Tietotekniikkapalvelut - 50 vuotta tietotekniikkaa Helsingin yliopistolla - 19880-luku\nTutkijan ja opettajan palvelut\nneuvonta, käyttöluvat ja käyttötuki:\npuh. 02941 55555\npuh. 02941 44354\nfax 02941 56990\netusivu | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000\nMikrotietokoneet tekivät kovasti tuloaan 1980-luvulla. Verkotetut ratkaisut alkoivat nostaa päätään vuosikymmenen lopulla. Tietojenkäsittely myös hajautui yliopiston laitoksille.\nEero Kiviniemi: Etunimet järjestykseen Kayprolla\nKalevi Reinikainen: Tietokoneita ruplaluotolla\nVeikko Mäkelä: Ei ihan arkea opiskelijalle\nVesa Halkka: Unix-laite superkonekäyttäjille?\nSeppo Syrjänen: Kuumia, märkiä ja sähköisiä johtotehtäviä, osa I\nJuha Kuukkanen: Ensimmäiset verkotetut mikrot\nEtunimet järjestykseen Kayprolla\nEmeritusprofessori Eero Kiviniemi kertoo, kuinka mikrotietokoneet tulivat Suomen kielen laitokselle:\nTästä se alkoi Helsingin yliopiston suomen kielen laitoksella vuonna 1983: Kaypro 2:sta, 4:stä tai 10:stä. Laitoksemme yläpuolella päärakennuksen uuden puolen 4. kerroksessa toimi tuolloin psykologian laitos, jolla oli monenlaisia laitteita. Laitoksen lehtorina toiminut Lauri Tarkkonen yllytti myös minua ostamaan tuon erinomaiseksi katsomansa laitteen ja tutustutti minut kotonaan sen ihmeellisyyksiin. Olin pian myyty mies – ja vielä melko korkeaan 27 000 markan hintaan. Kaypro 10 maksoi nimittäin 24 000 mk ja matriisitulostin noin 3 000 mk. Laitoksemme ei tuolloin vielä voinut käyttää vähäisiä laiterahojaan tuollaisiin vehkeisiin, eikä atk-määrärahoja tuolloin vielä edes edes jaettu.\nMinä olin perinyt jo 1970-luvun lopulla Kustaa Vilkunalta suomenkielisestä etunimikalenterista huolehtimisen – sillä ehdolla, että yliopisto ostaa Väestörekisterikeskukselta tiedot kaikkien suomalaisten etunimistä. Näin tapahtui, ja tuosta yli 10 miljoonan tietueen rivitiedostosta oli toivomusteni mukaan tulostettu laskentakeskuksessa valtava läjä erilaisia listauksia muutamien laskentakeskuksen työntekijöiden ystävällisellä avustuksella. Kaypro 10:ssä oli mukana dBase II -tietokanta, joka oli kai alun perin suunniteltu USA:ssa kuumatkojen tarpeisiin. Tietokanta oli saksankielinen, mutta kyllähän suurin osa ylioppilaista tuolloin saksaa osasi, ja parasta oli se, että tuli opetelleeksi tietokannan käytön samalla kun koneen käytönkin. Ohjelma teki niin suuren vaikutuksen, että joskus suunnittelin erilaisia skriptejä unissanikin.\nOlin oivaltanut heti, miten ainutlaatuinen väline tietokone olisi etunimimateriaalin käsittelyyn, mutta tietysti lähes loputtomia ongelmia liittyi siihen, miten tuo silloin valtava tietokanta saatiin sellaisiin osiin, jotka mahtuivat lerppujen kautta tuolle 10 megatavun kiintolevylle. Jotenkin sekin onnistui laskentakeskuksen avustuksella. Muistan kuitenkin vielä hyvin sen, että kun olin kotonani saanut aikaan jonkin pienen dBase-ohjelman, testannut sitä ja pannut koneen töihin jonkin muutaman sadan kilon aineiston kanssa, ehdin hyvin lähteä tunnin tai parin kävelylenkille. Palattuani tulos oli valmiina, useimmiten jopa tulostettuna.\nHeti minun jälkeeni Kaypro 2:n tai 4:n eli kiintolevyttömän mallin hankkivat myös muutamat muut laitoksemme työntekijät, ja kahvipöytäämme syntyi uudenlaista termistöä sisältävä kielimuoto, jota muut irvistellen kuuntelivat. Usein myös taivasteltiin sitä, miten tavallisella humanistilla on rahaa moisiin vekottimiin. Muistelen itse perustelleeni asiaa niin, että koska tietokone on minulle tärkeämpi kuin auto, siihen voi perustellusti sijoittaa ainakin saman verran. Onneksi koneet ajan mittaan halpenivat ja niitä alkoi saada käyttöön myös laitokselta. Muuten olisivat kyllä rahat loppuneet asuntovelkoja maksavalta lapsiperheeltä varsin pian.\nLaboratorioinsinööri Kalevi Reinikainen kertoo, kuinka psykologian laitoksella kasattiin tietotekniikkaympäristöä idänkaupan avulla:\nHelsingin yliopiston psykologian laitoksella alettiin 1970-luvun alussa rakentamaan laboratoriota, jossa olisi mahdollista selvittää ihmisen hermotoiminnan ja psyykkisen toiminnan välisiä yhteyksiä biosähköisillä mittauksilla, mm. aivosähkökäyrää (EEG) mittaamalla. Määrärahojen niukkuuden vuoksi laitteisto oli alussa hyvin vaatimaton, ja laitoksen tutkijat joutuivat hakeutumaan paremmin varusteltuihin laboratorioihin mm. Yhdysvaltoihin ja Hollantiin. Näissä ulkomailla tehdyissä tutkimuksissa saavutettiin muutamia erittäin lupaavia tuloksia, joista tunnetuin lienee prof. Risto Näätäsen löytämä EEG:n poikkeavuusaalto, mismatch negativity (MMN). Tämä löytö osoittautui tieteelliseksi kultasuoneksi Näätäselle ja hänen tutkimusryhmälleen. 1980-luvun alussa Suomeen palattuaan Näätänen ryhtyi muutaman innokkaan oppilaansa kanssa määrätietoisesti puuhaamaan omaa laboratoriota Ritarikatu 5:n vintille.\nEnsimmäinen haaste oli aivosähkösignaalien rekisteröimiseen ja analysointiin soveltuvan laboratoriotietokoneen hankkiminen. Käytettävissä olleiden määrärahojen puitteissa ei voitu haaveillakaan länsimaissa valmistetun tietokoneen hankkimisesta. Katse oli siis käännettävä itään.\nOpetusministeriö jakoi 1980-luvulla varsin avokätisesti rahaa tukimus- ja opetusvälineiden hankkimiseksi Neuvostoliitosta. Taustalla oli Suomen ja Neuvostoliiton välinen erikoinen tapa tehdä kauppaa; siitä käytettiin nimityksiä ruplaluotto- tai clearingkauppa. Kyseessä oli jonkinlainen ”oravannahkakauppa”: Suomesta vietiin Neuvostoliittoon kananmunia, voita ja vaatetavaraa, joiden vastineeksi tuotiin mm. öljyä ja traktoreita. Ruplamääräisesti viennin ja tuonnin oli määrä olla tasapainossa. Tästä huolehdittiin nk. tavaranvaihtosopimuksilla, joiden pönäkät allekirjoitusseremoniat ovat tuttuja tuon ajan lehtikuvista. Jossain vaiheessa syntyi paineita tuoda Neuvostoliitosta pitkälle jalostettuja teknologiatuotteita, kuten optiikkaa ja elektroniikkaa, jopa enemmän kuin Suomesta löytyi halukkaita ostajia. Näin opetusministeriö joutui kantamaan kortensa kekoon kaupan tasapainottamiseksi, ja sille myönnettiin vuosittain merkittävä määräraha idästä tehtäviin tutkimus- ja opetusvälinehankintoihin. Rahaa ei tietenkään voinut jättää käyttämättä, joten virkamiehet kävivät tarmokkasti toimeen löytääkseen neuvostolaitteille vastaanottajia. Neuvosto-oskilloskooppeja, funktiogeneraattoreita ja mikroskooppeja löytyykin nykyisin yhden jos toisenkin korkeakoulun ja oppilaitoksen kellareista, usein vielä alkuperäisiin harmaanvihreisiin puulaatikoihin siististi pakattuina.\nTutkimusvälineiden clearingkauppaa pyörittivät käytännössä opetusministeriön virkamiehet, idänkauppaan erikoistunut konsulttiyhtiö DR-Datatutkimus sekä neuvostoliitolaisten omistama yhtiö Elorg-Data Oy, jolla oli komea toimitalo Lauttasaaressa,\nTuohon aikaan yleinen tieteelliseen laskentaan käytetty pientietokone oli Digital Equipment Corporationin PDP 11. Neuvostoliitossa ja eräissä muissa sosialistimaissa valmistettiin tästä omaa versiota SM4, joka ei ulkonäöltään juurikaan muistuttanut esikuvaansa, mutta oli toiminnalisesti PDP:n täydellinen kopio. Myös SM4:n käyttöjärjestelmä OSPB oli kopioitu Digitalin käyttöjärjestelmästä RSX, joskin väitetään neuvostoinsinöörien korjanneen joitakin lähdekoodista löytämiään bugeja. Omin luvin kopioitua käyttöjärjestelmää myytiin surutta SM4:n mukana myös länteen, mutta Ilmeisesti häveliäisyyssyistä alkuperäisiä RSX:n englanninkielisiä käsikirjoja ei kopioitu sellaisenaan, vaan ne oli ensin kirjoitettu sanasta sanaan uudestaan kirjoituskoneella – vain käyttöjärjestelmän nimi oli muutettu.\nOpetusministeriön ja Elorg-Datan kanssa käynnistettiin v. 1981 neuvottelut SM4-laitteiston saamiseksi psykologian laitokselle, ja ne johtivatkin pian tilaukseen, jonka kokonaishinta lähenteli puolta miljoonaa markkaa. Kahdesta miehenkorkuisesta räkistä koostuvan laitteiston erikoisin komponentti oli kiertoliittämällä eli ”räppäämällä” (wire wrapping) koottu keskusyksikkö (kuva). Keskusmuistia oli 256 ktavua, ja se koostui noin tusinasta järeästä piirikortista. Kiintolevyjä oli 2 kpl á 2,5 Mtavua, ja dataa tallennettiin 16 Mtavun vaihtolevyille, joiden halkaisija oli 35 cm. Myös magneettinauha-asema kuului laitteistoon. Kone kulutti sähköä 5 kW ja tuotti lämpöä pienen saunankiukaan verran.\nKoneen asennuksesta ja huollosta vastasivat Elorg-Datan neuvostoliittolaiset asiantuntijat, joista monet tulivat meille tutuiksi vuosien mittaan. Pikkuvikoja, kuten hajonneita virtalähteitä, tuulettimia ja piirikortteja ilmeni lähes kuukausittain, mutta huoltosopimus takasi sen, että apu saatiin nopeasti paikalle. ”Don´t boot system - change card” oli tyypillinen kuvaus huoltoraporteissa. Aina ei kuitenkaan jaksettu odottaa huollon saapumista paikalle, vaan myös omatoimista korjailua harrastettiin: jos kone ei bootannut muistivian takia, tilanne voitiin pelastaa ”pelaamalla pasianssia” muistikorteilla, eli poistamalla kortit kehikosta ja laittamalla ne takaisin satunnaisessa järjestyksessä.\nTietokoneen lisäksi tarvittiin laitteisto analogisten EEG-signaalien muuntamiseksi digitaaliseen muotoon.\nKonsultin esityksestä päädyttiin Puolassa valmistettun CAMAC-tiedonkeruujärjestelmään ( CAMAC oli 1970-luvulla lähinnä suurenergiafysiikan tarpeisiin kehitetty laitestandardi). Siihen kuului tusinan verran erillisiä moduleita, kuten laskureita, rekistereitä, multipleksereitä ja muuntimia, joita koottiin tarpeen mukaan järeään laitekehikkoon.\nPeriaatteessa kaikki puolalais-neuvostoliittolaiset palikat olivat yhteensopivia, mutta toimivan järjestelmän kasaaminen näistä oli kaikkea muuta kuin triviaali tehtävä . Vaikka Näätäsen psykologitaustaisilla tutkijoillakaan ei ollut peukalo keskellä kämmentä, todettiin, että ryhmän vahvistukseksi tarvitaan teknisen koulutuksen saanut henkilö. Tällainen löytyikin, ja vieläpä aivan erinomainen, nuori insinööri Jouni Heimonen. Työhönottohaastattelun hoitanut prof. Göte Nyman kertoo, että häneen teki vaikutuksen se, että Heimonen saapui haastatteluun kantaen muovikassissa itse rakentamiaan piirikortteja! Nyman oivalsi heti Heimosen poikkeuksellisen lahjakkuuden ja hänet pestattiin sovellutussuunnittelijaksi. Heimoselle ei tuottanut ongelmia yhdistellä moduleita toimivaksi systeemiksi, ja jos jokin palikka puuttui, hän väsäsi tuota pikaa piirilevyn, joka ratkaisi ongelman.\nValitettavasti yliopiston palkkataso ei ollut tuohon aikaan kovin houkutteleva, ja Heimonen siirtyikin parin vuoden kuluttua yksityisen palvelukseen, ja minä sain pestin hänen tilalleen vuonna 1984. Näätäsen ryhmä oli tuolloin kovassa nousukiidossa ja työtä tehtiin tunteja laskematta. Koehenkilöitä istutettiin tuntikausia rautalankahäkissä piuhat päässä ja kuulokkeet korvilla kuuntelemassa piipitystä. EEG-dataa kertyi vaihtolevyille, mutta jostain syystä levyillä oli taipumus tuhoutua useammin kuin speksien mukaan pitäisi, vieden mukanaan useiden päivien työn tulokset. Viallisia levyjä tutkittaessa nähtiin niiden pinnassa naarmuja, jotka olivat selvästikin syntyneet lukupään raapaistessa kiinni vinhasti pyörivän levyn pintaan. Ihmettelin aikani syytä tähän ongelmaan, kunnes sain jostakin vihjeen, että kenties tupakansavulla voisi olla osuutta asiaan. Laboratorioissa työskenteli tuolloin ahkeria tupakkamiehiä – löytyi sekä piipun, savukkeen että sikarin ystäviä – joten huoneilma oli usein aamusta alkaen sakeana savusta. Tupakointi laboratoriossa kiellettiin, ja kas kummaa - levyt alkoivat kestää kauemmin, eikä pääkään tuntunut enää yhtä raskaalta iltaisin.\nPikku vikoja lukuunottamatta SM4 täytti hyvin tehtävänsä, mutta ryhmän tuotoksen kasvaessa koneen laskentakapasiteetti alkoi pian muodostua pullonkaulaksi. Taas käännyttiin opetusministeriön puoleen. Siellä suhtauduttiin erittäin myönteisesti anomukseemme SM4:n korvaamiseksi uudella tehokkaammalla mallilla SM5, jossa keskusmuistiakin oli jo ruhtinaalliset 1 Mtavu. Miljoona markkaa maksanut SM5 otettiin käyttöön vuonna 1986. Lisää laskentatehoa toivat myös yliopiston laitetoimikunnan meille osoittamat kaksi käytetttyä PDP 11/23 -konetta, josta ensimmäinen saatiin hammaslääketieteen laitokselta vuonna 1984 ja toinen kemian laitokselta vuonna 1986. Näiden koneiden käyttöönotossa meille oli korvaamattomana apuna kiihdytinlaboratoriossa työskennellyt Sisko Vikberg, joka kokeneena PDP-käyttäjänä oli aina valmis neuvomaan ja auttamaan.\nMuitakin ruplaluottohankintoja psykologian laitokselle tehtiin, yhteensä noin kolmen miljoonan mk:n arvosta, kunnes clearing-kauppa hiipui 1990-luvun alussa. On myönnettävä, että hutejakin tuli tehtyä, esimerkiksi DDR:ssä valmistettu Robotron-kuvankäsittelylaitteisto ei loppujen lopuksi soveltunut lainkaan siihen tarkoitukseen, johon olimme sitä kaavailleet. Ruplaluottohankintojen merkitys Näätäsen ryhmälle ja psykologian laitokselle on kuitenkin kiistaton: sen ansiosta saatiin kurottua kiinni alan ulkomaisten johtavien laboratorioiden menetelmällinen etumatka siten, että kun kohtuuhintaisia pc-pohjaisia mittausjärjestelmiä alkoi tulla markkinoille 1990-luvulla, ryhmä oli jo saavuttanut vakiintuneen aseman kansainvälisessä tiedeyhteisössä, ja psykologian laitoksella pystyttiin ensimmäisten joukossa hyödyntämään uuden tekniikan mukanaan tuomat mahdollisuudet niin tutkimuksessa kuin opetuksessakin.\nEi ihan arkea opiskelijalle\nVeikko Mäkelä muistelee 1980-luvun opiskelijan tietokoneen käyttömahdollisuuksia:\nTulin Helsingin yliopistoon opiskelijaksi 1983, fysikaalisten tieteiden koulutusohjelmaan, suuntautumisvaihtoehtona tähtitiede (jolla tiellä vieläkin olen).\nNoihin aikoihin perusopiskelijoilla oli vielä aika vähäinen pääsy tietokoneiden pariin. Mikrotietokoneet vasta tekivät tuloaan, IBM PC:stä ja MSDOS:istä, saati Windowsista,\nPienen laitoksen opiskelijana, jos oli hankkinut ison tietokoneen käyttökokemuksia, kuten opiskelu- ja harrastajatoverini Arto Oksanen, oli mahdollista päästä isojen koneiden\nTuossa noin 1980-luvun puolenvälin jälkeen yliopistolla oli edelleen käytössä Burroughs-järjestelmä. Arton kanssa harrastimme omatoimista tietokoneen käyttöä atk-asemien\npäätteillä. Ohjelmoimme jotain tähtitieteellisiä tähtikarttajuttuja, joilla ei varsinaisesti ollut tekemistä opiskelun tai tähtitieteen laitoksen kanssa. Olimme kuitenkin saaneet\nkäyttöön laitoksen jonkinlaisen projektikäyttäjätunnuksen (tunnuksilla oli joku toinen nimi silloin).\nKäyttökiintiöinä oli resurssiyksiköt (RY). Niitä saamallamme tunnuksella oli vähän ja kuukausikiintiö hupeni äkkiä nollille. Oli kuitenkin käytäntö, että klo 17:n jälkeen\nkonetta sai käyttää kiintiön nollautumisesta huolimatta. Niinpä meillä on oma "Nolla ry" (viittaa jäljellä olevaan kiintiöön: 0 RY), jonka puitteissa touhusimme niitä näitä, mahdolisesti herättäen pahennustakin asemalla työskentelevien varttuneempien tutkijoiden silmissä.\nEnsimmäisen kosketuksen mikrotietokoneeseen sain jollain tietojenkäsittelyopin perusopintokurssilla, jossa piti kokeilla jotain pientä ABC-mikrotietokoneella (muistaakseni CP/M-käyttöjärjestelmä ja BASIC-tulkki). Itselleni mikrot olivat jo tuttuja kouluajoilta, 1980-luvun alusta, jolloin hankimme veljen kanssa ensimmäisen Commodore VIC -mikron.\nKirjoituskoneesta mikrolla kirjoittamiseen siirryin tehdessäni tietojenkäsittelyopin tietorakenteiden kurssin harjoitustyötä. Fysiikan laskentatoimistolla oli Kaypro 4 -mikrotietokone, johon oli yhdistetty sähkökirjoituskone. Kun FLT:ssä Artonkin kanssa paljon touhusimme (Arto luki pääaineena teoreettista fysiikkaa), niin pienen yksikön väki, erityisesti operaattorit, mm. Rytkösen Paula ja Riipisen Tuija, tulivat tutuiksi. Tuttuna käyttäjänä saattoi FLT:n tiloihin jäädä myöhään, joka ei muualla yliopistolla oikein onnistunut. Joku henkilökunnasta sanoi lähtiessään, että sammuta valot, kun lähdet. Niinpä vietin Siltavuorenpenger 20C:ssä monet illat aina viimeiseen Pohjois-Helsinkiin lähtevään bussiin asti ja sain vihdoin monikymmensivuisen työni tehtyä ja aikanaan siitä myös opintoviikot tililleni.\nVesa Halkka muistelee, miten unix otettiin laskentakeskuksessa käyttöön:\nUnixiin ei ollut rahaa, eikä sellaista ollut oikein luvassakaan, enempi henki oli, että käyttäkää hydraa (tietojenkäsittelyopin unix-kone). HYLK ei unixia tarvitse mihinkään oikeaan ja unixin lanseeraus olisi iso hanke.\nJossain oli kuitenkin havaittu superkonerahaa, jolla HYLKin tiloihin pitäisi perustaa CSC:n koneita, erityisesti uutta Cray X-MP -superkonetta, varten piste, jossa voisi käyttää graafista työasemaa.\nNo tähän tietysti ryhdyttiin ja toimintaa varten varattiin oikein oma huone. Samaan aikaan Sun lähetteli laajalti mainoksina pitsalaatikoita, joissa mainostettiin Sparcstation 1:tä.\nKonevalinnassa Sun oli vahvoilla, koska tietojenkäsittelyopilla oli niistä kokemusta.\nLaitteiden speksejä tutkittaessa selvisi kuitenkin, että määrärahalla saisi vain Sun 3 (Motorola 68000-pohjaisen) -työaseman, jossa olisi iso värinäyttö. 3-sarja oli poistumassa markkinoilta, ja tehoiltaan säälittävä verrattuna Sparcstation 1:een. Eli siis aika turha laite myös superkonekäytössä.\nNiinpä hetken pohdinnan jälkeen tulin siihen tulokseen, että ostetaan Sparcstation 1 niillä varusteilla, joihin rahat riittävät (eli perusmuistilla, ilman grafiikkaohjainta ja mustavalkonäytöllä), koska ei jonnekin Teollisuuskadun uumeniin mitään superkoneen grafiikkakäyttäjiä ollut odotettavissa. Ja jos niitä olisi alkanut olla vaivaksi asti, niin värinäyttö ja rahat ohjaimeen olisi kaivettu jostain.\nNiinpä sitten tilattiin kylmästi SparcStation 1, jossa sitten alettiin melko heti tehdä hyödyllisiä, VAXissa hankalia asioita, kuten verkonvalvontaa (kaadoin VAXin parikin kertaa Digitalin verkonvalvonnalla, sitä ei suosittu). En osaa sanoa, kävikö huoneessa koskaan yhtään superkoneihmistä onneaan koittamassa, tuskinpa.\nKuumia, märkiä ja sähköisiä johtotehtäviä, osa I\nSeppo Syrjänen kertoo tietoliikenneverkkojen alkuajoista:\nEräs ensimmäisistä "laitoskeikoistani" keväällä 1988 oli Helsinginkatu 34:ssä olleen pienen atk-aseman Oki-merkkisen tulostimen kytkeminen keskuskoneisiin. Tuonkaan ajan laitteiden yhteensopivuus ei ollut aivan itsestään selvä asia. Huoltoporukan kirjahyllyssä on vieläkin vihreä mappi "Kytkentöjä", jossa on kuvattu kyseisen kirjoittimen tarvitsema liitosjohto: sarjaporttiliittimeen juotetaan pari hyppylankaa antamaan tulostimelle sen kaipaamat signaalit. Pakkasin laukkuun tarpeelliset tarvikkeet sekä kaasulla toimivan pienen kolvin ja matkustin ratikalla Hesarille. Löysin pihan perältä oikean rapun, atk-aseman ja tulostimenkin. Silloin vielä aktiivisen elektroniikkaharrastuksen ansiosta parin juotoksen tekeminen oli pikku juttu ja kohta tulostin suoltikin paperia keskuskoneen ohjauksessa. Tuohon aikaan kytkentöjä tehtiin hyvin matalalla tasollakin.\nEnsimmäiset verkotetut mikrot\nJuha Kuukkanen oli asentamassa ensimmäisiä mikroverkkoja:\nMinut palkattiin lähinnä PC-puolen tukitehtäviin, vaikka myöhemmin VAX-koneiden käyttöönoton yhteydessä pidin myös VMS-kursseja.\nKun aloitin työt laskentakeskuksessa Tukholmankadulla, oli PC-aikakausi vielä melko alkuvaiheessa. Ensimmäisen reilun kuukauden aika en juuri työhuoneessani käynytkään.\nOpettajien koulutuslaitokselle oli IBM:n toimesta lahjoitettu pari tietokoneluokkaa IBM PC:tä ja IBM PC LAN paikallisverkoilla (toinen muistaakseni I Norssin puolelle, Ratakadulle kuitenkin), mikä oli uusinta uutta siihen aikaan. Laskentakeskukselta oli pyydetty apua noiden luokkien asentamiseksi, koska OKL:ssä ei ollut siihen omaa osaamista ja IBM:kin lupasi vain tukea. Koska oli silloin harvoja PC-puolen kokemusta omaavia laskentakeskuksessa, valinta osui sitten minuun.\nLahjoitetut "verkot" olivat siihen aikaan hyvin yksinkertaisia resurssienjakoverkkoja, joissa opettajien koneissa, jotka toimivat myös työasemina, oli kiintolevyt (palvelimet) ja oppilaskoneet olivat pelkillä levykeasemilla varustettuja. Tarkoitus oli siis, että opettajien koneet eli palvelimet jakoivat levytilaa ja ohjasivat tulostusta sekä myös ohjelmat oli tarkoitus käynnistää suoraan "palvelimelta", tämän kummempia palveluita ei tuon ajan PC-verkoilla vielä ollut.\nVerkkokaapeli oli paksua koaksaalikaapelia ja verkon maksiminopeus oli huimat 1 Mb/s. Mukana tuli myös IBM:n monitoimiohjelmisto, tekstinkäsittelyä, kortistoa yms. Ongelmana toimitetussa kokonaisuudessa oli se, että toimitus oli ensimmäisiä Suomessa ja tuo IBM:n monitoimiohjelmisto ei suinkaan ollut verkkokäyttöön tarkoitettu ja jopa IBM:n tukihenkilöt nostivat kädet pystyyn. Parin viikon "luovan työskentelyn" jälkeen nuo kuitenkin saatiin toimimaan ja luokat käyttöön ja palvelivat ihan ok. oman aikansa.\nToinen asia, missä olin aktiivisesti mukana Malvikon Juha ja Mäkisen Vesan kanssa, oli PC-paikallisverkkopalveluiden testaus ja käyttöönotto. Testasimme erilaisia paikallisverkkoratkaisuja (Starlan yms.) sekä ohjelmistoina Netwarea. Asensimme muistaakseni ensimmäisen Netware-palvelimen yliopistolle -87 syksyllä (Unisysin lahjoittamaan laitteeseen) ja verkkoratkaisuna oli tällöin 10 Mbps:n ohut-ethernet.\nHae tietotekniikkapalveluiden sivuilta:


Maatilatalouden kehittämisrahaston vuoden 2019 käyttösuunnitelman vahvistaminen Ehdotus maa- ja metsätalousministeriön päätökseksi maatilatalouden kehittämisrahaston vuoden 2019 käyttösuunnitelman ja lainamäärän, jolle uusia valtiontakauksia voidaan vuonna 2019 myöntää, vahvistamiseksi. - Maa- ja metsätalousministeriö\n« Raha-asiainvaliokunta 24.1.2019 13.00\nMaatilatalouden kehittämisrahaston vuoden 2019 käyttösuunnitelman vahvistaminen Ehdotus maa- ja metsätalousministeriön päätökseksi maatilatalouden kehittämisrahaston vuoden 2019 käyttösuunnitelman ja lainamäärän, jolle uusia valtiontakauksia voidaan vuonna 2019 myöntää, vahvistamiseksi.\nMaa- ja metsätalousministeriö päättäisi maatilatalouden kehittämisrahaston vuoden 2019 käyttösuunnitelman vahvistamisesta ja lainamäärän, jolle uusia valtiontakauksia voidaan vuonna 2019 myöntää, rajaamisesta rahaston johtokunnan ehdotuksen mukaisesti.\nTALOUDELLISET: Maatilatalouden kehittämisrahasto (Makera) Vuoden 2019 käyttösuunnitelmassa on käytettävissä olevien tulojen määräksi arvioitu 102,0 miljoonaa euroa. Sijoitusmenoja on käyttösuunnitelmassa esitetty 2,7 miljoonaa euroa ja kulutusmenoja 55,0 miljoonaa euroa eli yhteensä 57,7 miljoonaa euroa. Lainamäärä, jolle uusia valtiontakauksia voitaisiin vuonna 2019 myöntää, esitetään rajattavaksi 16,0 miljoonaan euroon.


Zürich Vuokrattavat loma-asunnot ja talot - Zürich, Sveitsi | Airbnb\nVuokrakohteet paikassa Zürich\nParhaaksi arvioituja loma-asuntoja kaupungissa Zürich\nKiva huone, jossa on parveke Letzigrundin vieressä.\nTyylikäs, valaistu huone, jossa on mukava ja valtava vuode. Tarjolla on myös työpöytä, jolla on mukava tuoli siltä varalta, että joudut työskentelemään tai opiskelemaan. Valkoinen kaappi on täysin tyhjä vieraille, ja vieraille oli tarjolla myös pyyhkeitä. Huone on yhdistetty terassiin, jossa on grilli ja joka on täysin kalustettu.\nAsuu vilkkaan Zürichin alueen 4 keskustassa\nPysy Zürichin kaupunginosan sydämessä 4. Vain 10 minuutin kävelymatkan päässä Zürichin päärautatieasemalta ja aivan toiminnan keskellä majoitut täällä osana 3 makuuhuoneen huoneistoa. Lähistöllä on erilaisia ravintoloita, baareja, klubeja, puistoja ja paljon muuta. Kohokohta: Kanuunan kaasutanko sijaitsee rakennuksen pohjakerroksessa. Huone on noin 16sqm suuri, täysin kalustettu ja on täynnä valoa koko päivän ansiosta 2 ikkunat. Ja tietenkin voit käyttää olohuone, keittiö, kylpyhuone ja parveke.\nZürichin vanha kaupunki\nZürichin vanhan kaupungin sydämessä. Täydellinen yhden hengen matkailijoille, pariskunnalle tai liikematkailijoille. Zürichissä ei ole parempaa paikkaa. Zürichin pääasemalta 5 minuutin kävelymatkan päässä. Zürichin lentokentältä junalla 15 minuutin päästä. Joen, järven, ravintoloiden, elokuvateattereiden ja ostoskatujen vieressä. Pieni kaunis huoneisto sijaitsee toisessa kerroksessa, jossa on vuode, suihku, wc, tv, wifi, keittiö. Majoittajalla on ilo antaa aina neuvoja ravintoloista, viihteestä ja nähtävyyksistä.\nSuositut mukavuudet kaupungin Zürich loma-asunnoissa\nMuita upeita loma-asuntoja kaupungissa Zürich\nTunne olosi kotoisaksi Zürichissä\nAurinkoinen, ilmastoitu ja lämmin huone Zürichissä\nViihtyisä huone puutarhanäkymällä, 20min Zürich bhf.\nViihtyisä huone, mukava näköala vuorelle ja rentouttava tunnelma\nOma huoneisto Zürichin keskustassa\nRemontoitu ja hiljainen studio lähellä kaupungin keskustaa ja metsää\nStudio kattohuoneisto, keskusta\nSuuri yksiö Zürichin keskustassa #305\nZürich City, 15 min. päässä Zürichin päärautatieasemalta, Lake\nIso, puhdas ja ihana majapaikka päivien jälkeen


Keksijä teki historiaa – ylitti Englannin kanaalin leijulaudalla – Stara\nViihdeuutiset 24.8.2019, 9:20 · Terhi Piiroinen\nRanskalainen keksijä Franky Zapata on ollut otsikoissa kehittelemänsä lentolaudan ansiosta. Nyt mies on vihdoinkin onnistunut pitkäaikaisessa haaveessaan ylittää Englannin kanaalin rakentamallaan leijulaudalla.\nFranky Zapata lensi Ranskasta Englantiin elokuun alkupuolella. Nelikymppinen mies lensi 35 kilometriä pitkän matkan alle puoleen tuntiin. Kyseessä oli Zapatan toinen yritys, sillä ensimmäinen kokeilu meni pieleen miehen laskeutuessa vahingossa mereen lautaa tankatessaan.\nEnglannin kanaalin ylitys kesti tarkalleen 22 minuuttia. Leijulauta kulki peräti 177 kilometrin tuntiavauhtia meren yläpuolella. Hän pysähtyi kerran tankkaamaan lautaa matkan aikana.


Suomi jakautuu, kirkko myös — Susanna Koivula\n”Eduskunnassa äänestettiin tänään Aito avioliitto –kansalaisaloitteesta. Äänestyksen pohjana ollut lakivaliokunnan hylkäävä mietintö voitti lukemin 120-48. -- On selvää, että päätös on lukemattomille suomalaisille aidon avioliiton puolesta kampanjoineille, ei vähiten yli 106 000 kansalaisaloitteen allekirjoittajalle, pettymys, vaikkei toki mikään yllätys. Matkan varrella kävi selväksi, että asiallisetkaan argumentit avioliiton luonnollisesta olemuksesta, lasten ihmisoikeuksista, isän ja äidin merkityksestä lapselle sekä ilmeisen huonosta ja virheellisestä lainsäädäntömenettelystä lapsivaikutusarvion laiminlyönteineen, eivät liiemmin kiinnosta eivätkä riitä radikaaleille, joille kyse on ennen kaikkea yhteiskunnallisesta kumoushankkeesta.”http://aitoavioliitto.fi/artikkelit/aito-avioliitto-aanestyksen-tulos-eduskunnassa-oli-pettymys-vaan-ei-yllatys/\nEduskunnan eilisen täysistunnon keskustelu aloitteesta antoi selkeää osviittaa siitä, ettei eduskunta tulisi perumaan avioliittolain muutosta. Oli surullista todistaa sitä, että ”rakkauden maaliskuu, sateenkaarifobiaa”, homofobista ilmaa, yhdenvertaisempi Suomi, arvoton näytelmä, on teidän vuoronne väistyä –hävetkää”- argumenttien pohjalta Suomen eduskunta hylkäsi aidon ja alkuperäisen avioliiton lainsäädännössä. On selvää sekin, että naisen ja miehen välisestä avioliittonäkemyksestä on tullut käytännössä lainsuojaton. Suomessa tullaan siis näkemään pian, ettei avioliittolain muutos tuo mukanaan lisää suvaitsevaisuutta, rakkautta tai sateenkaariperheiden lasten hyvinvointia. Se piirtää alkuperäisestä avioliittoinstituutiosta tasa-arvon vastaisen, pyrkii ahdistamaan perinteisen kannan omaavat marginaaliin ja vähättelee lapsen tarvetta tuntea omat juurensa.\nKaikesta huolimatta on myös kiitoksen paikka: sydämellinen kiitos jokaiselle aloitteen allekirjoittaneelle ja noille 48:lle kansanedustajalle vastalauseesta tälle valitettavalle kehitykselle. Suomen päättäjistä ei löytynyt riittävästi niitä, jotka olisivat asettaneet lapsen edun aikuisten toiveiden edelle. Aito avioliitto -aloitteeksi nimetyn aloitteen tie päättyi tänään, kuten jo lienee käynyt selväksi. Samaa nimeä kantavan yhdistyksen toiminta sen sijaan jatkuu ja laajenee. Suomessa ei tulla näkemään sellaista aikaa, että ns. sukupuolineutraali avioliittokäsitys omaksuttaisiin kritiikittä.\nSuomi jakautuu avioliittolain muutoksen myötä entistä enemmän. Tämä jakautuminen tulee näkymään myös Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa tulevina päivinä. Sain tällä viikolla Helsingin hiippakunnan sähköisen kiertokirjeen, jossa kehotettiin kirkon työntekijöitä juhlimaan samaa sukupuolta olevien parien avioliittoa ja siinä annettiin ”virikkeitä” näiden rukoushetkeen: ”Katson sinuun, rakas NN, ja kiitän, että olen löytänyt sinut aviopuolisokseni. Sitoudun jakamaan elämänkanssasi. (parit voivat halutessaan kirjoittaa tähän lisää oman sitoutumisensa sanoja)—tai N.N. minä olen vakuuttanut tahtoni rakastaa sinua myötä- ja vastoinkäymisissä. Haluan elää elämäni sinun kanssasi, jakaa ilon ja surun niin hyvinä kuin pahoina päivinä. Haluan jakaa rakkauden lahjan sinun kanssasi kunnes kuolema meidät erottaa.” https://helsinginhiippakunta-evl-fi-d.aldone.fi/hiippakunta/aineistot/virikemateriaalia-samaa-sukupuol/ Kuin suoraan vihkikaavasta, eikö vain? Irtisanoudun tällaisesta häpeällisestä ohjauksesta, jota Helsingin hiippakunta jakaa välittämättä pisaaraakaan Raamatusta ja kirkon tunnustuksesta. Ei ole kunnioittavaa kehottaa ottamaan osaa sellaiseen, mikä on täysin vastoin kristillistä uskoa ja ihmiskäsitystä.\nOn kuitenkin niin, ettei eduskunta tai piispa kykene muuttamaan tosiasioita, korkeintaan hämärtämään niitä. Siksi on syytä pitää lamput palamassa, sillä pimeässähän sitä valoa eniten tarvitaan.\nAidon avioliiton puolesta, Susanna\nNewer PostTurhaan parjattu morsian\nOlder PostTuhkakeskiviikko ja uuden ajan vapaustaistelijat


Savonia-palkinto Jouni Tossavaiselle – "Helppo aloittaa 30-vuotistaiteilijajuhlat" | Yle Uutiset | yle.fi\nSavonia-palkinto Jouni Tossavaiselle – "Helppo aloittaa 30-vuotistaiteilijajuhlat"\nKuopion kaupungin Savonia-kirjallisuuspalkinnon on saanut kuopiolainen kirjailija Jouni Tossavainen kirjastaan Hannes Kolehmainen - New Yorkin Lentävä suomalainen (Like 2014). Raati kehuu kirjaa vahvaksi romaaniksi kuopiolaisesta urheilulegendasta, joka joutui taistelemaan myös muita rajoja kuin sekuntikelloa vastaan.\nKuopiolainen Jouni Tossavainen on saanut tämän vuoden Savonia-kirjallisuuspalkinnon.\n2.1.2015 • Päivitetty 2.1.2015 17:07\nSavonia-palkinto on myönnetty Jouni Tossavaisen kirjalle, joka kertoo juoksija Hannes Kolehmaisesta\nTossavainen harrastaa itsekin intohimoisesti juoksemista\nJouni Tossavainen on yksi harvoja päätoimisia kirjailijoita Kuopiossa\nTossavaisen kirjailijaura on jatkunut jo lähes 30 vuotta\nHannes Kolehmainen, lempinimeltään hymyilevä Hannes oli huippu-urheilumme ensimmäinen kansallissankari, joka juoksi Suomen maailmankartalle asuessaan New Yorkissa.\nKuopiolaisesta työläispojasta tuli kaikkiaan viisinkertainen olympiavoittaja, joka innoitti lukemattomia muita juoksijalupauksia. 1920-luvulla työväenurheilijan ei ollut helppo päästä urheilumaailmaan.\n– Antwerpenin kultamitali vuonna 1920 oli aika hankalissa olosuhteissa juostu, koska silloinhan sisällissota Suomessa oli päättynyt. Ne poliittiset intohimot elävät edelleen Suomessa saati silloin, kun ne olivat kuumimmillaan, kun työläisurheilija menee porvareiden olympialaisiin juoksemaan, sanoo Jouni Tossavainen\nKirjailija sukelsi sankarin nahkoihin\nJouni Tossavaisen kirja Hannes Kolehmaisesta on monisäikeinen fiktion ja faktan yhdistelmä, jossa kuvataan hyvin juoksemisen riemullisuutta ja myös tuskaisuutta. Tossavainen itsekin on intohimoinen juoksija.\n– Varmaankin jos ei olisi ollut vesantolaista valmentaja Topi Simosta, jonka takia menin lukioonkin Vesannolle, niin ei myöskään olisi tätä romaania New Yorkin Lentävä suomalainen. Minun juoksemishistoriani on se kivijalka, kokemuksellisuus, mitä juoksemiseen liittyy.\n– Ajattelin, että pystyn sukeltamaan tämän suomalaisen sankarin, Hanneksen sisälle. Aivan samalla tavalla kun oli tämä romaanini Vihtapaavo ( Like 1999 ), joka kertoo talonpoikaisrunoilija Paavo Korhosesta. Hän asui synnyinnaapurikunnassani Rautalammilla. Kuvittelin, että se maisema ja elämä on lähellä, siitä pystyy sanomaan jotain, joka ehkä menee perille muillekin.\nToimittajan työ vei mehut\nTossavainen on kirjoittanut yli 20 kirjaa. Kirjailijataipaleelle mahtuu sekä lyhyttä runoa että pitkää proosaa. Ensimmäinen kirja oli vuonna 1985 julkaistu Juoksijan testamentti (Gummerus 1985). Parhaillaan Tossavainen työstää laajaa arvostelua Paavo Haavikon tuotannosta. Seuraavaksi hän aikoo kirjoittaa jälleen runokirjan.\n– Oli tosi helpottavaa tuon paksun kirjan jälkeen huomata, että yhdellä liuskalla on valmis juttu, josta voi kerralla huomata, toimiiko se vai ei. Ei tarvitse selata satoja sivuja liuskoja.\nJouni Tossavainen on toiminut vapaana kirjailijana 15 vuotta. Hän jäi pois toimittajan työstä vuonna 2000.\n– Toimittajan työn ehdot tuntuvat kiristyvän. Minusta tuntuu, että siitä työstä ei olisi jäänyt aikaa eikä energiaa, mitä yhdenkin kirjan tekemiseen tarvitaan.\n– Varsinkin näin juhlapäivänä ei kaduta, että ryhdyin päätoimiseksi kirjailijaksi. Savonia-palkinnosta on helpoo aloittaa 30-vuotistaiteilijajuhlat saati Aapelin juhlavuosi, josta kuopiolaislähtöinen kirjailija ja Savonia-palkinnon myös saanut Jukka Parkkinen on tekemässä juhlakirjaa.\n– Jaksan edelleen ihmetellä, miten Aapelin pakinat, ainakin jouku lause, päräyttää hymyn pintaan. Siltä ajalta on niin paljon tekstiä, joka ei enää toimi millään tavalla, mutta Aapeli pelittää edelleen.\nKotimaakirjallisuuskulttuuriJouni TossavainenKuopiokirjatkirjailijatpalkinnotrunoilijatromaanitNew York (osavaltio)Kuopion seutukuntasanataideVesantokirjallisuuspalkinnoturheiluJukka Parkkinen


Jyväskylän Reserviupseerit ry jäsentiedote JYVÄSKYLÄN RESERVIUPSEERIT ODOTETUSTI SUOMEN MESTARI - PDF\nDownload "Jyväskylän Reserviupseerit ry jäsentiedote JYVÄSKYLÄN RESERVIUPSEERIT ODOTETUSTI SUOMEN MESTARI"\n1 3/2005 syyskuu 2005 JYVÄSKYLÄN RESERVIUPSEERIT ODOTETUSTI SUOMEN MESTARI Vuoden 2004 epävirallinen mestaruus sai jatkoa ja RUL:n ampumamestaruuskilpailuissa Rovaniemellä Keski-Suomea edustanut JRU:n joukkue nappasi kultaa RA7 joukkuekilpailusta SE tuloksella 632. Kultamitalia kirkastaa entisestään puheenjohtaja Santeri Heinosen ampuma SE voittotulos 167 ja samalla henkilökohtaisen kilpailun voitto. Joukkuetuloksen arvoa korostaa myös se, että kolmen ampujamme tulos ylitti voimassa olleen RUL:n ennätyksen 153. Muut RA7 joukkueen ampujat olivat Jarmo Siltanen 165 (4. tasatuloksella hopealla ja pronssille sijoittuneitten kanssa), Pekka Elomaa 156 (5.), Raimo Ranta 144 (H50/6.) ja Kari Löfgren 138 (H50/10.). Joukkuemestaruus RA7 lajissa oli JRU:n ampujien päätavoite ja se saavutettiin siitäkin huolimatta, että kilpailun taso oli noussut kovasta edellisistä vuosista. Toiseksi sijoittunut Kainuun joukkuekin ampui hyvin, 615 pistettä. Harjoittelu on tehnyt mestareita! Pistoolin pika-ammunnassa Raimo Ranta ampui hopeaa sarjassa H60. Pienoiskivääri 60 laukausta ammuttiin joukkuehopea tuloksella Jarmo Siltanen oli henkilökohtaisen kilpailun neljäs tuloksella 562. Numero 3/ Sivu 1 (1)\n2 KOKOUSKUTSU YHDISTYKSEN SYYSKOKOUS Aika Torstaina lokakuun 13. päivä kello Paikka IT-dynamo Piippukatu 2, Jyväskylä ESITYSLISTA 1. Kokouksen avaaminen 2. Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus. 3. Valitaan kokouksen puheenjohtaja, sihteeri ja kaksi pöytäkirjan tarkastaja ja kaksi ääntenlaskijaa 4. Vahvistetaan vuoden 2006 toimintasuunnitelma 5. Vahvistetaan vuoden 2006 jäsenmaksun suuruus 6. Vahvistetaan vuoden 2006 talousarvio 7. Päätetään hallituksen jäsenten lukumäärästä 8. Valitaan hallituksen puheenjohtaja, 1 varapuheenjohtaja ja 2. varapuheenjohtaja. 9. Valitaan hallituksen jäsenet 10. Valitaan vuodelle 2006 kaksi tilintarkastajaa ja heille varamiehet 11. Päätetään piirin sääntöjen edellyttämien ehdokkaiden valitsemisesta piirin kokouksiin. 12. Päätetään piirin sääntöjen edellyttämien ehdokkaiden valitsemisesta piirihallitukseen 13. Päätetään Suomen Reserviupseeriliiton sääntöjen edellyttämien edustajien valitsemisesta liittokokouksiin. 14. Päätetään siitä, missä sanomalehdessä sääntöjen 9 :n kolmannessa momentissa tarkoitettu kokouskutsu on julkaistava 15. Käsitellään muut hallituksen esittämät sekä jäsenten vähintään seitsemän (7) päivää ennen kokousta hallitukselle kirjallisesti esittämät asiat, ei kuitenkaan yhdistyslain 23 $:ssä tarkoitettuja ellei niistä ole kokouskutsussa mainittu. 16. Kokouksen päättäminen PERHETAPAHTUMA!! Nyt kaikki reippaasti liikkeelle koko perheen voimin. Tervetuloa klo 17 alkaen Laajavuoreen perheen kera. Tarkoituksena on liikkua luonnossa leikkimielisten kisailujen parissa, joihinka voi osallistua sekä lapset että aikuiset. Lisäksi tarjolla on makkaraa ja muuta purtavaa nuotion loimussa. Ilmoittautumiset mennessä Saku Liehulle tai KAIKKI JOUKOLLA MUKAAN!!! Numero 3/ Sivu 2 (2)\n3 JRU UUSI TOIMISTO VALMISTUU Yhdistyksen toimiston uusi osoite on siis Gummeruksenkatu 7 (sisäpihalla) Salokorpi-Yhtiöt Oy:n toimitilojen rakennuksen pohjoispääty, oma sisäänkäynti otetaan käyttöön lähiaikoina. Tilavaraukset kokouksia ym. varten puh UUTTA ALKAEN UPSEERIPÄIVYSTYS JRU:N TOIMISTOLLA TIISTAISIN KLO JRU aloittaa upseeripäivystyksen joka tiistai klo kahden kuukauden ajan uudella toimistolla Tule tutustumaan toimistoon, sekä kuulemaan viimeisimmät uutiset yhdistyksen/piirin/rul:n toiminnasta ja muista maanpuolustapahtumista alueellamme. Toimistolla voit myös päivittää jäsentietojasi ja tuoda uusia jäseniä liittymään yhdistyksen toimintaan. Tarjoamme kävijöille kahvit ja yhdistyksen kangasmerkin jäsenille joilla ei sitä vielä ole. VIERAILU ILMAVOIMIEN VIESTITEKNIIKKALAITOKSELLE ja ESITELMÄ SUOMEN ILMAPUOLUSTUSJÄRJESTELMÄSTÄ Kari Löfgren on sopinut Ilmavoimien Viestitekniikkalaitoksen johtajan insinöörieversti Vilho Kangaskosken kanssa Jyväskylän Reserviupseereiden vierailusta IVL:lla Tikkakoskella. Insev Kangaskosken kalenteri on täysi, mutta päivä löytyi kun etsittiin. Isäntä lupasi pitää yhdistyksen jäsenille esitelmän Suomen ilmapuolustusjärjestelmästä, ilmavoimien vastuista kriisiaikana ja tarjota kahvit. Näillä näkymin vierailumme on ainutkertainen mahdollisuus - osallistutaan joukolla ja hankitaan mielenkiintoisessa tilaisuudessa runsaat toimintapisteet yhdistykselle. Ajankohta: to klo Paikka: Elementtitie 16-18, Tikkakoski (IVL-kyltti kadulla) Mukaan mahtuu 30 ensin ilmoittatunutta ja koska vierailu tapahtuu sotilasalueelle tehdään jokaiselle tulijalle turvallisuusselvitys. Muutamia mahtuu vielä mukaan! Ilmoittautumiset vastaanottaa Kari Löfgren (viimeistään ma ). Ilmoittautuminen joko puhelimella tai sähköpostilla Ilmoitettavat tiedot: nimi, sotu & puh.nro (Saavuttaessa tilaisuuteen on jokaisella tulijalla oltava henkilöllisyyden vahvistava dokumentti mukana) Numero 3/ Sivu 3 (3)\n4 Jyväskylän Reserviupseerit ry jäsentiedote HISTORIAPOIMINTA: Taipaleen patsaan paljastustilaisuus itsenäisyyspäivänä vuonna 1940 kokosi paikalle runsaasti kaupunkilaisia, vuosittain patsaalla vietetään nykyään talvisodan päättymisen muistojuhlaa. (muistomerkin ovat suunnitelleet Matti Hämäläinen ja Evert Potila) SIJOITUSILTA taas marraskuussa Maanantaina klo järjestetään perinteinen sijoitusilta Sampo pankin tiloissa (Kauppakatu 37, 3. kerros.) Tilaisuuden emäntänä toimii Johtaja Tuija Riikonen. Tilaisuudessa Sampo pankki toivottaa upseerit tervetulleiksi ja kertoo ajankohtaista pankkimaailmasta sekä palveluistaan ja sijoittamisesta pankin näkökulmasta. Tämän jälkeen Keski-Suomen Sotilasläänin edustaja Pekka Könkkölä esittelee SA-sijoittamista ja joukkojen muodostamista ja Sampo tarjoaa kahvit/teet sekä voileivät. Tilaa rajoitetusti ja ilmoittautumiset etukäteen Pekka Nupposelle. Oman sijoituksesi selvittämiseksi sekä siihen liittyviä keskusteluja varten ilmoita samalla henkilötunnuksesi ja ota mukaan henkilötodistus. GSM Numero 3/ Sivu 4 (4)\n5 AMPUMATOIMINTA LOPPUVUONNA 2005 PROSENTTIAMMUNNASTA: Prosenttiammuntaan lasketaan kaikki vähintään kymmenen laukausta käsittävät ampumasuoritukset, joissa käytetään ResUL:n, RUL:n, RES:n, SAL:n tai SML:n kilpailulajeissa käytettäviä aseita. Myös hyväksytty hirviampumakoe lasketaan suoritukseksi prosenttiammunnassa. Hirvimiehet HUOM, ilmoittakaa suorituksenne! Prosenttiammunnan tulos lasketaan välisenä aikana järjestetyistä edellisessä kohdassa mainittujen liittojen, piirien tai kerhojen valvotuista kilpailuista, ampumaharjoituksista, koulutus- ja koetilaisuuksista. Kultakin osallistuneelta yhdistyksen jäseneltä merkitään yksi (1) ampumasuoritus/vuosi. Aseettomat jäsenet: Ottakaa yhteyttä ennen radalle tuloa ampumaupseeri Jarmo Siltaseen, niin varmistat ampumaan pääsemisen (paitsi RA-7 vakiovuorot). AMPUMARATAVUOROJA JÄSENISTÖLLE: SISÄRATAKAUSI, alkaa 5.10., loppuu ULKORATAKAUSI, toukokuu syyskuu Kuokkalan Graniitti, sisärata Keskiviikkoisin klo cal pistooli ja kivääri erikseen sovittaessa Ohje radalle: vahtimestarin kopilta oikeaan, käytävän loppuun, vasempaan, oikeaan, vasempaan, pari metalliovea ja rata oikealla oven takana (koputa kovaa, jos ovi kiinni). Yhdistyksellä on käytössä radalla pienoispistooleja. Aseiden käyttöä opastetaan tarpeen mukaan. Valvojalta saa patruunat tarvittaessa paikanpäällä hintaan 2 / laatikko (50kpl). Rajamäen rata, KSA:n rata Tiituspohjassa Maanantaisin klo Lievestuoreen Ampujien rata Lievestuoreella Sovellettu reserviläisammunta, erikseen sovittaessa Riistanhoitoyhdistysten rata Tiituspohjassa Perinnekivääriammunta ja res.kivääriharjoittelu ma pe , la , su Numero 3/ Sivu 5 (5)\n6 Varuskunnan ampumarata Tikkakoskella Kivääri- ja pistooliradalla (ajo-ohjeet nettisivuillamme) - maanantaisin ja torstaisin klo , lauantaisin klo (pistooli ) Jokainen radalle menevä käy ilmoittautumassa päävartiossa samoin sieltä poistuessaan! Varaudu esittämään henkilöllisyystodistus ja ilmoita rata, jolle olet menossa. Eri ampumapaikoilla saa käyttää ainoastaan ohjeiden mukaisia aseita/patruunoita. Muistakaa noudattaa muitakin ohjeita ja siisteyttä! NOUDATETAAN RADAN SÄÄNTÖJÄ! Radan käyttö on mahdollista vain yhdistyksen jäsenmaksun maksaneille jäsenille, päävartioon toimitetun tarkistuslistan mukaisesti. Radoille ei saa viedä mukanaan ketään jäsenistöön kuulumatonta Muistutukseksi vielä ampujille: Ampujalla on hyvä olla voimassaoleva ampumaharrastusvakuutus tai vastaava! Ota jäsenkorttisi mukaan radalle! KILPAILUJA, KOULUTUSTA JA HARJOITUKSIA: SRA-teoriakoulutus: SRA-ammuntojen teoriakoulutus jäsenistölle tiistaina kello 16 alkaen. Mukaan mahtuu vielä pari uutta jäsentä. Ilmoittautuminen ehdottomasti ennakkoon Jarmo Siltaselle Toimintakalenteri: Kilpailuista ja harjoituksista pidetään kalenteria nettisivuillamme, käy katsomassa. Yhteydenotot: amp.ups. Siltanen, gsm VERENLUOVUTUSTAPAHTUMA JYVÄSKYLÄN SPR:N VERIPALVELUPISTEELLÄ tiistai. JRU:n ja JARU:n verenluovutuspäivä. Käy tutustumassa verenluovutusmahdollisuuksiin ja ehtoihin Voit luovuttaa verta myös muina päivinä ja muista kirjata nimesi JRU:n ja JARU:n listoihin, mitkä löytyvät tiskiltä. Veripalvelun osoite Jyväskylässä on Väinönkatu 40. Jyväskylän toimipiste on auki seuraavasti: ma, ti ja to klo 12 18, ke ja pe klo Numero 3/ Sivu 6 (6)\n7 Jyväskylän reserviupseerit ry:n hallitus 2005, yhteystiedot Puheenjohtaja, piirihallitus Ltn Heinonen Santeri varapuheenjohtaja, ampumaupseeri Ltn Elomaa Pekka varapuheenjohtaja, veteraanitoiminta Ltn Nupponen Pekka Sihteeri, www-sivut & sähköpostilistat Ylil Hakkarainen Pasi Urheilu-upseeri, nuoriso/jäsenups. Ltn Liehu Saku Talousupseeri Ylil Salokorpi Esa ampumaupseeri Vänr Siltanen Jarmo Koulutusupseeri Vänr Vähäsarja Väinö JARU-edustaja (hall. ulkop.) Vänr Uusitalo Kari OTA YHTEYTTÄ JA KYSY LISÄÄ TOIMINNASTAMME. Hallituksen ulkopuoliset toimihenkilöt lentopallo kapt Matti Jokitalo hengellinen piiri ltn Sakari Heiskanen gsm piirin ampumatoimikunta ltn Pekka Elomaa, kapt Kari Löfgren sotainvalidit ja talkootiimi ltn Pekka Kalteenmäki puh sotaveteraanit kapt Kari Korhonen gsm Lisätietoja myös: Numero 3/ Sivu 7 (7)\n8 Lähettäjä: Jyväskylän Reserviupseerit ry Gummeruksenkatu JYVÄSKYLÄ 2 Numero 3/ Sivu 8 (8)


Designhotellit – Split - Hotellit | Hotellien arvostelut Split – Etsi majoitusta kohteessa Split, Kroatia\nHotellit Hotelleja maailmassa - Maat Kroatia - Hotellit Split - Hotellit Designhotellit – Split - Hotellit\nDesignhotellit – Split - Hotellit\nFiksu tarjous (228)\nBed & breakfastit (38)\nRanta / merenranta (1030)\nPerheille sopivat hotellit (584)\nHiihto / laskettelu / talviurheilu (192)\nKestävä matkailu (44)\nSplitin keskusta (427)\nSplitin vanhakaupunki (165)\nLovretska 18 21000 Split - Katso kartalta\nHotel Globo sijaitsee Splitin keskustassa 10 minuutin kävelymatkan päässä Diocletianuksen palatsista. Se tarjoaa huoneita, joissa on ilmastointi, ilmainen WiFi, moderni kylpyhuone ja taulu-tv. Vehreä Marjan-kukkula on vain 15 minuutin kävelymatkan päässä. Se on suosittu lenkkeilijöiden, rullaluistelijoiden ja pyöräilijöiden keskuudessa, ja ympäristön rannat soveltuvat erinomaisesti uimiseen ja sukellukseen.\nHotel Globo mukavuudet ja palvelut\nNäytä kaikki huoneet Hotel Globo\nUlica Slobode 41 21000 Split - Katso kartalta\nArt Hotel sijaitsee lähellä Splitin historiallista keskustaa vain 10 minuutin kävelymatkan päässä Unescon suojelemasta Diocletianuksen palatsista sekä muista kulttuuri- ja bisneskohteista. Kaikissa huoneissa on LCD-tv ja ilmainen WiFi. Hotel Art sijaitsee lähellä kahviloita, ravintoloita, suuria ostoskeskuksia ja muita nähtävyyksiä. Lauttaterminaali on 10 minuutin kävelymatkan päässä.\nArt Hotel mukavuudet ja palvelut\nAlkaen 117,2 US$\nNäytä kaikki huoneet Art Hotel\nJobova 5 21000 Split - Katso kartalta\nVilla Marjela on perheomisteinen hotelli, joka on vain lyhyen kävelymatkan päässä Splitin vanhassakaupungissa sijaitsevasta Diocletianuksen palatsista. Useimmissa huoneissa on parveke, ja jokaista huonetta kohden on tarjolla ilmainen pysäköintipaikka. Buffetaamiainen tarjoillaan aamiaishuoneessa, ja saatavilla on myös huonepalvelu. Vastaanotto on avoinna 24 h vuorokaudessa.\nVilla Marjela mukavuudet ja palvelut\nMihovilova Sirina 5 21000 Split - Katso kartalta\nSplitin keskustassa sijaitseva B&B Villa Kastel Split on kävelykadun vieressä Diocletianuksen palatsin eteläpuolella. Majoituspaikassa on ilmainen Wi-Fi. Lauttasatama sekä bussi- ja rautatieasema ovat 500 metrin päässä. Majoituspaikka tarjoaa upean näköalan merelle tai keskiaikaiselle aukiolle, jossa on kuuluisan kirjailijan Marko Marulicin patsas.\nB&B Kastel Split mukavuudet ja palvelut\nKahden hengen huone - Twin/Double - Kaupunkinäkymä\nKahden makuuhuoneen huoneisto (4 aikuista) – Kaupunkinäköala\nDeluxe - Kahden hengen huone - Double - Lisärakennus\nNäytä kaikki huoneet B&B Kastel Split\nKopilica 8A 21000 Split - Katso kartalta\nHotel As mukavuudet ja palvelut\nAlkaen 77,0 US$\nKopilica 5 21000 Split - Katso kartalta\nHotel Mondo mukavuudet ja palvelut\nNäytä kaikki huoneet Hotel Mondo\nUlica kralja Zvonimira 29 21000 Split - Katso kartalta\nHotel Villa Diana on pieni, perheen pitämä hotelli, joka sijaitsee Splitin keskustassa, vastapäätä 'Koteksin pilvenpiirtäjää' ja kohti Splitin satamaa. Aiemmin hotellirakennuksen omisti eräs Splitin vanhimmista suvuista, Kuzmanić, ja rakennus on osa Splitin kulttuuriperintöä. Ravintola tarjoaa myös huippuviinejä ja muita sekä alkoholittomia että alkoholijuomia. Ystävällinen ja asialleen omistautunut henkilökunta auttaa sinua mielellään, mitä ikinä tarvitsetkaan, ja luo sinulle täten mahtavan lomatunnelman.\nHotel Villa Diana mukavuudet ja palvelut\nMiljenka Smoje 1 21000 Split - Katso kartalta\nTämä hiljattain remontoitu kivihuvila sijaitsee lähellä Diocletianuksen palatsia Splitin vanhimpiin kuuluvassa osassa ja kävelyetäisyydellä kaupungin monista nähtävyyksistä. Saarille kulkevat lautat lähtevät vain 2 km:n päästä, joten voit helposti tehdä päiväretkiä Šoltan, Bračin tai Hvarin saarille. Myös ranta on lähellä, joten voit rentoutua hiekalla auringosta nauttien tai suunnata tutkimaan tämän UNESCOn suojelukohteisiin kuuluvan kaupungin monumentteja. Ilmastoidut huoneet sijaitsevat 3 kerroksessa, joten jos et halua kiivetä portaita, ilmoitathan varauksenteon yhteydessä, että haluat huoneen alemmista kerroksista.\nVilla Varoš mukavuudet ja palvelut\nAlkaen 59,2 US$\nComfort-sviitti (2 hengelle)\nTomica stine 3 21000 Split - Katso kartalta\nTämä majoituspaikka tarjoaa modernia majoitusta Splitin keskustassa Unescon suojelemassa kivitalossa, joka edustaa aitoa dalmatialaista arkkitehtuuria. Majoitus henkii tasapainoa vanhan ja uuden sekä modernin ja maalaistyylisen välillä. Värikkäiden somisteiden lisäksi siihen kuuluvat vaaleat puuhuonekalut ja paljaat kiviseinät. Konoba Matejuškassa voit iltaisin hemmotella itseäsi perinteisillä Dalmatian herkuilla sekä hienoilla viineillä.\nVilla Matejuska Heritage mukavuudet ja palvelut\nAlkaen 66,3 US$\nNäytä kaikki huoneet Villa Matejuska Heritage\nDomovinskog rata 49A 21000 Split - Katso kartalta\nHotel Atrium sijaitsee 1 km:n päässä Unescon suojelemasta Diocletianuksen palatsista. Kuntokeskuksessa on uudet laitteet, ja Admiral Casinossa soitetaan elävää musiikkia. Atriumissa on tarjoillaan runsas amerikkalainen aamiainen, joka on mahdollista tilata omaan huoneeseen. Splitin lentoasema on 22 km:n ja Trogir 24 km:n päässä.\nHotel Atrium mukavuudet ja palvelut\nErikoistarjous - Standard - Kahden hengen huone - Double/Twin - Wild Rose -paketti\nNäytä kaikki huoneet Hotel Atrium\nTarjoukset - Split (arvioitu hinta)\nLovretska 18, 21000, Split\nMihovilova Sirina 5, 21000, Split\nKopilica 8A, 21000, Split\nUlica kralja Zvonimira 29, 21000, Split\nZadarska 13, 21000, Split\nSplit – hotellit. Hotellien arvostelut Split\nSplit odottaa. Anna päivämäärät ja valitse yli 1388 majoituspaikan joukosta!. Split – etsi majoituspaikka. Varaa aina parhaaseen hintaan! Split → Hotellit Split, Bed & breakfastit, Guesthouset Split, Huoneistot, Hostellit Split. Hotellit Split • Hotellitarjoukset • Halvat hotellit ja hotellitarjoukset Split. — Valitse meidän kohteen Split hotelleista itsellesi sopivin.


Download "Tuloveroprosentin määrääminen vuodelle 2017"\n1 Raision kaupunki Pöytäkirja 1 (1) Kaupunginhallitus Asianro 900/ / Tuloveroprosentin määrääminen vuodelle 2017 Päätöshistoria Kaupunginhallitus Talousjohtaja Anna-Kristiina Järvi : Kuntalain 111 :n mukaan "viimeistään talousarvion hyväksymisen yhteydessä valtuuston on päätettävä kunnan tuloveroprosenteista, kiinteistöverosta sekä muiden verojen perusteista." Voimassa olevien ohjeiden mukaan ilmoitus tuloveroprosentista ja kiinteistöveroprosentista on toimitettava verohallinnolle viimeistään verovuotta edeltävän vuoden marraskuun 17 päivänä. Tuloveroprosentti on ilmoitettava verohallituksen ohjeen mukaan neljännesprosenttiyksikön tarkkuudella. Tuloveroprosentti ja kunnallisverotuksella koottava määrä Raision tuloveroprosentti on 19,75. Sitä korotettiin 1,25 % -yksiöllä vuodelle Työttömyys sekä ikärakenteen muutos näkyy myös Raision verotuloissa, joissa palkkatulot kasvavat kuluvana vuonna 0,8 %, eläketulot 2,9 % ja työttömyysturva 0,7 %. Saatavan verotulon määrä on verotettavista tuloista maksetun veron määrä vähennyksillä vähennettynä. Vähennysaste nousee koko valtakunnassa, eli kuntien verotulot vähenevät tätä kautta. Vuonna 2016 efektiivinen eli todellinen veroaste Raisiossa on 15,04 ja vuonna 2017 sen ennustetaan olevan 14,60 nykyisellä veroprosentilla. Arviot verotulojen kehityksestä perustuvat Kuntaliiton laatimaan veroennustekehikkoon. Väestökehityksellä ja kunnan ikärakenteella on vaikutusta verotuloihin. Työttömyys Raisiossa on pysynyt korkealla tasolla (elokuu 2016: 11,9 %). Nykyisellä verotasolla verotettavien ansiotulojen määrän ennustetaan kehittyvän Raision osalta seuraavasti:\n2 Raision kaupunki Pöytäkirja 2 (2) verovuosi verotettavat tulot M kasvu % vähennysaste % efektiiviinen veroaste* ,4 1,1 19,61 15, ,5 0,2 19,97 15, ,3 1,4 20,00 15, ,6 1,1 21,61 14, ,0 1,6 21,76 14, ,9 2,2 21,73 14,59 * veroprosentilla 19,75 Kuluvan vuoden kunnallisverojen kasvun ennustetaan olevan 0,3 % verrattuna vuoteen Talousarvion kunnallisverotavoite alitetaan arvion mukaan noin 1,1 miljoonalla eurolla. Vuoden 2017 verotulojen kehitys ja tuloveroprosentti Arvion mukaan nykyisellä veroprosentilla saadaan vuonna 2017 verotuloja yhteensä 95,9 miljoonaa euroa. Tämä tarkoittaa vähennystä 1,8 % eli 1,7 miljoonaa euroa verrattuna vuoden 2016 ennusteeseen. Tänä vuonna jäädään arvion mukaan talousarvion verotulotavoitteesta noin 0,9 miljoonaa euroa. Tilitysten lopulliseen määrään vaikuttavat valtion ja kuntien väliset jako-osuudet sekä kuntien keskinäiset jako-osuudet, jotka tarkistetaan vuoden lopulla seuraavalle vuodelle. Kunnallisverotilitysten suuruus arvioidaan olevan 83,3 miljoonaa euroa ja vähennys on noin 2,2 %. Kilpailukykysopimuksessa sovitun mukaisesti palkansaajien maksuihin tulee muutoksia vuosina Maksujen muutokset vaikuttavat kunnallisverotuloja alentavasti. Vuodelle 2017 yhteisöveroa ennustetaan saatavan yhteensä 5,0 miljoonaa euroa. Yhteisöveron arvioidaan pysyvän noin vuoden 2016 tasolla. Kuluvana vuonna yhteisöverotulot pienenevät arvion mukaan 16,2 % vuoteen 2015 nähden. Negatiiviseen kehitykseen vaikuttaa merkittävästi yhteisöveroosuuden määräaikaisen viiden prosenttiyksikön korotuksen päättyminen vuoden 2015 lopussa. Kiinteistöverotulojen ennustetaan olevan vuoden 2016 tasolla. Raision kaupunki joutui vuoden 2012 tilinpäätöksen jälkeen laatimaan kuntalain mukaisen tasapainottamissuunnitelman taseen muututtua alijäämäiseksi. Kriisikuntakriteerit ovat muuttuneet uuden kuntalain myötä. Arviointimenettely voidaan käynnistää, jos kunta ei ole kattanut kunnan taseeseen kertynyttä alijäämää säädetyssä määräajassa. Arviointimenettely voidaan lisäksi käynnistää, jos asukasta kohden laskettu kertynyt alijäämä on kuntakonsernin viimeisessä tilinpäätöksessä vähintään euroa ja sitä edeltäneessä tilinpäätöksessä vähintään 500 euroa, tai kunnan rahoituksen\n3 Raision kaupunki Pöytäkirja 3 (3) riittävyyttä tai vakavaraisuutta kuvaavat kunnan ja kuntakonsernin talouden tunnusluvut ovat kahtena vuonna peräkkäin täyttäneet seuraavat raja-arvot: 1) kuntakonsernin vuosikate on negatiivinen (pl. harkinnanvarainen valtionosuuden korotus); 2) kunnan tuloveroprosentti on vähintään 1,0 prosenttiyksikköä korkeampi kuin kaikkien kuntien painotettu keskimääräinen tuloveroveroprosentti; 3) asukasta kohden laskettu kuntakonsernin lainamäärä ylittää kaikkien kuntakonsernien keskimääräisen lainamäärän vähintään 50 prosentilla; 4) kuntakonsernin suhteellinen velkaantuminen on vähintään 50 prosenttia. Tilinpäätöksen 2015 mukaan Raisiolla on kuntakonsernin taseessa ylijäämiä 12,2 miljoonaa, lainamäärä 3756 euroa asukasta kohden (Manner-Suomen kuntakonsernien keskiarvo 5989 euroa asukasta kohden) ja suhteellinen velkaantuneisuus 55 %. Emokaupungin taseessa on ylijäämiä noin 14 miljoonaa euroa vesilaitoksen yhtiöittämisen jälkeen riippuen vuoden 2016 tuloksesta. Raision veroprosentti 19,75 on alle manner-suomen kuntien keskiarvon (19,84 % vuonna 2016). Kriisikuntakriteerit eivät tällä hetkellä toteudu lukuun ottamatta kuntakonsernin suhteellista velkaantuneisuutta. Toisaalta alijäämäisen talousarvion riskinä on, että alijäämä muuttuu rakenteelliseksi ja seuraavina vuosina tilanne muuttuu vieläkin hankalammaksi. Talousarvio on laadittu 0,75 prosenttiyksikköä nykyistä korkeammalla veroprosentilla. Tämä tarkoittaa Raision osalta 2,9 miljoonaa euron lisäystä verotuloihin. Tästä huolimatta talousarvioehdotus 2017 on 1,4 miljoonaa euroa alijäämäinen ja nettovelkaa lisätään 2,7 miljoonaa euroa. Jos veroprosenttia pienennetään tai kuluja lisätään, kasvaa alijäämän ja myös nettovelan suuruus samassa suhteessa. Päätösehdotus Kaupunginjohtaja Ari Korhonen Kaupunginhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto päättää, että vuoden 2017 tuloveroprosentiksi määrätään 20,50. Päätös Elisa Vuorinen ehdotti Mirjam Karilan ja Pipsa Allénin kannattamana, että vuoden 2017 tuloveroprosentti pidetään ennallaan 19,75 %. Veijo Mikola ehdotti Hannele Lehto-Laurilan, Juha Jormanaisen ja Vesa Parantaisen kannattamana, että vuoden 2017 tuloveroprosentiksi määrätään 20 %. 1. äänestys Puheenjohtaja totesi, että on tehty kaksi esittelijän ehdotuksesta poikkeavaa ehdotusta ja asiasta on äänestettävä. Puheenjohtaja teki seuraavan hyväksy-\n4 Raision kaupunki Pöytäkirja 4 (4) tyn äänestysehdotuksen: suoritetaan nimenhuutoäänestys, jossa esittelijän pohjaehdotuksesta poikkeavat ehdotukset asetetaan vastakkain. Elisa Vuorisen tekemää ehdotusta kannattavat äänestävät jaa ja Veijo Mikolan tekemää ehdotusta kannattavat äänestävät ei. Suoritetussa äänestyksessä annettiin 6 jaa-ääntä (Allén, Karila, Koivisto, Salonen, Vuorinen ja Leinonen) ja 5 ei-ääntä (Jormanainen, Nurmi, Lehto-Laurila, Mikola ja Parantainen). Puheenjohtaja totesi, että äänestyksessä voittanut ehdotus on vielä asetettava vastakkain esittelijän pohjaehdotuksen kanssa. Äänestyksen jälkeen puheenjohtaja totesi, että kaupunginhallitus hyväksyi yksimielisesti Elisa Vuorisen ehdotuksen 19,75 % tuloveroprosentiksi vuodelle Päätösehdotus Kaupunginhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto päättää, että vuoden 2017 tuloveroprosentiksi määrätään 19,75. Päätös Keskustelun aikana Leena Rihko ehdotti Kiira Lasarov-Pernajan, Hannele Lehto-Laurilan ja Saila Rinteen kannattamana, että vuoden 2017 tuloveroprosentiksi määrätään 20. Puheenjohtaja julisti keskustelun päättyneeksi ja totesi, että asiassa on tehty kaupunginhallituksen ehdotuksesta poikkeava kannatettu ehdotus, joten asiasta on äänestettävä. Puheenjohtaja teki seuraavan hyväksytyn äänestysehdotuksen: suoritetaan nimenhuutoäänestys, jossa kaupunginhallituksen ehdotusta kannattavat äänestävät jaa ja Leena Rihkon tekemää ehdotusta kannattavat äänestävät ei. 1. äänestys Suoritetussa äänestyksessä annettiin 23 jaa-ääntä ja 20 ei-ääntä. Puheenjohtaja totesi, että kaupunginhallituksen ehdotus on tullut valtuuston päätökseksi.\nRaision kaupunki Pöytäkirja 1 (40) Kaupunginvaltuusto Kokoustiedot. Aika maanantai klo 16:00-20:40\nRaision kaupunki Pöytäkirja 1 (40) Kokoustiedot Aika 14.11.2016 maanantai klo 16:00-20:40 Paikka Kaupunginvaltuuston istuntosali Saapuvilla olleet jäsenet Janne Laulumaa, puheenjohtaja Heikki Arikka, 1.


Avoimet ovet Ylivieskan yksikössä ti 11.12.2018 klo 15.00 -18.00\nArvontaa ja Jouluinen tarjoilu!\n1.1.2019 alk. Kelan vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen avofysioterapian palvelut myös Ylivieskan toimipisteessä!\nklo 15.00 -18.00 InBody- kehonkoostumusmittaukset\nklo 15.00 Taukokankaan toiminn... Lue lisää\nKalajoen toimipisteen avajaiset to 13.12.2018 klo 15.00-18.00\n1.1.2019 alk. Kelan vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen avofysioterapian palvelut myös Kalajoen toimipisteessä!\nLisää energiaa arkeen Taukokankaan hyvinvointipalveluilla. Apua tuki- ja liikuntaelinoireisiin fysiote... Lue lisää\nJoulun aika Taukokankaalla\nTule viettämään joulua kanssamme Taukokankaalle!\n*ateriat (aamupala, lounas, päiväkahvi, päivällinen ja iltapala)\n*majoitus 1-2 hengen huoneessa\n*perinteistä joulunajan ohjelmaa\nKalajoki85100 Jukupolku 5


Tänään on juuri oikea päivä tehdä se mikä jää helposti tekemättä – Varmuuskopio - AfterDawn\nTänään on juuri oikea päivä tehdä se mikä jää helposti tekemättä – Varmuuskopio\nTiesitkö että tänään vietetään kansainvälistä varmuuskopiopäivää? Todennäköisesti et, mutta nyt tiedät. Tänään on siis juuri oikea päivä varmistaa, että kaikki tärkeät tiedostot ovat tallessa eikä mahdollisesti vuosien työ mene hukkaan vikaantuneen kiintolevyn takia.\nTiedostojen säilyvyydestä voi pitää huoli monellakin tapaa. Yksi tehokkaimmista menetelmistä on kyhätä kokoon RAID-pakka eli kytkeä useita kiintolevyjä toisiinsa niin, että toisilla kiintolevyillä on suora kopio toisesta kiintolevystä. RAID-varmuuskopiointi toimii automaattisesti, joten sitä voi käyttää melko huolettomasti alkuvirittelyiden jälkeen. RAID:n pystyttämiseen tarvitaan kuitenkin ylimääräisiä kiintolevyjä, joihin kaikki eivät ole välttämättä halukkaita satsaamaan.\nJos koko järjestelmän varmuuskopiointi ei ole tarpeen, vaan haluat vain suojata muutamia tiedostoja, niin silloin voi kokeilla Download.fi-palvelussa suosittua Cobian Backup -sovellusta. Ohjelma kopioi ja tarvittaessa pakkaa haluamasi tiedostot ja tallentaa kopioit toisaalle – tämän toisen paikan olisi hyvä olla jokin muu kuin tietokoneen sisäinen kiintolevy.\nKiintolevyn vikaantumisesta johtuvalta tietohäviöltä voi suojautua myös käyttämällä pilvipalveluita, jolloin tiedostot tallentuvat "pilveen" – eli jossakin päin maailmaa sijaitsevaan palvelinkeskukseen. Tähän tarkoitukseen soveltuu hyvin esimerkiksi Dropbox.\nKirjoittaja: Manu Pitkänen @ 31. maaliskuuta, 2017 18:28\ntietoturva varmuuskopiointi tietosuoja Dropbox pilvipalvelut


Suurkilpailu 2011 - Aktiivisarja\nkuvat galleriat Suurkilpailu 2011 Suurkilpailu 2011 - Aktiivisarja Suurkilpailu 2011 - Aktiivisarja\tLisätietoa Kamera-lehden Suurkilpailusta:\n/kuvat/galleriat/Suurkilpailu 2011/Suurkilpailu 2011 - Aktiivisarja/1 Esa Jokinen - Dali Gagarin.jpg\n1 Esa Jokinen - Dali Gagarin.jpg\n1. Dali Gagarin\nEsa Jokinen, Tikkakoski\nKoiramaista riehakkuutta – vaikka aluksi saattaa luullakin, että hyppäämässä on jääkarhu. Lisäyllätyksenä taustalta löytyy toinen koira. Kuva on otettu ratkaisevalla hetkellä, ja aurinko on tismalleen oikeassa paikassa. Toisin kuin tavallisesti keskuspainotteinen sommittelu jämäköittää kokonaisuutta. Dramaattinen valo ja valittu kuvauskulma antavat viimeisen silauksen.\n2 Jarmo Mäki - Jää hyvästi, sisko.jpg\n2. Jää hyvästi, Sisko\nJarmo Mäki, Hollola\nHetki, joka meillä kaikilla on edessä. Koskettava kuva, joka vetää puoleensa ja jonka samalla haluaisi torjua. Terävyysalue korostaa kertomusta: kasvot ovat jo puoliksi poissa. Kauhtunut värimaailma lisää kuvan lämpöä.\n3 Arja Siikström - Ruokaa!.jpg\nArja Siikström, Uurainen\nPamahtanut turpeesta läpi! Siikström on kuvannut Kaustisen esikuvan. Upea valo ja pehmeä tausta vievät kaiken huomion oleelliseen.\n4-10 Seppo Tuomaala - Stop.jpg\n4.-10. Stop! Seppo Tuomaala, Helsinki\nUrheilukuva parhaasta päästä: vauhtia, voimaa ja liikettä. Kuvan pinnan jako ja tiukka rajaus ovat loppuun asti harkittuja. Taustan epätarkkuus lisää entisestään vauhdin tuntua.\n4-10 Janne Körkkö - Qstock.jpg\nJanne Körkkö, Oulu\nEnergiaa täydeltä laidalta. Mustavalkoisuus ja rakeisuus korostavat kuvan uhmakasta tunnelmaa. Musiikin voi kuulla korvissaan…\n4-10 Jukka Tiippana - Talvikalastaja.jpg\n4.-10. Talvikalastaja Jukka Tiippana, Helsinki\nPunaiset kellukkeet ja mustavalkoisuus muuttavat talvimaiseman pelkistetyn graafiseksi. Linjat ja toisto tekevät kuvasta rauhallisen, ja puhdas valkoinen huokuu kylmyyttä. Mukana on myös ripaus huumoria: talvikalastajan puoliksi vajonnut vene.\n4-10 Matti Luukkonen.jpg\nMatti Luukkonen, Virmutjoki\nTaitava alasävykuva kylmästä kyläraitista ja lumitimanteista. Pitkää valotusaikaa on käytetty onnistuneesti. Kutsuva ikkuna tuo kokonaisuuteen lämpöä.\n4-10 Vesa Greis - Kauhukeittiö.jpg\nVesa Greis, Helsinki\nPastakauhan monet roolit nousevat hämärästä esiin. Hyvin oivallettu valon ja varjon leikki. Yksinkertainen värimaailma lisää uhkaavuutta. Rajaus on loppuun asti harkittu.\n4-10 Vesa Jakkula - Lähestyvä taifuuni.jpg\n4.-10. Lähestyvä taifuuni\nVesa Jakkula, Helsinki\nKuvan pääosaan nousevat sinisävyiset sateenvarjot, jotka hohtavat valoa. Ympäröivä lyijynharmaa värimaailma korostaa painajaismaista tunnelmaa ja kertoo lähestyvästä uhasta. Sommitelmallisesti toimiva.\n4-10 Vesa Jakkula - Yksinäinen meloja.jpg\n4.-10. Yksinäinen meloja\nUskomattoman kaunis kuva rumasta teollisuusmiljööstä. Vastavärien, postiauton keltaisen ja sinisen, juhlaa. Jäälauttojen seasta löytyykin yllättäen yksinäinen meloja. Rajaus on tasapainoinen.\n11-20 Anna-Liisa Pirhonen - Isokoskelo.jpg\nAnna-Liisa Pirhonen, Lappeenranta\n11-20 Jarmo Tyyskä - Martti.jpg\nJarmo Tyyskä, Oulainen\n11-20 Jonna Kilkki - Exsistence.jpg\nJonna Kilkki, Inari\n11-20 Juha Halmu.jpg\n11.-20. Juha Halmu, Helsinki\n11-20 Juha Lampinen - Ruoka-aika.jpg\nJuha Lampinen, Vantaa 2011-07-10\n11-20 Juha Majala - Angry dogs.JPG\n11.-20. Angry dogs\nJuha Majala, Huittinen\n11-20 Juhana Lappalainen - Metro station portrait.jpg\n11.-20. Metro station portrait\nJuhana Lappalainen, Turku\n11-20 Mikko Laitinen.jpg\nMikko Laitinen, Jyväskylä\n11-20 Rauno Sahimaa - Lenkki.JPG\nRauno Sahimaa, Tampere\n11-20 Vesa Pihanurmi - Syyskuosi.JPG\nVesa Pihanurmi, Helsinki


Ratsastajan jooga :: Carita Keinänen\nHevonen on ratsastajan peili\nJännittynyt ihminen, jännittynyt hevonen. Rento ihminen, rento hevonen.\nJotta voimme tanssia hevosen kanssa, saavuttaa yhteys, tulee meidän hiljentyä kuuntelemaan, hiljentää mieli, tulla tietoiseksi mielemme liikkeistä sekä laskeutua alas mielen tasolta kehoomme. Meidän tulee olla joustavampia ja vapaina kireyksistä.\nSilloin saamme ratsastukseen enemmän intuitiota, herkkyyttä ja myötätuntoa.\nHevoset elävät täysin läsnä ja ovat herkkiä aistimaan.\nRatsastajan joogan avulla rakennamme perusteet tuolle yhteydelle tuomalla kehomme ja mielemme tasapainoon.\nJa opettelemalla hengittämään.\nHengitys on silta hevosen ja ihmisen välillä.\nOhjaan Ratsastajan joogakursseja, joilla on ollut erinomainen palaute. Osallistujat ovat saaneet oivalluksia omaan ratsastukseensa, näkemyksiä miten työstää kehoaan kohti parempaa istuntaa, ymmärrystä miten oman mielen sisäiset liikkeet vaikuttavat hevoseen, konkreettisia keinoja joilla yhteyttä hevoseen voi syventää sekä mielen ja kehon hyvinvointia.\nRatsastajan joogakurssilla tehdään lempeitä ja rauhallisia liikeharjoituksia sekä hengitys- ja mindfulness-harjoituksia. Harjoitukset valmistelevat kehoa ratsastukseen sekä suuntaavat huomiota myös fyysisen tason taakse, antaen näkökulmia siihen, miten muodostaa syvempi yhteys hevosen kanssa.\n"Tämän kesän voimaannuttavin, mieleenpainuvin, erilaisin ja upein päivä Joogaa Ratsastajille oli tänään ❤ Joogasimme monta tuntia, teimme upeita mindfulness matkoja, harjoittelimme energiatasojen säätämistä ja energiatasotyöskentelyä hevosten kanssa. Upea porukka, upea opettaja Carita Keinänen 😘 Sää suosi, ruoka oli hyvää ja kaikki kohdallaan. Kiitos, kiitos, kiitos 🙏 "\n- Ruvaslahden Ponipiha\nHALUAN KUULLA SEURAAVASTA KURSSISTA!