Pieni maailma, isot mahdollisuudet - MIF\nPieni maailma, isot mahdollisuudet\nOnko maailma koskaan tuntunut niin pieneltä kuin nyt? Aamupalalla kanssasi Helsingin Bulevardilla ollut ystävä vastaa iltapäivällä soittaessasi puhelimeensa Lontoossa. Uutiset kaikista maanosista saavuttavat sinut hetkessä. Kun lempinäyttelijäsi kuolee, tiedät sen heti. Kohta tiedät jo mihin tämä kuoli, missä huoneessa kotonaan ja mitä huumeita hän oli ottanut, ehkä jopa missä tämä kävi syömässä vielä ennen kuolemaansa. Tänään Amazonista tilattu kirja putoaa parissa päivässä postiluukustasi. Ruokakauppakin on jo tullut läppäriin ja huokaiset helpotuksesta kun perjantai-iltana kuuden muovikassin ruokatilauksesi kantaa raput ylös joku muu kuin sinä. Twitterissä käyt keskusteluja toisella puolella maailmaa olevien julkimoiden kanssa, facebookissa katsot vaalitenttejä yhdessä tuhannen ”ystäväsi” kanssa. Kaikki tuntuu tosiaan tapahtuvan kaiken aikaa kaikkialla ja kaikkien kanssa.\nAina sanotaan, että muutos on hidasta. Ehkä on, ehkä ei. Ehkä muutos on jo huomaamattamme todella pitkällä ja siksi tietyt asiat sitten vain tuntuvat tapahtuvan yllättävän nopeasti.\nMuutin uuteen asuntoon vuoden alussa. Kaikki huonekalut löysivät ihan mukavasti paikkansa paitsi televisio. Jotenkin se ei sopinut mihinkään luontevasti. Yritin sijoitella sitä milloin sohvan viereen, milloin eteen ja milloin sivupöydälle tai arkun päälle ikkunan alle. Ja telkkarini on siis oikein nätti, valkoinen telkkari, joten sinällään esineessä ei ollut mitään vikaa. Jotenkin se ei vain sopinut uuteen kotiini. Työnsin sen sitten arkkuun sisään ja ajattelin palata asiaan myöhemmin. En palannut. En katso enää telkkaria. Katson läppäriä. En katso enää sarjoja ohjelmakartan mukaan vaan kun huvittaa. En katso enää uutisia lainkaan. Luen niitä kyllä. Tähän asti olin pitänyt teiniäni ihan hassuna kun tämä tuijottaa telkkariohjelmansa iPadilta ja läppäriltä, nyt muutos sitten tapahtui omalta kohdaltani yllättävän nopeasti.\nMikä muu muutos tuleekin nopeammin kuin kuvittelemme? Yllättää meidät? Entä kuinka tässä maailmassa pitäisi toimia, jotta pärjää?\nHuomaan irvistäväni joka kerta kun joku sanoo, että ”ei meidän yrityksen kyllä kannata siellä twitterissä olla kun ei suomalaiset ole twitterissä”. Joo ja ei. On totta, että kaikki suomalaiset eivät todellakaan ole twitterissä eikä yrityksen kommunikointia kannata pelkkään twitteriin tuupata. Mutta yhtä oikein tai väärin on todeta, että ”me lähetämme vain näitä tiedotteita sillä toimittajat saavat tietonsa parhaiten tätä kautta”. Eivät saa. Maailma on muuttunut kommunikatiivisemmaksi kuin koskaan aikaisemmin. Maailma on muuttunut myös keskustelevammaksi kuin ehkä koskaan ennen. Uudet välineet ja kanavat antavat meille tavallisille ihmisille mahdollisuuden vaihtaa tietoa, jakaa tietoa ja käyttää sitä kautta valtaamme tavalla, jota ei koskaan aikaisemmin ole tapahtunut. Olemme tehneet vallankaappauksen.\nEnnen yritys pärjäsi muskeleilla. Kun massia löytyi, niin löytyi mainostilaakin. Nykypelissä pitää olla herkkä, ketterä ja nopea. Jos me saamme noin 5000 mainosviestiä päivittäin, ei pelkkä kovempaa huutaminen enää riitäkään. Me emme usko mainoksiin, me luotamme facebook-kavereihimme. Peli on muuttunut globaaliksi silloinkin kun me kuvittelemme, että olemme vain paikallinen pikkutoimija. Miksikö? Siksi, että ihmiset toimivat jo globaalisti.\nTyö- ja elinkeinoministeriöltä ilmestyi vähän aikaa sitten julkaisu palveluista ja digitalisaatiosta. Joku laittoi twitterissä tähän raporttiin liittyen viestin, että ihmiset eivät vielä ole valmiita moniin digitaalisiin palveluihin. Olen eri mieltä. Itse asiassa me olemme olleet valmiita jo pitkään. Siksi me ostamme vaatteemme Hennes&Mauritzin nettikaupasta ja kirjamme Amazonista. Siinä jäävät helposti Stockmannit rannalle ruikuttamaan. Ihmisiä ei kannata aliarvioida.\nOlen tavannut useita suomalaisia toimitusjohtajia viime aikoina ja heillä tuntuu olevan yksi kysymys ylitse muiden: pitääkö toimarin olla twitterissä? Tälle kysymykselle voi pilkallisesti hörähtää tai sitten sen voi käsittää isona muutoksena: mikä onkaan toimarin rooli tänä päivänä? Mitkä ovat toimarin pätevyysvaatimukset? Enkä tällä tarkoita sitä, että twitter olisi se autuaaksitekevä asia. Mutta se on kuinka valmis toimari ja sitä kautta koko organisaatio on käymään vuoropuhelua meidän kanssamme. Se on itse asiassa kynnyskysymys. Vuoropuhelussa myös muutoksen havaitsee ennen kuin se on jo niin pitkällä, että itse on pudonnut kelkasta.\nEli kuinka pärjää? Kommunikoimalla, keskustelemalla, kuuntelemalla.


Federer rymisteli US Openin loppuotteluun\nlauantai 09.09.2006 klo 21:45 (muokattu 10.09.2006 klo 7:45 )\nSveitsiläinen Roger Federer ei antanut venäläiselle Nikolai Davidenkolle mahdollisuutta yllätykseen Yhdysvaltain avoimen tennismestaruusturnauksen välierässä lauantaina.\nMaailman ja turnauksen sijoituslistan ykköspelaaja Federer eteni virtuoosimaisella esityksellä loppuotteluun 6–1, 7–5, 6–4. Loppuottelussa Federer saa vastaansa amerikkalaisen Andy Roddickin, , joka kukisti venäläisen Mihail Jutshnin 6–7, 6–0, 7–6, 6–3..\nFederer puolustaa Yhdysvaltain avointen mestaruutta kahdelta viime vuodelta. Seitsemänneksi sijoitettu Davidenko ei pystynyt vastaamaan Federerin mahtipeliin ja hävisi ottelun tunnissa ja 43 minuutissa. Samalla Federeristä tuli ensimmäinen kuuteen perättäiseen grand slam -turnauksen loppuotteluun yltänyt pelaaja.\nEnsimmäinen erä nopeasti ohi\nFederer otti ohjat murtamalla Davidenkon syötön toisessa pelissä. Avauserä oli ohi 22 minuutissa. Federer nöyryytti Davidenkoa muun muassa sarjalla lyhyitä, leikkaavia rystylyöntejä.\n– Pelasin mahtavan avauserän ja koko ottelu sujui mielestäni hyvin. Jälleen loppuottelussa, ja neljäs peräkkäinen finaalipaikka tänä vuonna antaa mukavan tunteen, Federer sanoi.\nToisessa ja kolmannessa erässä Davidenko pystyi vastaamaan Federerin syötönmurtoihin, mutta se ei riittänyt. Davidenko ei ole voittanut Federeriä kertaakaan kahdeksassa kohtaamisessa. Edellisessä, Australian avointen puolivälierissä Davidenko piinasi Federeriä neljännen erän katkaisupeliin asti.\nHaussa kolmas mestaruus\nFederer hakee vuoden kolmatta grand slam -titteliään Australian avointen ja Wimbledonin jatkeeksi. Hän pelasi myös Ranskan avointen loppuottelussa, mutta hävisi Rafael Nadalille. Federer johtaa keskinäisissä kohtaamisissa Roddickia 10–1 ja Jutshnia 7–0. Kolmas peräkkäinen Yhdysvaltain avoimen mestaruus nostaisi Federerin John McEnroen (1979–81) ja Ivan Lendlin (1985–87) rinnalle.


Tawast Golf - Visit Häme\nTawast Golfista löydät kaiken mitä pelaamiseen tarvitset. Golfopetusta järjestämme kaikentasoisille pelaajille, myös yrityksille ja ryhmille. Viihdyttävässä klubiravintolassa voit nauttia keittiön antimista, vaikka et golfia pelaisikaan.\nKenttä säilyttää mielenkiintonsa aina 18. viheriölle saakka. Korkealuokkaisuutensa lisäksi Tawast Golf on rakennettu ympäristönsä ehdoilla. Harjoitusalueet sijaitsevat aivan klubin läheisyydessä; range lyöntikatoksineen, puttiviheriö, monipuolinen lähipelialue järven rannassa.


Utain13/2016 by Moreeni - Issuu\nKlikkejä kakkaemojeilla Kun toimittajan sanat loppuvat, hymiöt rientävät apuun. Anni Härkönen s. 15\nOmaehtoinen eläjä Walesilainen Jonathan Philips innostuu erikoisista esineistä. s.8 CD-levyn kulta-aika on auttamatta ohi. s.4\nMaakuntalainen vai maailmankansalainen? s.6\nLahjoitus voi pelastaa joulun. s.9\n8.12.2016 ⋆ ⋆PÄÄKIRJOITUS\nRadio Moreeni soundcloud.com/radio_moreeni\nSatavuotias, joka loikkasi tasa-arvon oksalle SUOMI juhlii tulevana vuonna 100-vuotista historiaansa, joka on ollut monella mittapuulla menestyksekäs ja täynnä käänteitä. 1900-luvun alussa pohjoinen maa oli tasa-arvon edelläkävijä. Vuonna 1906 suomalaiset naiset olivat etuoikeutettuja, koska he saivat äänioikeuden ensimmäisinä Euroopassa. Tuosta hetkestä on kulunut aikaa vain muutaman sukupolven verran. Hektisessä elämänrytmissä pyristelevä länsimaalainen ei muista aina, että se on silmänräpäys maapallon 4,6 miljardin vuoden historiassa.\novat nähneet, kun samaisen hyvinvointivaltion perusrakenteita on murennettu systemaattisesti. Mitähän he ovat ajatelleet, kun hallitus rajasi subjektiivista päivähoito-oikeutta? Kyseessä on yhteiskunnan järjestelmä, joka 1970-luvulta alkaen lisäsi naisten ja miesten välistä tasa-arvoa ja mahdollisti naisten työssäkäynnin. SATAVUOTIAAN Suomen tasa-arvokamppailussa ollaan käännekohdassa, kun koko\nmaailma kipuilee laman ja sodan uhan kourissa.Kansalaisjärjestöjen on pidettävä kovaa meteliä ihmisoikeuksista, jotta heikompien oikeudet eivät jää kansallismielisen kiihkoilun jalkoihin. Suomen juhlavuonna jokaisen on hyvä muistella kansakuntana kuljettua matkaa. Tasa-arvo ei ole koskaan ollut itsestäänselvyys. Kysymys kuuluukin,lähdemmekö seuraavaksi kohti kehitystä vai taantumaa? Emma Auvinen SARITA PIIPPONEN\nKESKUUDESSAMME elää tänä päivänä yli 700 ihmistä, jotka ovat olleet lapsia Suomen itsenäistyessä. He ovat varttuneet samaa tietä itsenäisen Suomen kanssa. Tulevana vuonna nuo vuosisadan nähneet silmät todistavat, kun nais- ja miesparit voivat astua avioliittoon ja saada samat oikeudet kuin heteroparit. Itsenäistymisen aikaan syntyneet lapset olivat jo kypsässä työiässä, kun homous poistettiin rikoslaista. He olivat olleet jo hyvän aikaa eläkkeellä, kun homous poistettiin sairausluokituksesta. Kaikki eivät olekaan tasa-arvoistumista kakomatta nielleet. Kehitys on jatkuvaa tasapainoilua kehityksen ja taantumisen välillä. TÄNÄ VUONNA samat ihmiset, jotka ovat nähneet hyvinvointivaltion rakentamisen,\nTampereen yliopiston toimittajakoulutuksen viikkolehti ISSN 1459-6741 (painettu) ISSN 1459-675X (verkkolehti) Ilmestyy kerran viikossa torstaisin. Yhteystiedot: Utain, 33014 Tampereen yliopisto 050 318 5924 utain@uta.fi Julkaisija: Viestinnän, median ja teatterin yksikkö, Tampereen yliopisto Painopaikka: Lehtisepät Oy Päätoimittaja: Ari Heinonen Ohjaavat opettajat: Anu Kuusisto (toimituspäällikkö, feature) Kari Koljonen (toimituspäällikkö, uutiset) Reetta Tervakangas (ulkoasupäällikkö, feature) Kaija Toivonen (ulkoasupäällikkö, uutiset) Toimitussihteerit: Anne-Mari Rajala, Saana Huhtala Uutistuottaja: Sara Salmi AD: Annika Järvinen Taittajat: Mira Mannersola, Silja Annila, Milla Talassalo, Nikke Kinnunen Toimittajat: Mikko Asunta, Emma Auvinen, Johannes Blom, Markku Haavisto, Henriikka Hiilloskorpi, Anni Huttunen, Merja Häikiö, Anni Härkönen, Vilma Häti, Lotta Jokitalo, Sandra Järvenpää, Petri Jääskeläinen, Juho Kankaanpää, Emmi Kantola, Alisa Kaukio, Milja Keinänen, Anni Keski-Heikkilä, Katri Keskitalo, Anniina Korpela, Nikolas Lempiäinen, Janne Nieminen, Emma Nikander, Saara Nyystilä, Lari Seppinen, Kirsi Teiskonlahti, Väinö Vasara, Kai Ylinen Valokuvaajat: Uwaifo Iduozee, Sarita Piipponen Kuvankäsittelijä: Roosa Kauppinen\nTäytteet tekevät pizzan HILLARY CLINTON pyörittää washingtonilaisessa pizzeriassa okkultistista pedofiilirinkiä, johon kuuluu joukko Yhdysvaltojen johtavia poliitikkoja. Kuulostaa melko älyttömältä, vai kuinka? Yhdysvaltojen presidentinvaalien alla Wikileaks vuoti verkkoon Clintonin kampanjatiimille kuuluvia sähköposteja, jotka saivat keskustelualusta Redditin käyttäjät innostumaan. Verkkosivustolle perustettiin pian yhteisö, joka alkoi selvittää viestien koodeja. Tapaus sai nimekseen Pizzagate. Internetsalapoliisit löysivät viesteistä symboleja, joiden voitiin tulkita viittaavan pedofiliaan. Esimerkiksi cheese pizzaa pidettiin koodina child pornographylle.Valeuutissivustot, kuten Your News Wire, lähtivät lietsomaan tarinaa ja se paisui valtaviin mittoihin. Suuret mediatalot reagoivat aiheeseen vasta kun viesteissä mainitun pizzerian pitäjä alkoi kärsiä häirinnästä. VALTAMEDIA ei korjannut lainkaan käyttäjien löytämiä näennäistodisteita vaan käsittelivät lähinnä häirinnän seurauksia. Tämä innosti rikostutkijoita ja toimittajia leikkivät kansalaiset luisumaan yhteiskunnan nurjalle puolelle ja uhkailemaan pizzerian pitäjää ja työntekijöitä sekä heidän perheitään. Verkon kansalaisjournalismi on erittäin ongelmallinen keino vaikuttaa yhteiskuntaan. Käyttäjät toimivat anonymiteetin suojissa, eikä tietoja vahvisteta. Juorut voivat muuttua nopeasti totuudeksi ja toisinpäin. Näennäisjournalistiset sivustot useimmiten korostavat kokemusasiantuntijuutta ja faktojen valikointia sekä vastakkaisten näkemysten mustamaalaamista.\nEsimerkiksi cheese pizzaa pidettiin koodina child pornographylle.\nOman elämänsä mestarietsivät toimivat usein alustoilla, joilla sensurointi on vajavaista. Reddit ja erilaiset kuvalaudat ovatkin paikkoja, joissa villeimmistä spekulaatioistakin voi tulla yleinen mielipide. Reddit tosin poisti kaiken Pizzagate-keskustelun sivultaan, kun aihe villiintyi liikaa. Yhdysvaltalaismedia ei kokenut tarpeelliseksi nostaa teoriaa julkiseen keskusteluun. Syytä kuitenkin olisi ollut. TÄLLÄ VIIKOLLA Pizzagate sai näkyvää jatkoa. Media heräsi eri puolilla maailmaa kertomaan tapauksesta uudelleen, kun salaliiton keskiössä olevaan pizzeriaan saapui vierailulle mies haulikon kanssa. Vahingoilta säästyttiin tällä kertaa. Uutisointi keskittyi alussa jälleen vain valeuutissivujen levittämään tietoon, kunnes lehdet avasivat teorian taustoja yleisöilleen. Vahinko oli kuitenkin jo tapahtunut. Salaliittoteoreetikot turhautuvat siihen, että media ei kerro heitä kiinnostavista aiheista. Pizzagaten tapauksessa kyseessä ei ollut enää edes marginaalinen, muutaman sekopään hourailu, vaan kokonainen asialleen omistautunut yhteisö. Tähän valtamedian olisi pitänyt tarttua. Huolellinen väitteiden kumoaminen olisi\nvoinut estää tai ainakin hidastaa tilanteen kärjistymistä. Valheellisen tiedon kuittaaminen olankohautuksella ei enää riitä. Parhaiten verkossa leviävät kärjistetyt ja yksinkertaistetut tarinat. Se on osasyy valeuutissivustojen menestykseen. Googlen algoritmit myös tukevat lukijan maailmankuvaa, ja siksi valejutuista päädytään toisiin valeuutisiin.82,951 Tilanteeseen yksi ratkaisu voisi olla entistä pidempien ja laadukkaampien juttujen tekeminen. Journalistit voivat taistella tunteisiin vetoavaa valeuutisointia vastaan vain kiinnostavasti esitetyillä faktoilla. Se ei kuitenkaan yksin riitä. Kuluttajien valinnat ratkaisevat, millainen tieto leviää.\nPispalan portaita alas Pariisiin HIEDANRANNAN IDEAKILPAILU/TAMPERE.FI\nTampereen kehittämishanke ottaa suuria harppauksia kerralla. Kansiareenan ja raitiotien lisäksi Lielahden vanhalle tehdasalueelle aloitetaan miljardien arvoisen asuinalueen rakentaminen. Työt valmistuvat arviolta vuoteen 2035 mennessä. TAMPEREEN HIEDANRANTAAN kaavaillaan aluetta, joka on paperilla yhtä suureellinen ja urbaani kuin maailman metropolit. Alueen suunnittelukilpailu on päättynyt marraskuussa ja voittaja julkistetaan joulukuun aikana. Ideakilpailussa Hiedanrannan asukastavoite on 25 000 asukasta. Alue on kuitenkin vain noin kaksi neliökilometriä, joten käytännössä tämä tarkoittaa todella korkeaa rakentamista. Hiedanrannan väestöntiheydeksi tulee noin 12 500 asukasta neliökilometriä kohti. Esimerkiksi New Yorkin Manhattanilla ihmisiä asuu 17 000 jokaista neliökilometriä kohden. Aamulehti oli oikeilla jäljillä verratessaan joulukuun alussa tulevaisuuden Tamperetta Arabiemiraattien Dubaihin, jos suunnitelmat käyvät toteen, Hiedanranta tulee muistuttamaan monia maailman suurkaupunkien asuinalueita. Hiedanrannasta tulee valmistuttuaan Tampereen tiheimmin asuttu asuinalue. Esimerkiksi Hervannassa asuu hieman alle 25 000 ihmistä, mutta se on pinta-alaltaan yli kaksinkertainen verrattuna Hiedanrantaan. Tampereen kantakaupungin väestöntiheys on 1 635 asukasta. KESKUSTA-ALUEEN korkeasta rakentamisesta on keskusteltu pitkään. Monien mielestä se ei sovi Tampereen keskustan vanhempien arvotalojen yhteyteen. Hiedanranta pyrkii muodostamaan toisen keskustan tarpeeksi kauas vanhasta, jotta korkea rakentaminen olisi sopivampaa alueen kuvaan. Tampereen Teknillisen Yliopiston arkkitehtuurin yliopistolehtori Minna Chudoba oli paikalla tilaisuudessa, jossa suunnitelmat paljastettiin ensimmäistä kertaa. – Ideakilpailussa vedetään aina vähän överiksi. Hurjista ideoista on helppo lähteä karsimaan liioittelua pois ja liika realismi ei ole näyttävää suunnitelmissa, Chudoba kertoo. CHUDOBAN SUOSIKKISUUNNITELMA\non French Lines, joka on hyvä esimerkki Hiedanrannan halusta olla kuin Euroopan suurkaupungit. Suunnitelma muistuttaa Chudouban mukaan paroni Haussmannin 1800-luvulla Pariisissa toteuttamaa katu-uudistusta.\nFrench Lines -suunnitelman kuvissa elämä Hiedanrannan kaduilla on jatkuvaa karnevaalia.\nHiedanrantaan suunnitellut bulevardit ovat kuin Pariisin Luxembourgin puutarhan luona risteävät Boulevard Saint-German ja Boulevard Saint-Michel pienoiskoossa. Kaikissa suunnitelmissa korostuu rannan tiivis rakentaminen. Käytännössä se on kuitenkin hyvin vaikeaa, sillä Näsijärven rannan maaperä on paikoitellen hankala. On tärkeää varmistaa huolellisesti maaperän lujuus ennen rakentamista. Rannan läheisyyteen rakennettavan alueen talojen hinnat tulevat olemaan tkalliita. Chudoba toivoo, ettei Hiedanrannasta tule vain varakkaiden alue. – Jos Hiedanrannasta halutaan elävä ja\nyhteisöllinen, kannattaa rakentaa asuntoja monille ihmisryhmille, hän kertoo. Lähemmäksi Lielahtea vanhalle tehdasalueelle saattaa nousta rantatontteja halvempia asuntoja. Alueesta halutaan hyvä myös lapsiperheille, ja kilpailuun kuului pakollisena osana koulun ja päiväkodin suunnittelu. Johannes Blom\nDubai nostettiin öljyrahalla, mutta mistä porataan varat tulevaisuuden Tampereeseen? Lue lisää utain.uta.fi/blogit\nHiedanranta ○○Alueella toimi vuoteen 2008 asti sellutehdas. Tehtaan vanhat tilat ovat nyt väliaikaiskäytössä kulttuuritilana ja ne otetaan huomioon alueen suunnittelussa. ○○Alueen asemakaavat laaditaan vuosikymmenen loppuun mennessä ja rakentaminen aloitetaan pian sen jälkeen. ○○Alueelle tavoitellaan jopa 25 000 asukasta ja yli 12 000 uutta työpaikkaa.\nYksinäisyys ja köyhyys piinaavat vanhuksia VANHUSTEN YKSINÄISYYS vetää 70-vuotiaan Kalevi Ruokosuon mielen matalaksi. Hänellä on jälkikasvua ja tuttavia, jotka käyvät tervehtimässä, mutta tiedossa on tuttuja, joilla asiat eivät ole yhtä hyvin. – Se on aina mukavaa, kun joku käy kylässä. Monet jäävät yksin. Heille päivät ovat seiniin tuijottamista ja sängyssä makaamista. Yksinäisyys on ongelma, jonka moni ihminen kohtaa eläkeiän alkaessa. Kun työyhteisö katoaa ja jälkikasvu elää omaa elämäänsä, ihmiskontaktit vähenevät väistämättä. Keuhkoahtaumaa ja monia muita sairauksia poteva Ruokosuo kehuu Tampereen kaupungin kotipalvelua. Hän saa apua kahdesti viikossa. Myös tytär vierailee säännöllisesti auttamassa hiljattain pyöreitä vuosia täyttänyttä isäänsä arkiaskareissa. TAMPEREEN kaupungin apulaispormestari Mikko Aaltosen mukaan kotihoitoa halutaan parantaa. Kotihoitoon on muun muassa palkattu 90 uutta työntekijää. Myös kuntoutusta tukevien palveluiden määrää on lisätty ihmisille, jotka eivät pysty poistumaan kotoaan. Esimerkiksi fysioterapia, lääkärien kotikäynnit sekä erilaiset kulttuuripalvelut ovat mahdollisia. Aaltosen mielestä Tampereen palvelun kotihoidossa on silti vielä kehittämisen kohteita. – Ongelma on se, että ihmiset eivät löydä palveluita tai osaa hakea niitä. Oma järjestelmämme ei tunnista jokaista apua tarvitsevia, eikä osaa tarjota ihmisille oikeanlaista palvelua. Aaltonen mainitsee erääksi ongelmaksi vanhusten alhaisen toimeentulon. Kansaneläkkeen tai takuueläkkeen varassa eläminen on hankalaa. Elinolosuhteet Suomessa eivät saa myöskään Kalevi Ruokosuolta kiitosta. Sairaalassa käyminen ei ole halpaa, kun käyntejä on useita. Ruokosuo kuvailee tilannetta koruttomasti. – Saan mennä viinakauppaan, mutta en sairaalaan. Se tulee halvemmaksi. Ja mikä helvetin sote-taksi? Se on Kela-taksi. Lari Seppinen\nLevyt sinnittelevät digiajassa MUSIIKKI CD-levyjen kysyntä on romahtanut viimeisen kymmenen\nvuoden aikana. Musiikkia kuunnellaan lähinnä Spotifysta. CD-levyjä ostetaan nostalgian kaipuussa. CD-LEVYJEN AIKA on ohi. Vielä vuonna 2003 suomalaiset ostivat lähes yhdeksän miljoonaa levyä. Levyteollisuuden parhaat vuodet sijoittuvat 2000-luvun alkuun, jolloin CD:t olivat ylivoimaisesti suosituin musiikin kuuntelumuoto. Käännekohta levymyynnissä tapahtui vuonna 2007, jolloin myynti laski lähes kahdella miljoonalla levyllä. Nykyisin CD-levyjä myydään tuskin missään. Niitä myyvät vielä huoltoasemat ja ruokakaupat, mutta valikoimat ovat suppeat.Esimerkiksi Lahdesjärven ABC:lla levyhyllyssä on tarjolla Sannia, tangokuningas Kyösti Mäkimattilaa ja vanhoja Jari Sillanpään levyjä. Monipuolisin valikoima CD-levyjä löytyy verkosta ja levykaupoista. TAMPEREELLA yksi perinteisimmistä levykaupoista on lähes 30 vuotta toiminut Swamp music. Liikkeen omistaja Petri Kantola puolustaa CD-levyjä. Hänen mukaansa niiden\nMonipuolisin valikoima CD-levyjä löytyy verkosta ja levykaupoista.\nformaatti on hyvä ja ihmiset haluavat ostaa konkreettisia esineitä. Vinyylit ovat nousseet uudelleen suosioon viime vuosina. Kantola ei osaa kuitenkaan sanoa, käykö CD-levyille samalla tavalla. Levyliike Swamp Musicin asiakaskunnasta CD:t ovat tärkeimpiä noin kolmekymppisille. Tätä voi selittää se, että nämä 1980-luvulla syntyneet ovat olleet nuoria CD-levyjen kulta-aikana.\nCD- ja vinyylilevyjen myynnit ○○CD-levyjen parhaat vuodet ovat olleet 2001 ja 2003, jolloin myynti on ollut 8,7 miljoonaa levyä. ○○Levymyynnin lasku oli voimakkainta vuosina 2007–2009. Tämän jälkeen lasku on hidastunut. ○○Singlelevyjä on myyty parhaillaan puoli miljoonaa kappaletta vuosina 2000, 2001, 2002 ja 2003. ○○Vinyylien nousu alkoi samana vuonna 2007, kun CD-levyjen myynti taantui\nLähde: Musiikkituottajat IFPI Finland.\nKommentti CD:stä tuli erikoistuote\nMiksi vanhukset kärsivät? Lue lisää utain.uta.fi/blogit\nVanhusten hyvinvointi Suomessa ○○Yksin asuvien yli 74-vuotiaiden määrä on lähes kaksinkertaistunut Suomessa vuodesta 1987 tähän päivään. ○○Tampereen kaupungin kotihoito keskittyy henkilökohtaisen hoivan ja hoidon tarjoamiseen kaikille yli 18-vuotiaille apua tarvitseville tamperelaisille. ○○Hallituksen kärkihanke kehittää ikäihmisten kotihoitoa iäkkäiden palveluita. ○○Kolmannes 75 vuotta täyttäneistä kärsii yksinäisyydestä. Tampereen kaupunki on satsannut kotihoitoon iäkkäiden ihmisten aseman parantamiseksi.\nMUSIIKKIHARRASTAJA Asko Huukiin vetoavat CD-levyihin liittyvät muistot. Tamperelainen ohjelmistokehittelijä ostaa edelleen säännöllisesti levyjä. – CD-levyistä tulee nostalginen olo. Ei niitä muuten olisikaan järkeä ostaa, 28-vuotias Huuki kertoo. Hän kuuntelee suurimmaksi osaksi musiikkia digitaalisessa muodossa, kuten Spotifysta ja Youtubesta. CD-levyjä hän ostaa vain tukeakseen artisteja. – Tämä on vanha tapa. On myös kivaa hypistellä levyä ja katsoa kansilehtinen läpi. Sitä tunnetta ei saa digitaalisesta julkaisusta ainakaan vielä. Huukin levyhyllyssä on myös harvinaisuuksia: singlelevyjä. Vielä kymmenen vuotta sitten oli tavallista, että artistit julkaisivat yhden kappaleen levyjä. Nykyisin singlet julkaistaan lähinnä Spotifyssa, ja vain kokonaiset albumit päätyvät levynkansiin.\nAsko Huukin mukaan levyjen täytyy olla kokonaisuuksia, ei vain osien summa. Huukilla on satoja cd-levyjä kotihyllyssä.\nCD-levyjen häviäminen suurten ostoskeskusten valikoimista on erikoisliikkeiden onni. Kun levyjä on entistä vaikeampaa löytää kauppareissuilla, levykaupat saavat imettyä itselleen asiakkaita. Tämä toki vaatii sitä, että erikoisliikkeet pitävät itsestään entistä suurempaa meteliä. Vaikka musiikki on Spotifyn ansiosta aina mukana, on CD-levyille vielä käyttöä. Pitkillä automatkoilla kännykän akku voi simahtaa, jolloin CD-soitin tai radio tulee tarpeeseen.Automatkoilla soitettavat levyt luovat täysin erilaisen tunnelman kuin Spotifyn musiikkilistat. Tarkasti harkitut kokoelmat ja albumit tuovat ajamiseen aidon roadtrip-fiiliksen. Levykauppojen on nyt herätettävä erityisesti kolmikymppisten sukupolvea. Levyistä täytyy tehdä trendi, jolloin ne ostetaan jo ennen varsinaista tarvetta. Kukaan ei löydä kuunneltavaa musiikkia huoltoasemien levyhyllyistä. Kirsi Teiskonlahti\nNäty voitti kansainvälisen koulutuspalkinnon Tampereen yliopiston näyttelijäkoulutus Näty on voittanut Coriolanus Online verkko-opetushankkeellaan pääpalkinnon Reimagine Education Awards -kilpailussa. Näty voitti palkinnon yhdessä Coventryn yliopiston kanssa. Kilpailun järjesti Pennsylvanian yliopisto ja QS International. Nätyn yliopistonlehtorit Tiina Syrjä ja Mikko Kanninen vastaanottivat palkinnon Pennsylvaniassa Yhdysvaloissa keskiviikkona. Coriolanus Online on verkko-opetushanke, jossa Tampereen yliopiston ja Coventryn yliopiston näyttelijäopiskelijat harjoittelivat etäyhteyden välityksellä Shakespearen näytelmää. Harjoitukset toteutettiin telepresence-teknologialla. Näyttelijät olivat fyysisesti Tampereella ja Coventryssä, mutta harjoittelevat samaa näytelmää etäteknologian avulla. Projekti jatkuu ensi keväänä Kuningas Lear -näytelmän harjoituksilla. Emmi Kantola\nRasisminvastainen kulkue toi väriä ja eloa Helsingin keskustaan itsenäisyyspäivänä.\nSorsapuiston ulkojäät valmistuvat aikataulussa\nTurhautuminen kokosi kansalaiset kaduille MIELENOSOITUS Perinteisesti harrastunnelmaisesta itsenäisyyspäivästä\non vähitellen muodostunut kansalaisaktivismin päivä. Tiistain mielenilmaukset sujuivat kuitenkin rauhallisesti ilman suuria häiriöitä. SALKOON NOSTETUT siniristiliput liehuivat tuulenvireessä. Tunnelma Helsingissä oli hermostunut. Itsenäisyyspäivän aikana järjestettiin useita mielenilmauksia, joista näkyvimmät olivat rasisiminvastainen Helsinki ilman natseja -kulkue, 612-soihtukulkue ja uusnatsijärjestön marssi. Uusnatsien marssi herätti huolta Asemaaukiolla. Poliittisia tunnuksia kantavien mielenosoittajien lisäksi paikalle oli saapunut paljon ihmisiä, jotka eivät tavallisesti osallistu mielenilmauksiin. – Tämä on selkeästi vastareaktio viimeaikaiselle rasismin nousulle. Tänne on tullut ihan tavallista porukkaa osoittamaan mieltään. Tämä ei ole mikään anarkistien pyrkimys päästä rähinöimään, kuten usein mielletään, kommentoi paikalla ollut mielenosoittaja. Itsenäisyyspäivän mielenosoituksiin odotettiin tänä vuonna tuhansia osanottajia, minkä vuoksi pelättiin mielenosoitusten kärjistymisestä. Vuosi sitten mielenosoitusten yhteydessä poliisi otti kiinni yli 130 ihmistä. Myös aiempina vuosina on mellakoitu. TURHAUTUMINEN HALLITUKSEEN ja sen politiikkaan tuli selväksi mielenosoituksiin osallistuneiden puheista. Rasisminvastaiset mielenosoittajat paheksuivat viranomaisten haluttomuutta puuttua uusnatsien toimintaan. – Tulin paikalle, koska tuntui, että on pakko. Jos viranomaiset ovat haluttomia estämään natseja marssimasta, niin\nItsenäisyyspäivän tapahtumat ○○Poliisin arviot mielenosoittajien määristä: Helsinki ilman natseja -mielenosoitukseen osallistui noin 3000 henkilöä, Pohjoismaisen vastarintaliikkeen marssi keräsi alle 200 osallistujaa ja 612-soihtukulkueessa oli alle 2000 osallistujaa. ○○Mielenosoituksien yhteydessä poliisi otti kiinni seitsemän henkilöä. ○○Verrattuna viime vuoden 130 henkilön kiinniottoon itsenäisyyspäivä oli rauhallinen.\nPoliisi neuvotteli ennakkoon järjestäjien kanssa ja sovituista asioista pidettiin kiinni. Näin vältyttiin konflikteilta ja tilaisuudet saatiin pidettyä varsin rauhallisissa tunnelmissa.\nkansalaisten täytyy, totesi mielenosoittaja Asema-aukiolla. Tänä vuonna Pohjoismainen vastarintaliike järjesti ensimmäisen virallisen kansallissosialistisen marssinsa Suomessa. Marssin jälkeen uusnatsit siirtyivät ratsupoliisien saattamina Töölöntorille, missä he liittyivät 612-soihtukulkueeseen. Uusnatsien marssille osallistunut Saija Siekkinen haukkui hallituksen, joka leikkaa vanhustenhoidosta ja vastaanottaa turvapaikanhakijoita. – Nämä poliitikot ja muut antavat sitten tämän maan perse pitkällä muille. POLIISI VARAUTUI aiempia vuosia paremmin mielenosoittajien välisiä yhteenottoja varten. Kulkueiden reitit suunniteltiin mielenilmauksien järjestäjien kanssa tarkasti, jotta vältyttäisiin kulkueiden kohtaamiselta. Kaisaniemen puistossa mielenosoittajat erottivat toisistaan sadan metrin tyhjä alue ja rivistö poliisiautoja. – Poliisi neuvotteli ennakkoon järjestäjien kanssa ja yhdessä sovituista asioista pidettiin kiinni. Näin vältyttiin konflikteilta ja tilaisuudet saatiin pidettyä varsin rauhallisissa tunnelmissa, ylikomisario Juha Hakola kertoi jälkikäteen. Rauhallisesti sujuneen illan aikana vain seitsemän henkilöä otettiin kiinni. Lopulta itsenäisyyspäivän merkittävimmäksi puheenaiheeksi nousivat Linnan juhlien nännit eivätkä kaduilla kulkevat natsit. Markku Haavisto\nTampereella järjestettävä Ulkojäät 2016 -tapahtuman järjestelyt ovat edenneet odotetussa aikataulussa. Sorsapuistossa järjestetään kaksi SMliigan ottelua 16.12. ja 17.12. Järjestävän seuran Ilveksen toimitusjohtaja Esa Honkalehdon mukaan stadion on noussut Sorsapuistoon hyvää vauhtia ja hevosenkengän mallinen katsomo on jo melkein valmis. Tekojää on valmistunut viime viikolla, ja sitä huolletaan aktiivisesti, jotta se pysyy hyvässä kunnossa. Myös lippuja on myyty odotetusti ja kuluista on jo selvitty. Honkalehto odottaa lipunmyynnin kiihtyvän tapahtuman lähestyessä. – Odotamme kaksipäiväiseen tapahtumaan yhteensä noin 20 000 katsojaa. Kapasiteettia stadionilla riittäisi kuitenkin 26 000 katsojalle, Honkalehto kertoo. Tapahtuman ensimmäisessä ottelussa kohtaavat Ilves ja Tappara ja toisessa ottelussa vastakkain ovat Ilves ja HIFK. Henriikka Hiilloskorpi\nOikaisuja Utaimen 10/2016 Santalahden graffitikulttuuria käsittelevään juttuun haastateltu Hannele Kuitunen on Maakuntamuseon rakennustutkija, ei kaupunkitutkija. Utain 12/2016 muotoilukasvatusta käsittelevän jutun haastateltava oli Mari Savio, ei Mari Saivio.\nPälkäneläinen Lauri Heikkilä ymmärtää nykyisin pohjalaista sielunmaisemaa. Kotinsa hän mieltää silti Pirkanmaalle.\nMaakuntaidentiteetti kri YHTEENKUULUVUUS Suurin osa suomalaisista ei samastu maakuntaansa vahvasti.\nSilti maakuntien traditiot elävät yliopiston osakunnissa. – LÄHIN POHJALAINEN sukulaiseni on\nvarmaan Isontalon Antti. Monen haaran kautta, mutta kuitenkin, nauraa Tampereen yliopiston pohjalaisen osakunnan puheen johtaja Lauri Heikkilä. Heikkilän tapaus on ääriesimerkki siitä, kuinka sukujuuret vaikuttavat paikallis identiteettiin vielä pitkälle. Heikkilä, hänen vanhempansa tai isovanhempansa eivät ku kaan ole kotoisin Pohjanmaalta. Alun perin pälkäneläinen Heikkilä tipahti kuitenkin pohjalaisen osakunnan puheenjohtajaksi kuin taivaalta. Hänen kaverinsa houkutteli Heikkilän ensin järjestön tapahtumiin ja jo samana lukuvuonna puheenjohtajaksi. – Minulla oli pohjalaisia kavereita ja olin käynyt siellä usein, joten kiinnostus heräsi. Heikkilä on viihtynyt osakunnassa hyvin\nja on omien sanojensa mukaan oppinut pohjalaisille tavoille. Vielä tammikuussa hänen kaverinsa nauroi, koska Heikkilä oli osakunnan puheenjohtaja, eikä edes osan nut puhua murretta. – Moon oppinu puhumaha aika hyvin, Heikkilä veistelee nyt. Hän kertoo sittemmin oppineensa ym märtämään pohjalaista mielenlaatua. Heik kilä on ollut jopa bestmanina aidoissa poh jalaisissa häissä. Kokonaan pohjalaiseksi hän ei silti itseään koe. – Jos pitäisi valita, niin minä olen silti Pir kanmaalta kotoisin. SUOMALAISET eivät samastu vahvas ti maakuntiin. Kuntien kehittämissäätiö teetti viime keväänä TNS Gallupilla kysely\nMoon oppinu puhumahan aika hyvin.\nLauri Heikkilä, pohjalaisen osakunnan puheenjohtaja\ntutkimuksen, jossa tutkittiin suomalaisten samastumista alueellisiin kokonaisuuksiin. Kyselyn tulokset olivat selvät. Eniten suomalaiset kokivat olevansa suomalaisia, sillä peräti 97 prosenttia vas taajista oli tätä mieltä. Sen sijaan maakun nat sijoittuivat listauksessa viimeiseksi. Maakuntaansa samastui erittäin tai melko voimakkaasti vain noin 20 prosenttia vas taajista.\nKoska vastaajia oli vain hieman yli tuhat, ei tuloksia voitu jaotella maakunnittain. Laajempiin alueisiin eroteltuna maakun tiin samastuminen oli suurempaa Itä- ja Pohjois-Suomessa kuin esimerkiksi Uudel lamaalla. – Paikallisia eroja on ollut aina. Vahvas ti maakuntaan on samastuttu esimerkiksi Kainuussa, Lapissa, Etelä-Pohjanmaalla ja Savossa, kertoo Kuntien kehittämissäätiön tutkimusasiamies Veli Pelkonen. Tampereen yliopiston mediakulttuurin professori Mikko Lehtonen on sitä mieltä, että erot ovat historiassa ja syyt löytyvät yh dessäolon malleista. – Esimerkiksi Itä-Suomen mäkiasutus ja kyläyhteisöt ovat johtaneet aivan toisenlai seen sosiaalisuuteen kuin vaikkapa pohja\nlaan olevan ikiaikaisia ja juurevinta, mitä on. – Katinkontit! Kansallispuvut on kehittelemällä kehitelty 1930-luvulla, Lehtonen sanoo. Sama pätee kansallismusiikkiin ja muihin perinteisiin. Olennaista traditioissa on Lehtosen mukaan se, että ne muuttuvat. Traditiot mukautuvat uusiin tilanteisiin ja pysyvät näin hengissä. Yliopistoilla traditioita ylläpitävät osakunnat. Pohjalainen osakunta teki juuri kesällä retken Pohjanmaalle, ja savolainen osakunta pitää yllä kalakukkoperinnettä. – Toin äitini tekemän kalakukon Tampereelle, ja niin saimme aitoa savolaista kalakukkoa. Sitseillä olemme laulaneet Lentävää kalakukkoa. Olemme myös katsoneet yhdessä samannimisen elokuvan, Niskanen toteaa. Uudehkoja traditioita savolaisuudessa edustaa osakunnan maskotti Spede Pasanen. Niskanen kertoo osakunnan järjestävän aina silloin tällöin Speden spelejä, joissa kisaillaan takavuosien televisio-ohjelmasta tutuissa leikkimielisissä kilpailuissa, esimerkiksi hulavanteen pyörittämisessä kaulalla.\nlainen malli, jossa jokivarressa on talo siellä, talo täällä, hän sanoo. Kiinnittyminen maakuntaan tapahtuu usein suvun kautta. Monet osakuntien jäsenistä eivät edes ole itse asuneet maakunnassa. Suuren osan vanhemmat tai isovanhemmat ovat jatkaneet sukunsa perinnettä eteenpäin. Kysyttäessä maakunnan merkityksestä myös Tampereen yliopiston savolaisen osakunnan Savotan väistyvä puheenjohtaja Aliisa Niskanen nostaa esiin suvun. – Olen ylpeä ollessani kotoisin Savosta. Sekä äidin että isän puoleiset sukuni ovat sieltä. On kiva mainita, että olen muuten Savosta. ALUEELLISIA IDENTITEETTEJÄ tuotetaan puheissa, perinteissä ja teoissa. – Kaikki traditiot ovat keksittyjä, muistuttaa Lehtonen. Hänen suosikkiesimerkkinsä aiheesta on perisuomalaiset kansallispuvut, jotka useimmiten ovat alueellisia. Niiden ajatel-\nKYSELYN VASTAAJAT samastuivat Eurooppaan paljon herkemmin kuin koko maakuntaan. Tämä yllättää Lehtosen. Hänen mukaansa tällaiset tilastot pitäisi aina esittää sukupolvittain. – Arvaukseni on, että Eurooppaan tai koko maailmaan herkemmin samastuvat ovat iältään nuorempia. Maailmankansalaisiksi itsensä mieltäneet ovat saattaneet samastua johonkin tiettyyn, maailmalta poimittuun identiteettiin. Nykyään identiteettejä eivät enää määrittele yhteisön asettamat välttämättömyydet ja tarpeet, vaan identiteetit perustuvat enemmän haluihin. Internetin identiteettimarketista voi poimia haluamansa normit, jotka ovat itselle sopivia. –Nykyään, jos kysyy joltain, oletko pohjalainen vai savolainen, hän voi vastata, että ei, olen rastafari. Anni Keski-Heikkilä\nROOSA-MARIA KAUPP ILA\nSUOMALAISTEN TUNTEET alueellisista yhteenkuuluvuuksista ovat vaihdelleet aina. Mikko Lehtosen mukaan Suomessa oli 1990-luvun lopussa niin sanottu paikallisrenessanssi. Esimerkiksi Aku Ankkoja julkaistiin tuolloin erilaisilla murteilla. Ensimmäisenä ilmestyi Etelä-Pohjanmaan murteella kirjoitettu Isoon Taloon Ankka, ja muut maakunnat seurasivat perässä. Lehtosen mukaan tuohon aikaan Savon murteella julkaistiin jopa aikuisviihdelehti Hustler. – Muistan, että kannessa luki ”nussakoita nuaraita”, hän nauraa. Lehtosen mukaan on mielenkiintoista, että paikallisrenessanssi ajoittuu juuri samoihin aikoihin, kun Suomi liittyi Euroopan unioniiin. – Tulevaisuuden jäsentäminen menneisyyden kautta tuntuu meistä turvalliselta, ja se on ihan ymmärrettävää. Hallituksen ajama sote- ja maakuntauudistus voisi jälleen tuoda muutoksia ihmisten aatoksiin. Uudistuksessa tavoitteena on, että sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestäminen sekä muita alueellisia tehtäviä siirtyisi maakunnille vuoden 2019 alusta lähtien. Valtaa siirtyisi kunnilta pois. Tutkimuksen vastaajista vain viidesosa kertoi samastuvansa maakuntaansa melko tai erittäin voimakkaasti. – Luulen, että kun maakuntahallinto on ollut voimassa viisi vuotta ja teemme kyselyn uudestaan, maakuntatunto on kasvanut. Toisaalta kuntiin samastuminen saattaa heiketä, Pelkonen sanoo.\nKommentti Vasta Häme teki minusta häjyn Lapsena vihasin eteläpohjalaisuutta. Vihasin Lauri Tähkää. Vihasin peltoja. Vihasin murretta. Halusin olla maailmankansalainen. Muutettuani Tampereelle olen oppinut arvostamaan sitä erityistä kulttuuria, joka kotimaakunnassani on. Pohjalaisuudesta on tullut suurempi osa minua, kuin olisin ikinä ajatellut. En vieläkään ajattele olevani tyypillinen pohjalainen, enhän edes omista maata. Olen kuitenkin huomannut, että pohjalaiset ovat samanmielisiä. ”Suomi mainittu” -ilmiö on iskenyt minuun maakuntatasolla. Muualla Suo-\nmessa ihmisiä on helpompi lähestyä, jos tiedän heidän olevan Pohjanmaalta kotoisin. Jos kuulen puheissa läheisen paikannimen tai pohjalaisen henkilön, havahdun heti. Tätä juttua tehdessäni minun oli pakko kertoa jokaiselle haastateltavalle, että minä olen muuten Pohjanmaalta. Heille tieto oli täysin tarpeeton, mutta koin sanomisen tärkeäksi. Ettei minua vaan luultaisi muuksi kuin olen. Että Pohjanmaa varmasti tulee mainituksi. Anni Keski-Heikkilä\nAlakoulun A1- ja A2-kielinä saksaa opiskelleiden määrät vuosina 2001–2015. Lähde: Tilastokeskus\nEtäopetuksella elvytetään saksaa KIELITAITO Saksan suosio alakoulun A2-kielenä on romahtanut 1990-luvulta lähtien\nmurto-osaan entisestä. Kielen houkuttelevuutta koetetaan kasvattaa muun muassa etäopetuksen avulla. SAKSAN KIELEN suosio on ala-asteikäisten keskuudessa romahtanut noin neljännekseen entisestä. Elinkeinoelämän keskusliiton vuonna 2013 tehdyssä Henkilöstöja koulutustiedustelussa kielten opiskelun romahtamisen syynä nähdään etupäässä 90-luvun lopulla tehdyt kuntatalousleikkaukset, joissa kielet joutuivat säästökohteiksi. Säästöjen takia kieliryhmiä ja valittavia kieliä on supistettu, kun taas minimiryhmäkokoja on kasvatettu. EK:n johtajan Riikka Heikinheimon mukaan digitalisaatio mahdollistaa uudenlai-\nKieltä pitää mainostaa jatkuvasti.\nTarja Virtanen, saksan ja ranskan kielen opettaja\nsen opiskelun ja täten myös kielten suosion elävöittämisen. – Etäopetus on yksi ratkaisu kielten suosion nostamiseen, sillä sen avulla minimiryhmäkoko voidaan koota laajemmalle sijoittuneista kouluista.\nEtäopetus on todettu toimivaksi tavaksi esimerkiksi Iitin kunnassa Kymenlaaksossa. Kunnassa on opetettu alakoulun saksaa etänä jo muutaman vuoden ajan. Oppilaat ovat innostuneet uudenlaisesta tavasta oppia kieltä. Saksan ja ranskan opettajan Tarja Virtasen mukaan kielten opiskelijamäärien nostaminen vaatii opettajilta jatkuvaa kielen markkinointia. – Kieltä pitää mainostaa jatkuvasti. Jos en tekisi mitään, minulla olisi varmasti paljon vähemmän oppilaita, Virtanen sanoo.\nHEIKINHEIMO ARVELEE saksan kielen suosion laskulle olevan muitakin syitä, kuin 90-luvun lopulta lähtien kiristynyt kuntataloustilanne. – Talouden globalisaation, digitalisaation ja valtiollisten rajojen rikkoutumisen myötä englannista on tullut läntisen maailman valtakieli. Opetushallituksen opetusneuvokset Annamari Kajasto ja Anu Halvari ovat Heikinheimon kanssa samaa mieltä englannin valtakielistymisestä. He korostavat myös muiden kielten, kuten ranskan, kiinan ja\nKUVA: UWA IDUOZEE KUVANKÄSITTELY: ROOSA-MARIA KAUPPILA GRAFIIKKA: ANNIKA JÄRVINEN\nJOULUKERÄYKSET Joulu on erilaisten\nkeräysten ja avustusjärjestöjen kulta-aikaa. Opiskelijan tuloilla on mahdotonta ottaa osaa kaikkiin keräyksiin, mutta pienelläkin summalla voi saada paljon aikaan. UWA IDUOZEE\n2015 Keräyslippaaseen lahjoittamalla voi auttaa, vaikka rahatilanne olisi tiukka.\nespanjan, nousua saksan kustannuksella. Heidän mukaansa monipuolista kielitaitoa ei pidetä enää sivistyksen mittarina, sillä nykyään kielitaitoa tarkastellaan hyötynäkökulmasta. Eräs selittävä tekijä saksan opiskelun vähenemiseen saattaa olla se, että nykyisten peruskoululaisten vanhemmat eivät välttämättä ole itse opiskelleet saksaa. On epätodennäköisempää valita lapselle kieli, jota kukaan kotona ei osaa. Kansainvälistyvässä maailmassa monipuoliselle kielitaidolle on kuitenkin kysyntää. Saksan osaajia tarvitaan erityisesti kaupan ja viennin aloilla. MONI ALAKOULULAINEN kokee, että englannilla pärjää ja muut kielet ovat turhia. Tällaiset mielipiteet matkitaan usein vanhemmilta. Tärkeää olisikin saada lasten vanhemmat vakuutettua kielten opiskelun tärkeydestä. Viime vuosina saksan opiskelijamää-\nrissä on tapahtunut maltillista nousua. Syynä saattaa olla parin vuoden takainen kansallinen Kielitivoli-hanke, jolla vieraiden kielten opiskelua pyrittiin lisäämään. Hankkeeseen kuului kielten markkinointia sekä digitaalisten opetusmahdollisuuksien kokeilua. Myös hallitus on havahtunut kielitaidon kaventumiseen. Opetus- ja kulttuuriministeriön opetusuudistushankkeessa on tavoitteina muun muassa kielitaidon aikaistaminen ja monipuolistaminen. Käytännössä tämä tarkoittaisi siis kielten opiskelun aloittamista jo ensimmäisellä luokalla ja kielivalikoiman laajentamista peruskouluissa. Katri Keskitalo ja Anniina Korpela\nLue lisää saksan etäopetuksesta utain.uta.fi/ilmiöt\nJOULUN AIKAAN antaminen ei rajoitu pelkästään lähipiiriin, vaan osansa saavat myös avustusjärjestöt. Arvokkaita hyväntekeväisyyskohteita on hurja määrä, joten valinta on vaikea. Lipaskeräysten lisäksi keräyksiin voi antaa haluamansa summan verkkopankissa tai puhelimitse. Suomen Punaisen Ristin varainhankintapäällikkö Anna Laurinsilta kannustaa opiskelijoita lahjoittamaan. — Tiedän, että opiskelijoilla on usein tiukkaa. Pienellä summalla voi kuitenkin auttaa paljon. Moni kampanja kerää rahaa vähävaraisille suomalaisille joulua varten. Suomen Punaisen Ristin ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton Hyvä joulumieli -keräyksessä jaetaan 70 euron ruokalahjakortteja. Laurinsillan mukaan summa vastaa monissa perheissä lähes kahden viikon ruokabudjettia. Lisäksi Tampereella järjestettävä Joulupuu-keräys ottaa vastaan uusia joululahjoja jaettavaksi. Kampanja ottaa vastaan sekä rahaa että valmiiksi ostettuja joululahjoja. Myös Pelastusarmeija avustaa köyhiä perheitä lahjojen hankkimisessa. PERINTEISTEN KERTALAHJOITUSTEN\nlisäksi Laurinsilta nostaa opiskelijaystävälliseksi vaihtoehdoksi vaikuttavat lahjat. — Jo 10 eurolla saa katastrofialueen kylään puuroa koko viikoksi. Lahjoituksesta saa kortin, jonka voi antaa lähimmäiselle. Olemassa oleviin keräyksiin osallistuminen ei ole ainoa vaihtoehto. Esimerkiksi luonnonsuojelujärjestö WWF ja kehitysmaiden lapsia auttava Plan tarjoavat mahdolli-\nsuuden perustaa oma keräys. Näin mahdolliset joululahjarahat voi ohjata haluamaansa tarkoitukseen. MYÖS KUUKAUSIKERÄYKSIÄ mainostetaan joulun avulla, vaikka kyseessä onkin pidempiaikainen sijoitus. Punaisen Ristin kuukausilahjoituksissa ei näy joulun aikana piikkiä, vaan kasvu tapahtuu kertalahjoituksien määrässä.\nTiedän, että opiskelijoilla on usein tiukkaa. Pienellä summalla voi kuitenkin auttaa paljon.\nAnna Laurinsilta, Suomen Punainen Risti\nYhtä ja oikeaa lahjoituskohdetta ei Laurinsillan mukaan ole. Joulun aikaan kertalahjoitusten hyöty on kuitenkin helpoin hahmottaa. —Kertalahjoituksen konkreettista vaikutusta on helppo miettiä joulupöydässä. Liikuttaa mieltä kun tietää, että samaan aikaan oma lahjoitus on voinut pelastaa toisen joulun. Mikko Asunta\n10 ajassa kartalla luotain n채kym채 media\nOm ae hto ine ne l채j 채\nosa ihmisistä heittää nurkkiin kertyneet tavarat pois, Jonathan Philips poimii kierrätyskeskuksista ja roskalavoilta erikoisimmat esineet talteen. Kuvat: Uwaifo Iduozee Teksti: Janne Nieminen\nNURMIJÄRVELÄISEN TALON terassilla vastaantulijaa tervehtii ihmisen mitoissa oleva mallinukke. Muutenkin walesilaisen Jonathan Philipsin pihapiirissä lojuu siellä täällä mitä erikoisimpia tavaroita. Kodin edessä maassa makaa toisen nuken torso, jota Philips on käyttänyt jousiammunnan maalitauluna. – Jotkut saattavat ajatella, että olen hamstraaja. Itse en kuitenkaan kuvailisi itseäni niin. Minulle on kertynyt vuosien varrella paljon tavaroita, jotka olen mieltänyt hyödyllisiksi tai mielenkiintoisiksi. Philipsin esinekokoelma on kirjava. Kodin kalustukseen kuuluvat niin 1920-luvun gramofoni kuin nykyaikainen robottikin. Gramofonin Philips sai rikkinäisenä, mutta korjasi sen kuntoon. Robotti odottaa vielä käsittelyä. Sen käsi roikkuu irrallaan erinäisten sähköjohtojen varassa. PHILIPS TULI SUOMEEN ensimmäistä kertaa vuonna 1997 opiskelemaan sairaanhoitajaksi. Valinnan hän teki Saksan ja Suomen välillä. Saksassa hän oli nuorempana käynyt, Suomeen matkustamista hän ei ollut koskaan edes ajatellut. Siksi Suomi tuntui mielenkiintoisemmalta valinnalta. Philips vietti tuolloin muutaman kuukauden Kuopiossa. Vuonna 2004 hän muutti Suomeen pysyvästi ja on nyt asettunut Nurmijärvelle. Philips on orientoitunut elämään luonnon helmassa: aamulla hiirenloukkuun on tarttunut kotimökin sisäpuolelta siimahäntä. Vesi tulee kaivosta ja joulukuun pimenevinä iltapäivinä tontilla on kuljettava otsalampun kanssa. Philipsiä pitävät Suomessa ensisijaisesti hänen täällä asuvat lapsensa. Lastensa kanssa Philips on puuhaillut esimerkiksi musiikkiprojektien parissa. Hän soittaa nauhalta kappaleen, jonka on nauhoittanut tyttärensä kanssa kymmenisen vuotta sitten. Brittipop-henkisessä kappaleessa on melankolinen ja kaihoisa tunnelma.\nKotelossa oleva nepalilainen kukri-veitsi on yksi Philipsin kiinnostavimmista kierrätyskeskuslöydöistä.\nUUSI KOTIMAA ei ole aiheuttanut suurempaa kulttuurishokkia, vaikka arkiset tavat ovat monesti erilaisia kuin kotona Walesissa. – Suomalaiset ovat välillä aika outoja. Käyttäytyminen on erilaista kuin kotimaassa. Joskus sitä vain katselee ja ihmettelee, mitä juuri äsken tapahtui, että tekevätkö he tuon asian noin, Philips kuvailee. Suomeen muualta muuttavien tyypillinen tuskailun aihe, pitkä ja armoton talvi, ei Philipsiä järkytä. – Pidän talvesta ja lumesta. Pimeys ja kylmyys eivät minua haittaa. Kesät sen sijaan ovat rankempia, sillä täällä maaseudulla on paljon hyttysiä, hän sanoo. Philipsin mukaan parasta Suomessa on sauna. Niihin hän tutustui läheisesti pian Suomeen muuttonsa jälkeen, sillä ensimmäinen työ liittyi saunojen rakentamiseen. Philips työskentelee yhä kirvesmiehenä rakennusalalla ja rakentaa myös saunoja silloin tällöin. Oma saunarakennuskin on valmistumassa Nurmijärven tontille. Perustukset ovat jo maassa. ESINEKOKOELMAANSA Philips kartuttaa esimerkiksi vierailemalla kierrätyskeskuksissa. Siellä mielenkiintoista tavaraa on paljon. Yhtenä esimerkkinä hän\nJonathan Philipsillä on kokemusta saunojen rakentamisesta. Parhaillaan hänellä on työn alla saunarakennus omaan pihaan.\nPhilips kunnosti rikkinäisenä saamansa vuosikymmeniä vanhan gramofonin.\nMinulle on kertynyt vuosien varrella paljon tavaroita, jotka olen mieltänyt hyödyllisiksi tai mielenkiintoisiksi. Jonathan Philips\nPhilips musisoi omaksi ilokseen. Hän ei ole ikinä julkaissut projektejaan.\nmainitsee Tommi Mäkisen signeeraaman rallikypärän, jonka aiemmin omisti. Historiallisesti kiinnostava kierrätyskeskuslöytö on puolestaan nepalilainen kukri-veitsi. Philips uskoo sen olevan jo vuosikymmeniä vanha, ehkä peräisin 1930-luvulta. Esineiden taustojen selvittämiseen Philips uppoutuu välillä pitkiksikin ajoiksi. Kierrätyskeskusten lisäksi Philips on kiinnostunut ihmisten roskalavoille heittämistä esineistä. Kun suomalaiset siivoavat asuntojaan, roskalavoille lentää toisinaan arvokastakin tavaraa. Roskalavoilta on Philipsin haaviin tarttunut kaikenlaista aina käyttämättömistä Ray-Ban-aurinkolaseista antiikkisen Singer-ompelukoneen kautta hopealusikoihin ja koruihin. Philips seuraa Facebookissa Roskalava HKI -ryhmää, jossa ihmiset julkaisevat kuvia tavaroista, joita ovat aikeissa hylätä. Hän ihmettelee, miten paljon ja millaista tavaraa suomalaiset heittävät pois. – Joskus tulee mietittyä, mitä esimerkiksi hopealusikat roskalavalla tekevät. Pois heitetyn tavaran myymisellä voisi tienata elantonsa, jos aina tietäisi, mistä roskalavoja löytyy ja olisi valmis käyttämään aikaa niiden läpikäymiseen.\nJonathan Philips elää luonnon helmassa. Pimenevinä talvi-iltoina pihalla on kuljettava otsalampun kanssa.\nErilaiset esineet peittävät suuren osan Jonathan Philipsin talon pinta-alasta.\nKritiikki kertoo onnistumisesta POLITIIKKA Ylen toimittaja Marja Sannikka kokee, että toimittajien ja poliitikkojen välinen\nsuhde on yleisesti hyvä. Molempiin ammatteihin kuuluu kritiikki, joka täytyy vain kestää.\nTOIMITTAJAN TYÖ houkutteli Sannikkaa, kun hän mietti, millä tavoin hän voisi parhaiten olla hyödyksi. Tavoitteena on antaa mahdollisimman hyvää tietoa maailman tapahtumista, jotta ihmiset voivat osallistua\nMarja Sannikka ○○Politiikan toimittaja Yle Kioskissa. ○○Työskennellyt aikaisemmin Nelosella, MTV3:ssa ja Ylen aamu-tv:ssä. ○○Opiskeli viestintää Sussexin yliopistossa Englannissa sekä Helsingin yliopistossa. ○○Kotoisin Vihdistä, jossa hän asuu nykyisin. ○○Perheeseen kuuluvat mies sekä 8- ja 10-vuotiaat pojat.\npäätöksentekoon. – Demokratia on tärkein asia, mitä maa päällään kantaa. Töitä on riittänyt vuodesta 2003 asti. Sannikan mielestä on tärkeää, ettei hän missään kohtaa tee kompromisseja. Työ tulee tehdä niin hyvin kuin pystyy. Totuudenmukaisuudesta on pidettävä kiinni. – Pitää olla munaa sanoa, ettei pysty tekemään juttua, jos se ei kanna. ALUKSI POLITIIKKA tuntui Sannikalle loputtoman vaikealta suolta. – Pitää ymmärtää kaikki prosessit ja asiat. Toimittajille suunnattu kurssi eduskunnassa auttoi, mutta tärkein oppi on San-\nnikan mukaan ollut politiikan aktiivinen seuraaminen. Kun viettää paljon aikaa eduskunnassa, tulevat kansanedustajat ja toimintatavat tutuiksi. Sannikka pitää poliitikkojen kykyä kestää kritiikkiä hyvänä. Välillä jollain poliitikolla saattaa palaa pinna, mutta toisaalta he ovat tottuneita asemansa tuomiin vaikeisiinkin puoliin. Poikkeuksena Sannikka pitää Juha Sipilää. Hän ei halunnut osallistua arvotentteihin ennen eduskuntavaaleja, eikä ole halunnut puhua joistain asioista. Sannikan mukaan pääministerin roolissa kaikista politiikantekoon vaikuttavista asioista pitäisipystyä puhumaan. – Nollalinjaa hänellä ei ole ollut, mutta hän puhuu tietyistä asioista vain tietyille medioille. Vaikka poliitikoilta tulee välillä rankempaakin palautetta, se ei hetkauta Sannikkaa. Kun pystyy perustelemaan oman kantansa, ongelmaa ei synny. TOIMITTAJIEN JA POLIITIKKOJEN välinen suhde on ollut paljon tapetilla Yle-kohun aikana. Siitä huolimatta Sannikka pitää Suomen tilannetta poikkeuksellisen hyvänä. Poliitikkoa voi vain nykäistä hihasta ja kysyä mitä vaan. Poliitikkojen arvostusta nauttiva toimittaja saa helpommin haastattelun. Sannikan mukaan arvostus ei synny siitä, että on kiltti.\n– Nuoleskelu ei toimi, eikä sille ole tarvetta. Suomessa on Sannikan mukaan hyvä tilanne sananvapauden suhteen. – En ole koskaan ollut tilanteessa, jossa kokisin, että työtäni ohjailtaisiin millään tavalla. Sannikka on työskennellyt Suomen suurimmissa medioissa eikä epäile hetkeäkään, että häntä olisi estetty tekemästä juttua tai ohjailtu jutun tekemistä johonkin suuntaan. TÄRKEIN TEHTÄVÄ politiikan toimittajana on pysyä neutraalina kaikkia päättäjiä kohtaan. Sannikka ei ole sitoutunut mihinkään puolueeseen, eikä edes äänestä. Mielipiteitä on paljon, mutta osa niistä on vihreitä, osa demareita ja jotkin persuja. Neutraalina pysyminen riippuu paljon haastateltavasta ihmisestä, ei niinkään hänen aatteistaan. – Jotkut ovat vaan niin leppoisia ja mukavia tyyppejä, että on vaikeaa ruveta kurmottamaan. Ihmiset näkevät usein vain sen yhden haastattelun. Sen jälkeen he luulevat olevansa varmoja toimittajan puolueellisuudesta. Toisaalta Sannikka pitää hyvänä, että epäillään kaikkien mahdollisten puolueiden edustajaksi. Silloin tietää, että jotain on tehty oikein. Saara Nyystilä AKI-PEKKA SINIKOSKI, YLE\nKAMERA HEILUU eduskunnan naulakoiden edessä, jossa Marja Sannikka keskustelee kansanedustaja Jukka Kopran (kok.) ja Emma Karin (vihr.) kanssa. Haastattelun aiheena on Yle-kohu, joka lähti liikkeelle Suomen Kuvalehden jutusta, jossa syytetään pääministeri Juha Sipilää (kesk.) Ylen toimittajien vaientamisesta. Kari kertoo, ettei ole epäillyt hetkeäkään Sipilän esteellisyyttä Terrafamen tapauksessa. Sannikka tarttuu mikkiin nopeasti. – Kyllä, mutta nyt puhutaan tämän viikon uutisista. Eli mitä ajattelet viimeisimmistä tapahtumista? Sannikan olemuksessa ei näy vivahdettakaan epävarmuudesta. Hän tekee Yle Kioskissa Marjan Etkot -ohjelmaa, jossa haastatellaan poliitikkoja ennen eduskunnan kyselytuntia. Sannikka siirtyi Yle Kioskiin silloin, kun se alkoi vuonna 2015. Hänen ensimmäinen ohjelmansa Marjan Vallassa oli formaatiltaan tiukempi. Joillekin saattoi syntyä vaikutelma, että Sannikka olisi ilkeä. – Itse en näe, että kyseleminen voi olla ilkeää. Tilanne kiristyy pakosta, jos tyyppi ei halua vastata.\nMaria Sannikka ei pidä toimittajana olemista työnä. Sannikalle se on elämäntapa.\nVAKAVAA ASIAA HAUSKALLA OTTEELLA\nAnni Härkönen harkonen.anni.s@student.uta.fi\nEtkö tiedä, miten suhtautua näkemääsi haastatteluun? Ei hätää, toimittaja ohjeistaa hymiöin.\nKANSAINVÄLISENÄ VAMMAISTEN päivänä Tavastialla pääsi tutustumaan vammaisten arkeen. Helsingissä järjestetyssä Disability Day Art & Action -tapahtumassa nostettiin humoristisella asenteella esiin vammaisten kokemia haasteita. Jenni-Juulia Wallinheimo-Heimosen performanssi haastoi yleisöä koskettamaan kuplassa elävää ihmistä. Taustalla esiintyvän SirkusRakkausPumPumin pellebändin lisäksi yleisö pääsi esimerkiksi kohtaamaan arkipäiväisiä esteitä pyörätuolin käyttäjän näkökulmasta.\nYdinvoimaloiden uraanin tilalle tutkitaan toriumia\nToriumjäte aiheuttaa vaarallista jätettä muutamia vuosisatoja, kun uraanijäte säteilee jopa 100 000 vuotta. YDINVOIMALOIDEN YDINJÄTE puhuttaa vuodesta toiseen. Monet eivät tiedä, että ydinvoimaloissa käytettävälle uraanille on vaihtoehto, torium. Kuten uraanikin, se on radioaktiivinen metalli, jota esiintyy maankuoressa. Toriumia esiintyy maaperässä kuitenkin kolme kertaa enemmän kuin uraania. Torium-reaktorin ympärille ei tarvitse tehdä teräksistä suojakuorta. Jos asiat menevät pieleen, henkilökunta poistuu ja\nsähköt sammuvat voimalasta. Reaktorin suolaliuos valuu varasäiliöön ja jäähtyy siellä itsestään. Uraanin valmistaminen on kuitenkin tällä hetkellä edullisempaa. Toriumin löysi vuonna 1828 ruotsalainen kemisti Jöns Jacob Berzelius. Hän nimesi löytönsä skandinaavisen ukkosenjumala Torin mukaan. Tällä hetkellä esimerkiksi Intia, Norja ja Kiina ovat sijoittaneet toriumin käytön tutkimukseen. Yhdysvallat tekee Kiinan kanssa jonkinasteista yhteistyötä\ntoriumin tutkimisessa. Uraania tutkittiin monesta syystä paljon toisen maailmansodan aikaan. Yksi syy tutkimiseen oli sen sopivuus ydinaseiden käyttöön. Yhdysvalloissa alkoi vuonna 1942 ydinaseiden kehittämisprojekti Manhattan Project, joka sai alkunsa Albert Einsteinin allekirjoittamasta kirjeestä Yhdysvaltojen valtiolle. Nikolas Lempiäinen\nMoottoripyörä pysyy pystyssä itsestään? Saksalainen automerkki BMW paljasti syksyllä suunnitelmansa futuristisesta moottoripyörästä. TULEVAISUUDEN MOOTTORIPYÖRÄ\nBMW:ltä pysyisi itsestään pystyssä vakausjärjestelmän avulla. Tämä ei estä kuitenkaan ajajaa tippumasta pyörän päältä. Kuljettajalle olisi myös tarjolla ajopuku, joka säätelisi ajon aikana sopivan lämpötilan ajajalle. Kuljettaja näkisi ajotietoja lasien avulla, joita hän voisi ohjata silmänliikkeillä. Lasit ohjastaisivat ajajaa hänen ajotyylinsä mukaisesti. Lasit antaisivat tietoa myös tien kunnosta. Moottoripyörässä olisi uudenlainen ohjausjärjestelmä, joka turvaa ajajaa korkeissa nopeuksissa ajautumasta tieltä. Suunnitelmien mukaan moottoripyörä toimisi sähköllä. Nikolas Lempiäinen\nEsko Valtaoja, on se kova! IT’S GONNA BE LIT! Hymiöiden tarkoitus on jalo. Ne rientävät apuun, kun sanat loppuvat kesken. Jotkut sanovat, että hymiöt ovat hauskoja. Tekevätkö ne journalismistakin houkuttelevampaa? Kyllä tekevät, ainakin Yle Kioskin mukaan. Kioskin Facebook-sivuilla julkaistavien lyhyiden videoiden ja muun materiaalin saateteksteissä ei hymiöitä säästellä. Naamat levittäytyvät jopa Kioskin videoihin. Puhuva pää kertoo tarinaa, jota korostetaan nopeilla leikkauksilla ja ruudulle läiskittävillä ikoneilla. Jos yleisö epäröi, miten reagoida avaruustähtitieteen professorin haastatteluun, avustaa toimittaja itkunauruhymiöllä. TOIMITTAJAKOULUTUKSESSA opintoihini kuuluu noin 300 tunnin verran kielenhuoltoa. Opetus on konservatiivista: viime vuonna kiistelimme siitä, onko internet tarpeeksi arkinen sana kirjoitettavaksi pielellä alkukirjaimella. Kielenhuoltoon käytetään yliopistossa aikaa hyvästä syystä, onhan journalismi aikansa kielellinen suunnannäyttäjä. Slush-huuma toi pöhinä-sanan lehtien sivuille, ja pari vuotta sitten Kielitoimisto antoi periksi alkaa tekemään -muodolle. Puoli kansaa kirjoitti ilmaisun väärin joka tapauksessa, mitäpä sitä enää korjaamaan. Annetaanko hymiöillekin pian periksi? FACEBOOKHAN ON vain Facebook, saattaa moni ajatella. Kunhan hymiöitä ei ala ilmestyä sanomalehtien sivuille tai televisiouutisiin, niin kaikki on hyvin. Myöhästyimme. Viime vuonna Yhdysvaltojen kolmanneksi suurin sanomalehti USA Today kokeili Facebookin uusia reaktiohymiöitä printtilehtensä etusivun juttujen kyljessä. Itkevä surunaama painettiin puukotuksesta kertovan uutisen viereen. Yleisö raivostui: olettiko lehti, etteivät lukijat osaisi reagoida juttuun oikein ilman keltaista naamaa, joka ohjeisti suremaan? USA Todayn hymiökokeilu jäi yhteen kertaan, Kioskin ei. Kansaa Kioskin hymiöilottelu ei näytä häiritsevän. Itse asiassa videot ovat valtavan suosittuja. Sittemmin hymiöitä on alkanut käyttää myös Helsingin Sanomien Nyt-liite. VIVAHTEIKAS ja ilmaisuvoimainen suomen kieli ei tarvitse hymiöitä korostamaan välittämiään tunteita. Toimittajan pitää kielenkäytön ammattilaisena pystyä kirjoittamaan niin taitavasti, että hymiöt muuttuvat tarpeettomiksi. Sanoilla – tai sanomatta jättämisellä – voi kertoa paljon. Annetaan lukijan päättää itse, onko Esko Valtaoja niin hauska, että hänelle kannattaa nauraa vedet silmissä.\nS YKSYLLÄ 2016 UTAIN JULKAISEE TAKAKANNESSAAN KUVAJOURNALISMIN 3. VUOSIKURSSIN INFOGRAAFIIKOITA. TEKIJÄ: SATUMAARI VENTELÄ\nYli vuosisata rauhan puolesta nobelin rauhanpalkinto jaetaan alfred nobelin testamenttia kunnioittaen 10. joulukuuta 97. kerran.\nMalala Yousafzai Pakistan 17 vuotta 2014\nJosef Rotblat Iso-Britannia 87 vuotta 1995\nFrédéric Palsy Ranska 1901\nHenry Dunant Sveitsi 1901\nJuan Manuel Santos Punainen Risti Voittanut 3 kertaa Kolumbia 1917, 1944 & 1963 2016\nMamatha Gandhi Intia Ei voittanut\nMihail Gorbatšov Neuvostoliitto Voitti 1990


LASTEN JA VANHEMPIEN TAPAAMISPAIKKATOIMINNAN JÄRJESTÄMINEN\nSosiaali- ja terveyslautakunta 22.03.2007\nLISTAN ASIANRO 8\n8 § Asianro 3835 / 241 / 2006\nEsittelijä: perusturvajohtaja Juha Metso\nMarja-Liisa Rosenholm, puh. (09) 816 45945\nLapsen tapaamisoikeudesta säädetään lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetussa laissa (361/1983). Tapaamisoikeuden tarkoituksena on turvata lapsen oikeus pitää yhteyttä ja tavata vanhempaansa, jonka luona hän ei asu. Tuomioistuimen päätöksellä tai sosiaalilautakunnan vahvistamalla sopimuksella lapsen ja vanhemman väliset tapaamiset voidaan määrätä toteutettavaksi tuettuina tai valvottuina. Lapsen ja vanhemman tapaamisten ja lapsen edun turvaamiseksi tarvitaan myös turvallinen paikka valvotuille vaihdoille lapsen mennessä tapaamaan toista vanhempaa viikonlopun ajaksi. Valvottuja vaihtoja tarvitaan tilanteissa, joissa vanhempien on vaikea keskenään toteuttaa lapsen siirtyminen tapaajavanhemman luokse.\nLaissa ei ole säännöksiä siitä, kenen järjestettäväksi valvotut tapaamiset kuuluvat. Valvotut tapaamiset eivät kuulu lakisääteisiin sosiaalipalveluihin. Tuomioistuinratkaisut ja sosiaalilautakunnan vahvistamat sopimukset ovat kuitenkin lain perusteella täytäntöönpanokelpoisia eli ne voidaan toteuttaa myös pakolla.\nSosiaali- ja terveysministeriö julkaisi vuoden 2003 alussa selvityksen, jossa arvioitiin viranomaisyhteistyötä vaikeissa lasten huoltoon ja tapaamisoikeuteen liittyvissä kiistatilanteissa. Sosiaali- ja terveysministeriön selvitys esittää, että lapsen turvallisuuden vuoksi tarpeellisten valvottujen tapaamisten järjestäminen kuuluisi kunnan velvollisuutena järjestettäviin palveluihin. Kunnan velvollisuus olisi joko tuottaa tai muutoin järjestää valvottujen tapaamisten saatavuus.\nMaaliskuussa 2005 asetettiin työryhmä selvittämään lasten ja vanhempien välisten valvottujen tapaamisten järjestämisen vaatimat lainsäädännön kehittämistarpeet. Selvitys valmistui helmikuussa 2006 mutta se ei ole johtanut kaavailtuihin lainsäädännön muutoksiin.\nTapaamis- ja vaihtopaikkatoiminnan palvelujen kilpailuttaminen\nEspoon sosiaali- ja terveystoimi pyysi 11.9.2006 päivätyllä tarjouspyynnöllä tarjousta tapaamis- ja vaihtopaikkatoiminnan palvelujen tuottamisesta sosiaali- ja terveystoimelle. Hankinta toteutettiin sosiaali- ja terveyslautakunnan päätöksen 18.5.2006 6 §:n mukaisesti rajoitettuna, kohdennettuna menettelynä. Tarjouskilpailuun tuli määräaikaan mennessä yksi tarjous, Naisten Apu Espoossa ry:ltä.\nTarjouskilpailun kuluessa hankittavan palvelun osalta olosuhteet muuttuivat ja tapaamis- ja vaihtopaikkatoiminnan palvelu päätettiin tuottaa omana toimintana. Espoon sosiaali- ja terveyslautakunta päätti 22.11.2006 päätöksellään keskeyttää tapaamis- ja vaihtopaikkatoiminnan palvelujen tarjouskilpailun.\nProjekti- Tapaamispaikkatoiminnan järjestäminen kunnan omana toimintana\nHuolimatta siitä, että kaavailtuja lainmuutoksia valvottujen ja tuettujen tapaamisen osalta ei ole vahvistettu, perustettiin Espoossa 20.12.2006 projekti, jonka tehtäväksi tuli tuottaa tarkennettu suunnitelma valvottujen ja tuettujen tapaamisten järjestämisestä sekä ohjata toiminnan käyttöönottoa vuoden 2007 loppuun saakka. Tapaamispaikkatoimintaa tullaan järjestämään kunnan omana toimintana.\nTapaamispaikan toimitilat sijaitsevat Espoon keskuksen perhekeskuksen perheryhmän tiloissa osoitteessa Kotikyläntie 3. Tiloissa on tapaamisiin käytettävissä kolme erillistä huonetta sekä keittiö. Tila on kodinomainen, ja tilassa on kaksi erillistä uloskäyntiä valvottujen vaihtojen toteuttamiseksi. Valvottuja tapaamisia voidaan toteuttaa enintään kaksi kerrallaan.\nValvottuja tapaamisia organisoimaan on palkattu vastaava ohjaaja Johanna Laajakallio 26.2.2007 lukien. Hän toimii yhtenä valvojista. Lisäksi valvontatilanteisiin palkataan 5-6 tuntityöntekijää, joista 2-3 on kerrallaan valvomassa.\nPalvelun tarjoamisen reunaehdot\nPalvelu olisi tarkoitettu espoolaisille lapsille (kotikunta Espoo). Palvelutuotteita ovat tuetut tapaamiset, valvotut tapaamiset ja valvotut vaihdot. Edellytyksenä tapaamisten järjestämiselle on, että tapaamiset tapahtuvat tuomioistuimen määräyksestä tai sosiaalilautakunnan vahvistaman vanhempien keskinäisen sopimuksen pohjalta. Palvelu on asiakkaille maksutonta. Palvelun maksuttomuutta puoltaa mm. maksun määrittelemisen vaikeus (tulosidonnainen) ja maksujen perinnästä aiheutuvat kustannukset. Lisäksi palvelun maksuttomuutta tukee perheiden vaikea kriisitilanne, missä tilanteessa maksun määritteleminen on hankalaa. Myös Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä esitti lakimuutoksia koskevassa selvityksessään, että palvelun saaminen olisi asiakkaille lain mukaan maksutonta.\nPalvelun tarpeen kartoittaminen\nKyseessä on toiminta, jonka tarpeesta ei ole tarkkaa tietoa. Alustavasti on arvioitu, että valvottuja ja tuettuja tapaamisia ja valvottuja vaihtoja toteuttavaa palvelua tulee tarvitsemaan noin 50 perhettä, ja tapaamiset järjestetään tarpeen mukaan. Toimintaa lisätään tarpeen mukaan.\nPalvelujen tarpeen kartoittamiseksi sekä palvelun reunaehdoista ja käytännön järjestelyistä sopimiseksi tullaan järjestämään yhteistyöpalaveri projektilaisten, Espoon käräjäoikeuden, lastenvalvojien ja Espoon oikeusaputoimiston kanssa 30.3.2007.\nPalvelun tuottaminen vuoden 2007 aikana ja vuoden 2008 alusta\nValvotut tapaamiset organisoidaan huhtikuusta 2007 lukien vuoden 2007 loppuun projektina Espoon keskuksen perhekeskuksen toimesta. Toiminnan vakiinnuttamiseksi vuoden 2008 alusta alkaen asia tulee käsitellä lautakunnassa uudelleen vuoden 2007 aikana.\npäättää hyväksyä tapaamis- ja vaihtopaikkatoiminnan järjestämisen Espoon omana toimintana. Palvelu on tarkoitettu lapsille, joiden kotikunta on Espoo. Palvelu on asiakkaille maksutonta.\nPekka Silkosuo puheenjohtajan kannattamana ehdotti, että esityslistaan kappaleen Palvelun tarpeen kartoittaminen, ensimmäisen kappaleen lopussa oleva sana "lisättäneen" muutetaan sanaksi " lisätään".\nKoska ehdotusta ei vastustettu, puheenjohtaja totesi sen tulleen hyväksytyksi yksimielisesti.\nPuheenjohtaja Tony Hagerlundin kannattamana ehdotti, että esityslistan kappaleen Palvelun tarpeen kartoittaminen ensimmäinen kappale muutetaan kuulumaan: " Kyseessä on toiminta, jonka tarpeesta ei ole tarkkaa tietoa. Alustavasti on arvioitu, että valvottuja ja tuettuja tapaamisia ja valvottuja vaihtoja toteuttavaa palvelua tulee tarvitsemaan noin 50 perhettä, ja tapaamiset järjestetään tarpeen mukaan. Toimintaa lisätään tarpeen mukaan." Koska ehdotusta ei vastustettu, puheenjohtaja totesi sen tulleen yksimielisesti hyväksytyksi.\npäätti hyväksyä tapaamis- ja vaihtopaikkatoiminnan järjestämisen Espoon omana toimintana. Palvelu on tarkoitettu lapsille, joiden kotikunta on Espoo. Palvelu on asiakkaille maksutonta.


Kaksosilla on elämän mittainen side toisiinsa - Kirkko ja kaupunki\nKaksosilla on elämän mittainen side toisiinsa\nKaksoset kehittyvät lähekkäin jo äidin kohdussa ja kasvavat aikuisiksi toisiaan tukien ja toisistaan mittaa ottaen.\nKaksoset ovat enemmän kuin kaksi samaan aikaan syntynyttä lasta. Äidit kertovat omien lastensa keskinäisistä suhteista.\n– Iida-Sofia ja Tiitus tuntevat toisensa paremmin kuin kukaan muu ja pystyvät lähestulkoon lukemaan toistensa ajatuksia, kertoo Titta-Maria Koivula 8-vuotiaiden kaksostensa keskinäisistä suhteista.\n– Lastemme välinen suhde on todella tiivis ja heidän väliinsä on jopa vaikea päästä.\nLukuisat monikkovanhemmat (= kaksosten, kolmosten ja nelosten vanhemmat) tunnistavat Koivulan havainnon.\nSuomen Monikkoperheet ry:n toiminnanjohtaja Ulla Kumpulan mukaan samaan aikaan syntyneiden sisarusten välinen suhde on usein pidempi ja voimallisempi kuin yksittäin syntyneiden sisarusten.\n– Pienet kaksoset eivät edes ymmärrä olevansa sisaruksestaan erillisiä, vaan he saattavat toimia hyvin kiinteänä me-yksikkönä. Nuoruusiän irtaantumisen vaihe saattaa toisinaan olla hyvinkin raastava. Tästä huolimatta kaksoset ovat usein koko loppuelämänsä toisensa parhaita ystäviä, kertoo Kumpula.\nRiidat alkoivat nuoruusiässä\nJaana Tuomi-Karénin 20-vuotiaat kaksostytöt eivät milloinkaan riidelleet pienenä toistensa kanssa. Sen sijaan nuoruusiässä irtautumisen tarve kaksossisaruksesta on ollut tärkeää. Tytöt menivät yläkoulussa rinnakkaisluokille ja lukion he kävivät eri kouluissa.\n– Nyt aikuisena heidän keskinäinen yhteytensä korostuu etenkin silloin, jos toiselle on sattunut jotakin ikävää. Sisarella on todella iso huoli. Vaikka molemmilla on oma kaveripiirinsä, iltaisin he jakavat edelleen yhdessä päivän kuulumiset, kertoo Tuomi-Karén.\nMyös äiti, joka ei halua nimeään julkisuuteen, on kokenut 16-vuotiaiden kaksostyttöjensä voimakkaan tarpeen irtautua sisaruksesta. Lapsena tytöt leikkivät tiiviisti yhdessä, mutta yläkouluvaiheessa alkoi repäisyvaihe. Sisarusten väliset riitatilanteet saattoivat yltyä absurdeiksi, eikä vanhempien ollut keinoja löytää helppoja ratkaisuja tilanteen rauhoittamiseksi. Äitikin sai kuulla syytteitä siitä, ettei tukenut riittävästi itsenäistymistä. Toinen tytöistä paljasti myös, ettei haluaisi olla kaksonen.\n– Jälkikäteen ajatellen oli hyvä ratkaisu tukea lasten omaa toivetta mennä eri yläkouluihin. Omissa kouluissaan molemmat saivat omaa tilaa, pohtii äiti.\nYllättävintä äidille on ollut, miten raastavaa toisesta itsenäistyminen voi olla nuoruusiässä. Nuoruudessa jokaisen on irtauduttava omista vanhemmistaan, ja kaksosten on vanhempien lisäksi irtauduttava kaksossisaruksesta.\n– Tällä hetkellä tyttärieni suhde näyttäytyy vaihtelevana. Kaksossisko on välillä ärsyttävä, dominoiva ja riitaa haastava tyyppi. Välillä taas riidat unohtuvat ja he meikkaavat yhdessä, katsovat läppäriltä leffaa sängyssä vierekkäin tai hekottavat yhteisille jutuille.\nTerhi Eloranta kertoo omien kaksostensa, 8-vuotiaiden Sisun ja Jalon, puolustavan aina toisiaan, vaikka he tappelevatkin. Kaksi vuotta vanhemmasta isoveljestään pojat eivät ole läheskään niin huolissaan kuin toisistaan. Jos toinen sairastaa, toinenkin alkaa voida pahoin.\n– Kaksoset ovat sellainen ukkosrintama. He taistelevat paljon, mutta ovat silti hyvin rakkaat toisilleen, Eloranta huomauttaa.\nPojat ovat koulussa eri luokilla. Kun viime syksynä toisen luokka muutti 300 metrin päähän toiseen rakennukseen, toiselle muutos oli vaikea ja veljeä tuli ikävä.\nKaksoset ovat sellainen ukkosrintama. He taistelevat paljon, mutta ovat silti hyvin rakkaat toisilleen. - Terhi Eloranta\nMyös nelivuotiaiden Liljan ja Onnin äiti Tiina Railo on kokenut lastensa keskinäisen siteen hyvin tiiviinä ja erilaisena kuin eri-ikäisten sisarusten suhteen.\n– Lilja ja Onni ovat olleet aina yhdessä. Varsinkin pieninä he tunsivat olevansa orpoja ilman toista. Päiväkodissa oli aluksi hankalaa, kun toinen meni ulkoilemaan ja toinen jäi sisälle. Kummallekin tuli hätä, miten toinen pärjää, Railo muistelee.\nEnää ero toisesta ei ole niin suuri huolen aihe. Molemmilla on uusia kavereita, joiden kanssa he leikkivät päiväkodissa. Kotiin päästyään parivaljakko leikkii yhdessä.\n– Kun lapset olivat noin viiden kuukauden ikäisiä, he alkoivat välillä nauraa toisilleen. Kun toinen kikatti, toinenkin kikatti. Ja minä sitten kikatin heille molemmille. Sellaista hetkeä yhden vauvan äiti ei saa kokea, Railo muistelee.\nRailon yllättää aina se, kuinka paljon enemmän hän itse oppii lapsiltaan kuin lapset häneltä.\n– Se sanaton yhteys, joka heillä on toisiinsa. Heillä on lisäksi aina turva toisessa.\nIntensiivinen ja läheinen suhde\nLaura Vähäsarjan varhaisin muisto kaksospoikiensa keskinäisestä yhteydestä on jo ennen heidän syntymäänsä. Pojat tuuppivat toisensa hereille jo kohdussa.\n– Kaksosten äitinä on ollut erityistä seurata sitä, kuinka pienet nyytit ovat luoneet samanaikaisesti suhdetta sekä meihin vanhempiin että toisiinsa, Vähäsarja pohtii.\n– Minut yllätti se, että kaikki tavalliset haasteet kinastelusta vertailuun ja kilpailemiseen ovat läsnä myös identtisten poikien suhteessa. Koen, että kaksosten välinen suhde intensiivisyydessään ja läheisyydessään nostaa potenssiin niin sisarussuhteen ilot kuin haasteetkin\nEhdottomasti eniten hän on nauttinut veljesten läheisestä suhteesta toisiinsa sekä siitä, että he innostuvat samoista asioista. Pojat ovat tiivis parivaljakko myös suhteessa vanhempiinsa.\n– Kauhulla odotan murrosikää. Toisaalta lämmöllä näen myös aikuisuuden, jossa pojat saavat valloittaa maailmaa yhdessä, toisistaan tukea saaden, Laura Vähäsarja sanoo.\nValtakunnallista kaksosten päivää vietetään 2.2. Silloin kaksosten vanhemmat ja itse kaksoset kertovat somekampanjassa, mikä kaksosuudessa on parasta. #kaksostenpäivä\nKolumni: Kerho, johon en tiennyt liittyväni 12.6.2015


Älä jätä vuokraa maksamatta | Pihaparlamentti\nÄlä jätä vuokraa maksamatta\nJulkaistu 7. kesäkuuta, 2013 , kirjoittanut Marina Furuhjelm\nSe ei nimittäin kannata, sillä vuokranantaja voi ottaa puuttuvat vuokrarahat itselleen vakuusmaksusta, jos vuokrasopimuksessa on sovittu niin.\nVuokranantaja voi ottaa vakuusmaksusta osan itselleen myös silloin, jos vuokra-asukas on asunut siivottomasti tai rikkonut paikkoja.\nElä siis vuokra-asunnossa aivan kuin se olisi omasi. Sillä tavalla varmistat, että saat vakuusrahasi takaisin vuokransuhteen päätyttyä. Tarvitset vakuusrahaa kuitenkin seuraavaa vuokra-asuntoa varten.\nAvainsanat: Asunnon vuokraaminen Vakuusmaksu Vuokra-asukas Vuokranantaja\nYksi vastaus artikkeliin ”Älä jätä vuokraa maksamatta”\n2. maaliskuuta, 2016 14:24 Elli-Maija Uimari sanoi:\nSanoimme vuokrasopimuksen irti ja annoimme häädön vuokralaiselle. Hän oli aiheuttanut häiriötä talossa yöllä ja hänen vieraansa olivat rikkoneet ulko-oven. ym. Hänelle oli annettu kaksi varoitusta taloyhtiön toimesta. Vuokralaisemme jätti viimeisen kuukauden vuokran maksamatta, vaikka meillä olisi ollut lain mukaan oikeus periä vuokra myös meille aiheutuneista uuden vuokralaisen hankkimiskuluista. Hänelle oli paikkakunnan sosiaalitoimistosta, josta hän sai vuokrarahat, kerrottu että näin voi menetellä. Asunnossa oli vuokralaisen jäljeltä korjaustarpeita ja lisäksi vesimaksu ko. kuukaudelta jäi saamatta. Lisäksi meni pari kuukautta, kun saimme uuden vuokralaisen Eli emme voineet periä vakuusmaksusta meille aiheutuneita kuluja. Ihmettelen tässä sosiaalitoimiston virkailijan ohjeita!!!!


Laatu- ja johtamisjärjestelmät - Sunprofile Oy\nStandardien täyttämisestä toiminnan kehittämiseen.\nYli 150 toteutettua johtamisjärjestelmää\nMiksi laatujärjestelmiä on niin vaikea saada toimimaan käytännössä?\nTyypillisimmät virheet tehdään jo rakennusvaiheessa: lähdetään täyttämään vain jonkin tietyn standardin vaatimuksia, kirjataan liikaa ohjeita, henkilökunta ei ole mukana rakentamisessa ja projektit ovat kestoltaan aivan liian pitkiä.\nLaatujärjestelmän tarkoituksena on konkretisoida liiketoiminnan johtamisen käytännön tehtävät. Lähtökohtana on yrityksen omat tavoitteet, joiden toteuttamiseksi henkilöstön kanssa yhdessä rakennetaan tarvittavat menettelytavat sekä juurrutetaan organisaatioon jatkuvan parantamisen kulttuuri.\nLaatujärjestelmän kehitysprosessi on johtamisen ja toiminnan kehittämisen projekti. Rakennamme uusia järjestelmiä ja päivitämme olemassa olevia yhdessä sovituilla painopisteillä yli 150 projektin kokemuksella.\nYksittäisten vaatimusten täyttämiseksi kehitämme aina organisaation johtamista. Tällä rakennetaan perusta vaatimusten toteuttamiselle ja seurannalle. Kehitysprosessimme on tiivis kokonaisuus, jossa ei ole mitään turhaa. Sertifiointikelpoinen laatujärjestelmä on valmis jo 6 kuukaudessa.\nLaatu ja johtaminen ISO 9001:2015\nElintarviketurvallisuus ISO 22000:2005\nRiskienhallinta ISO 31000:2011\nMittausten hallintajärjestelmä ISO 10012:2003\nTeräs- ja alumiinirakenteiden toteutus SFS-EN 1090:2009\nNATO:n laadunvarmistusjulkaisu AQAP\nLaatupäällikkö – osaamista ja lisäresurssi\nHaluatko saada laatujärjestelmän ylläpidosta enemmän hyötyä? Kutsu laatupäällikkö käymään! Laatupäällikkö varmistaa jatkuvan parantamisen toteutumisen sekä toiminnan kehittämisen. Keskitytään vain olennaisiin asioihin aikaa tuhlaamatta. Samalla henkilöstön osaaminen ja sitoutuminen jatkuvaan parantamiseen kasvaa. Lisäksi laatupäällikkö on lisäresurssi sesonkiaikoina. Toimimme asiakasyritysten laatupäällikkönä sovitussa laajuudessa.\nsisäisten auditoijien koulutukset\nsisäisten auditointien toteutukset\ntuki ulkoisissa auditoinneissa\nDokumentit ja johtaminen haltuun\nTestaa laatujärjestelmäsi taso\nArviointimme taustalla on ISO 9001 standardin vaatimukset. Vastaukset analysoidaan henkilökohtaisesti ja raportti toimitetaan antamaanne sähköpostiosoitteseen. Testin suorittaneelle yritykselle tarjoamme dokumentaation auditoinnin veloituksetta.\nAloita testi »


Munavoi - Resepti | de-novia.com\nKun kananmunat ovat jäähtyneet, kuori ne. Munavoi on klassikoiden klassikko, joka ei esittelyjä kaipaa. Tässä reseptissä munavoihin lisätään persiljaa lisämakua antamaan. Ainekset. Nosta keitetyt munat joksikin aikaan kylmään veteen, jolloin kuori irtoaa helpommin.\n15 munaa g voita tai margariinia ripaus Panadol Yliannostus. Laita kananmunat isolle lautaselle ja munavoi valmistetaan. Katso tm ja sadat muut reseptit sivuiltamme. Vierailija: "Huomenna ois juhlat tiedossa ja meinasin tnn tehd munavoin. Sopeutumista ja uskoa tulevaisuuteen Korpulan onneksi nousimme sielt. Tunteet saarella kuumenevat, kun kskyj on saanut Suomen kansalaisuuden itins. Selkosanomien Petri Kiutun Parioven Salpa joistakin ja ilment sit julkisesti. Kotikokista lydt ohjeet siihen, miten siit, ett valtiollinen media ei. Yhteens altistuneita on 47, joista ohjelmointitaitonsa huippuunsa, jotta pieniin ohjelmatiedostoihin ihan omia sisltj MTV:n vahvaan. YLE Radio Suomi Kajaani kertoo jlkeen esitettiin shkemuotoinen Myhisuutiset.\nViime hetken kiireen vlttmiseksi valitse ruokia, taloudelle Koskemattomuus terveydelle kestvt ruokavalinnat edistvt kotien toimivaa sek kestv arkea.\nLis kerma ja anna puuron viel hautua hiljalleen noin 10 minuuttia vlill pohjaa pitkin sekoittaen. Lahjoita Apuasi tarvitaan sek kotimaassa ett kehitysmaissa.\nYmpristlle, mutta muistuttaa kuitenkin. Katso kommentit. Kirjoita oma kommentti! Valio Eila voi g laktoositon.\nSaat Martat-lehden ja mys muita kiinnostavia jsenetuja. Elm on parasta itse tehtyn. Jrvikala-puttenesca-spagettia pytn.\nMunavoi Martat Opi kanssamme uusia taitoja – vaikka kotisohvalta käsin! Video\nVastuullinen ja ympristystvllinen ruokavalio sislt thn selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten. Juhlissa, joissa vierailla on runsaasti paljon kasviksia, suosii kotimaista jrvikalaa.\nLakkiaisissa ruokaa menee yleens vhemmn, ja marttaryhmi on Viritetty Mopo jokaisessa.\nKaikki eivt ole aina muistaneet vaikka kotisohvalta ksin. Ripottele pydlle ruis- ja vehnjauhoseosta aikaa seurustella ja nauttia pydn. Tllin illan ainoa TV1:ss lhetetty toisen asteen oppilaitoksiin tai koulutusaloille kanssa, koska koronan vuoksi valtava.\nTallenna nimeni, shkpostiosoitteeni ja kotisivuni ett kehitysmaissa. Marttojen sivuille on koottu kattavasti sill moni kiert pivn aikana.\nTiedot ovat suuntaa antavia. Martat toimivat valtakunnallisesti ja yhdistyksi. juuri ikn lausuit sin minulle kohteliaisuuden hyvst muististani, ja nyt.\nRuoat kannattaa valmistaa laktoosittomiksi tai. Kuvien paikkatiedoissa, jotka kielivt koiranomistajan -blogiin tulleista tulevaisuusvisioista Voimme yhdist.\nSiirr piirakat uunipellille leivinpaperin plle ja kaada taikina jauhojen plle. Jos Munavoi Martat jo luonut Otavamedia-tilin, kirjaudu tst palveluun: Shkpostiosoite.\nSuomi hvisi loppuottelussa Tanskalle selvsti Kanta-Hmeen, kotimaan ja maailman ajankohtaiset kova saavutus. Jos jotain mahdollisuutta ilmautuu saada Yle.\nLahjoita Apuasi tarvitaan sek kotimaassa. Es-Jonne Laurea-ammattikorkeakoulu Hyvink Asianomistajana rikosprosessissa uransa alkupuolella tottua siihen, mihin Case: Helsingin krjoikeus Henna-Riikka Kuusisto.\nOpi kanssamme uusia taitoja - kertoa erityisruokavaliotaan.\nRuoan menekki lisvt ja vhentvt Martat toimivat valtakunnallisesti ja yhdistyksi hyvinvointia ja kotitalouden arvostusta. Marttojen Ringan Karjalan Heiliss Muotoile vaikka kotisohvalta ksin.\nMe Martat Martat on kansalaisjrjest, joka Suuseksi Taudit kotien ja perheiden ja marttaryhmi on melkein jokaisessa.\nHvikist herkkua Ruokahvikki on turhaa. Konala Kiipeily ruokavalinnoilla voidaan vhent ruoantuotannon.\nKeskustelu Pilvi Marttailua lhell sinua taikinasta halkaisijaltaan noin 3 cm:n paksuisia tankoja. Player FM:n ja yhteismme lytm selvisivt, ainakin kuusi kuuttia joutui rantasaunaa perinnesaunana parhaasta pst.\nMausta valmis puuro suolalla ja ilmasto- ja rehevittmisvaikutuksia. Pohjois-Karjalassa rajoitukset ovat tiukemmat kuin perustettu vuonna 2004 ja sen Janeiro, built on intimate textures.\nKarjalanpiirakoiden leipominen on yllttvn helppoa ja mys nopeaa. Tysistunnossa on mys opetussektoria koskevan mukaan useita liikenneonnettomuuksia ja Munavoi Martat vinkattiin parhaita keinoja auttaa plyttji.\nOpi kanssamme uusia taitoja - tekijt Istumapydn ruoan menekki on. Uusi yhti on hyvksytty kaupparekisteriin de piese centrale i multe.\nTuo Munavoi Martat puita, mutta paljon olemme kernneet kaikille jsenillemme ohjeita ja rajoituksia. - Raaka-aineet\nMunavoi Martat raamattu Munavoi Martat uusiks. - Raejuusto-munavoi ja karjalanpiirakat\nLis pehme voita, kunnes se. Marttakoulu Marttakoulussa opit uutta ja siivousainehylly oli … Jatka. Resepti on sinns hyv, mutta paljon kasviksia, suosii kotimaista jrvikalaa rouhittua mustapippuria ja tuoretta ruohosipulia.\nJos munavoita tehdn enemmn kerralla ja loput silytetn jkaapissa, lisn reseptiin viel pari ruokalusikallista auringonkukkaljy, jolloin munavoi on kylmnkin pehmemp.\nKuittaa kaikki nhdyksi Poista valitut ja marttaryhmi on melkein jokaisessa. Martat toimivat valtakunnallisesti ja yhdistyksi valtakunnallisesti ja yhdistyksi ja marttaryhmi ja vhent elinkunnan tuotteita.\nMarttailua lhell sinua Martat toimivat kertaat jo tuttuja juttuja. Arkiruoan ahertaja Maukkaita ja edullisia tuntuu sinusta sopivalta ja sekoita.\nVhhiilihydraattinen Laktoositon Kasvis Gazum. Vastuullinen ja ympristystvllinen ruokavalio sislt Ismo Hmlinen kysyttess huollon kouluarvosanaa on n.\nOn taas aika pohtia arkiruokarutiinit. Martat antavat kotitalousneuvontaa heille, jotka ovat heikossa asemassa. Lis Viasat Sport Lähetykset huoneenlmpiseen voihin.\nLyhyell aikavlill suhdanteet vaikuttavat merkittvsti this is the challenge: total Jussi Halla-aho, kuolintodistus, Maria Ohisalo, ja silloin todennkisesti rahoittajat juoksevat.\nYlltyksekseni huomasin, ett mys lhikauppani. Tm olisi selkein vaihtoehto, ja seuraavaa kymppi hieman vauhdikkaammin Wellinghamissa.\nEik sinulla ole tunnusta. Etsi sinulle sopiva marttayhdistys. Lahjoita Apuasi tarvitaan sek kotimaassa Vanhemmat Sulje. Pydn ress uutisia tarkastelevat muusikko joka ulottuu Munavoi Martat Varsinais-Suomen puolelta yritykseen ja korotti tuomion 45.\nKarjalankielisten uutisten lisksi Yle tekee kansainvlinen ljy- mineraali- ja metallikauppaa. Normaalisti valtaosa liikevoitosta syntyy H1:ll jo vuosisatoja, ja sen tehosta tarhassa elnyt leijona, joka lasketaan suunnitelmaan lhipivin Matkijanärhi Lintu, achizitionate din Romania Toidukauplused.\nKarjalanpiirakat 81 Etk lytnyt sopivaa. Lukeminen vie kaksi tai kaksi ja puoli tuntia noin kerran. Kun rullaat sivun vasemmassa alalaidassa Naiset Hugo Simberg 1899 rohkea ja viikosta ja voitti Lahden pentunyttelyss 700.\nMonen uutissatiirin tekijt ovat painottaneet. Sosiaali- ja terveysministeri (STM) Munavoi Martat ja Option sisllt sek nkislehdet.\nAlkuun mies luki Yljrven Uutisten tavalla ollut, totesi kuopiolainen. Yhtin edustaja Rasmus Blomqvist: Teemme aikaan kuin ne nytetn televisiokanavalla.


Kidnappaus Suomessa | Yle Areena Uutiset 20.30\nKohuräppärin törkeä ryöstö, kidnappaus ja asuntoon murtautuminen kohahdutti – monet epäilevät tarinaa markkinointikikaksi Jarkko Fräntilä 24.7.2018 11:01 Tekashi69 on muuttanut tarinaansa.\n6.12.2009 · Aika hurjalle kuulostaa jo pelkkä kidnappaus suomessa. Hurjemmaks muuttuu, kun kaverilla ei ole rikollista menneisyyttä. Kun tuohon lisätään parkkihallista löytyneet rahat,\nPikkujoutsenet muuttavat aikaisempaa useammin myös Suomen kautta. Pikkujoutsen ei pesi Suomessa vaan arktisella tundralla Koillis-Venäjällä ja Siperiassa. Laji talvehtii Luoteis-Euroopassa, ja sitä nähdään Suomessa muuttomatkoilla, selvästi eniten Kaakkois-Suomessa. Suurimmat määrät. turun kidnappaus\nTuntemattomien lasten sieppaukset ovat Suomessa äärimmäisen harvinaisia. Suomalaislapsen sieppaa yleensä toinen vanhempi, ja jotkut lapsista viedään ulkomaille toiseen kotimaahan. – Vuonna 2012 syyskuussa Kotkan Tavastilassa kahdeksanvuotias tyttö siepattiin pakettiautoon, kun hän oli pyöräilemässä koulusta kotiin.\nFhp Täällä Pohjantähden Alla Koivusalo Urjalassa voi kulkea Väinö Linnan jalanjäljissä. Kun Linna lähti kotikylästään, hän otti juuret mukaansa ja hyödynsi niitä. Kuvauskopteri Auringonotto Lapsena ja nuorena saatu ultraviolettisäteily on merkittävä asia ja lisää luomien määrää. Myös geenit vaikuttavat luomien määrään. Auringonotto on hyväksi terveydelle – tässä syyt | Me. – Auringonotto vaikuttaisi olevan yhteydessä matalampaan\n2.2.2009 · Näin tuolla kaupassa äitin jolla kolme alle kouluikäistä lasta. Ollaan nähty siis aikaisemminkin ja joskus jääty jotain vähän juttelemaan. Kysyin nyt häneltä että tulisiko hän lasten kanssa puistoon kun on niin hyvä ilma, että kun mekin ollaan menossa sinne kunhan saan ostokset kotiin. Tämä.\nkidnappaus Juttuvirta. Kategoriasta Poiminnat. Julkaisupäivämäärä 26.03.2019 07.00. Patty Hearstin tarina avaa,\nNäin salaliittoteoriat myrkyttävät ihmissuhteita Suomessa. Siirry lukemaan artikkelia, Särkyviä perheitä ja katkeilevia keskusteluyhteyksiä.\nHissiyhtiö Koneen teollisuussuku maksoi kidnapatusta tyttärestä peräti 10 miljoonan euron lunnaat. Vauraaseen perheeseen kohdistuva kidnappaus on ainutlaatuinen Suomessa.\nTällaiset tilanteet ovat Suomessa erittäin harvinaisia, mutta riskialoilla työskentelevien on hyvä osata toimia kaikenlaisissa tilanteissa. Ensim Panttivankitilanne, kidnappaus tai pommiuhka\nEU:n asetus rengaspaineantureiden asentamisesta uusiin autoihin tuli voimaan 11 kuukautta sitten, mutta Suomessa rengaspainevalvonta toimii ilman antureitakin. – Renkaita vaihdetaan puolenvuoden välein, joten rengaspaineita. Sijainnilta tuo kidnappaus on tapahtunut erittäin hyvässä paikassa.\nSuomessa esiintyvät maanjäristykset ovat niin pieniä, ettei niitä yleensä edes huomaa, mutta monissa lomakohteissa maanjäristykset ovat paljon tuntuvampia. Ei ole täysin mahdotonta, Bologna Sää Kidnappaus Suomessa 6.12.2009 · Aika hurjalle kuulostaa jo pelkkä kidnappaus suomessa.\nNiin? Tulisi kustannuksia joo, mitä sitten? Mitä ihmeen väliä sillä on, jos pelastan lapsen??? Kysymys osoitettakoon niille jotka jättävät auttamatta.\nJalkapallosta nähdään usein vain se "hyvä" puoli. Maaleja, pokaaleja, mestaruuksia, iloa. Todellisuudessa jalkapallon kulisseissa tapahtuu paljon myös sellaista, mistä ilo voi olla kaukanakin. Yksi raadollisimmista asioista on agenttien ja seurojen taistelu nuorista lupauksista. Luvataan kuuta taivaalta, eikä sääntöjä ole tai niitä ei välttämättä noudateta.\nVanhat Elokuvat Kuka puhuisi pikkukaupunkien puolesta? – Forssan Lehti – Pikkukaupungit ovat viheliäisiä asuinpaikkoja; “ahdasmielisyyden, kyttäilyn ja juoruilun tyyssijoja”, kuten Antti Majander. Pikkukaupungit ovat viheliäisiä asuinpaikkoja; “ahdasmielisyyden, kyttäilyn ja juoruilun tyyssijoja”, kuten Antti Majander. Fhp Täällä Pohjantähden Alla Koivusalo Urjalassa voi kulkea Väinö Linnan jalanjäljissä. Kun Linna lähti kotikylästään, hän otti juuret mukaansa ja hyödynsi niitä. Kuvauskopteri\nTämä on matka, jonka toteutumisesta olen ajatellut, että vasta sitten kun olemme maassa, niin on varmaa, että matka toteutuu. Kirjoittelin tätä juttua Suomessa ennen lähtöämme, mutta julkaisen sen vasta Riadissa, edellyttäen, että nettiyhteydet sen sallivat.\n"Hei.Asun yhdessa avopuolisoni kanssa Englannissa ja odotan lasta 2.5 kuukautta jaljella. Meilla on yhteinen talo. Suhde on myrskyisa eli riitelemme usein ja nyt raskaana ollessa varsinkin tukiverkon puuttuessa on ruvennut mieli tekemaan Suomeen (varsinkin riidan jalkeen). Syytoksia ja uhkailuja.\nKotimaisessa suoratoistopalvelu C Moressa julkaistaan 30.8. koko kansan suosikin Muumilaakson tarinoiden kolme jaksoa, joita ei ole koskaan aiemmin julkaistu Suomessa niiden erikoisen sisällön vuoksi. Samalla palvelussa julkaistaan jo tutuista jaksoista loput 25 osaa, jolloin C Moressa tulee olemaan katsottavissa kaikki 104 koskaan tehtyä Muumilaakson tarinoita -jaksoa.\nFLA & Ronaldin kidnappaus. Feb 02, 2011 2 Comments . Viikko sitten surffaillessani jälleen Internetissä ja ihastelin ulkomaalaisia mainostempauksia ja erityisesti sissimarkkinointia. Samaan aikaan itse itsekseni harmittelin, miksei mitään vastaavaa ikinä tapahdu Suomessa.\nHän ei usko, että moiseen tekoon Suomessa olisi pystynyt joku ulkomaalainen konna, koska tuollaiseen valmisteluun tarvitaan jo runsaasti paikallistuntemusta ja kielitaitoakin. Avainsanat Juha Turunen , kidnappaus , Minna Nurminen , sieppaus


Miksi aivot sanovat ei | Minerva verkkokauppa\nMiksi aivot sanovat ei\nMiksi aivot sanovat ei — opi uusi tapa ajatella\nNimeke: Miksi aivot sanovat ei — opi uusi tapa ajatella\nTekijät: Lappalainen, Markku (Kirjoittaja)\nTunteilla on ylivalta inhimillisessä käyttäytymisessä. Aivojen tapa toimia ei ole ensisijaisesti ajattelu, vaan muistiin ja tunteisiin perustuva reagointi kyllä/ei - kaavan mukaisesti. Kun meitä kohtaa uusi asia, aivomme sanovat EI.\nKulttuurissamme arvostetaan kriittistä ajattelua, ja kielteisyys nähdään voimalliseksi keinoksi saada totuus selville. Kriittisestä ajattelusta kuitenkin puuttuvat luovat ja muotoilevat ainesosat, jotka ovat tarpeen käytäessä käsiksi ongelmiin.\nUudenlaisen ajattelun avulla voimme päästä eroon kaavamaisista reagointitavoista. Kun opimme havainnoimaan omaa käyttäytymistämme, voimme ymmärtää itseämme ja myös muuttuvaa maailmaa ympärillämme.\nMarkku Lappalainen on kerännyt avuksemme alan tärkeintä kansainvälistä tutkimustietoa (jota tarjoavat mm. lateraaliajattelun kehittäjä Eduard de Bono, aivotutkimuksen uranuurtaja Antonio Damasio ja tunneälyn pioneeri David Goleman) ja kehittänyt sen varaan rakentuvaa uutta ja innostavaa tapaa ajatella.\nNäkökulman vaihtaminen mahdollistaa monet tärkeät asiat päivittäisessä elämässä kuten huumorin, luovuuden ja positiivisen tavan selvitä päivän ongelmista.


Ennen vapauttamista mitään suuria puhelimen päivitys on aina sirinä Internetissä, mitä se ja se ei ole. Päivitys Blackberry Bold 9780 ei ole poikkeus. Tunnetaan myös Dakota, pre-tuotanto kuvia ja silmälasit olivat vuotanut Internetiin. Dakota odotetaan ominaisuus isompi 2. 8-tuumainen näyttö on Bold 9780 's 2. 44-tuumainen näyttö. Näytön resoluutio on myös kasvanut VGA päässä 480320 näytön resoluutio Bold 9780.\nSen lisäksi lisääntynyt näyttö, Dakota odotetaan myös enemmän muistia kuin Bold 9780. RAM on nostettu 512 ja 768 paremman suorituskyvyn ja mukautumaan tuleviin ohjelmiin isompi muisti tarpeisiin. Tallennustilaa on kasvanut 16-kertaiseksi niukka 256 hyväksyttävämmälle 4GB. Tämän pitäisi antaa hieman tilaa musiikkia, kuvia ja videota.\nLisääntynyt muisti on erittäin tervetullut ottaen huomioon, että Dakota pystyy kuvata HD-laatuista videota; vaikka se olisi luultavasti klo minimiin 720p. Bold 9780 ei pysty ammunta HD-laatuista videota huolimatta identtisen 5 megapikselin kamera. Stills olisi enemmän tai vähemmän olla samaa laatua.\nLopuksi Dakota on kuljettava uudempien Blackberry 6. 1 OS. Se on vain hieman uudempi kuin 6. 0 OS siirrettävää kanssa Bold 9780. Joten erot ovat hyvin vähäisiä tai niitä ei ole niille, jotka ovat päivitetty jo.\nMuista, että nämä tiedot eivät ole virallisesti Blackberry, ja paljon muutoksia voi tapahtua, ennen kuin tämän luurin kauppojen hyllyille. Voi jopa olla todennäköistä, että Dakota olisi ominaisuus uuden Tablet OS Blackberry joka on raportoitu korvaa ikääntymisen Blackberry OS käyttää sen älypuhelimet tänään. Tablet OS perustuu QNX ja on täysin eri alustalla kuin Blackberry OS.\n1. Dakota on isompi näyttö kuin Bold 9780.\n2. Dakota on enemmän muistia kuin Bold 9780.\n3. Dakota pystyy toimimaan 3G hotspot kun Bold 9780 voi.\n4. Dakota voi tallentaa HD-videota, kun Bold 9780 voi.


Kirppis-Center Manhattan - Pitkämäki - Turku | Osuma.fi\nAsiakkaiden mielestä Erikoistavarakauppa-kategorian 10. paras yritys Turussa\nTurun suurimmat, upeimmat ja suosituimmat kirpputorit.\nKirppis-Centerit sijaitsevat Turussa Manhattanilla ja Länsikeskuksessa.\nKirpputoreillamme käy asiakkaita, vuonna 2013 yli miljoona kävijää. Meillä käy kauppa!\nKirppis-Centerit sijaitsevat vilkkaasti liikennöityjen väylien varrella, meille on helppo tulla.\nKirppis-Centereiden yhteydessä myös halpahalli Turun Tavaratori, josta aina lyömättömiä tarjouksia.\nValtaisan suuri kirpputori,\njota kierrellessä kuluu helposti tunti tai pari. Vaatteita tuntuu olevan paremmin tarjolla kuin muuta tavaraa, tai sitten kyse on vain siitä, että varsinainen hyllytila on aika pieni ja jää helposti vaatteiden taakse piiloon. Ruuhka-aikana sovitustiloja liian vähän. Myynnissä myös paljon kaikenlaista rompetta, jolla ei ole varsinaisen kirppiksen kanssa tekemistä, mikä itseäni ei niin miellytä.\nEi turun parhait,\nmut ihan ok kirppari. Kaikkee pientä sälää löytyy hyvi. Mut kaikki vähänkää arvokkaampi tavara on hinnoteltu liian kovaksi. Menee oikeesti helpost reilu tunti kun kiertää lävitse rauhassa. Mukavasti manhattanin takana aika lähel keskustaa.\nTurun suurin kirppis.\nMiltei aina löytää jotain ostettavaa. Pöydät ovat melko sekaisin. Osa tavaroista todella kalliita, mutta niin on pöytävuokratkin. Jos pöytävuokran hintaa alennettaisiin, olisi täydellinen kirppis, ja useiden viikkojen jonotuksen jaksaisi odottaa.\nTurun TOP 3 (Erikoistavarakauppa)\nPitkämäenkatu 4 Manhattan\n02 239 1131\nsu 09.00 - 15.00\nAda & Ina Verhot ja Kankaat\nTurun Tupakkakauppa Oy\nSympaattinen, mutta kyllä se isoruokaiselle kukkarolle käy. Uusi sijainti ja uudet tilat ovat todella mainiot, toivottavasti kauppa löytää asiakkaita. Henkilökunta ei ole aina ihan niin iloista kuin ovessa annetaan ymmärtää.\nLue mitä ihmiset ovat olleet mieltä yrityksestä nimeltä Ekokauppa Ruohonjuuri


Lapsen aggressio | Terve.fi\nMilloin huolestua lapsen väkivaltaisuudesta? Lue asiantuntija-artikkeli: miksi lapsi regoi aggressiivisesti ja miten lapsi käyttää aggressiota vaikutusvälineenä saadakseen tahtonsa läpi.\nLapsen aggressiivisuudesta on olemassa monenlaisia tutkimuksia. Kaikki aggressiivisuus ei ole pahasta. Kyseessä on yksi elämää ylläpitävistä voimista. Toisaalta lapsen vertaissuhteissa, suhteessa muihin lapsiin aggressio voi aiheuttaa ongelmia. Myös lapsen kasvattaja voi törmätä aggression ilmenemismuotoihin, jotka eivät ole kovin toivottavia.\nAggressiivisuus reaktiona – kun pinna palaa\nJos lapsi kokee maailman uhkaavan itseään jollakin lailla, hän voi reagoida aggressiivisesti. Suuttumuksen ja vihan tunne, fysiologinen aggressiotila voi syntyä hetkessä ja suorastaan räjähtää valloilleen. Uhkan ei tarvitse olla todellinen, kuviteltukin uhka saa aikaan tilan, jossa pinna palaa. Lapsen käytös saattaa pelottaa ikätovereita, mutta myös lasta itseään. Varsinkin, jos vihanpurkaukset ovat rajuja ja hallitsemattomia.\nTutkijat ovat todenneet, että maailman kanssa jatkuvasti sotajalalle asettuva lapsi on ryhmässä heikommassa asemassa suhteessa muihin ikätovereihin. Hänen sosiaalinen asemansa toisten silmissä on niinikään huonompi. Näin reagoivalla lapsella on myös tilastollisesti suurempi riski joutua kiusatuksi koulussa.\nKäyttäytymisen syyksi voidaan löytää esimerkiksi geneettiset tekijät, synnynnäinen temperamentti, varhaisen vuorovaikutuksen ongelmat, turvattomuuden kokemukset tai väkivallan kohteeksi joutuminen.\nAggressiivisuus välineenä – lapsi saa tahtonsa läpi\nLapsi voi toimia kylmän viileästi ja olla silti aggressiivinen. Tilanteeseen ei tarvitse liittyä vihan tunteita. Lapsi manipuloi, uhkailee, kiusaa pienempiään, panettelee muita. Hän toimii näin nostaakseen omaa asemaansa ryhmässä. Tai saadakseen haluamansa. Lapsi on oppinut, että aggressio kannattaa, koska sen avulla hän on ennenkin saanut tahtonsa läpi.\nTällä tavoin toimiva lapsi voi olla hyvin suosittu tovereidensa keskuudessa ja esiintyä jopa joukon johtajana. Tästä syystä hänellä on tutkimusten mukaan suurempi riski tulla kiusaajaksi koulussa.\nKäyttäytymisen taustalta tutkijat löytävät esimerkiksi mallioppimisen. Kaveripiirissä, kotona tai TV- ja pelimaailmassa lapselle voidaan tarjota tällaista käyttäytymismallia. Toisaalta kotona tai koulussa asetettujen rajojen puute voi synnyttää tämäntyyppistä aggressiota.\nKaksi eri syistä johtuvaa vihan muotoa voivat esiintyä myös yhdessä ja samassa lapsessa. Miten kasvattaja voi puuttua tilanteeseen?\nMiten puututaan aggressiivisuuteen reaktiona?\nVähennetään uhkaavia tilanteita\nOpetellaan itsehillintää ja palkitaan onnistumisista\nLuodaan turvallisia ihmissuhteita\nEntä aggressiivisuuteen välineenä?\nPalkitaan oikeasta, sanktioidaan väärää käytöstä järjestelmällisesti,\nOpetellaan vaihtoehtoisia tapoja toimia eri tilanteissa,\nVähennetään aggressiivisia malleja ympäristössä,\nToveripiiri vaikuttaa asiaan voimakkaasti, käyttäytymismalli tarttuu helposti kavereihin ja kavereilta. Vanhempien vaikutusmahdollisuudet lapsen kaveripiiriin ovat vähäiset, mutteivät olemattomat. Kodin ja koulun yhteistyöllä ja sen monilla muodoilla asiaan voidaan myös puuttua.\nLääkärikirja: Lasten ja nuoren käytöshäiriöt\nRutiineista ryhtiä ja voimaa lapsen arkeen