa syrjivästi 1 momentissa tarkoitetulla kielletyllä perusteella, jos menettelyä on objektiivisesti arvioiden pidettävä syrjintänä.\nVälillisestä syrjinnästä on kysymys silloin, kun henkilö toimiessaan hänen noudatettavakseen annettujen, näennäisesti puolueettomien säännösten ja määräysten mukaisesti, aiheuttaa tällä toimenpiteellään syrjivään lopputulokseen johtavat vaikutukset toiselle henkilölle.\nSyrjinnästä ei hallituksen esityksen mukaan ole kysymys, kun käyttäytymisen perusteena olevalla säännöksellä, määräyksellä tai käytännöllä on oikeutettu tavoite ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia. Henkilön käyttäytymisen tai toiminnan oikeutusta on arvioitava niistä lähtökohdista käsin, joihin hän toimintansa nojaa. Välillisestä syrjinnästä ei ole kysymys silloin, kun sinänsä jonkun henkilön epäedulliseen asemaan johtaneen toiminnan perusteena on velvoittavan lain säännöksen noudattaminen edellyttäen, että laissa säädettyjä velvoitteita ei olisi voitu toteuttaa yhdenvertaisen kohtelun turvaavin muin toimenpitein. Henkilön eri asemaan asettamista ei sen sijaan voida perustaa sellaiseen ei-sitovaan perusteeseen tai käytäntöön, jonka oikeutusta ei voida perustaa yhdenvertaisen kohtelun kannalta hyväksyttävällä tavalla.\n2.4 Laki vähemmistövaltuutetusta ja syrjintälautakunnasta\nVähemmistövaltuutetusta ja syrjintälautakunnasta annetun lain (660/2001) 7 c §:n (22/2004) mukaan syrjintälautakunnan tehtävänä on käsitellä ja ratkaista ne asiat, jotka yhdenvertaisuuslain mukaan kuuluvat sen käsiteltäviksi ja ratkaistaviksi.\n2.5 Laki vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä allekirjoituksista\nTunnistuslain 2 §:n (617/2009) 1 kohdan mukaan mainitussa laissa tarkoitetaan vahvalla sähköisellä tunnistamisella henkilön yksilöimistä ja tunnisteen aitouden ja oikeellisuuden todentamista sähköistä menetelmää käyttämällä perustuen vähintään kahteen seuraavista kolmesta vaihtoehdosta:\nc) sormenjälkeen tai johonkin muuhun tunnistusvälineen haltijan yksilöivään ominaisuuteen.\nEdellä mainitun pykälän 2 kohdan mukaan mainitussa laissa tarkoitetaan tunnistusvälineellä esineitä ja yksilöiviä tietoja tai ominaisuuksia, jotka yhdessä muodostavat vahvaan sähköiseen tunnistamiseen tarvittavat tunnisteet, tunnistamisen välineet ja todentamisen välineet. Pykälän 4 kohdan mukaan tunnistuspalvelun tarjoajalla tarkoitetaan palveluntarjoajaa, joka tarjoaa vahvan sähköisen tunnistamisen palveluita niitä käyttäville palveluntarjoajille tai laskee liikkeelle tunnistusvälineitä yleisölle tai molempia. Pykälän 5 kohdan mukaan tunnistusvälineen haltijalla tarkoitetaan luonnollista henkilöä, jolle tunnistuspalvelun tarjoaja on sopimukseen perustuen antanut tunnistusvälineen. Pykälän 6 kohdan mukaan ensitunnistamisella tarkoitetaan tunnistusvälineen hakijan henkilöllisyyden todentamista välineen hankkimisen yhteydessä.\nLain 14 §:n (617/2009) 1 momentin mukaan tunnistuspalvelun tarjoajalla on oltava tunnistusperiaatteet, joissa määritellään tarkemmin, kuinka palveluntarjoaja täyttää mainitussa laissa tarkoitetut velvollisuutensa. Erityisesti on määriteltävä tarkemmin, kuinka tunnistuspalvelun tarjoaja toteuttaa 17 §:ssä tarkoitetun ensitunnistamisen. Pykälän 4 momentin mukaan tunnistuspalvelun tarjoajan on pidettävä tunnistusperiaatteet yleisesti saatavilla ja ajantasaisina.\nLain 17 §:ssä (617/2009) säädetään tunnistusvälineen hakijan ensitunnistamisesta. Pykälän 1 momentin mukaan ensitunnistamisen on tapahduttava henkilökohtaisesti. Tunnistuspalvelun tarjoajan on tunnistettava tunnistusvälineen hakija huolellisesti toteamalla hänen henkilöllisyytensä voimassa olevasta Euroopan talousalueen jäsenvaltion, Sveitsin tai San Marinon viranomaisen myöntämästä passista tai henkilökortista. Halutessaan tunnistuspalvelun tarjoaja voi käyttää ensitunnistamisessa myös Euroopan talousalueen jäsenvaltion viranomaisen 1 päivän lokakuuta 1990 jälkeen myöntämää voimassa olevaa ajokorttia tai muun valtion viranomaisen myöntämää voimassa olevaa passia.\nPykälän 4 momentin ensimmäisen virkkeen mukaan, jos tunnistusvälineen hakijan henkilöllisyyttä ei voida luotettavasti todentaa, hakemukseen liittyvän ensitunnistamisen tekee poliisi.\n2.6 Hallituksen esitys laiksi vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä allekirjoituksista sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi (HE 36/2009 vp)\nTunnistuslakia koskevan hallituksen esityksen (HE 36/2009 vp) yksityiskohtaisissa perusteluissa on 14 §:n kohdalla todettu muun ohella, että tunnistuspalvelun tarjoajan on pidettävä tunnistusperiaatteensa jatkuvasti ajan tasalla. Tunnistusperiaatteet on myös pidettävä yleisesti saatavilla. Ehdotettu säännös perustuu nimenomaisesti saatavilla pitämiseen, eli palveluntarjoajalla ei ole aktiivista tiedonantovelvoitetta sisäisistä säännöistään. Saatavilla pitäminen voidaan täyttää esimerkiksi internetin avulla palveluntarjoajan kotisivuilla. Varsinainen selon ottaminen periaatteista jää jokaisen oman aktiivisuuden varaan.\nMainitun hallituksen esityksen yksityiskohtaisissa perusteluissa on 17 §:n 1 momentin kohdalla lausuttu muun ohella, että pykälään sisältyy koko ehdotetun sääntelyn kenties keskeisin säännös. Pykälän 1 momentin mukaan tunnistuspalvelun tarjoajan on tunnistettava tunnistusvälineen hakija huolellisesti. Säännöksessä ensitunnistamisessa käytettäväksi sallittujen asiakirjojen määrä on rajallinen. Henkilöllisyys on todettava voimassa olevasta Euroopan talousalueen jäsenvaltion, Sveitsin tai San Marinon viranomaisen myöntämästä passista tai henkilökortista. Euroopan talousalueen jäsenvaltion viranomaisen myöntämän passin ja henkilökortin sisällyttäminen säännökseen johtuu siitä, että alueella on olemassa harmonisoidut säännökset passeista ja henkilökorteista. Jos niitä ei hyväksyttäisi ensitunnistamisessa, merkitsisi se estettä sisämarkkinoilla. Myös Sveitsin ja San Marinon kanssa on olemassa sopimukset vastavuoroisesta tunnustamisesta.\nEdelleen hallituksen esityksessä on todettu, että halutessaan tunnistuspalvelun tarjoaja voi käyttää ensitunnistamisessa myös muun valtion viranomaisen myöntämää voimassa olevaa passia. Velvollisuutta hyväksyä muiden valtioiden passeja ei ole, ja palveluntarjoaja voi valita ne valtiot, joiden viranomaisten myöntämät passit se katsoo voivansa hyväksyä. On selvää, että riskien määrä kasvaa tällaisten passien osalta. Palveluntarjoajan on arvioitava nämä riskit, jotka hän ottaa kantaakseen. Jos palveluntarjoaja käyttää hyväkseen mahdollisuutta hyväksyä muiden valtioiden viranomaisten myöntämiä passeja, sen on selkeästi määriteltävä, minkä valtioiden passit se hyväksyy. Nämä on myös mainittava palveluntarjoajan tunnistusperiaatteissa.\nHallituksen esityksessä on 17 §:n 4 momenttia koskevissa yksityiskohtaisissa perusteluissa todettu muun ohella, että jos tunnistusvälinettä hankkivan henkilön henkilöllisyyttä ei voida luotettavasti todentaa, hakemukseen liittyvän ensitunnistamisen suorittaa poliisi. Kyseessä voisi ensinnäkin olla tilanne, jossa haltijalla ei ole mitään ehdotetussa 1 momentissa tarkoitetuista asiakirjoista. Toiseksi kyseessä voisi olla tilanne, jossa henkilöllä olisi kyllä esittää tällainen asiakirja, mutta tunnistuspalvelun tarjoajan asiakaspalvelu ei silti voi saada riittävää varmuutta, että asiakirja todella kuuluu sen esittävälle henkilölle. Tällainen tilanne voisi esimerkiksi olla kyseessä silloin, kun henkilö esittää hyvin vanhan asiakirjan. Kolmantena esimerkkinä olisi tilanne, jossa asiakirjaa on syytä epäillä väärennetyksi.\nTunnistuslain 51 §:n siirtymäsäännöstä koskevissa hallituksen esityksen (HE 36/2009 vp) yksityiskohtaisissa perusteluissa on lausuttu muun ohella, että velvollisuutta hyväksyä ajokorttia ei ole, ja palveluntarjoaja voi valita ne valtiot, joiden viranomaisten myöntämät ajokortit se katsoo voivansa hyväksyä. Lain esitöiden mukaan on selvää, että riskien määrä kasvaa ajokorttien kyseessä ollessa. Palveluntarjoajan on arvioitava nämä riskit, jotka hän ottaa kantaakseen. Ajokorttien suurimmat ongelmat liittyvät myöntöprosessin ja turvatekijöiden heikkouteen.\nTunnistuslakia koskevaan hallituksen esitykseen (HE 36/2009 vp) sisältyneen lakiehdotuksen 51 §:n 5 momentin siirtymäsäännöksen mukaan tunnistuspalvelun tarjoaja ja laatuvarmenteita tarjoava varmentaja olisivat voineet käyttää ensitunnistamisessa Euroopan talousalueen jäsenvaltion viranomaisen 1 päivänä lokakuuta 1990 jälkeen myöntämää voimassa olevaa ajokorttia 31 päivään joulukuuta 2012 asti. Mainittu momentti poistettiin lakiehdotuksesta eduskuntakäsittelyssä.\nLiikenne- ja viestintävaliokunnan mietinnössä (LiVM 12/2009 vp) on tunnistuslakia koskevasta hallituksen esityksestä lausuttu muun ohella, että ehdotetulla muutoksella on säilytetty tunnistamispalvelun tarjoajilla myös valinnan mahdollisuus oman palvelunsa osalta siitä, pitääkö se ajokorttia palvelunsa kannalta riittävän turvallisena käytettäväksi ensitunnistamiseen. Tämä mahdollisuus Euroopan talousalueen jäsenvaltion viranomaisen 1.10.1990 jälkeen myöntämän ajokortin käyttämisestä henkilöllisyyttä osoittavana asiakirjana poistuu 1.1.2019 lukien. Tästä on säädetty 1.7.2016 voimaan tulleella lailla 533/2016, jota ei kuitenkaan sovelleta tässä asiassa.\n2.7 Laki luottolaitostoiminnasta\nLuottolaitostoiminnasta annetun lain (121/2007, luottolaitoslaki) 145 §:n (505/2008) 1 momentin ensimmäisen virkkeen mukaan luottolaitoksen ja sen konsolidointiryhmään kuuluvan rahoituslaitoksen on tunnettava asiakkaansa. Pykälän 2 momentin mukaan luottolaitoksella ja sen konsolidointiryhmään kuuluvalla rahoituslaitoksella on oltava riittävät riskienhallintajärjestelmät, joilla ne voivat arvioida asiakkaista toiminnalleen aiheutuvia riskejä. Pykälän 3 momentin mukaan asiakkaan tuntemisessa on lisäksi voimassa, mitä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämisestä ja selvittämisestä annetussa laissa (503/2008) säädetään. Pykälän 4 momentin mukaan Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä 1 momentissa tarkoitetuista asiakkaan tuntemisessa noudatettavista menettelytavoista ja 2 momentissa tarkoitetusta riskienhallinnasta.\n2.8 Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä\nRahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä annetun lain (503/2008, rahanpesulaki) 7 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan ilmoitusvelvollisen on tunnistettava asiakkaansa ja todennettava asiakkaan henkilöllisyys vakituista asiakassuhdetta perustettaessa ja 5 kohdan mukaan, jos ilmoitusvelvollinen epäilee aiemmin todennetun asiakkaan henkilöllisyyden todentamistietojen luotettavuutta tai riittävyyttä. Pykälän 4 momentin mukaan ilmoitusvelvollisen tulee tunnistaa asiakkaansa ja todentaa asiakkaan henkilöllisyys asiakassuhdetta perustettaessa taikka viimeistään ennen kuin asiakas saa määräysvaltaansa liiketoimeen sisältyvät varat tai muun omaisuuden tai ennen kuin liiketoimi on suoritettu loppuun.\nA on esittänyt, että hän on joutunut syrjinnän kohteeksi Turun Seudun Osuuspankissa asioidessaan. Turun Seudun Osuuspankki ei ole antanut hänelle verkkopalvelutunnuksia, vaikka hän on todentanut henkilöllisyytensä esittämällä Venäjän viranomaisen hänelle myöntämän passin sekä Suomen poliisiviranomaisen hänelle vaihtaman suomalaisen ajokortin. A:n mukaan hänen henkilöllisyydestään ei ole voinut olla epäselvyyttä.\nKorkein hallinto-oikeus katsoo, kuten syrjintälautakunta, että kysymys on etniseltä taustaltaan venäläisen henkilön pankkipalveluiden saamiseen Suomessa liittyvästä asiasta ja että A on esittänyt yksityiskohtaisen ja uskottavan kuvauksen Turun Seudun Osuuspankin menettelystä, jonka perusteella hän katsoo tulleensa syrjityksi. Näin ollen Turun Seudun Osuuspankin on tullut näyttää, että se ei ole menetellyt yhdenvertaisuuslain 6 §:ssä tarkoitetun syrjintäkiellon vastaisesti.\nTurun Seudun Osuuspankki on esittänyt, että kieltäytyessään verkkopalvelutunnusten myöntämisestä A:lle se on noudattanut OP Ryhmän tunnistusperiaatteita ja osuuspankeille annettuja ryhmätasoisia ohjeita henkilöllisyyden todentamiseen kelpaavista asiakirjoista.\nTurun Seudun Osuuspankin verkkopalvelutunnuksilla niiden haltija pystyy tunnistautumaan useisiin sähköisiin palveluihin, muun ohella pankki- ja vakuutuspalveluihin sekä julkisen hallinnon palveluihin. Osuuspankin myöntämät verkkopalvelutunnukset ovat siten tunnistuslain 2 §:n 2 kohdassa tarkoitettuja tunnistusvälineitä ja niitä hakevan henkilön ensitunnistamiseen sovelletaan tunnistuslain 17 §:ää.\nAsiassa on ensiksi ratkaistava kysymys siitä, olisiko Venäjän viranomaisen A:lle myöntämä passi tullut hyväksyä henkilöllisyyden todentamisasiakirjaksi verkkopalvelutunnuksia haettaessa.\nTunnistuslain 17 §:n (617/2009) 1 momentissa tarkoitetun ensitunnistamisen on tapahduttava henkilökohtaisesti. Mainitun säännöksen mukaan tunnistuspalvelun tarjoajan on tunnistettava tunnistusvälineen hakija huolellisesti toteamalla hänen henkilöllisyytensä voimassa olevasta Euroopan talousalueen jäsenvaltion, Sveitsin tai San Marinon viranomaisen myöntämästä passista tai henkilökortista. Lisäksi edellä mainitun säännöksen mukaan tunnistuspalvelun tarjoaja voi halutessaan käyttää ensitunnistamisessa muun valtion viranomaisen myöntämää voimassa olevaa passia.\nMainittua lakia koskevan hallituksen esityksen mukaan pääsääntönä on se, että ensitunnistaminen tapahtuu henkilökohtaisesti poliisin myöntämistä henkilöllisyyden osoittavista asiakirjoista. Ensitunnistamista koskevien tietojen on oltava jälkikäteen myös tarkastettavissa.\nKuten tunnistuslakia koskevasta hallituksen esityksestä käy ilmi, Euroopan talousalueen valtion viranomaisen myöntämän passin ja henkilökortin sisällyttäminen säännökseen johtuu siitä, että alueella on olemassa harmonisoidut säännökset passeista ja henkilökorteista. Euroopan unionin jäsenvaltion myöntämien passien on oltava jäsenvaltioiden myöntämien passien ja matkustusasiakirjojen turvatekijöitä ja biometriikkaa koskevista vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen 2252/2004, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 444/2009, liitteessä mainittujen turvallisuutta koskevien vähimmäisvaatimusten mukaiset.\nTunnistusperiaatteissa on tunnistuslain 14 §:n sisältämän säännöksen mukaan erityisesti määriteltävä tarkemmin, kuinka tunnistuspalvelun tarjoaja toteuttaa lain 17 §:ssä tarkoitetun ensitunnistamisen. Tunnistuslakia koskevassa hallituksen esityksessä on todettu, että jos palveluntarjoaja hyväksyy muiden kuin Euroopan talousalueen valtion, Sveitsin tai San Marinon viranomaisen myöntämät passit, sen on selkeästi määriteltävä, minkä valtioiden passit se hyväksyy, ja että nämä on mainittava palveluntarjoajan tunnistusperiaatteissa.\nTurun Seudun Osuuspankin hyväksymät henkilöllisyyden todentavat asiakirjat on lueteltu pankin tunnistusperiaatteissa. Osuuspankin tunnistusperiaatteiden mukaan muita kuin Euroopan talousalueen valtion, Sveitsin tai San Marinon viranomaisen myöntämää passia tai matkustusasiakirjaksi hyväksyttävää henkilökorttia ei hyväksytä verkkopalvelutunnusten hakijan henkilöllisyyden todentamisasiakirjoina. Turun Seudun Osuuspankin tunnistusperiaatteet vastaavat tältä osin tunnistuslain 17 §:n säännöstä.\nVahva sähköinen tunnistusväline mahdollistaa henkilön tunnistamisen sähköisessä asioinnissa virallisen henkilöllisyystodistuksen tapaan ja ainoastaan huolellisesti tehty ensitunnistaminen takaa tunnistuspalvelun luotettavuuden kolmansille osapuolille. Kuten edellä on todettu, pankilla ei ole velvollisuutta hyväksyä ensitunnistamisessa muita kuin tunnistuslain 17 §:ssä mainitut Euroopan talousalueen valtion, Sveitsin tai San Marinon viranomaisen myöntämät passit tai henkilökortit ja pankki voi valita ne muut valtiot, joiden viranomaisten myöntämät passit se katsoo voivansa hyväksyä. Turun Seudun Osuuspankin tunnistusperiaatteissa ei ole mainittu henkilöllisyyden todentamisasiakirjana Venäjän viranomaisen myöntämää passia.\nKorkein hallinto-oikeus toteaa, että Turun Seudun Osuuspankin menettelyn perusteena ovat olleet tunnistuslain säännökset, joita koskevista perusteluista käy ilmi hyväksyttävä peruste säännökselle, säännöksen asianmukaisuus ja tarpeellisuus. Pankin menettely kohdistuu kaikkiin Euroopan talousalueen sekä Sveitsin ja San Marinon ulkopuolelta oleviin henkilöihin samanlaisena. Pankin menettelyä ei voida pitää kiellettynä syrjintänä.\nNäin ollen Turun Seudun Osuuspankki ei ole menetellyt yhdenvertaisuuslain 6 §:n vastaisesti, kun se ei ole hyväksynyt henkilöllisyyden todentamisasiakirjaksi Venäjän viranomaisen A:lle myöntämää passia verkkopalvelutunnuksia haettaessa.\nA on vedonnut asiassa lisäksi siihen, että Suomen poliisiviranomaisen myöntämä ajokortti olisi tullut hyväksyä hänen henkilöllisyytensä todentavaksi asiakirjaksi. Kun näin ei ole menetelty, häntä on kohdeltu eri tavoin kuin muita vastaavan asiakirjan omaavia asiakkaita. A on ilmoittamansa mukaan vaihtanut venäläisen ajokorttinsa suomalaiseen ajokorttiin 5.4.2006, jolloin hänen on tullut näyttää passinsa poliisille ja hänen on tullut käydä läpi sama tunnistamisprosessi kuin mitä poliisi nykyisin edellyttää henkilökortin myöntämisprosessissa.\nTurun Seudun Osuuspankki hyväksyy tunnistusperiaatteidensa mukaan hakijan henkilöllisyyden todentamisen myös Suomen poliisin 1.10.1990 jälkeen Suomen kansalaiselle myöntämästä ajokortista. Mainittujen tunnistusperiaatteiden mukaan ulkomaista ajokorttia ja Suomen poliisin ulkomaalaiselle vaihtamaa ajokorttia ei kuitenkaan hyväksytä henkilöllisyyden todentamisasiakirjoiksi.\nTunnistuslain 17 §:n 1 momentin sisältämän säännöksen mukaan tunnistuspalvelun tarjoaja voi halutessaan käyttää ensitunnistamisessa myös Euroopan talousalueen valtion viranomaisen 1.10.1990 jälkeen myöntämää voimassa olevaa ajokorttia. Tunnistuslakia koskevan hallituksen esityksen (HE 36/2009 vp) mukaan palveluntarjoajalla ei ole velvollisuutta hyväksyä ajokorttia ja palveluntarjoaja voi valita ne valtiot, joiden viranomaisten myöntämät ajokortit se katsoo voivansa hyväksyä. Mainitussa hallituksen esityksessä on todettu, että palveluntarjoajan on arvioitava ajokortteihin liittyvät riskit, jotka palveluntarjoaja ottaa kantaakseen. Ajokorttien suurimmat ongelmat liittyvät hallituksen esityksen mukaan myöntöprosessin ja turvatekijöiden heikkouteen.\nKorkein hallinto-oikeus toteaa, että tunnistamispalvelun tarjoajalle on lainsäädännössä annettu valinnan mahdollisuus oman palvelunsa osalta siitä, pitääkö se ajokorttia palvelunsa kannalta riittävän turvallisena käytettäväksi ensitunnistamiseen, ja sillä on tunnistuslain ja sen esitöiden mukaan oikeus niin halutessaan valita ne valtiot, joiden viranomaisten myöntämät ajokortit se katsoo voivansa hyväksyä.\nTurun Seudun Osuuspankki on tunnistamisperiaatteissaan hyväksynyt henkilöllisyyden todentamisasiakirjaksi Suomen poliisin 1.10.1990 jälkeen Suomen kansalaiselle myöntämän ajokortin, mutta ei ulkomaista ajokorttia eikä Suomen poliisin ulkomaalaiselle vaihtamaa ajokorttia. Kun otetaan huomioon edellä todettu tunnistuslakia koskevassa hallituksen esityksessä lausuttu, Turun Seudun Osuuspankki on voinut arvioida, ettei se pidä Suomen viranomaisen ulkomaalaiselle henkilölle vaihtamaa ajokorttia riittävän turvallisena käytettäväksi ensitunnistamisessa henkilöllisyyden todentamisasiakirjana.\nTurun Seudun Osuuspankki on näin ollen voinut tunnistusperiaatteidensa mukaisesti olla hyväksymättä henkilöllisyyden todentamisasiakirjaksi Suomen poliisiviranomaisen A:lle vaihtamaa ajokorttia. Sillä seikalla, että A on esittänyt poliisille venäläisen passinsa vaihdettaessa venäläistä ajokorttia suomalaiseen ajokorttiin, ei ole merkitystä asian arvioinnissa.\nTurun Seudun Osuuspankin menettelyn perusteena ovat olleet myös tältä osin tunnistuslain säännökset, joita koskevista perusteluista käy ilmi hyväksyttävä peruste säännökselle, säännöksen asianmukaisuus ja tarpeellisuus. Pankin menettely kohdistuu samanlaisena kaikkiin niihin, joilla on hallussaan ajokortti, jonka Suomen poliisi on vaihtanut ulkomaisesta ajokortista suomalaiseen ajokorttiin. Pankin menettelyä ei voida pitää kiellettynä syrjintänä.\nNäin ollen Turun Seudun Osuuspankki ei ole menetellyt yhdenvertaisuuslain 6 §:n vastaisesti, kun se ei ole hyväksynyt henkilöllisyyden todentamisasiakirjaksi Suomen poliisin A:lle vaihtamaa ajokorttia verkkopankkitunnuksia haettaessa.\nTurun Seudun Osuuspankin ei ole tarvinnut esittää sellaista konkreettista seikkaa, jonka vuoksi pankilla olisi ollut perusteltu syy epäillä A:n asiakirjojen aitoutta. Lisäksi korkein hallinto-oikeus toteaa, että pankilla ei ole myöskään ollut aktiivista tiedonantovelvoitetta tunnistusperiaatteistaan, vaan niiden saatavilla pitäminen voidaan täyttää esimerkiksi internetin avulla palveluntarjoajan kotisivuilla.\nPankin menettelyä ja tunnistusperiaatteita ei voida pitää A:n kannalta kohtuuttomina, sillä hänellä on ollut mahdollisuus saada verkkopalvelutunnukset joko hankkimalla tunnistuslain 17 §:n 1 momentissa tarkoitettu ensitunnistamiseen kelpaava henkilökortti tai vaihtoehtoisesti antamalla poliisin suorittaa ensitunnistaminen mainitun pykälän 4 momentin mukaisesti.\nKorkein hallinto-oikeus katsoo edellä esitetyillä perusteilla, ettei Turun Seudun Osuuspankki ole menetellyt yhdenvertaisuuslain 6 §:ssä tarkoitetun syrjinnän kiellon vastaisesti. Tämän vuoksi ja kun muutoin otetaan huomioon edellä ilmenevät hallinto-oikeuden päätöksen perustelut ja siinä mainitut oikeusohjeet sekä korkeimmassa hallinto-oikeudessa esitetyt vaatimukset ja asiassa saatu selvitys, hallinto-oikeuden päätöksen lopputuloksen muuttamiseen ei ole perusteita.


JYX - Vapaa-ajan fyysisen aktiivisuuden ja sukupuolen yhteys liikuntatunnin kuormittavuuteen yläkouluikäisillä\nVapaa-ajan fyysisen aktiivisuuden ja sukupuolen yhteys liikuntatunnin kuormittavuuteen yläkouluikäisillä\nLyyra, N., Lyyra, M., Villberg, J., & Heikinaro-Johansson, P. (2019). Vapaa-ajan fyysisen aktiivisuuden ja sukupuolen yhteys liikuntatunnin kuormittavuuteen yläkouluikäisillä. Liikunta ja tiede, 56(2-3), 90-96. https://www.lts.fi/media/lts_vertaisarvioidut_tutkimusartikkelit/2019/lt_2-3_19_tutkimusartikkeli-lyyra_lowres.pdf\nLyyra, Mikko |\nLiikunnan ja fyysisen aktiivisuuden terveysvaikutuksista tiedetään laajalti ja lukuisia toimenpiteitä koulupäivän aikaisen fyysisen aktiivisuuden lisäämiseen on toteutettu niin Suomessa kuin useimmissa länsimaissa. Toistaiseksi haasteena on ollut tavoittaa ne nuoret, joiden arkielämään ei kuulu säännöllinen liikunnan harrastaminen. Koulun liikuntatunneille osallistuvat kuitenkin kaikki oppilaat, myös vapaaajallaan vähän liikkuvat. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millä sykealueella yläkoulun oppilaat liikkuvat liikuntatunnilla ja kuinka suuren osan tunnista sykkeet ovat terveyttä edistävällä tasolla. Lisäksi tarkasteltiin oppilaan vapaa-ajan fyysisen aktiivisuuden ja sukupuolen yhteyttä liikuntatunnilla mitattuun sykkeeseen. Tutkimukseen osallistui 363 yläkoulun oppilasta ja sykeaineisto kerättiin 14 eri koulusta ja 46 liikuntatunnilta. Liikuntatunnin fyysistä aktiivisuutta mitattiin sykemittarilla ja vapaa-ajan fyysistä aktiivisuutta kyselymittarilla. Nuoret luokiteltiin kolmeen ryhmään vapaa-ajan liikunnanharrastamisen määrän ja intensiteetin perusteella. Sykkeiden analysoinnissa käytettiin seuraavia terveyttä edistävän fyysisen aktiivisuuden raja-arvoja: reipas liikunta, yli 140 lyöntiä minuutissa (bpm); kuormittava liikunta, yli 160 bpm. Kaikkien oppilaiden sykkeen keskiarvo oli 135 bpm, ja oppilaat liikkuivat keskimäärin 42 prosenttiä tunnin kestosta reippaalla tai kuormittavalla sykealueella. Vapaa-ajan fyysisen aktiivisuuden mukaan muodostetut ryhmät erosivat siten, että vapaa-ajallaan vähän liikkuvilla nuorilla oli korkeampi keskisyke ja he liikkuivat suuremman osan tunnista terveyttä edistävällä sykealueella verrattuna vapaa-ajallaan aktiivisesti liikkuviin nuoriin. Lisäksi pojilla oli korkeammat sykkeet kuin tytöillä. Tulokset osoittavat, että liikuntatunneilla sykkeet kohoavat terveyttä edistävälle tasolle erityisesti niillä nuorilla, jotka liikkuvat vähän vapaa-ajallaan. ...\nkoululiikunta fyysinen aktiivisuus syke yläkoululaiset


KLL suunnistusmestaruuskilpailut Keuruulla 30.-31.8 - Keuruun vapaa-aika KLL suunnistusmestaruuskilpailut Keuruulla 30.-31.8 - Keuruun vapaa-aika\nKLL suunnistusmestaruuskilpailut Keuruulla 30.-31.8\n26.8.2019 - 14:03 / Liikunta\nKLL suunnistusmestaruuskilpailut pidetään Keuruulla Keurusselän liikuntapuistossa 30.-31.8. 2019. Järjestävänä seurana toimii Keuruun Kisailijat.\nKaikki osallistuvat kilpailijat edustavat kilpailussa oman koulunsa kuntaa. Perjantaina on henkilökohtaiset matkat, joissa pienimmät kilpailevat 9v. sarjassa ja vanhimmat ovat 20v. sarjassa. Lauantaina on vuorossa viestisuunnistus kolmihenkisin joukkuein neljässä tasosarjassa.\nKilpailut alkavat perjantaina klo 11.00 ja siitä eteenpäin n. 2,5 tuntia jokaisella minuutilla lähtee 10 suunnistajaa metsään. Lauantaina ensimmäisten sarjojen viestit alkavat klo 10. Kilpailuun ilmoittautuneita on henkilökohtaiseen kilpailuun 1349, joka on KLL kisojen historian toiseksi suurin osanottajamäärä.\nKeurusselän Liikuntapuisto on erinomainen kilpailukeskus tällaiseen tapahtumaan runsaine polkuverkostoineen ja korkeuseroineen.\nTapahtumaa on järjestämässä 120 talkoolaista ja ruokaa lounaaksi on tilattu kaupungin keskuskeittiöltä jopa 3000 annosta Talkoolaisia on perjantaipäivän arkipäivästä riippumatta saatu hyvin, sillä tapahtuma on suurin tänä vuonna Keuruulla järjestettävä kilpailutapahtuma.\nMajoitusta on majoitusliikkeiden lisäksi tarjolla keskustan koululla, jossa myös henkilökohtaisen kilpailun palkintojenjako ja disko järjestetään.\nKilpailun suojelijana toimii Keuruun Kaupunginjohtaja Hannu Mars.


Iidan ja Henrin Kivitalon rakentaminen Kempeleessä - Lakka.fi\nVaraudu talven liukkaisiin!\nLakka.fi » Ideat » Rakentajatarinat » Iidan ja Henrin Kivitalon rakentaminen Kempeleessä\nIidan ja Henrin Kivitalon rakentaminen Kempeleessä\nIida Mehtälä ja Henri Hanni löysivät mieleisensä tontin Kempeleestä, jonne nyt rakennetaan omaa yhteistä kotia. Kivitalon rakentaminen on alkanut vauhdikkaasti, ja rakentajan arki aikataulukiireineen on tullut tutuksi koko perheelle. Rakennuksella häärii pariskunnan lisäksi Iidan vanhemmat ja Henrin isä, koska kohdetta rakennetaan pitkälti hartiapankkivoimin. Kivirakentaminen on tullut Iidalle tutuksi jo pienestä pitäen, sillä isä Arto on rakentanut vuosikymmenien varrella useita kivitaloja. Tällä sivulla seuraamme perheen rakentaja-arkea pariskunnan itsensä kertomana. Viimeisimmät kuulumiset löytyvät sivun alusta.\nArto hoiti lähinnä kattojen teippaukset sekä puuttuvien kulmalistojen asennuksia. Henri ja Jari taas jatkoivat leffahuoneen parissa. Huoneessa olevat alaslaskut täytettiin villalla ja muutama kaiutinkaapeli putkitettiin seinään. Rälläkkä lauloi siis kiitettävästi. Väliseiniin oli helpompi paukutella putkille/kaapeleille ihan vasaralla urat.\nKylppäriosastolla Iida ja Henri saivat Artolta projektiksi muurata viimeiset kaksi puuttuvaa seinän pätkää. Pienillä vinkeillä ja avustuksilla saimme seinät pystyyn nopeahkosti ja jopa suoraksi, vaikka pientä epäilystä oli ilmassa. Tarinaa kirjoittaessa seinät ovat vielä pystyssä 🙂\nKeittiön, vessojen ja kodinhoitohuoneen kalusteiden paikat käytiin mittaamassa Puustellin toimesta, jotta ovat sitten oikean kokoiset. Pieniä muutoksia teimme vielä keittiöön. Kaiken kiireen keskellä Iida ja Henri kävivät Oulun Sisustajilla valitsemassa lattia- ja seinäpintoja myöhempää aikaa varten. Vielä ennen kuunvaihdetta Arto muurasi meille piipun valmiiksi.\nVuoden alusta starttasimme teknisen tilan seinien maalaamisella. Arto näytti aiemmin mallia tasoitushommissa siitä mitä on luvassa parin seuraavaan kuun aikana. Olohuoneen ja eteisen katon rimoitimme siten, että olohuoneeseen jää syvennys rimakattoa varten. Iida bongasi Lakkalife-lehdestä mieleisen katon, joten päätimme toteuttaa lähes vastaavan. :) Leffahuone sai myös sisäseinät pienen eristyksen kera. Alaslaskujen tekoa jatkoimme isomman makuuhuoneen kohdalla, johon on tarkoitus laittaa epäsuoraa valoa luomaan tunnelmaa. Samanmoinen palikointi jatkui myös leffahuoneessa, wc:ssä ja pesuhuoneessa. Osassa huoneissa teimme alaslaskut, jotta ilmanvaihtoputket mahtuvat kulkemaan lämpimässä tilassa.\nPutkarimme hoiti meille puolessa välissä kuuta maalämpöpumpun, iv-koneen sekä lämmitys-/jäähdytyspatterin paikalleen tekniikan puolelle. 15. päivä pääsimme eroon vuokrasähkökaapista, ja sähkömies laittoi samalla meille piuhoja valmiiksi sisävaloille. Samana päivänä Vesivek kävi asentamassa rännit, lumiesteet ja tikkaat. Voidaan siis sanoa, että ukkoa riitti työmaalla. Arto teki vielä keittiöön viimeisen suuremman väliseinän jakamaan keittiötä ja eteistä. Pääsimme levyttämään kattoja makuuhuoneiden ja vaatehuoneen osalta, kun tarvittavat piuhat oli paikallaan. Sekin rupesi jo hetkittäin sujumaan Arton hyvien vinkkien ja ohjeiden saattelemana. Toki aina pieniä töppejä sattui, ja Arto sai hyvät naurut Henrin ja Jarin harjoitellessa levytystä. Samalla kun levytysporukka levytti kattoja, Arto teki smyygejä ikkunanpieliin ja asensi kulmalistat myös oviaukkoihin. Loppukuun aikana hiomakone tuli hyvin tutuksi.\nJoulukuu alkoi pienellä tauolla ja keräsimme voimia tulevia koitoksia varten. Itsenäisyyspäivän tienoilla hyppäsimme välikatolle ja aloimme laittaa ilmastointiputkia paikalleen ja seuraavan päivänä eristimme välikatolla olevat putket. Naureskelimme, että eristyksen onnistumisen taso oli kuin Nasalla konsanaan. :) Meillä oli putkari Vesalan Matti kaverina, joten putkien laitossa ei kauan mennyt. Lämpimässä tilassa olevat iv-putket laitamme myöhemmin ja tulopuolen eristämme, sillä taloon tulee viilennys maalämmön avulla.\nLattiavalun jälkeen pakkasten hellittäessä hyppäsimme katolle asentamaan lintuesteitä ja tippapeltiä, jotta pääsemme nostelemaan sekä latomaan tiilet katolle. Tiileksi valitsimme Iidan kanssa mustat Ormax Protector +:t. Tiiliä katolle nosteltaessa homman teki haastavammaksi kova vesisade ja kylmä tuuli, mutta talkoovoimin saimme hommat suoritettua, vaikka ärräpäitä muutama lensikin. Nosturi nosti tiiliä ja samalla vauhdilla levitimme niitä tasaisesti ympäri kattoa, jotta ladonta olisi helpompaa. Tiilien ladonta onnistui ensikertalaisilta jopa erinomaisesti Arton näyttäessä mallisuorituksen. Takapihan puolen saimme ladottua suhteellisen vauhdikkaasti, mutta etupihan puolelle siirtyessä pakkanen ja lumi astuivat mukaan kuvioihin hidastaen tahtia.\nKuun puolessa välissä tilasimme kattotiilet Ormaxilta sekä tilasimme Puustellilta keittiön, wc:n sekä kodinhoitohuoneen kalusteet. Kauppiaamme oli myynyt keittiön 20 vuotta sitten Iidan vanhemmille ja nyt oli helppo tehdä sitten seuraavan sukupolven kanssa kaupat. :)\nSaimme soviteltua aikataulut porukalla kohdalleen niin, että 13. päivä nosteltiin kattotuolit ja samalla houkuteltiin Henrin kaveri Ilkka nostotalkoisiin mukaan. Sitä mukaan, kun kattotuolit löysivät paikkansa, iskettiin samalla tukilautoja kiinni, ettei kävisi dominoefektiä. Etupihalla, autokatoksen kohdalla, rautapalkkiin piti hitsata muutama latta, jotta saimme kattotuolit kiinni. Hitsauksessa auttoi Henrin kaveri Lauri. Reunimmaisiin tuoleihin alettiin kiinnittelemään poikosia ja samalla vauhdilla kiinnitettiin otsalautoja paikalleen.\nTeimme ensin etupihan puolen säänkestäväksi. Takapihan puolelle, kodinhoitohuoneen ja kylppärin päälle siirryttäessä, kävi Suomen Huopakatto Oy asentamassa huovan onnistuneesti. Katto on liian loiva tiilelle, joten päädyimme huopaan. Syyskuun viimeisenä viikonloppuna ehdimme suojata vielä toisen puolen talosta aluskatteella ja saimme ruoteetkin melkein ylös asti tehtyä, kovista tuulista huolimatta. Monet kerrat tuumailtiin, että olisi ollut paljon nopeampi rakentaa katto maassa valmiiksi, mutta liian pieni tontti/ katon muoto esti tämä. Korkeanpaikankammoiset sai shokkihoitoa samalla :)\nSaimme ladottua harkkoja sen verran hyvällä vauhdilla, että talon osalta valu oli jo elokuun toisena päivänä. Talkooväkeä emme saaneet houkuteltua paikalle, joten valu suoritettiin Arton, Henrin ja Jarin toimesta. Jo ladontavaiheessa olimme laittaneet tuet ikkunoiden ja ovien ylityksiin T-profiilien alle. Valun alkaessa talo kasteltiin jälleen läpikotaisin ja tarkastelimme pikaiseen, että kaikki pystyraudoitukset sekä ovien ja ikkunoiden pönkät olivat paikallaan. Valu suoritettiin onnistuneesti, vaikka mediahuoneen ikkunasta eräs tuki pettikin hetkellisesti ja betoniautosta meni kertaalleen letkukin tukkoon.\nMaanantaina 17. päivä meille tuli myös Lakalta lisää kiviä. Täyttöjen jälkeen ladoimme vielä muutaman kierroksen kiviä. Torstaina 20.7. aamupäivällä saapuivat telineet, jotka kasasimme isäni ja Arton kanssa. Iltapäivälle tilattu nosturi saapui ja nosteli meille ensimmäiset kivet telineille. Parissa päivässä saimme ladottua kivet paikalleen ja nyt odottelemme saapuvaksi uutta kivikuormaa.\nLauantaina 31.6. Rakensimme Arton kanssa kulmapukit paikalleen, ja annoimme Iidalle kunnian laittaa ensimmäisen kiven paikalleen :) Tästä se odotettu harkkojen ladonta alkaisi.\n– Iida & Henri –


Vietin viikon töölöläisenä, tyttäreni ja hänen miehensä "kotitonttuna" sillä aikaa kun he puolestaan viettivät lomaa Venetsian Biennaalissa. Viihdyn heidän kauniissa kodissaan erinomaisesti, edellisestä töölöilyviikosta löydät tarinan täältä.\nTästä viikosta ei juurikaan tarinaa irtoa, sillä kaikki suuret suunnitelmat menivät uusiksi, kun flunssa päätti ottaa meikäläisestä yliotteen. Toisaalta sairastaminen tässä kantakaupungin alueella oli siinä mielessä kätevää, että työmatkoihin ei tuhraantunut aikaa, eikä voimia. Think positive......\nAlkuviikkoon olin varannut jo pöydän Ateljé Finneen, mutta aivan turhaa mennä muka nauttimaan hyvästä ruuasta ja viineistä ilman maku- ja hajuaistia, joten peruttavahan se oli. Ehkäpä sitten seuraavalla kerralla.\nLeffaan sentään pääsin. Kotimainen Tumman veden päällä perustui näyttelijä Peter Franzenin samannimiseen romaaniin, joka taas puolestaan pohjautuu hänen omiin kokemuksiinsa. Franzen on myös ohjannut leffan ja käsittääkseni tämä oli hänen ensimmäinen ohjaustyönsä. Pidin tästä kovasti. Kirjaa en ole lukenut, mutta ehkäpä sen teen vielä. Elokuvassa oli hienosti ja uskottavasti tavoitettu se, miten lapsi on kokenut väkivaltaisen suhteen äidin ja isän (itseasiassa kuitenkin isäpuolen) välillä. Elokuva oli haikea ja surullinen, mutta ei kuitenkaan lohduton. Vieressäni istui pariskunta ja rouva oli viimeisillään raskaana. Hän itki kyllä todella vuolaasti, tarina oli liikuttava, mutta hänellä varmaan vielä extraherkkyyshormonit käynnissä! Suosittelen tätä leffaa lämpimästi!\nLoppuviikosta olin jo niin kypsä kaikkeen tekemättömyyteen, että päätin käydä tutustumassa tyttäreni minulle vinkkaamaan Sushibar+Wine -ravintolaan tässä aivan vieressä olevalla Kulttuuritehdas Korjaamolla. Ja nyt on kyllä sanottava, että suositus meni niin nappiin kuin vaan olla ja voi! Kiitos lapselle :)\nRavintola sijaitsee hauskasti Korjaamon Vaunuhallissa historiallisten raitiovaunujen keskellä. Taatusti ainutlaatuinen ympäristö!\nHämmentävää oli se, että ravintolassa oli vain kaksi asiakasta lisäkseni. Kaksi naista, jotka keskustelivat hyvinkin äänekkäästi toisen avioeroprosessista. Noh, onneksi lähtivät melko pian pois ja sitten olinkin ainoa asiakas. Tätä ihmettelin tarjoilijallekin, torstai-ilta lähestulkoon Helsingin keskustassa ja kuppila tyhjänä! Kesäaikaan heillä tuntuu olevan paljon asiakkaita, kiitos suuren terassin, mutta näin pimeään aikaan pitäisi ehkä panostaa sekä sisääntulon valaistukseen, että mainontaan. Paikassa, ruokatuotteessa ja palvelussa ei todellakaan ole mitään vikaa, kaikki toimi täydellisesti.\nMonipuoliselta listalta valitsin maisteluun 14 sushin Sushibar – lajitelman (24,90 €) sekä lasillisen Viura de Azul –valkoviiniä (7,90 €/12 cl eli kallis), joka toimi ruuan kanssa erittäin hyvin.\nAnnoksessa oli 8 california makia jättikatkarapu-avokadotäytteellä........ Ja juu, kyllä niitä on kahdeksan, alimmaiset vaan eivät näy kunnolla kuvassa!\n.........ja nigirit avokadosta sekä grillatusta kampasimpukasta että merilohesta. Varsinkin nuo grillatut olivat mahtavia! Taitaa olla niin, että suomalaiseen suuhun maistuu grillin tuoma savuisuus.\nTänne menen taatusti uudelleen ja menkää kaikki muutkin hyvät ihmiset. Ette taatusti pety!


Blogi: Heikki Porkka, la 30.09.2017 01:19\nAlla oleva teksti on julkaistu ensimmäisen kerran kaksi vuotta sitten, 29.9.2015.\nLibanonilainen ministeri väittää toista kuin suomalaiset asiantuntijat.\n"Elias Bou Saab, maan opetuministeri, vihjaa, että kaksi prosenttia Syyriasta tulevista pakolaisista voi olla ISISin lähettämiä jihadisteja."\n"Meillä on sama ongelma pakolaisleireillä. Leirien asukkaista 2-3 % on jihadisteja."\nVuonna 1808 Suomenlinna (Viapori) antautui laukaustakaan ampumatta.\nSuomen nykyinen hallitus ei ainoastaan antaudu vaan houkuttelee ja antaa ilmaisen täysihoidon miehittäjälle taskurahan kera.\nSamalla hallitus halveksii ja orjuuttaa oma kansaa sekä hylkää demokratian.\n”Päivi Nergin mukaan asetusteksti on jo valmis.”\n”"Minulla on hyvä hytinä, että vapaaehtoisin keinoin pääsisimme etenemään. Jos vapaaehtoisuuden kautta ei tiloja kuitenkaan löydy ja kunnilla olisi hyviä tiloja, tämä asetus olisi viimeinen keino saada ne käyttöön."\n"Nythän valtio voi mennä kuntien alueelle sellaisiin tiloihin, joita kunta ei omista. Mutta jos tilan omistaa kunta, sinne ei valtio voi pakolla mennä."\nAsetuksen avulla valtio määräisi kuntaa osoittamaan tilat maahanmuuttokeskusta varten.”\nJosef Stalin vuonna 1930: "Menestys panee pään pyörälle"\nLainauksia suomennoksineen (Independent 15.9.2015):\n"One in 50 Syrian refugees entering Europe could be member of Isis, a Lebanese government minister has claimed.\n(Joka viideskymmenes Syyrian pakolainen voi olla ISIS – terroristi, väittää libanonilainen ministeri)\n(Elias Bou Saab, maan opetuministeri, vihjaa, että kaksi prosenttia Syyriasta tulevista pakolaisista voi olla ISISin lähettämiä jihadisteja.)\n(Voidaan sanoa, että kaksi prosenttia on radikaaleja. Se on aivan liian paljon.)\n(Meillä on sama ongelma pakolaisleireillä. Leirien asukkaista 2-3 % on jihadisteja.)\n(Kun libanonilaisia sotilaita kidnapattiin, henkilöt, jotka kidnappasivat heidät, tulivat [pakolais]leireiltä. He kidnappasivat sotilaat ja veivät heidät vuorille.)"\nVaikuttaa siltä, että Suomen hallitus miehittää kunnat islaminuskoisella väestöllä pakkolainsäädännön voimalla.\nKuinka moni tulijoista on jihadisti, ISIS-terroristi tai salafisti tai muuten vaan potentiaalinen pomminheittäjä?\nYli 80 % Suomeen saapuvista henkilöistä on nuoria riskejä islaminuskoisia miehiä.\nTurun Sanomat 24.9.2015:\n”Tulli on havainnut Helsinki-Vantaan lentoasemalla posti- ja pikarahtiliikenteessä tehtyjen tullitarkastusten yhteydessä, että turvapaikanhakijoille vastaanottokeskuksiin ja yksityishenkilöille osoitetut lähetykset sisältävät runsaasti erilaisia henkilöllisyyteen liittyviä asiakirjoja, kuten passeja, henkilöllisyystodistuksia, valokuvia, ajokortteja sekä pakolaistodistuksia.\nLähetyksiä on paljastunut jo yli 500 kappaletta, ja lähetysten määrä on kasvanut viime päivinä voimakkaasti. Tullitarkastuksissa löytyy tällä hetkellä edellä mainittuja asiakirjoja useista eri lähetyksistä jopa 50 kappaleen päivävauhdilla.\nAsiakirjat ovat pääosin irakilaisia ja jonkin verran myös syyrialaisia. Lähetykset on lähetetty yleisimmin Turkista ja Irakista, mutta välillä myös Euroopan valtioista.”\nAdolf Hitler 15.4.1935, tarkoituksena riisua kansa aseista voidakseen hallita täydellisesti (diktatuuri):\nSuomen sisäministeriön nettisivut 15.8.2015:\n”- Olen todella tyytyväinen siitä, että hallitusneuvotteluissa sovittu lisäpanostus sisäiseen turvallisuuteen sisältyy myös valtiovarainministeriön tänään julkistamaan talousarvioesitykseen. Näin pystymme takaamaan sisäisen turvallisuuden hyvän tason Suomessa, sisäministeri Petteri Orpo toteaa.”\nSipilä, Soini, Stubb ja Orpo ovat uuden ajan fasisteja, Arhinmäestä, Haglundista ja V. Niinistöstä puhumattakaan.\nHeikki Porkka la 30.09. 01:19


huhtikuuta 2014 ~ AY-liikkeen EU-vaalikampanja 2014\nBlogin etusivu Kampanjasivusto\nOnko EU:lla koulutuspolitiikassa vaikutusvaltaa?\nKukin EU:n jäsenmaa päättää itse koulutuspolitiikasta, mutta vuosien varrella olemme huomanneet, että EU-tason ratkaisut ja virtaukset vaikuttavat yllättävänkin paljon suomalaiseen koulutukseen ja omiin ratkaisuihimme. Bolognan prosessi muutti merkittävästi korkeakoulujamme ja toisaalta suomalainen innovaatio nimeltä nuorisotakuu on leviämässä muihin EU-maihin.\nKysyimme (Opettaja-lehti) opettajataustaisilta eurovaaliehdokkailta, mikä heidän mielestään on ollut komission tärkein koulutuspoliittinen linjaus ja miksi? Saimme todella mielenkiintoisia vastauksia kaikkiaan 23 ehdokkaalta.\nOdotetusti liikkuvuuden edistäminen, yhtenäinen tutkintorakenne ja tutkintojen tunnustaminen yli rajojen nousivat yhdeksi keskeiseksi asiakokonaisuudeksi. Toinen merkittävä kokonaisuus on Eurooppa 2020 -strategia, jonka yhteydessä Suomi sai myös merkittäviä koulutuspoliittisia tavoitteita, jotka koskevat mm. elinikäisen oppimisen ja aktiivisen kansalaisuuden edistämistä, nuorten perustaitojen parantamista ja varhaiskasvatukseen osallistumisen lisäämistä.\nNuorten osaaminen, ammatillisen koulutuksen kehittäminen ja nuorten työllisyyden parantaminen ovat olleet vahvasti EU-maiden yhteisenä tavoitteena, mikä näkyi vastauksissa. Nuorisotakuun eteen haluttiin työskennellä niin Suomessa kuin Europan tasolla. Opettajataustaiset ehdokkaat haluavat selvästi jatkossakin kiinnittää huomiota nuorten tilanteeseen ja koulupudokkuuden vähentämiseen. Suomella on tässä paljon opittavaa muilta EU-mailta.\nHarmillisen vähän, vain yksi ehdokas, mainitsi laadukkaan varhaiskasvatuksen, johon osallistumisessa Suomi pärjää Euroopan tasolla heikosti. Ilahduttavaa oli, että koulutuksen laadun parantaminen koko Euroopassa nähtiin maanosamme kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin perusedellytyksenä.\nNäitä ehdokkaita kelpaa kyllä äänestää ja hienoa on, että liikkeellä on erinomaisen osaava ehdokaskaarti. Tarkemmin opettajataustaisten ehdokkaiden ajatuksiin voi tutustua Eurooppa-päivänä julkaistavassa Opettaja-lehdessä. Suosittelen!\nLue kirjoitus [...]\nEurooppalainen koti kuntoon\nMilloinkaan eivät eurooppalaiset ole olleet keskimäärin yhtä terveitä, vauraita ja oppineita kuin tänä päivänä. Euroopan unioni on ihmiskunnan toistaiseksi onnistunein rauhanhanke. Ikinä ei yhtä monen maan kesken ole voitu sopia yhtä monesta yhteiseloa helpottavasta hankkeesta.\nEU:n tavoite oli lisätä keskinäistä kilpailua, jotta koko maanosa pärjäisi kilpailussa muun maailman kanssa. Mitä tapahtui? Jäsenvaltiot tekevät parhaansa mukaan myyräntyötä, jotta markkinatalous ei sen omalla kohdalla toteutuisi. Kotimarkkinoita suojellaan kilpailulta kepulikonstein.\nPankit, saksalaispankit etunenässä, ovat lainanneet holtittomasti rahaa Välimeren maiden kansalaisille. Kulutusjuhlan jälkeen Angela Merkel vaati Saksan luotottamia kansakuntia kiristämään vöitään. Pankit ja niiden johtajat pelastetaan, mutta velalliset jätetään oman onnensa nojaan.\nEurovirkamiehet muodostavat poliittisen eliitin, joka elää omassa todellisuudessaan. Herman Van Rompuy on maailmankuulu syystä, että häntä ei tunne kukaan. Jose Manuel Barroso tarjoaa kerta toisensa jälkeen ongelmien lääkkeeksi ”enemmän Eurooppaa”, kuin juopolle ryyppyä murheeseen. Surullisia hahmoja.\nEliitti on asemansa velkaa hallituksilleen. Siksi komission oligarkkinen demokratia hyväksyy kotiin päin vetämisen. Se sulkee silmänsä tilastojen väärentämiseltä. Yhteisesti sovittuja pelisääntöjä noudatetaan vain, jos niistä itse hyödytään. Saksa ja Ranska luistivat ensimmäisinä Maastrichtin sopimuksen vakausvaatimuksista.\nPiru piileskelee yksityiskohdissa. Eurooppalainen lainvalmistelu ei erottele pieniä ja suuria asioita. Se ei viitsi pohtia paikallisia erityisoloja. Suomen sudet suojellaan Keski-Euroopan miljoonakaupungeissa. Läheisyysperiaate, jossa arkiset käytännön asiat jätetään jäsenmaille itselleen, on unohtunut.\nKansakunnat kuitenkin selviävät aina, tavalla tai toisella. Ei Eurooppa mihinkään häviä, eikä eurooppalainen elämänmeno. Neljä vapauttakin pysyvät. Eurooppa on kuitenkin yhteinen kotimme, vikoineen kaikkineen. Täällä kannattaa asua. Sen huomaa viimeistään kun käy muissa maanosissa.\nIlmastonmuutoksen torjunta on MEP:in työ\nNyt valittavan Euroopan parlamentin ja komission asialistalla ei ole sen enempää eikä vähempää kuin maailman pelastaminen. Tuo porukka tulee luotsaamaan Euroopan kansainvälisiin ilmastoneuvotteluihin Pariisiin vuonna 2015 sekä linjamaan EU:n sisäiset ilmastotoimet.\nVanhojen ilmastotavoitteita ollaan uudistamassa siten, että nyt sovitaan jäsenmaita sitovasta 40 % päästövähennystavoitteesta vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Katseen tulisi kuitenkin olla jo vuodessa 2050, ja sinne asetettuihin tavoitteisiin pääsemisessä.\nPäästöhuutokaupan tulisi olla tärkein väline saavuttaa asetetut päästövähennystavoitteet. Se ei kuitenkaan nykyisellään toimi, ja ongelmat olisikin syytä korjata. Tarvitaan uskottava ja toimiva väline tavoitteiden saavuttamiseksi.\nYhdessä sovittava päästövähennystavoite palvelee EU:n asemoitumista kansainvälisiin ilmastoneuvotteluihin. Ilmastonmuutoksen torjumiseen tarvitaan kaikki maailman maat mukaan. Vuonna 2015 Pariisin ilmastokokouksessa on mahdollista solmia kunnianhimoinen kansainvälinen ilmastosopimus. Näissä neuvotteluissa Euroopan pitää toimia sillanrakentajana.\nYhtä tärkeää on säätää Euroopan unionin tasoinen, sitova 27 % tavoite uusiutuville energialähteille. Erityisesti Suomessa metsäpohjaisen biomassan käyttöä on lisättävä ja korvattava sillä etenkin kivihiilen polttokäyttöä. Metsähakkeen käytön lisääminen on keskeinen ja kustannustehokas tapa lisätä uusiutuvan energian käyttöä Suomessa. Uusiutuvan energiatuotannon tukeminen kasvattaa samalla Suomen energiaomavaraisuutta.\nEnergiatehokkuuden osalta on vielä mietittävä toimivat mekanismit, joilla energian säästäminen Euroopassa edistyy. On hyvä, että mahdollinen energiatehokkuustavoite määritellään kun on saatu riittävästi kokemuksia energiatehokkuusdirektiivin arvioinnista. Suomalaisen teollisuuden energiatehokkuustaso on korkea. Siksi on jatkettava määrätietoisesti työtä sen viemiseksi muihin EU:n jäsenmaihin.\nCopyright © AY-liikkeen EU-vaalikampanja 2014 | Powered by Blogger


Uusi normaali on sotaa, valheita ja vakoilua | Maanpuolustus.net\nTURVALLISUUSPOLITIIKAN KORKEAJÄNNITYS 21.8.2015 15:00\nSuurin kalabaliikki Fennovoiman ympärillä hiljeni elinkeinoministeri Olli Rehninilmoitettua ministeriön ottavan voimalan rakennuslupahakemuksen käsittelyyn. Kun prosessi ylipäätään on ollut epätyypillinen suomalaiselle hallintokulttuurille, niin sille tyypillistä on kai sitten se, että ministeriötä tulee vielä jälkeenpäinvirkamiestasolta moukkua Fennovoimalle sen Migrit-kuvioista. Liekö kysymyksessä varoitus, että enempää ei kannata hankkia epämääräisiä ampakeijareita projektiin mukaan. Saattaa olla osittain näistäkin kysymys, kuntoimitusjohtaja vaihtui Fennovoimaa omistavassa Voimaosakeyhtiö SF:ssä. Saa nähdä onko yllätyksiä vielä luvassa, kun ministeriö nyt vasta ynnäilee yhteen hankkeen todellista kotimaisuusprosenttia.\nFortumissa lienee luvassa omanlaisensa jälkipyykki, kun sillä pyyhittiin pöytääprosessin loppuvaiheissa. Tämä kuvannee suomalaisen osapuolen tilannetta yhteistyökuviossa laajemminkin. Fortumin laajat omistukset Venäjällä ja pelko niiden menettämisestä ilman korvausta kun ovat vipuvarsi sekä yhtiön että siitä enemmistön omistavan valtion suuntaan. Arvio rahamarkkinoilla on, että ilman sitä vipuvartta ei Fortum olisi mukana. Venäjä-riski tai Venäjän maariski kun tarkoittaa tässä yhteydessä paljolti nimenomaan mahdollisuutta, että Kreml päättää siirtää Fortumin miljardien arvoiset omistukset jonkun muun haltuun muodollisesti laillisesti. Näin on toimittu ennenkin eri yhteyksissä.\nPoliittiselle päätöksenteolle Fennovoima-prosessi on näyttänyt olevan paluu menneeseen, jossa tehdään oman edun vastaisia päätöksiä ettei itänaapuri suuttuisi. Tätä vaikutelmaa häivytetään erottamalla poliittinen ja taloudellinen Venäjä. Ne ovat ikäänkuin kaksi eri maata, joista toinen on luotettava ja toisen varalta on lisättävä puolustusmenoja. Verrattuna YYA-aikaan on nyt mukana muuttujana vielä EU-jäsenyytemme. Tätä tilannetta sitten hoidetaan kylmän sodan ajoilta tutulla kaksijakoisella ulkopolitiikalla, jossa julkisuudessa on yksi linja ja kulisseissa toinen. Tosin nyt ei valtiojohdossa sentään tarvitse ylistää kansojemme välisen yhteistyön ja ystävyyden laatua, mutta toki sitä jotkut vanhasta muistista edelleen tekevät.\nOn jo vaikeaa muistaa, minkälaista oli ennen Ukrainan sotaa Euroopassa. Ei kiistelty siitä, mistä viattomia siviilejä surmannut tykkituli ammuttiin. Eikidnapattu ihmisiä kotimaastaan ja tuomittu heitä vankilaan työnsä tekemisestä. Ei yritetty salakuljettaa juustoa. Ei revitty valheellisia otsikoita Suomen valmistautumisesta sotaan. Ei pakotettu ketään kuolemaan maansa puolesta salaa, ilman tunnustusta. Ei levitelty hysterisoivia valheita vieraista maista tulevista sabotööreistä. Ei vääristelty häikäilemättä suomalaisten poliitikkojen tekemisiä ja sanomisia. Ei jouduttu estämään jonkin maan poliitikkojen maahantuloa. Ei pelkäämään journalistiemme turvallisuuden tai heidän työskentelymahdollisuuksiensa puolesta. Ei tarvinnut miettiä, oliko jonkunhuonon käytöksen syynä verkkokeskustelussa huono päivä vai harkittu taktiikka. Tai sitä, että yleiseltä mielipiteeltä näyttävä onkin bottien manipuloinnin tulos. Ei tarvinnut miettiä akateemisten yhteyksien pitämisen ja yhteistyön vahingoittavan toista osapuolta. Ei tarvinnut miettiä mielikuvitustasavaltoihin oikeaa sotaa käymään lähteneitä. Tai sitä, missä menevät Suomen lain rajat, kun puhutaan osallisuudesta muualla käytävään sotaan. Ei tarvinnut seurata tökeröitä, uhreja ja heidän omaisiaan halveksivia yrityksiä vierittää vastuuta joukkomurhasta muille. Ei huolehdittu vakoilun kasvamisesta ja miten siihen pitäisi itse varustautua. Eikä puolustusmenoja nostettu, vaan niitä laskettiin.\nMutta niin vaan me olemme tähän uuteen normaaliin tottuneet. Ei ehkä pitäisi.\nHallitus päätti aloittaa siviili- ja sotilastiedustelua koskevan lainsäädännönvalmistelun. Siinä sitä onkin mietittävää, aikaakin on varattu puolitoista vuotta. Asiassa on paljon kiinnostavia ja tärkeitä kulmia, jotka pitävät sen taatusti julkisessa keskustelussa. Ikävän suurelta osin se keskustelu tulee todennäköisesti olemaan ohi puhumista, koska asia on vaikea. Kun yksi puhuu vakoilusta, puhuu toinen urkkimisesta ja kolmas osaa sen oikeankin termin eli tiedustelun.\nValtaenemmistö suomalaisista luottaa viranomaisiin, että he tekevät asioita oikein ja järkevästi, myös tiedustelussa. Mutta tätä luottamusta tulisi tukea joka vaiheessa mahdollisimman suurella avoimuudella siitä, mitä tiedustelutyö Suomessa on ja mitä sen pitäisi olla. Avointa ja kärsivällistä keskustelua siis tästä tärkeästä aiheesta, kiitos.\nYksi nyt käynnissä olevan kriisin piirteistä on ollut, että jatkuvasti on arvuuteltu ja mietitty, että mitä se Vladimir Putin oikein haluaa. Jokaista rasausta vahditaan perinteisen kremlologian tarkkuudella. Kun yksi Putinin pitkäaikaisimmista liittolaista sai lähteä rautateiden johdosta, alkoi kuhina. Siirrettiinkö Vladimir Jakunin sivuun, jotta hänet voisi nostaa sieltä myöhemmin mukaan politiikan huipulle vai oliko kyseessä vain käytännöllinen asia, kun talouden tiukennuttua pitää rautateidenkin ajatella tuottoa. Siitä kaikki asiaa käsitelleet ovat yksimielisiä, että ei voi tietää varmasti. Kysymys voi olla mistä vain.\nVenäjällä ei ylipäätään mene hyvin. Huoli siitä on kova meilläkin. Talous sakkaa uudistusten puutteessa ja rupla on tasaisemman ajan jälkeen taas syöksyssä.\nTilanne Ukrainassa on pahentunut. Kreml käy siellä uuvutussotaa, jossa voitto on sota sinällään. Näin se yrittää pakottaa Ukrainan taipumaan tahtoonsa. Ukrainan heikoissa kantimissa oleva yhteiskunta ja talous natisee liitoksissaan, mutta silti olisi hankalaa kuvitella, että Kiovassa ihan lähivuosina istuisi Venäjä-myönteistä hallitusta. Minskin sopimuksesta puhutaan paljon, mutta ainoa sen eteenvakavasti töitä tehnyt osapuoli on Ukraina.\nVenäjän toiminta Ukrainassa on ollut läpi koko sodan maltillista ja taitavaa. Se ei tavoittele sotilaallisia voittoja hinnalla millä hyvänsä, vaan pyrkii pikkuhiljaa hivuttautumaan kohti päämääriään. Näin se välttää pakotteiden tiukentumisen. Itse asiassa tämä hivuttamistaktiikka olisi toiminut paljon nykyitä menestyksellisemmin, ellei malesialaiskonetta olisi ammuttu alas. Se pakotti läntisen Euroopan toimiin. Nyt liikutaan taas niillä rajoilla, että kohta on uskottavuuden takia puhuttava uusista pakotteista. Varoitukset on nyt annettu ja jos Venäjä niistä huolimatta laajentaa sotaa, on pakko toimia.\nPuolustusministeri Jussi Niinistö on ollut viime viikkoina usein esillä mediassa. Syynä lienee se, että hänen hallinnonalansa on juuri tällä hetkellä kiinnostava ja hän myös käsittelee otsikoitavuudeltaan vahvoja aiheita. Viime viikolla hän pohdiskelipuolustusliiton syventämistä Ruotsin kanssa ja sodanajan joukkojenvahvuuden korottamista.\nNämä ovat niin perustaa laatua olevia kysymyksiä, että veikkaisin puolustusministeriössä ja Puolustusvoimissa päiden pyörivän ihmetyksestä. Jos tahti jatkuu tällaisena, ei voi olla enää ihan varma että kuinka yhteneväiset puolustusministerin ja Puolustusvoimien visiot ovat.\nReactions: JR49, STI_Tactical9mm, Fremen ja 1 muu\nja tässä vielä juttusarjaan linkki...\n"Tiedustelumaailmaan iski pommi"


Nordean Leena Mörttinen siirtyy EK:n johtajaksi - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 30.5.2012 10:16\nPankkikonserni Nordeassa Eurooppa-asioista vastaavana johtajana työskentelevä Leena Mörttinen siirtyy Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) palvelukseen. Hänet on nimitetty EK:n kilpailukyky ja kasvu -vastuualueen johtajaksi ja EK:n johtoryhmän jäseneksi.\nLeena Mörttinen on ennen nykyistä tehtäväänsä toiminut muun muassa Nordean Suomen pääekonomistina, Suomen Pankissa neuvonantajana ja Euroopan keskuspankissa vanhempana ekonomistina.\nEK on organisoinut toimintaansa uudelleen ja uusittu organisaatio astuu voimaan kesäkuun alussa. Kilpailukyky ja kasvu -vastuualueeseen kuuluvat muun muassa elinkeino- ja kauppapolitiikkaan, kansainvälistymiseen, innovaatioympäristöön ja yritysten kasvuun liittyvät asiat.\nLeena Mörttinen aloittaa EK:n palveluksessa elokuun alussa.\nEK:n Inkeroinen: Vaatimukset palkankorotuksista kiihdyttävät inflaatiota\nElinkeinoelämän keskusliiton (EK) työmarkkinajohtaja Eeva-Liisa Inkeroinen varoittaa, että työntekijäjärjestöjen palkankorotusvaateet uudella sopimuskierroksella voivat johtaa inflaation kiihtymiseen. Lue lisää ›\nEK:n Inkeroinen SS:ssä: Valtion kannattaisi ottaa lainaa veronalennusten rahoittamiseksi\nTyönantajakeskusjärjestön työmarkkinajohtaja Eeva-Liisa Inkeroinen ehdottaa Savon Sanomissa, että valtio ottaisi lisää velkaa veronalennuksien rahoittamiseksi. Lue lisää ›\nEK:n Pukkinen: Äkkijarrutukseen ei ole tarvetta\nSuomessa ei ole tarvetta rajuihin leikkauksiin keskellä matalasuhdannetta, EK:n toimitusjohtaja Mikko Pukkinen sanoo. Lue lisää ›\nElinkeinoelämän keskusliiton (EK) työmarkkinajohtaja Eeva-Liisa Inkeroinen jättää tehtävänsä. Asiasta kertoo Helsingin Sanomat verkkosivuillaan. Lue lisää ›


RGT Planet tuotti hyvälaatuisen mallasohrasadon Simpeleellä | Farmit\n”Päädyin RGT Planetiin lajikkeen hyvän jyväpainon ja hehtolitrapainon vuoksi”, Hyrkäs toteaa. Siemen hankittiin Tilasiemen-pakkaamolta Tilatuote Kujala Oy:ltä Elimäeltä.\n”Vahvakortinen RGT Planet pysyy hyvin pystyssä ja on varma lajikevalinta.” Hyrkäs on aiemmin viljellyt maltaaksi myös Harbinger -ohraa.\nRGT Planet soveltuu kokemusten perusteella hyvin myös Simpeleen korkeudella viljeltäväksi. Lajikkeen etuina on sen keskitasoa oleva kasvuaika ja soveltuvuus eri maalajeille.\n”Maalaatu on tällä seudulla melko vaihtelevaa ja savimaita täällä on paljon”, Hannu Hyrkäs kertoo. RGT Planet kestää viljelijän mukaan paremmin kuivuutta kuin muut mallasohrat.\n”Viime kesä oli sääolosuhteiltaan erikoinen”, Hyrkäs kertoo. Yleensä kesät ovat seudulla lämpimiä ja vettä saadaan sopivasti. Toukokuu ja alkukesä oli poikkeuksellisen kuiva, syksy sitä vastoin märkä. Pitkiä hellejaksoja ei ollut, vaikka Simpele yleensä Saimaan ja Laatokan välissä kuuluu alueeseen, jossa on kesällä runsaasti helteitä ja talvella paljon lunta.\n”Viime keväänä ohraa päästiin kylvämään lämpimään maahan 17. päivä toukokuuta, hyvin samoihin aikoihin kuin muitakin viljoja. Vappuna kylvöjä olisi jo päässyt aloittamaan, mutta silloin sateet siirsivät kylvöjen aloitusta eteenpäin.”\nRGT Planetin korkea satopotentiaali luo uudenlaisia vaatimuksia lannoitukselle. Simpeleellä RGT Planetin lannoituksessa käytettiin hivenlannoitetta, jolloin typpeä meni kylvön yhteydessä 115 kiloa hehtaarille.\nRikkakasvit ruiskutettiin kertakäsittelynä ja samalla tehtiin myös tautiaineruiskutus. Laontorjuntaa ei tehty eikä sille ollut myös tarvetta. ”Lajike on hyvä ja vahvakortinen, joka pysyy pystyssä isollakin sadolla”, Hannu Hyrkäs toteaa.\nTilalla ei viljellä ohraa peräkkäisinä vuosina samalla lohkolla, vaan välissä viljellään esimerkiksi rypsiä. Viime kesän kasvustoon Hyrkäs oli tyytyväinen, sillä kasvitauteja ei esiintynyt ja kasvusto oli puhdasta.


Olin käynyt Budapestissä lyhyesti päiväreissulla vuonna 2002 rippileirin yhteydessä ja mielikuvani kaupungista olivat positiiviset, joten päätimme tänä kesänä 15vuotiaan sisareni kanssa suunnata sinne. Lennot ja majoituksen (4 yötä sisältäen aamiaiset) varasimme netin kautta Ebookersilta, hintaa tuli hieman alle 300 €/hlö. Majoituimme uudehkoon neljän tähden Bristol hotelliin ja lennoista vastasi Malev. Forintteja vaihdoimme Suomessa etukäteen jonkin verran, mutta monin paikoitellen Budapestissä olisi pärjännyt myös euroilla (tosin kurssi ei aina ollut erityisen hyvä).\nLento Helsingistä lähti ajallaan maanantaiiltana. Malevilla ei tarjottu varsinaista ateriaa vaan sämpylä. Plussaa siitä, että etukäteen ilmoittamalla sai ilman lisähintaa valittua myös erikoissämpylän, esimerkiksi vegaanisen. Lento aika oli lyhyt, 2 h 20 min. Olimme etukäteen ottaneet selvää eri tavoista päästä lentokentältä hotellille ja päätyneet minibussiin, joka veisi lentokentältä suoraan hotellille ja johon oli mahdollista hankkia menopaluulippu kentällä olevasta kojusta. Hintaa kahdelta (edestakaisin) tuli hieman yli 30 €. Minibussikyyti oli kätevä ja helppo hankkia, Budapestin lentokentällä opasteet olivat selkeitä ja henkilökunta puhui hyvää englantia. Kyytiä ei tarvinnut myöskään odotella pitkään, lähdimme alle 10 minuutin kuluttua matkaan siitä kun olimme saaneet tavaramme. Yhteen bussiin mahtui muistaakseni noin 10 ihmistä\nNoin puolen tunnin bussimatkan jälkeen olimme hotellilla, jonka totesimme siistiksi ja viihtyisäksi. Henkilökunta oli erittäin ystävällistä ja englannin kielen taito hyvä. Huoneemme oli yksinkertainen, mutta siisti ja aivan riittävän tilava. Huoneessa ollut minibaari sai toimittaa jääkaapin virkaa. Huoneessa oli myös ilmainen koodilla toimiva turvaboksi, jonne olisi mahtunut läppärikin.\nKotiuduttuamme hotellille päätimme illalla lähteä keskustaan Tonavan rannan tietämille katsomaan tarkemmin tätä 2 miljoonan asukkaan kaupunkia. Matkaa hotelliltamme Tonavalle oli n. 1,5 km. Budapestissä kulkeminen ja suunnistaminen oli varsin helppoa, hotellilta saimme ilmaisen kaupunkikartan ja Tonavan ylittävät suuret sillat helpottivat sijainnin hahmottamista.\nEnsitöiksemme rantaan saavuttuamme kiipesimme ylös Gellertin kukkulalle. Vaikka oli ilta ja ilma ei enää ollut kovin kuuma, oli urakka varsin hikinen. Ylhäällä kukkulalla vaiva kuitenkin palkittiin: Budapest on aivan upea iltavalaistuksessa (näköala muuten kuuluu Unescon maailmanperintölistalle). Siltojen ym. valot syttyvät yhdeksältä, itse olimme kukkulan laella hieman ennen yhdeksää, joten saimme sekä ”ennen että jälkeen” – kuvia. Valaistut sillat saivat kaupungin näyttämään varsin romanttiselta ja esimerkiksi kuninkaanlinna sekä parlamenttitalo olivat upeita. Kukkulalta käsin kaupungista sai myös kivan kokonaiskuvan. Budapestin kaupunkihan jakautuu varsinaisesti kolmeen osaan, Tonavan länsipuoliseen Budaan, jolla on kukkuloita ja historiallisia rakennuksia ja itäpuoliseen alavaan ja moderninpaan Pestiin sekä Óbudaan, jotka liittyivät yhteen vuonna 1873 muodostaen Budapestin kaupungin.\nTiistaiaamuna suuntasimme aamiaiselle yhdeksän aikoihin. Tarjolla oli esimerkiksi erilaisia hedelmiä, jugurtteja, teetä, mehuja, kahvia, kaakaota, leipiä, leikkeleitä, tomaattia, kurkkua, levitteitä ja minicroissantteja. Kaikkiaan aamiainen oli hyvä ja riittoisa.\nAamiaisen jälkeen päätimme suunnata Margit saarelle, joka on noin 2 km pitkä saari Tonavan keskellä. Yhdestä Tonavan silloista pääsee kulkemaan saarelle sekä Pestin että Budan puolelta. Päivä oli kuuma (+ 30 astetta) ja aurinko paistoi, joten päätimme mennä saarella olevaan uimalaan viettämään aikaa. Saarella on käsittääkseni useampikin kylpylä, mutta päädyimme jalat matkan teosta kipeinä menemään ensimmäiseen vastaan tulleeseen, joka oli lähinnä uimahallityyppinen, joskin ulkoilmaaltaat olivat mukavia. Uimalassa vietimme viitisen tuntia aurinkoa ottaen, kirjaa lukien.\nUimalassa käymisen jälkeen päätimme lähteä etsimään syötävää ja poikkesimme saarella olevaan pienehköön kahvilaan, jossa otimme juomat ja margaritapitsan puoliksi. Hintataso Budapestissä on suomalaisille varsin edullinen, esimerkiksi tilaamamme pitsa maksoi euroissa laskettuna n. 3 e. Muutoin kaikki oli ok paitsi, että pitsaa piti odottaa 45 minuuttia! Lisäksi henkilökunta ei osannut lähes ollenkaan englantia (eikä myöskään saksaa, ruotsia tai suomea), joten oli riittävän suuri ongelma yrittää selvittää jo sitä oliko koko pitsaa ollenkaan tulossa tai muistiko tyttö lainkaan meidän edes sitä tilanneen. Lopulta kuitenkin saimme pitsan, jossa ei ollut valittamista. Kokonaisuutena pidimme Margit saaresta erittäin paljon, se on kaunis ja rauhallinen keidas keskellä suurkaupunkia.\nSaarelta lähdön jälkeen päätimme kävellä takaisin hotellille, mutta kiertää samalla vilkaisemassa Sankarien aukiota (Hösök tere), joka on 1896 rakennettu juhlistamaan unkarilaisten maahantulon tuhatvuotisjuhlaa. Sankarien aukio sijaitsee Andrássy út –kadun päässä, arviolta muutaman kilometrin päässä keskustasta, lähellä eläintarhaa. Aukio on runsaiden patsaiden ansiosta varsin vaikuttava näky, esimerkiksi unkarilaisten maahantuloa juhlistava patsas on korkeudeltaan 36 metriä.\nAukiolla poikkeamisen jälkeen pistäydyimme hotellille hetkeksi lepäämään ja suunnittelimme sen jälkeen testaavamme hotellin mainostamaa kuntonurkkausta. Kuntonurkkaus tosiaan löytyi hotellin alakerrasta, mutta se käsitti pienen huoneen, jonne ei saanut valoja ja jossa oli kuntopyörä, jota ei saanut säädettyä ja juoksumatto, jota ei saanut toimimaan.\nEdellisenä päivänä uimalassa käytyämme, halusimme nyt mennä oikeaan kylpylään. Matkaopaskirjan perusteella valitsimme kohteeksemme Gellertin kylpylän, jonne suuntasimme heti aamupäivällä. Kylpylässä oli sekä sisä, että ulkouimaaltaita ja sekä lämpimiä että kylmiä. Varasimme itsellemme aurinkotuolit ulkoa ja vietimme lähes koko päivän pääasiassa niissä aurinkoa ottaen ja lukien sekä välillä uimassa käyden. Yhteen ulkouimaaltaista tulivat aallot joka tunti kymmenen minuutin ajaksi, mutta muutoin kylpylässä ei ollut juurikaan mitään ”lapsille suunnattua”. Erilaisia hoitoja olisi ollut tarjolla vaikka millä mitalla, mutta niihin emme tutustuneet. Kylpylän yhteydessä oli myös pienehkö ravintola, joten paikassa vierähti päivä mukavasti.\nIllalla suuntasimme takaisin hotellille viemään tavaroita ennen kuin lähdimme takaisin keskustaan. Keskustassa päätimme mennä Tonavan risteilylle. Olimme etukäteen jo miettineet haluavamme jollekin jokiristeilylle, mutta emme olleet vielä päättäneet mennäkö jonnekin lähialueelle käymään vai ihan nähtävyyskierrokselle. Tonavaa pitkin Budapestistä olisi päässyt myös esimerkiksi Wieniin tai Bratislavaan, mutta päätimme suosiolla jättää ne toiselle kertaa. Tarjontaa oli varsin paljon ja lopulta päädyimme yksinkertaiseen tunnin mittaiseen iltaristeilyyn ilman tarjoiluja ja opastus nauhalta englanniksi. Hintaa risteilylle opiskelijakortilla tuli hieman alle 10 euroa. Risteily oli kannattava, etenkin juuri illalla kaupungin valaistuksen ollessa kaunis. Opastusnauhalta sai myös kuulla mielenkiintoisia asioita kaupungin historiasta.\nUnkarissa vallitsevan mannerilmaston vuoksi kesät ovat kuumia. Reissumme aikana lämpötila oli jatkuvasti noin 30 astetta ja aurinko paistoi. Tästä syystä ruoka ei pahemmin maistunut, joten söimme ulkona ravintoloissa harvakseltaan. Useimmiten kävimme ostamassa jotakin pientä ruokakaupasta (keskustassa oli muutama kauppa sopivasti auki 24h, eikä todellakaan hintataso ollut huimaava).\nOlimme jo etukäteen päättäneet, että torstai on shoppailupäivä, sillä se oli ainoa päivä, jolle oli matkamme aikana luvattu sadetta. Aamiaisen jälkeen pyysimme hotellin respaa tilaamaan meille paluukuljetuksen lentokentälle seuraavaksi päiväksi ja sen jälkeen suuntasimme ensin läheiseen ostoskeskukseen muutamaksi tunniksi, jonka jälkeen menimme vielä keskustan liikkeitä kiertämään. Hotelliltamme matka keskustaan ei ollut erityisen pitkä, mutta mukavuussyistä päätimme ostaa 10 kpl vihkon metrolippuja. Jalat saivat rasitusta riittämiin kauppoja kolutessa. Sadetta päivän aikana saatiin noin 2 minuutin hiljaisen kuuron verran ja lämpötila oli taas yli 30 astetta. Ostostarjonta Budapestissä oli varsin hyvä, erityisesti keskustan New Yorkerista löysimme paljon ostettavaa. Päivällä kävimme syömässä pitsan puoliksi kävelykatu Vaci utcalla sijaitsevassa italialaisessa ravintolassa. Budapestissä on tapana jättää tippiä (n. 10 % laskun loppusummasta), mutta joissakin paikoissa palvelumaksu lisättiin suoraan laskun loppusummaan. Paikoissa, joissa kävimme, tämä luki heti ruokalistassa, mutta kannattaa olla tarkkana ja katsoa kuitista onko palvelusta jo veloitettu erikseen. Lisäksi kuulemma Budapestissä on myös paikkoja, joissa ei saa jättää tippiä, mutta itse emme tällaisiin törmänneet.\nIllan vietimme Tonavan tuntumassa viehättävän kävelykatu Vaci utcan kahviloissa istuen ja kaupungin iltaelämää ihastellen. Kävelymatkalla hotellille näkyi kaupungin nurjia puolia, kuten joka ilta: kodittomia ihmisiä, joka ilta samassa paikassa nukkumassa. Myös kerjäläisiä oli jonkin verran, mutta mitään aggressiivista kerjäämistä emme kohdanneet. Eräällä aukiolla levähdimme ja seurasimme hetken aikaa kauempaa vanhan, ilmeisesti kodittoman miehen puuhia. Mies ei kiinnittänyt mitään huomiota ihmisiin ympärillään, vaan laahusti tutkimassa roskiksia. Patongin pala ja energiajuomatölkin pohjat lähtivät heti parempiin suihin. Päätimme käydä viemässä miehelle 1000 forinttia (reilut 3 €), sillä hän todella näytti olevan sen tarpeessa ja sillä rahalla Budapestissä saa jo kaupasta ihan mukavasti ruokaa. Toisaalta myös se tietyllä tapaa miellytti, että mies ei kuitenkaan kerjännyt, vaan etsi ruokaa ja myös kelpuutti löytönsä.\nKävimme aikaisin aamiaisella, jonka jälkeen luovutimme hotellihuoneen ja jätimme matkalaukkumme hotellille maksuttomaan lukittuun säilytystilaan. Minibussikyytimme noutaisi meidät hotellilta lentokentälle vasta neljältä, joten meillä oli hyvin aikaa vielä nauttia Budapestistä. Heti yhdeksältä suuntasimme metrolla Budapestin eläintarhaan. Eläintarhassa viihdyimme nelisen tuntia nähden muun muassa norsuja, virtahepoja, sarvikuonoja, kirahveja, susia ja jääkarhun. Budapestin eläintarhassa eläimillä nähdekseni oli kohtuullisen hyvät oltavat, ainakin verratessani joihinkin muihin vierailemiini paikkoihin. Eläintarhassa ostimme torikojusta hassuja pienenpieniä jäätelöpallosia, jotka olivat mukavaa maisteltavaa paahtavassa helteessä. Ennen lähtöämme eläintarhasta poikkesimme vielä vuohiaitauksessa, jonne sai mennä sisään silittämään vuohia. Opiskelijakortilla saimme alennusta myös eläintarhan sisäänpääsymaksusta. Eläintarhalta suuntasimme vielä metrolla viimeisiksi hetkiksi keskustaan Vaci utcalle, jossa kävimme syömässä ennen kotiin paluuta.\nMinibussikyytimme haki meidät ajallaan hotellilta ja olimme hyvissä ajoin lentokentällä, jossa lähtöselvitys sujui vaivatta. Ihmettelimme kuitenkin sitä, että matkalipuissamme luki portinkohdalla 71b. Kuitenkaan missään ei näkynyt kylttejä tällaiselle portille, vaan porttien numerot loppuivat jonnekin noin kolmeenkymmeneen. Lentokentällä oli opastushenkilöstöä, jolta päätimme mennä kysymään asiasta. Pientä jännitystä oikean lähtöselvityspaikan löytämiseen toi kielitaito: kysyessäni portista, hän ei osannut sanoa muuta kuin ”very very bad thing” :D ja pudistella päätään. Tämän jälkeen kysyin vain missä suunnassa on turvatarkastus ja päätimme tiedustella porttiongelmaan ratkaisua joltakulta toiselta. Turvatarkastus sujui nopeasti, jonka jälkeen suuntasimme nopealle shoppailukierrokselle (täytyyhän toki ostokset ehtiä tehdä, vaikka olisikin kiire portille...). Kassalla kysyimme ystävälliseltä nuorelta miesmyyjältä portista, jolloin hän hyvällä englannilla totesi, että sellaista porttia ei ole. Hän ei tiennyt miksi kyseinen numero oli lipussamme portin kohdalla, mutta opasti paikalle, josta näimme lopulta oikean lähtöporttimme.\nLentoja Suomeen oli lähdössä useampia melkein samaan aikaan, mikä ilmeisesti sekoitti joidenkin matkustajien löytämistä portille. Pääsimme ajoissa koneeseen, mutta kone lähti puoli tuntia aikataulusta myöhässä matkaan. Missään välissä ei kuulutettu viivytyksen syytä, joten alun turbulenssi hieman hirvitti. Loppumatka sujui kuitenkin hyvin, ruokatarjoilu oli täsmälleen samanlainen kuin tulolennollakin. Suomeen saavuimme vain noin kymmenisen minuuttia alkuperäisestä aikataulusta jäljessä.\nKaikkiaan Budapest on varsin lumoava paikka. Sekoitus uutta ja vanhaa, arkkitehtonisesti erittäin viehättävä kaupunki ja kaupunkia halkova Tonava ja illan valot korostavat paikan romanttista ilmettä. Hintataso suomalaisille on erittäin kohtuullinen ja palveluntarjonta hyvää ja kielitaito pääosin myös kiitettävää. Tänne täytyy palata vielä uudestaan.\nBudapest matkakertomus Unkari