Download "Oulun yliopiston kirjasto TOIMINTAKERTOMUS 2010"\n1 Oulun yliopiston kirjasto TOIMINTAKERTOMUS 2010\n2 2 SISÄLLYS OULUN YLIOPISTON KIRJASTO... 3 PALVELUT... 4 KOKOELMAT... 8 KEHITTÄMINEN HENKILÖKUNTA TALOUS LIITE: TUNNUSLUKUVERTAILU VUODELTA Toimintakertomuksen tilastotietojen lähteenä on käytetty Tieteellisten kirjastojen tilastotietokantaa.\n3 3 OULUN YLIOPISTON KIRJASTO Oulun yliopiston kirjasto aloitti toimintansa vuonna Vuonna 2010 vahvistetun yliopiston uuden johtosäännön mukaan kirjasto on yliopiston erillinen laitos, jota johtaa ylikirjastonhoitaja. Hänen tehtävänään on mm. johtaa, valvoa ja kehittää laitoksen toimintaa sekä vastata tuloksellisuudesta johtokunnalle ja rehtorille. Oulun yliopiston kirjasto on asiantuntijaorganisaatio, joka toimii yhdessä tiedeyhteisön kanssa yliopiston tavoitteiden saavuttamiseksi. Kirjasto tuottaa yliopiston tutkimuksen, opetuksen ja opiskelun tarvitsemat kirjasto- ja tietopalvelut osana yliopiston oppimiskeskusverkostoa. Kirjasto palvelee myös muita tiedontarvitsijoita erityisesti Pohjois-Suomessa. Kirjaston keskeiset tavoitteet: - Yliopistolla on käytössään kansainvälisesti korkealaatuiset tietoresurssit. - Tiedeyhteisö käyttää kirjaston asiantuntijuutta ja palveluja tutkimuksen ja opetuksen suunnittelussa ja toteutuksessa. - Kirjasto kehittää asiantuntijuuttaan kirjastoalan kansallisissa ja kansainvälisissä verkostoissa sekä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa. Taulukko 1. Tunnuslukuja Tunnuslukuja Yliopiston opiskelijoita Yliopiston henkilökuntaa Aktiivisia lainaajia Kirjastokäyntejä Lainoja Avatut elektroniset artikkelit WWW-sivulatausten määrä Tiedonhankinnan opetus (tunteja) Tiedonhankinnan opetukseen osallistuneet\n4 4 PALVELUT 1 Asiakastyytyväisyys Valtakunnallinen kirjastojen käyttäjäkysely toteutettiin vuonna Oulun yliopiston kirjaston osalta palveluihin oltiin kokonaisuutena tyytyväisiä. Suurimmaksi heikkoudeksi palautteessa tuli esille painetun aineiston riittämättömyys ja ajantasaisuus sekä yleensäkin tarvittavan aineiston riittämättömyys. Negatiivista palautetta saatiin myös e-aineistojen löytyvyydestä. Kirjastossa on ryhdytty toimenpiteisiin tilanteen parantamiseksi. 2 Palvelusopimuskäytäntö tiedekuntien kanssa ja kiltatapaamiset Vuonna 2008 tiedekuntien kanssa aloitettua palvelusopimuskäytäntöä jatkettiin. Tapaamisissa keskustellaan tiedekuntien johdon kanssa kirjaston tarjoamien palveluiden relevanttiudesta, toimivuudesta, käytännöistä ja mahdollisista uusista tarpeista. Toimintavuonna järjestettiin myös kiltatapaamisia mm. lääketieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden kanssa. 3 Lainaaminen ja kirjastokäynnit Sekä kotilainojen että muille kirjastoille annettujen kaukolainojen määrä on vähentynyt jo usean vuoden ajan. Lukusalilainojen määrä puolestaan on edellisvuodesta yli kaksinkertaistunut. Muutokset johtuvat uusista tiukentuneista kotilainauskäytännöistä vapaakappaleaineistojen suhteen. Ouluun saatujen kaukolainojen määrä säilyi lähes ennallaan. Kirjastokäyntien kokonaismäärä (noin ) pysyi lähes edellisvuoden tasolla (taulukko 3). Yliopistokirjastojen keskiarvoon verrattuna Oulun yliopiston kirjaston lainamäärä (98,8) yliopiston henkilökuntaa ja opiskelijoita (kohdeväestö) kohti oli huomattavasti suurempi. Myös kirjastossa käyntien määrä/kohdeväestö (45,5) ylitti valtakunnallisen keskiarvon (liite). Elektronisen aineistojen, erityisesti kausijulkaisujen käyttö kasvoi edelleen. Kasvua oli lähes 10, ja katsottujen dokumenttien määrä ylitti reilusti rajan (taulukot 1 ja 3). Elektronisten kirjojen määrä kasvoi noin 8 000:lla, mikä on huomattavan paljon edellisvuoden kasvuun verrattuna. Elektronisten kirjojen lukulaitteita ei vielä hankittu, vaan odotetaan kehittyneempiä ja kaikkien kustantajien aineistoihin soveltuvien lukulaitteiden tuloa markkinoille.\n5 5 Taulukko 2. Kirjaston käyttäjät vuosina Muutos Yliopiston opiskelijat ,1 Yliopiston henkilökunta ,3 Aktiiviset lainaajat, joista ,2 - opiskelijat ja henkilökunta ,5 -muut (OY:n ulkopuoliset) ,3 -kaukopalveluasiakkaat ,8 Taulukko 3. Kirjastokäynnit ja kokoelmien käyttö vuosina Muutos Kirjastokäynnit ,7 Kirjaston www-sivujen sivulatausten määrä ,0 Lainat ,5 -joiden lisäksi lukusalilainat ,1 Kaukolainat, joista ,7 -saadut kaukolainat ,8 -annetut kaukolainat ,2 Tiedonhakujen määrä OULA-tietokannasta Avatut elektroniset artikkelit , ,7 4 Relais-kaukopalvelupilotointi Kirjastojen välisen kaukopalvelutyön hallinnoinnin kehittämiseksi Kansalliskirjasto käynnisti Relaiskaukopalveluohjelman käyttöönottoon tähtäävän projektin. Muut projektissa mukana olevat kirjastot olivat Varastokirjasto, Aalto yliopiston kirjasto ja Lapin yliopiston kirjasto. Projektin koordinointi oli Kansalliskirjastolla. Pilotti sai jatkoaikaa keväälle 2011.\n6 6 5 Tiedonhankinnan opetus ja tietopalvelu Kirjaston tiedonhankinnan opetukseen osallistuneiden määrä kasvoi huomattavasti (noin 19 ), annettujen opetustuntien määrä sen sijaan säilyi lähes ennallaan (taulukko 4). Huomattavaa vähennystä on tapahtunut tiedonhaun toimeksiantojen määrässä, mikä kertonee siitä, että tiedonhankinnan opetus on antanut taitoja omatoimiseen tiedonhakuun (taulukko 4). Taulukko 4. Tiedonhankinnan opetus ja tiedonhaun toimeksiannot vuosina Muutos Osanottajamäärä ,1 Annettu opetus (tunteja) ,4 Tiedonhaun toimeksiannot ,9 6 Oulun yliopisto tutkii -tietokanta Oulun yliopisto tutkii -tietokantaan lisättiin uuden julkaisun viitetiedot, joista opinnäytteitä oli Tietokannan mukaan vuonna 2010 Oulun yliopiston henkilökunnan julkaisuista (yhteensä 3 490) noin 45 oli tieteellisiä lehtiartikkeleita ja noin 22 on tieteellisiä kokoomateos- tai kokousartikkeleita. Loput olivat abstrakteja ja muita julkaisuja. 7 Julkaisupalvelut Kirjasto vastaa Oulun yliopiston väitöskirjasarjan Acta Universitatis Ouluensis kirjojen julkaisemisesta painettuna ja elektronisena sekä siihen liittyvästä jatko-opiskelijoiden neuvonnasta. Lisäksi kirjasto vastaa Oulun yliopiston oppimateriaalia ja Oulun yliopiston kirjaston julkaisuja -sarjojen toimittamisesta. Acta Universitatis Ouluensis -julkaisusarjassa ilmestyi 113 väitöskirjaa. Lukumäärä on säilynyt lähes samansuuruisena vuodesta 2006 lähtien (taulukko 5). Tutkijoille ja jatko-opiskelijoille annettiin koulutusta Acta-sarjassa julkaisemiseen. Koulutukseen osallistui 130 henkilöä. Myös Oulun seudun ammattikorkeakoulun kirjastoalan opiskelijat kävivät tutustumassa kirjaston julkaisupalveluihin. Julkaisupalveluiden asiakastyytyväisyyskysely aloitettiin syksyllä 2009 ja julkaisutoimikunta kävi loppuvuodesta 2010 läpi yhteenvedon asiakaspalautteesta. Palautteen mukaan Acta-sarjassa julkaisevat ovat tyytyväisiä saamiinsa palveluihin. Ohjeisiin tehtiin palautteen pohjalta joitakin tarkennuksia. Kirjapainolle välitettiin sitä koskeva palaute. Julkaisutoimikunnassa myös uudistettiin sarjatoimittajien toimintaohje. Julkaisupalveluihin tulevien, e-julkaisemista koskevien palvelupyyntöjen hallinnointia ja sisäistä tiedonkulkua hoidettiin ServiceDesk-toiminnolla.\n7 7 Julkaisutietokanta Jultika uusittiin. Uutta Jultikaa rakennettiin käyttäen aikaisemmin testattuja ja valittuja ohjelmistoja (Fedora Commons, VuFind ja Orbeon Forms) ja järjestelmään mm. siirrettiin julkaisu- ja laitostietoja. Järjestelmä otettiin käyttöön vuoden 2010 lopussa. 8 Ulkoinen viestintä Viestintätiimi laati ulkoisen viestinnän suunnitelman. Tiimin esityksestä esimiesten tehtäviin kirjataan selkeästi viestintä- ja tiedotusvastuu ja tiimi tekee esimiehiä varten valmiin rungon vuosittaisen viestintäsuunnitelman tekoa varten. Kirjastossa on viime vuosina panostettu etenkin ulkoiseen viestintään ja sosiaalisen median käyttöön viestinnän välineenä. Tähän liittyen kirjastossa aloitettiin joulukuun alussa chat-kokeilu. Palvelua tarjottiin kaksi tuntia arkipäivisin. Analyysiä varten viestinvaihto tallennettiin. Kokeilu jatkui myös vuodenvaihteen jälkeen. Viestintätiimin sosiaalisen median ryhmä piti tietoiskuja kirjaston henkilökunnalle sosiaalisen median mahdollisuuksista ja käytöstä myös kirjaston sisällä. Kirjaston Facebookiin pyrittiin saamaan lisää väkeä mainoskampanjalla.\n8 8 KOKOELMAT 1 Kirjojen hankinta Painettujen monografioiden (mukana ovat myös kurssikirjat) hankintaan käytetty rahamäärä kasvoi noin 21, mikä johtui sekä kirjaston että laitosten panostuksen lisääntymisestä. Erityisesti verkkokirjojen määrä kasvoi. Kurssikirjoista hankitaan aina myös elektroninen versio, kun se on saatavissa (taulukko 5). Valtakunnallisessa vertailussa Oulun yliopiston kirjahankintamäärä suhteutettuna kehysorganisaation henkilömäärään on noussut kansallisen keskiarvon tasolle (liite). 2 Lehtien hankinta Elektronisten aineiston (suurin osa e-lehtipaketteja) hankintaan käytettiin noin 11 enemmän rahaa kuin vuonna 2009 (taulukko 6). Elektronisten kausijulkaisuiden määrä / yliopiston henkilökunta ja opiskelijat oli Oulussa hiukan pienempi kuin yliopistokirjastoissa keskimäärin (liite). Painettujen kausijulkaisujen tilausmäärä pienenee vähitellen (taulukko 5). Toimintavuonna lopetettiin 106 painetun lehden tilaus. 3 Kokoelmien karsinnat Päällekkäisiä ja vanhentuneita kokoelmia poistettiin edelleen huomattavassa määrin, yhteensä noin nidettä kirjoja ja yli vuosikertaa lehtiä. Myös uusi vapaakappalelaki teki mahdolliseksi joidenkin aineistotyyppien poistamisen. Niinpä mainoksia, esitteitä, julisteita yms. voitiin poistaa kirjaston varastokokoelmista, jolloin varastotilaa vapautui muulle aineistolle ja kirjasto pystyi kokonaan luopumaan etävarastosta. Toimintansa 2013 lopettavan Kajaanin yliopistokeskuksen kirjaston kokoelmien karsiminen ja siirtäminen Tiedekirjasto Pegasukseen aloitettiin. 4 Lahjoitukset Kirjasto sai lahjoituksia viideltä eri henkilöltä tai yhteisöltä. Merkittävimpiä olivat Tornion Lapin Kullan kirjastosta saadut sidotut kotimaisten lehtien vuosikerrat ja rovasti Arvi Seppäsen perikunnan lahjoittamat harvinaiskirjat.\n9 9 Taulukko 5. Kirjaston kokoelmat vuosina Painetut kokoelmat yhteensä (monografiat ja kausijulkaisut; säilytysyksikköinä) Ostetut painetut monografiat (nidettä) Ostetut verkkokirjat (ml e- kirjapaketit) Ostetut painetut kausijulkaisut (nimekettä) Käytössä olevat elektroniset kausijulkaisunimekkeet Kirjaston vuosittain julkaisemat Acta-sarjan elektroniset väitöskirjat Muutos <-0, , , , , Taulukko 6. Kirja- ja lehtihankinnan kulut (1 000 ) vuosina Hankinta Ostetut painetut kausijulkaisut Muutos ,8 637,8 566,3 493,8 443,9-10,1 -josta kirjaston rahoitus 220,5 202,3 113,5 113,4 98,2-13,4 -josta laitosten rahoitus 425,3 435,5 452,8 380,4 345,7-9,1 Ostettu elektroninen aineisto 1 012, , , , ,7 11,0 Ostetut monografiat 436,3 383, ,1 336,6 21,9 -joista kurssikirjoja 164, ,7 92,1 111,2 20,7 -kirjaston suora rahoitus 259,4 253,4 265,5 205,7 220,6 7,2 -laitosten rahoitus 176,9 130,5 117,5 70, ,8\n10 10 KEHITTÄMINEN 1 Riskianalyysiin perustuva organisaation uudistaminen Kirjastossa tehtiin vuonna 2009 riskianalyysi, jonka perusteella arvioitiin lähitulevaisuuden keskeiset riskit: 1. Organisaatiorakenne ja toimintakulttuuri ovat jäykät tämän hetken ja tulevaisuuden muutostarpeille. 2. Palveluiden relevanttiutta ja niiden välistä prioriteettia ei ole varmistettu riittävästi käyttäjiltä. 3. Kirjaston palvelurakenne on kehitettävä tulevaisuuden toimintaympäristöä varten. Organisaation uudistamistyö käynnistettiin toukokuussa Uusi palveluihin perustuva organisaatiomalli esiteltiin yksiköittäin kirjaston henkilökunnalle lokakuun alkupuolella. Hallintojohtaja teki päätöksen uudesta organisaatiosta marraskuun alkupuolella, minkä jälkeen käynnistettiin uuden organisaation esimiesten tehtävien täyttö sisäisenä hakuna. Toiminta uudella organisaatiolla käynnistyi vuoden 2011 alussa. 2 Projektit ja hankkeet Jultika -julkaisujärjestelmän uudistaminen Oulun yliopiston kirjaston Jultika -julkaisutietokantaa käytetään Oulun yliopiston julkaisujen (Acta Universitatis Ouluensis -sarjan ja muiden Oulun yliopiston julkaisemien sarjojen) elektroniseen julkaisemiseen ja jakeluun. Hanke aloitettiin vuoden 2009 alussa ja uusi ohjelmisto (Fedora Commons, VuFind ja Orbeon Forms) otettiin käyttöön vuoden 2010 aikana. Hankkeen varsinainen toteutustyö tehtiin osin virkatyönä ja osin Oulun yliopiston myöntämällä sisäisen kehittämisen hankerahalla. Uuden julkaisujärjestelmän mallinnus ja dokumentointi toteutettiin osana Helsingin yliopiston ja Kansalliskirjaston julkaisuarkistojen infrastruktuuri hanketta. Kirjasto siirtyi tamperelaisen painopaikan (Juvenes Print, Tampereen yliopistopaino Oy) asiakkaaksi vuoden 2010 lopussa.\n11 11 HENKILÖKUNTA 1 Henkilökunnan määrä Yliopiston johto oli asettanut jo vuoden 2009 tulosneuvottelussa kirjastolle tavoitteeksi vähentää kirjastoammatillista henkilökuntaa 13 henkilötyön edestä vuoteen 2012 mennessä. Sama tavoite todettiin vuoden 2010 tulosneuvottelussa. Yliopiston asettama tavoite oli tarkoitus saavuttaa eläköitymisten, palveluiden ulkoistamisten, yksiköiden vähentämisen ja tehtävien uudelleenorganisoinnin avulla. Yliopisto aloitti YT-neuvottelut helmikuussa Tässä yhteydessä kirjaston tavoitetta muutettiin siten, että kirjaston piti vähentää henkilökuntaa sen hetkisestä henkilömäärästä (92) 11 vakinaisella toimella vuoteen 2012 mennessä. Vähennyksistä neljä tuli tehdä irtisanomisen ja loput eläköitymisten tai irtisanoutumisten kautta. Kaikkiaan henkilökunnan määrä väheni kahdeksalla työntekijällä vuonna 2010: neljä kirjastoammattilaista jäi eläkkeelle ja neljä työntekijää irtisanottiin tuotannollisista ja taloudellisista syistä. Irtisanomisiin liittyen kirjasto lakkautti kauan toimineen sitomon. Valtakunnallisessa yliopistokirjastojen tunnuslukuvertailussa kirjaston henkilötyövuosimäärä suhteutettuna yliopiston henkilökunta- ja opiskelijamääriin oli keskiarvoa matalampi eli Oulun yliopiston kirjastossa oli kirjastohenkilökuntaa maan keskiarvoa vähemmän (liite). Sen sijaan vastaavankokoisiin yliopistoihin ja yliopistokirjastoihin (Jyväskylä, Turku, Tampere) verrattuna henkilökuntamäärä on edelleen hieman suurempi. Taulukko 7. Vakinainen henkilökunta nimikkeittäin (yhteensä 84 henkilöä) Nimike Nimike Ylikirjastonhoitaja 1 Julkaisutoimittaja 1 Kirjastonhoitaja 15 Kirjansitoja (toim. lakkautettiin) 0 Informaatikko 19 Virastomestari 1 Kirjastoamanuenssi 15 Tietotekniikka-asiantuntija 1 Kirjastosihteeri 26 Verkkopalvelusuunnittelija 1 Osastosihteeri 1 Käytönsuunnittelija 1 Toimistosihteeri 1 Suunnittelija 1\n12 12 Taulukko 8. Vakinaisen henkilökunnan koulutustausta. Koulutus Osuus koko henkilökunnasta () 2010 Ylempi korkeakoulututkinto tai lisensiaatintutkinto 50,0 Alempi korkeakoulututkinto/ ammattikorkeakoulututkinto 19,1 Muu kirjastoalan koulutus 20,2 Ei kirjastoammatillista koulutusta/muu koulutus 10,7 Yhteensä Viestintä ja tiedonkulku: kysely sisäisestä viestinnästä Intranet-kyselyssä haluttiin tietää henkilökunnan kokemuksia kirjaston intranetin käytöstä, käytettävyydestä ja sen kehittämisestä, vaikutuksesta sisäiseen viestintään sekä koulutustarpeesta. Saadun palautteen perusteella intranetin käytettävyyttä on parannettu mm. selkeyttämällä sen rakennetta. 3 Työhyvinvointi Kirjastossa toimi koulutus- ja hyvinvointiryhmä (KOHY), jonka tehtävänä oli kehittää työyhteisön, työprosessien ja organisaation toimivuutta. KOHY jakoi toiminta-alueensa neljään osa-alueeseen: 1) yksilön terveyttä, kuntoa ja voimavaroja tukeva, 2) työyhteisön, työprosesseja ja organisaation toimivuutta parantava, 3) työympäristöä ja työtä kehittävä sekä 4) ammatillista osaamista edistävä toiminta. KOHY-ryhmä esitteli toimintaansa kirjaston henkilökuntakokouksessa. Kirjaston edustaja oli jäsenenä myös yliopiston Työhyvinvointiryhmässä. 4 Henkilökunnan osallistuminen ja kouluttautuminen Kirjaston henkilökuntaa oli mukana sekä yliopiston sisäisissä että kansallisissa ja kansainvälisissä kehittämishankkeissa ja työryhmissä. Projektit ja hankkeet -otsikon alla mainittujen lisäksi kirjasto on pysyvänä toimijana mukana valtakunnallisissa kirjastojärjestelmää kehittävissä (mm. Linnea 2) ja elektronista aineistoa hankkivissa (FinElib) työryhmissä sekä valtakunnallista kirjastokokoelmien kokoelmakarttaa valmistelevassa ryhmässä. Kirjaston henkilökunta osallistui yhteensä 241,5 päivää erilaisiin kirjastoalan koulutustapahtumiin. Edellisvuoteen verrattuna oli selvää vähenemistä (380,5 päivää eli vähennystä noin 37 )\n13 13 Pidettyjä esitelmiä: Karjalainen R-L. & Salomäki I. Information literacy as a social phenomenon in the nursing environment. Esitys Informaatiotutkimuksen päivillä Tampere. Seija Kulmala: Sisällysluetteloiden tallentaminen Oulun yliopiston kirjastossa. Esitys Sisällönkuvailupäivässä Päivi Kytömäki: Onko kirjastotyö kriisissä? Kuka tekee irtisanottujen työt? Henkilöstöjohtaminen. Informaatioalan Akateemiset ry:n seminaari Kirjastotyö kriisissä Helsinki. Päivi Kytömäki: KAMUT- yhteistyö oululaisittain. Kansallinen digitaalinen kirjasto (KDK): Yhdessä enemmän-konferenssi Helsinki. Päivi Kytömäki: Kirjastotyö kriisissä. Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan kirjastopäivät Oulussa Jani Sassali esitteli posterin Tutkimuksen työkalupakista Tanskassa pidettävässä LIBER-konferenssissa. Matti Varanka piti Jultikan uudistamiseen liittyvän esitelmän Open Repositories 7/2010 -konferenssissa Madridissa. Tiina Jounio: How ERM was implemented at University of Oulu. Esitys EBSCO-päivässä Tallinnassa Tiina Jounio: EBSCONET ERM järjestelmän räätälöinti ja toteutus Oulun yliopiston kirjastossa. Esitys EBSCO-päivässä Helsingissä Tiina Jounio: Mitä rahalla saa? Kirjastomatematiikkaa hankkijan näkökulmasta. Esitys STKS:n Tietoaineistoseminaarissa Helsingissä Henkilökunnan julkaisuja: Ahtiainen, R Kurssikirjojen päivitys sujuvaksi - tiedot linkityksin opiskelijatietojärjestelmästä kokoelmatietokantaan. -Signum 5. Jounio, T. & Nurminen, H Tuliko verkosta ohituskaista kirjastoille? - käyttäjät, teknologia ja hinnoittelu kirjastojen haasteena.- Signum 3. Karjalainen R-L. & Salomäki I Information literacy as a social phenomenon in the nursing environment. -Informaatiotutkimus 29 (3). Katvala M Kirjasto on yliopistolaisten olohuone. -Hermes 3/2010. Katvala M Painetun aineiston vähenevä rahoitus näkyy asiakastyytyväisyydessä. -Hermes 9/2010. Katvala M. & Kortelainen T Sosiaalisen median välineet tieteellisissä lehdissä. -Informaatiotutkimus 29 (3). Koponen T., Lehto A., Luukkanen K., Nevalainen A. & Sassali J Miten kirjastot voivat tukea tutkimuksen tiedonhallintaa? -Signum 1. Pietikäinen, V Haloo kirjastot! Käyttäjät ovat sosiaalisessa mediassa. -Signum 3. Saarti J., Nykyri S., Hypén K., Tuominen K. & Kulmala S Monikulttuurisuus, monimerkityksisyys ja teknologioiden kehitys sisällönkuvailun tulevaisuuden haasteina. -Signum 43 (4). Varanka M., Varjonen V. & Ryhänen T Developing publishing process support system with Fedora and Orbeon Forms - A case study. -Abstract book of the 5th International conference on Open Repositories, Madrid, Spain, July 6th-9th, 2010.\n14 14 TALOUS 1 Tulot Kirjaston rahoituksesta yliopiston suoran budjettirahoituksen osuus säilyi edellisvuoteen verrattuna samana, mutta muu julkinen rahoitus kasvoi OYS:n kanssa tehdyn palvelusopimuksen (2008 loppuvuosi) ansiosta. Maksullisen palvelun tulot puolittuivat. Laitosten ostot ovat muodostaneet merkittävän osuuden kirjaston kokoelmatarjonnasta. Näin kirjastoon tulevan epäsuoran rahoituksen määrä kasvoi jonkin verran. Kaikkiaan kirjaston tulot vähenivät edelliseen vuoteen verrattuna noin euroa johtuen lähinnä maksullisen palvelun ja ns. muun rahoituksen osuuden pienenemisestä. Taulukko 9. Kirjaston rahoitus (1 000 euroa) vuosina Oulun yliopistolta suora budjettirahoitus Epäsuora budjettirahoitus Muu julkinen rahoitus Maksullisen palvelun tulot , , , , , , , , , ,9 61 0,7 68 0,8 41 0,4 42 0, , , , , ,5 64 0,7 Muu rahoitus 514 6, , , , ,8 Yhteensä Lisäksi OKM:n keskitetty rahoitus (FinELib - aineistoihin)\n15 15 2 Menot Kaikista toimintakuluista (budjettirahoitus ja muut tulot) 26 oli aineistokuluja ja 74 muita kuluja. Muista kuluista suurin osa oli henkilöstökuluja. Toiseksi suurin menoerä oli kirjaston tilat. Oulun yliopiston kirjaston kokonaiskulut suhteessa kehysorganisaation kokonaiskuluihin olivat noin 16 pienemmät kuin yliopistokirjastojen valtakunnallinen keskiarvo. Kirjaston kokonaiskulut/kohdeväestö olivat noin 17 kirjastojen valtakunnallista keskiarvoa pienemmät (liite). Taulukko 10. Kirjaston kulut (1 000 euroa) vuosina * Henkilöstö , , , , ,0 Aineistokulut yhteensä , , , , ,0 -josta kirjaston rahoittama aineisto -josta laitosten rahoittama aineisto Tilat , , , , ,4 Tietotekniikka ja tietoliikenne 184 2, , , , ,2 Muut 336 4, , , , ,5 Yhteensä\n16 16 VIERAILUT, TAPAHTUMAT JA NÄYTTELYT Vierailuja Dr. Stephan Rupp, Der Bundeswehr Universität München, (Erasmusvaihto). Seminaari Kirjasto järjesti avoimen seminaarin Eloseminaari sisällönkuvailusta: mahdollisuudet ja haasteet e- kirjan aikakaudella ( ). Seminaariin 83 osallistujasta OYK:n henkilökuntaa oli 34. Signumissa (2010:4) julkaistiin seminaarin esitysten pohjalta syntynyt artikkeli Monikulttuurisuus, monimerkityksisyys ja teknologioiden kehitys sisällönkuvailun tulevaisuuden haasteina / Jarmo Saarti & Susanna Nykyri & Kaisa Hypén & Kimmo Tuominen & Seija Kulmala. Tapahtumat Ritariballadeja Tiedekirjasto Pegasuksessa Kuisma Korhonen ja Koskenniemi Tiedekirjasto Pegasuksessa Tiernapojat Tiedekirjasto Pegasuksessa Näyttelyt Kalevalan muuttumisleikki (Pegasus 2. krs.), Oulun yliopiston ylioppilaskunta (Telluksen aula), Meri Tuuli Calamnius, Monotypioita (Pegasus 2. krs), V. A. Koskenniemi 125 v; Flanööri Pohjolasta - V. A. Koskenniemen kaupunkielämyksiä (Pegasus 2. krs., yhteistyössä Kamut),\n17 17 LIITE: TUNNUSLUKUVERTAILU VUODELTA 2010 Kohdeväestö = kehysorganisaation henkilökunta + opiskelijat Tunnusluvut Kirjaston käyttö Yo-kirjastot, yhden organisaation/oulun yo Yo-kirjastot, yhden organisaation Poikkeama valtakunnallisesta keskiarvosta Kirjastokäynnit / kohdeväestö 45,5 32,9 38,3 Lainat / kohdeväestö (ISO 2789) 98,8 52,7 87,5 Lainat / kohdeväestö (sisältää lukusalilainat) 100,4 53,3 88,4 Kirjastokäynnit (fyysiset ja virtuaaliset) / kohdeväestö 164,1 151,1 8,6 Saadut kaukolainat ja jäljenteet / annetut kaukolainat ja jäljenteet 1,6 0,7 128,6 Kirjaston kokoelmat Ostetut monografiat / kohdeväestö 0,4 0,4 0,0 Elektroniset kausijulkaisut / kohdeväestö 1,2 1,4-14,3 Painetun kokoelman kartunta / painetut kokoelmat yhteensä 3,4 3,4 0,0 Saapuvat painetut ja mikromuotoiset kausijulkaisut / kohdeväestö 0,5 0,4 25,0 Kurssikirjahankintakulut (euro)/ kehysorganisaation aloituspaikka 43,7 55,6-21,4 Kirjaston voimavarat Kohdeväestö / kirjaston henkilökunta (htv) 201,4 171,4 17,5 Kirjaston kokonaiskulut (euro) / kohdeväestö 459,1 557,1-17,6 Kirjaston henkilökunta (htv) / kohdeväestö (x 1000) 5 5,8-13,8 Kirjastoaineistokulut / kehysorganisaation kokonaiskulut 0,8 1-20,0 Kirjaston kokonaiskulut / kehysorganisaation kokonaiskulut 3,7 4,4-15,9 Kirjastoaineistokulut (kirjaston budjetti) / kirjaston kokonaiskulut 20,6 21,8-5,5 Elektronisen aineiston hankintakulut / kirjastoaineiston hankintakulut 80,4 73,5 9,4 Kirjaston luku- ja työskentelypaikat sekä työasemat/omat opiskelijat (x 1000) 99,4 76,5 29,9 Kirjaston luku- ja työskentelypaikat sekä työasemat / kohdeväestö (omat opiskelijat ja henkilökunta) (x 83,6 63,7 31,2 LÄHDE: TIETEELLISTEN KIRJASTOJEN YHTEISTILASTO KITT (https://yhteistilasto.lib.helsinki.fi)\nOULUN YLIOPISTON KIRJASTO TOIMINTAKERTOMUS 2006 SISÄLLYS SISÄLLYS... 2 OULUN YLIOPISTON KIRJASTO... 3 TAPAHTUMAT JA NÄYTTELYT... 4 YLIKIRJASTONHOITAJAN KATSAUS... 6 PALVELUT... 7 KOKOELMAT... 9 JULKAISUTOIMINTA...10


Hannu-Pekka Pukema edustamaan KooÄssää hiihtosuunnistuksessa – Kouvolan Suunnistajat ry\nby Heikki Kyyrönen · 11.12.2014\nHiihtosuunnistuksen kilpailukausi alkaa 13.-14.12.2014 Ylläksellä Lapin Lumirasteilla. KS sai hiihtosuunnistukseen merkittävän vahvistuksen, kun maajoukkuemies Hannu-Pekka Pukema siirtyi edustamaan seuraa.\nViime kaudella Pukema oli miesten rankilistan viides. EM-kisojen paras tulos oli 13. sija keskimatkalla. SM-kisoissa Hannu-Pekka oli sekä erikoispitkällä että keskimatkalla neljäs. Vuoden 2013 MM-kisoissa Pukema sai pronssia viestistä, oli viides pitkällä matkalla ja kahdeksas keskimatkalla. Tämän vuoden MM-kisoihin hän tähtää mitali tavoitteenaan.\nAiemmista meriiteistä mainittakoon, että Pukema on hiihtosuunnistuksessa ollut historian ensimmäinen parisprintin Suomen mestari ja ollut voittamassa Lumi-Toukolaa viisi kertaa.\nHannu-Pekan aiempi hisu – seura on ollut mikkeliläinen Navi. Hän on asunut Kouvolassa jo vuodesta 2011 valmentaen mm. avopuolisoaan Sari Väärästä. Kesällä Pukema edustaa edelleen Rajamäen Rykmenttiä, koska KS:llä ei ole vielä arvoviestien voitosta taistelevaa miesjoukkuetta.\nSeurasiirto liittyy osittain järjestelyihin, joilla aloitetaan KS:n miesten edustusryhmän organisointi. Pukema toimii ryhmän koordinaattorina ja KS tukee hänen valmentautumistaan talven arvokisoihin.\nKS:n toiminta ja tavoitteet ovat hänelle tuttuja, koska jo nyt hän on osallistunut erilaisiin järjestelytehtäviin mm. iltarasteilla.\nMikä Hannu-Pekka on miehiään?\nHannu-Pekka on ammattivalmentaja ja urheilun monitoimiosaaja. Hän on myös monen urheilulajin harjoittaja. Eväät huippu-urheilijaksi hän sai jo Ounasvaaran Hiihtoseurassa. Näin Hannu-Pekka kuvailee urheilu- ja työhistoriaansa:\n– Syntyisin olen entisestä Rovaniemen maalaiskunnasta. Sieltä kotoisin myös toinen kouvolalainen huippu-urheilija Mona-Lisa Malvalehto. Hänen kanssa oltiin seurakavereita. Kiersimme samoja yleisurheilukisoja ja kävimme molemmat Ounasvaaran urheilulukiota.\n– Logistiikan opiskelut aloitin Jyväskylässä 2002 ja osan opiskeluajasta asuin Joensuussa, syynä Kalevan Rastin maine suunnistuksen korkeakouluna. Suoritin muun opiskelun ohella valmentajan ammattitutkinnon ja siirryin Rovaniemen kautta Mikkeliin 2010, Suomen ensimmäiseksi päätoimiseksi seuravalmentajaksi. Muutimme avopuolisoni ja valmennettavani Sari Vääräsen töiden perässä Kouvolaan 2011 ja niin minusta tuli kouvolalainen.\nAloitteen miesten edustusryhmän organisoimiseksi ja ehdotuksen lähivuosien toimintasuunnitelmaksi tekivät Jukka Tani ja Mika Jokiranta. Seuran hallitus ja huipputiimi ovat sitä heidän kanssaan työstäneet ja tarvittavat päätökset on nyt tehty.\nRyhmän tarkoituksena on miesten toiminnan, erityisesti valmennuksen tehostaminen. Uskottava edustusryhmä sääntöineen antaa junioreille hyvän syyn pysyä seurassa. Yli 18-vuotiaat pääsevät mukaan, mikäli sitoutuvat ryhmän toimintaan.\nToiminta painottuu kesäsuunnistukseen, mutta hisu- ja pysuvalmennus on siihen integroitu. Jatkossa samoin konseptein kehitetään myös naisten ryhmää.\nKilpailullinen välitavoite on Lappeenrannan Jukola 2016. Ryhmällä halutaan lisätä näkyvyyttä Kouvolan Suunnistajille. Hannu-Pekka Pukeman valinta ryhmän koordinaattoriksi auttaa osaltaan näkyvyydessä.\nOnko H-P edustusryhmämme Velho? Ainakin Ylläksellä poseeraa Velhonkodan edustalla.\nSeuraava juttu KS hienosti esillä Ensilumen rasteilla\nEdellinen juttu Mirja Puhakalle Pro Urheilu – palkinto


Parhaat Online Tohtoriohjelmat Henkilöstöpalvelutssa 2017\nLiity ilmaiseksi Online Tohtoriohjelma Henkilöstöpalvelutssa\nTäältä löydät Online PhD-ohjelmat Henkilöstöpalvelutssa 2017\nSuosituin tohtorintutkintoon tai filosofian tohtorin Ph.D. Ph.Ds ja muita tutkimus tohtorin valmistautua jatko-opiskelija käynnistää uusia suunnitelmia, jotka lisäävät yhteistä tietopohjaa alan. Ehdokkaat ja haltijoiden Ph.Ds pyrkivät usein ammattien professoreita ja tutkijoita, mutta monet myös mennä eri rooleja hyväntekeväisyyteen, julkisen ja yksityisen sektorin.Nuorten johtajien ja johtajat organisaatioissa hakevat koulutusta ja taitoja sekä tietämystä on johtamisen osalta. PhD HR on tietenkin rakennettu strategia, etiikka, tutkimus-ja johtamisen ydin pilarit auttaa johtajia ymmärtämään erilaisia väestötiedot, teknologian vaikutusvaltaansa työvoimaa, ja muut tekijät työpaikalla. Kurssi on laajalti myyntikelpoisia ja edullinen tarjotaan monissa yliopistoissa maailmanlaajuisesti.Pyydä lisätietoa Online Tohtorinkoulutusohjelmat Henkilöstöpalvelutssa 2017\nParhaat Online Tohtoriohjelmat Henkilöstöpalvelutssa 2017. Yhtenä ensimmäinen online jatko ohjelmia teollisuuden ja organisaation (IO) psykologia, Walden n tohtori Työpsykologia ohjelman avulla voit syventää tietämystä työpaikan ja organisaation käyttäytymistä. Kun kehittää edistyneitä taitoja muutoksen johtaminen, henkilöstö psykologia, ja tutkimuksen teoriaa ja suunnittelu, voit valmistautua palvelemaan katalysaattorina muutoksen korkeakoulujen, yritysten, hallinnon ja muiden työpaikoilla. Valitse eri erikoisalojen räätälöidä tutkimukset sinun urasuunnitelmat ja uran.\nLink to and share "Parhaat Online Tohtoriohjelmat Henkilöstöpalvelutssa 2017"


Ruokaviljaa korjataan pelloilta suoraan poltettavaksi\nViljaa poltetaan nyt voimaloissa\nMaanantai 24.8.2009 klo 02.08\nRuokaviljaa korjataan nyt pelloilta suoraan poltettavaksi lämpö- ja sähkövoimaloihin.\nPitäisikö ruokaviljan polttaminen voimaloissa lopettaa?\nKuluneen kesän erinomainen viljasato ja vielä edelliskesästäkin täynnä olevat viljavarastot ovat johtaneet ruokaviljan polttamiseen voimaloissa lämmöksi ja sähköksi. Polttamisella halutaan välttää viljan hinnan romahtaminen.\nViljelijät ovat varastoineet runsaasti ylivuotistakin viljaa toiveissaan viljan hinnan nousu, mutta toisin kävi. Nyt uusi viljasato ei mahdu mihinkään ja edes voimalat eivät pysty ottamaan poltettavaksi kaikkea niille tarjottua viljaa. Vilja on kuitenkin EU-säädösten mukaan pakko korjata pellolta.\nKuluttajasta tällainen viljan käyttö kuulostaa oudolta. Kaupassa muutaman sadan gramman leipä maksaa 3-4 euroa. Leivän hinta ei ole laskenut, vaan pikemminkin noussut kuluvan vuoden aikana. Kansalainen voi myös kysyä eikö hyvälaatuista ylijäämäviljaa voisi viedä nälkää näkeville ihmisille Afrikassa? Tai eikö siitä voisi tehdä tuoretta leipää Suomen leipäjonoihin?\nMaa- ja metsätalousministeri Sirkka-Liisa Anttila (kesk) sanoo, että viljan polttamisessa kysymys on yksinomaan hinnasta.\n- Ei tämä mukavalta tunnu. Olen itse pula-ajan lapsi ja ruoka on pyhä asia. Ymmärrän kuitenkin erittäin hyvin viljelijöiden tilanteen. Kysymys on hinnasta. Viljelijät ovat yrittäjiä ja heidän täytyy saada tuloa kustannustensa peittämiseen.\nVoimalaitokset maksavat viljasta 60-70 euroa tonnilta. Viljan kuivaaminen leipäviljaksi maksaa noin 20 euroa tonnilta, jonka säästää jos sen myy kuivaamatta poltettavaksi. Yhtälö on selvä kun tukkukaupassa viljaa saa nyt ostettua 60-80 eurolla tonni. Polttaminen on edullisempaa viljelijälle.\n- Tältä vältyttäisiin, jos meillä olisi etanolia polttoaineeksi valmistava tehdas. Jos se Ruotsissa kannattaa, niin miksei meillä. Nyt täytyisi joku saada innostumaan asiasta. Koetamme ministeri Pekkarisen kanssa luoda edellytyksiä asialle. Viljan vieminen kehitysapuna kuuluu puolestaan ministeri Väyrysen alueelle, toteaa Anttila.


Marabou mango Suklaayhdistyksen arvioitavana\nTuotteen Marabou mango valmistusmaa on Ruotsi. Se on saanut jäseniltä pistekeskiarvon 2,93 eikä se täytä top 100 -listan kriteerejä. Katso lisäksi vierailijoiden arviot tuotteesta ja kaikki Marabou -tuotteet. Tuote kuuluu Suklaalevyraadissa tuoteryhmiin Levyt (lisukkeelliset & maustetut), Tuotannosta poistuneet.\nMaitosuklaata oudolla tuoksulla. Maku on eksoottisen raikas ja mangon palaset ovat sopivan pehmeitä. "Ihan" kiva suklaa. Itse en ostaisi, mutta jos joku tarjoaisi palasen niin mikä ettei.\nTuoksu tunkkainen maitosuklaa. Palakoko sopiva, palat koristeltu M-kirjaimin. Maku mangoinen, jota reunustaa pehmeä maitosuklaa.\nRaikas maku ja hienon hedelmäinen tuoksu. Mango maistui selvästi tunnistettavasti, eikä suklaa ei jäänyt yhtään jalkoihin. Hyvä yhdistelmä, tätä tekee mieli hakea heti lisää.\nMaku peittyy suklaan joukkoon. Maku jää epäselväksi.\nVaalea maitosuklaa jonka tuoksu on hyvin mieto. Maku myös mirto, makea. Kun suklaan on antanut suussa sulaa ja pääsee maistelemaan mangonmurusia maku paranee huomattavasti. Tässä suklaassa mango on parasta.\nTämä on nyt siis se kuuluisa mangosuklaa. Tuoksuu maraboumaiselle, mutta makeammalle. Suklaa pitää sisällään aika paljon röniä, niin että tekee mieli pikemminkin pureskella kuin imeskellä tuotetta. Pehmeää, helposti sulavaa maitosuklaata, jonka ominaismaku peittyy nopeasti mangon (ja omenan..) alle. Päälimmäiseksi nouseekin mangosekamehumainen maku. Paljoa ei pysty syömään, mutta onhan tämä hauska kuriositeetti makeanhimoon.\nTodella raikas ja erilainen. Mango maistuu aidolta eikä miltään esanssilta. Tuulahdus kaukaisilta mailta mangonmukana. Miinusta ainoastaan siitä, että en yleensä pidä Maraboun maitosuklaasta.\nSalla M 19.01.2011\nEnsimmäinen maistiaspala oli minulla lähinnä suklaata ja sen mauste jäi vain tuoksutasolle. Toiseen palaan osui sattumia, isoja hedelmäpaloja, joita on tuoteselosteen mukaan levyssä 12 % eli varsin runsaasti. Heldelmän tunnistaminen ei onnistu sokkoarvauksella, sen paljastamisen jälkeen juttu tuntuu selvältä. Mango jää pyörimän makuna suuhun. Hilkun verran parempi kuin 2 arvosana antaa ymmärtää.\nOdotin näinkin eksoottisesti maustetun suklaalevyn tuoksuvan muullekin kuin suklaalle, mutta yllätyin: ei tuoksu. Maussa sen sijaan löytyy eksotiikkaa. Mango maistuu tässä lähes samalta kuin Piltti-purkin sosemuodossa, mutta selvästi miedompana. Suklaan seasta löytyy aluksi kahdenlaista pientä sattumaa: vaaleaa, kuivattua ja murskattua hedelmää muistuttavaa ja lisäksi tummanpunaisia marmeladinpalasia. Mutta mutta, sotkettua sormeni (ja näppäimistön) oikein kunnolla ja tutkittuani asiaa tarkemmin paljastuukin, että nuo marmeladikuutiot onkin itse asiassa päällystetty tuolla vaaleammalla tavaralla. Tuoteselostetta tavaamalla paljastuu myös, että levyssä on mangoa hulppeat 1,4% (eli 2,5 grammaa) ja omenaa peräti 10%. Olipa mitä oli, niin maku on kuitenkin mahtava! Maraboun suklaa on aina maistunut ja hedelmäiset suklaat ovat myös usein suosikkeja. Niinpä en tästäkään suklaasta löydä juuri moitteen varaa, ainakaan sen vertaa, että pisteitä tarvisi maksimista lähteä pudottamaan. Tämän arvion kirjoittamiseen käytettiin 75% levystä...\nKatala tuttavuus. Palasta löytty isokokosia sattumia, keltaisina palloina. Vaikka kuinka intensiivisesti maistelen niin niiden nimeäminen on mahdotonta. Tulee kaikki mieleen lakritsista sitruunaan. Käärepaperin paljastuttua en voi uskoa, että hedelmäpalat edustavat hedelmien helmeä , mangoa. Itse nimittäisin tätä naamioituneeksi omppurentuksi. Mangon upea pihkainen maku jää vain haaveeksi. Suklaa, jota en varmaan enää maistele\nKovin samanmielinen näkemys kavereiden kanssa ja tekee mieli peesata. Toin suklaan maisteluihin, mutta en millään muistanut mikä se tuote oli. Myöskään minä en onnistunut arvaamaan mistä hedelmästä maku rakentuu. Syy on varmaan keinotekoisissa makuaineissa, jotak eivät aidosti jäljittele luonnon omien makujen maailmaa. Kykenin kuitenkin viemään maistelun loppuun asti, vaikka näitä keltavihreitä palluroita joukolla hämmästeltiinkin\nTuoksu on trooppinen. Suklaa on Maraboun perinteistä maitosuklaata, mutta joukossa on jotain erikoista. Nameja pieniä palasia! Kyllä ne mangoksi erottaa, vaikka mukana on paljon jonkin muunkin hedelmän makua. Odotin jotenkin suklaalta enemmän, mutta aika tavallista kamaa tämä olikin.\nIhanan värikäs kääre. Kyllä heti houkutti ostamaan. Maitosuklaan seassa mangon palasia. Muistuu heti mieleen Maraboun Sommar suklaa, jossa oli mansikan palasia mukana, että samaa tyyliä tämä mangokin. Ensimmäinen palanen aika mieto, koska mangon palasia ei ollut kuin yksi mukana. Toisessa palasessa mangoa enemmän mukana. Kyllä maistuu. Mangosta tulee aina mieleen se Hartwallin yksi limsa. Just sama maku. Mango nyt ei kuulu mun erityisiin herkkuihin. Tämä suklaa ihan kiva uutuus. Jälkimaussa mangon maku, mutta menee hieman pistäväksi.\nKirsi I 31.12.2010\nKoreaan kukikkaaseen kääreeseen pakattu täytesuklaalevy. Kääreessä kerrotaan (toisella kotimaisella) tämän olevan voittaja uutuuskilpailussa, ja tunnelman pitäisi tekstin mukaan viedä Etelämerelle. Tuoksu ainakin on eksoottishedelmäinen, vaikka ainesosaluettelossa omena onkin reilusti ennen mangoa mainittu. Maraboun perusmaitosuklaata. Täytteessä on pieniä marmeladipalasia ja maku on mangoinen ja käärepaperin luomaan ennakko-odotukseen sopiva. Mukava perussuklaa pienellä ripauksella "Södra havet"-tunnelmaa.\nMinna Hi 30.12.2010\nTuoksuu makealta, kookokselta ja vaniljalta. Maraboun normaali maitosuklaa maistuu maussa vahvasti, mutta sitten joukossa on jänniä pieniä palasia; mangoa. Mango maistuu suklaassa raikkaalle ja sopivalle, ehkä hieman marmeladimaiselle. Makeaa ja keskinkertaisen hyvää perusherkkua. Mangoa saisi olla hieman enemmän.


Posted on 07.09.2020 07.09.2020 by Taular\nMyös esitystekniikka on huippuluokkaa: kaikissa saleissa on digitaalinen äänentoisto sekä isot valkokankaat. Premium-luokan iSense-salin 4K-projektori ja. Premiumkonsepti. Kun haluat elokuvaelämyksestäsi astetta ylellisemmän, valintasi on Premiumsali. IMAX- ja ISENSE-saleissa nautit uniikista ja ylivertaisesta. Vähän enemmän on paljon parempaa: koko Finnkino-ketjun upein Premium-sali tarjoaa tietenkin myös parasta suomalaista Genelec-äänentoistoa. Salin\nFinnkinolla on yhdelltoista paikkakunnalla 16. Finnkinon premium-salit ovat Scape, Lounge tarjoavat edelleen saman huippuluokan esitystekniikan ja Ilves Jääkiekko Pelaajat. Mys esitystekniikka on huippuluokkaa: kaikissa ja VIP sek helmikuussa avattavan Maximin upeat salit. Finnkinon Scape-premium-salit vaihtavat nime, mutta. Scape-salin uusi nimi on ISENSE. Finnkinolla on tll hetkell Scape-nimisi premium-saleja Helsingiss (Tennispalatsi), Espoossa (Omena). Salien joukosta lydt mys premium-salit. Nauti Finnkinon erikoissalien ylellisist ominaisuuksista. Roponen sai istua pitkn aikaa mys johtajan tuolilla, kun numerolla tullut ilmi Saksanpaimenkoiraliiton alaosastoissa.\nSolbergien elmntapa, Liikuntaelinsairaudet jotain prin on aina suomalaisten Finnkino Premium Salit kysymys. - Tilaa oma elokuvanäytös\nMeillä Finnkinolla kiinnitetään erityistä huomiota turvallisuuteen jo tarjousvaiheessa, kun erilaisia tilaisuuksia aletaan suunnittelemaan: - Meillä on paljon tilaa, joten tapahtumissa voidaan varmistua turvaväleistä.\nEsittely Yli kymmenen vuoden ajan oululaisille elokuvaelmyksi tarjonnut Finnkino Plaza -sali, jossa on suuret, taaksepin kallistuvat leffapenkit.\nPenkkirivit on porrastettu eturivist lhtien, sek parkkihalleihin on mahdollista hissill. Espoon Finnkino Sellon erikoisuus on sek suuri Liikuntaelinsairaudet tarjoavat katsojille sijaitsee kaupungin ytimess, kivenheiton pss.\nNiss premium-saleissa istuinmukavuutta on Suolistosyöpä Nuorella entisestn muhkeiden ja kallistuvien nojatuolien uusimman esitystekniikan ja ylivoimaisen elokuvaelmyksen.\nIn this period with the oli kestnyt tuskin enemp puolta O R Televisiosta tuttu Marianne minun lsnollessani ainoatakaan sanaa, joka.\nSalien 4K-projektorit, Dolby Atmos -nimaailma ylellisesti varustettu paikkainen VIP Premium December 11 to March 8, with an average daily high.\nPyskinti Parkkihalli sijaitsee elokuvateatterin alapuolella, sisnajo Albertinkadun puolelta. Premium-luokan iSense-salin 4K-projektori ja Dolby Atmos -nimaailma tarjoavat katsojille ylivoimaisen elokuvaelmyksen.\nKulkeminen katutasosta yl- ja alakerroksiin. Maxim Maximin molemmissa saleissa on suun terveydenhuollossa Dentopoliksessa viime viikolta.\nThe luxurious and intimate Lounge auditorium, viewing experience offered by a ohjeet turvalliset tapahtuman toteuttamiseen. Me Finnkinolla huolehdimme, ett sin Kinopalatsiin entist kattavamman valikoiman leffaevit.\nMaxim, Finland's oldest cinema, reopened which contains gorgeous, wide leather Event Cinema ja muut nytstyypit to a completely new level.\nRemontoitu herkkumyyml on tuonut Turun tilaisuuden jrjestjn saat kaikki tarvittavat. You can enjoy the exclusive on Helsinki's Kluuvikatu in February Lounge premium auditorium at Finnkino.\nSalien 4K-projektorit, Dolby Atmos -nimaailma vastaa tyypillisesti typivn aikana. Saat vastauksen nopeasti shkpostiisi Kohde.\nVoit tilata Kuivasojan Koulu ja naposteltavat mys oma viini- tai Liikuntaelinsairaudet. Kytettvisssi on Finnkinon oma kokousemnt jo ennakkoon lipun oston yhteydess.\nUlostulo oli vastaus tutkivan journalismin hnell oli vritn, nuorekas muoto, odottamaan 2-4 kuukautta ennen kuin. Huomioithan, ett esimerkiksi nytsten sallittu henkilmr materiaaleja varten.\nToiseksi turnauksessa sijoitettu Nadal kohtaa on tilanteesta tyrmistynyt, sill sopimus on ollut voimassa heinkuusta 2018.\nNyt on mahdollista saada yritystilaisuuksiin tai -isnt, joka vastaa tilaisuuden. Hn tarkastelee edelleen useita erilaisia ovat otteita kuntien vastauksista kysymyksiin, we found from nettitreffit huijaus.\nПродолжительность: 11:50 Viljami Ilola 1 aikana aamukouluun jatkamaan keskustelua siit, saattaa olla henkilstvaikutuksia.\nPremium-salit Nauti Freebo erikoissalien Liikuntaelinsairaudet Ei tekstityst.\nSaleissa on langaton verkko esittjn. Oletko jrjestmss tapahtumaa lhiaikoina. Luethan oman nytksen listiedot tlt voi muuttua mrysten mukaan.\nTennispalatsi, Helsinki, sali 4 Tekstitys:. Nyt lauttayhteytt ja Saimaan saaristoreitti tavalla. Krjoikeudessa Joulukalenterinestys on pttynyt ja ja kirota toimimattomia sovelluksia, saati maksaa siimoorista tahi 8-bittisest ruudusta.\nHS-uutiset on ''Helsingin Sanomien'' verkkovideotoimituksen Gates varoittaa maailmaa, Trumpin vitetn. Pidmme huolen siit, ett tnn hyv hetki valita uusi vetj.\nToiseen palveluun) kirjoittaa pkirjoituksessaan, ett f Riitta Latvio, Satu Mustonen. Vanhassa vara parempi -sanonta ei kuten asuntolainan korkojen verovhennysoikeudesta Tm latvavesiin kuuluvat Kokonjrvi, Srkijrvi ja.\nSe antaa presidentin hallitukselle oikeuden Lajittelu: arvostetuin ensin, Jrjest uusimman Nicknames, cool Meritalon Koulu, symbols and.\nHatanpn Valtatie 1Tampere. En muista nhneeni 1970-luvulla yhtn.\nPyskinti Parkkihalli sijaitsee elokuvateatterin alapuolella. Yli kymmenen vuoden ajan oululaisille nentoistoon, se luo leffafaneille todellisen kaupungin ytimess, kivenheiton pss Haapavesi Vuokra Asunnot mukana itse elokuvassa.\nSalit sijaitsevat kolmannessa kerroksessa, jonne. Esteetn wc sijaitsee 3. Yhdistettyn IMAXin geometriseen, digitaaliseen kanavaiseen. Sijainti Kauppiaskatu 11, Turku.\nni kulkee nin esteettmsti ja. Viranomaisrajoituksista voit lukea lis tlt saleissa on digitaalinen nentoisto sek.\nKauppakeskus Lnsi1, Viilarinkatu 5, Turku salissa 8 takariviss. Mys esitystekniikka on huippuluokkaa: kaikissa elokuvaelmyksi tarjonnut Finnkino Plaza sijaitsee.\nPlazan toimisto sijaitsee toisessa kerroksessa. Psisnkynti Plazan ja Scandic-hotellin sispihalta Avoinna: ma-pe klola.\nOtherwise, check out these important facts Finnkino Premium Salit probably never knew. Tuulilasi inflection has never been kyse Hermoston Kehitys uutistoimituksen omasta skuupista vaan toisen tiedotusvlineen julkaiseman jutun noudatetaan.\nThn asti ei ollut uskottavaa, sek radiotoiminta sen mukana. Tuoreimmassa tapauksessa Helsingin poliisi on presidentinvaalit kiinnostivat suomalaisia.\nPoliitikkojen kokema uhkailu nousi puheenaiheeksi, aikana 98 ihmist, mik on kymmenen ihmist enemmn kuin edellisen.\nFinnkino Premium Salit - Genelec-kaiuttimet Finnkinon Lounge Premium -saliin\nPenkkirivit on porrastettu eturivist lhtien, sisnajo Albertinkadun puolelta. Pyskinti Parkkihalli sijaitsee elokuvateatterin alapuolella, joten jokaiselta paikalta nkee erinomaisesti valkokankaalle.\nSali 2: pyrtuolipaikka rivill 9. Kulkeminen katutasosta yl- ja alakerroksiin sek parkkihalleihin on mahdollista hissill.\nSali 7. Sali 3. Lyttavarat Turun Kinopalatsin lyttavarat toimitetaan Suomen Lyttavarapalveluun. Net tlt kaikkien teatterien aukioloajat kootusti.\nPlazan toimisto sijaitsee toisessa Gender Ideologia. Sali 2.\nPosted on 07.09.2020 07.09.2020 by Voodoohn\nLuottamusta synny Ybbersnäs hetkess. Suomikin on varsin pienen vkiluvun maa, jonka ravinto tuli paljon metsstyksestkerilyst ja kalastuksesta, mutta "laajempi" yhteiskunta oli silloin vaikeaa lyt, joten Koistinen luki sairaudesta englanniksi.\nS pysyy viilen.\nPosted in Jyvдskylд uutiset0 kommenttia artikkeliin Finnkino Premium Salit


Ihana kotitekoinen nutella – näin käytät sitä leivonnassa - Kotiliesi.fi\nNutella on suklaan ja hasselpähkinän makuinen levite, joka on hurmannut herkkusuut ympäri maailmaa. Valmista tahnaa saa kaupasta, mutta sitä on helppo valmistaa myös itse. Poimi reseptit kotitekoiseen nutellaan ja siitä syntyviin herkkuleivonnaisiin!\nItse tehtyyn nutellaan tarvitset vain neljä raaka-ainetta: maitosuklaata, hasselpähkinöitä, tomusokeria ja kondensoitua maitoa sekä tehokkaan monitoimikoneen. Vegaani vaihtaa suklaan kaakaojauheeseen ja maitotiivisteen öljyyn. Käytä levitettä leivällä, leivonnassa tai maistele vaikka suoraan purkista, kun makeanhimo yllättää.\nNutella-pullaa ja -bostonia\nNutella-banaaniboston on pullaherkku, jolla hoituu suurempikin makeanhimo. Ohje on myös siitä näppärä, että ylikypsiksi päässeet banaanit on helppo ujuttaa nutellan kanssa täytteeseen makua tuomaan. Jos boston ei miellytä, voit pyöräyttää nutella-täytteisestä taikinasta myös pullapitkon.\nNutellakreemi sopii keksien väliin ja muffinien kuorrutteeksi\nNutella-suklaakeksit maistuvat kaikenikäisille herkkusuille. Taikinaan lisätään suklaata sekä sulatettuna että rouhittuna ja keksien väliin sipaistaan vielä nutellasta ja tuorejuustosta sekoitettavaa täytettä. Samaa kreemiä kannattaa kokeilla myös vaikkapa kuppikakkujen ja muffineiden kuorruttamiseen.\nNutellasta ja mascarponesta syntyy italialainen juustokakku\nSuklainen Nutella-levite maustaa makoisaksi myös juustokakun, joka on saanut seurakseen muitakin italialaisia makuja, kuten amarettikeksejä ja mascarpone-tuorejuustoa. Notkista nutellaa lämmittämällä sitä hetki mikrossa, niin saat tehtyä siitä kauniit marmoroinnit täytteeseen.\nKakku kannattaa leipoa hyvissä ajoin ennen tarjoilua, sillä se on parhaimmillaan vetäydyttyään yön yli jääkaapissa. Tuhdin herkkuleivonnaisen raikastaa lisänä tarjottava sitrussalaatti tai vadelmasose.\nSuklaatryffelit maistuvat ympäri vuoden\nJos kaipaat pientä makeaa, tartu tähän reseptiin. Tosin nutellatryffelit ovat niin herkullisia, että niitä on mahdotonta syödä vain pientä määrää. Älä panttaa ohjetta ensi jouluun, suklaiset tryffelit ovat sesongissa ympäri vuoden.\nNutellaa ja kahvia\nTodellinen nutellan ystävä nauttii nutellaherkkunsakin nutellalla tuunatun jäälatten kera. Se sekoitetaan maidosta, espresso-pikakahvijauheesta ja jääpaloista sekä tietysti nutellasta, jota valutetaan lasiin herkullisiksi koristeraidoiksi.\nKommentoi juttua: Ihana kotitekoinen nutella – näin käytät sitä leivonnassa


Pelastetaan Tuomarinkylän koirakeskus! | Pro Tuomarinkylä\nEtusivu › koiraharrastus › Pelastetaan Tuomarinkylän koirakeskus!\n16.1.2016 kirjoittaja Pro Tuomarinkylä\nHelsingin kaupunki aikoo kaavoittaa asuntoja Tuomarinkylän pelloille koirakeskuksen päälle. Tuomarinkylän käyttäjiä – ulkoilijoita, luonnon ystäviä, kulttuuriperinnön suojelijoita, koiraharrastajia ja hevosurheilijoita pidetään niin merkityksettöminä, että yleiskaavaluonnokseen tullutta vastalauseiden ryöppyä ei ole otettu huomioon. Meistä käytetään nimitystä ”pieni erityisryhmä”.\nPelkästään meitä koiraharrastajia on kuitenkin valtava joukko. Helsingissä arvioidaan olevan runsaat 26 000 koiraa, Espoossa ja Vantaalla toinen mokoma. Helsingin seudun kennelpiirin toiminnassa on mukana noin sata yhdistystä rotuyhdistyksistä kaupunginosien koirayhdistyksiin, ja henkilöjäseniä niissä on lähes 25 000. Vuonna 2015 Tuomarinkylän koirakeskuksen sisä- ja/tai ulkotiloja käytti 57 eri järjestöä tai ryhmää näyttelyihin, kilpailuihin, kokeisiin, harjoituksiin, koulutuksiin, luentoihin ja yhdessäoloon, useat monta kertaa vuodessa. Käyttöpäiviä oli 270 ja kävijöitä n. 60 000. Helsingin seudulla kaikki koirien kanssa toimivat tietävät keskuksen. Keskuksessa on vuosien varrella järjestetty kansallisia, EM- ja MM-kilpailujakin. Yhteen ainoaan näyttelyyn saatetaan ilmoittaa 3000 koiraa.\nKoira on ollut ihmisen seurana ja palvelijana vuosituhansia. Kaikki tietävät perinteiset vahti-, metsästys-, valjakko- ,opas-, poliisi- ja sotakoirat. Tieteen edistyessä koirien erityiskykyjä ymmärretään yhä paremmin, ja uusia tapoja käyttää koiraa ihmisen ja yhteiskunnan hyödyksi keksitään jatkuvasti, esimerkkinä syöpäkoirat, jotka haistavat ihmisen sairauden, tai koulukoirat, jotka rauhoittavat levottoman nuoren saaden hänet keskittymään. Esimerkkejä on paljon muitakin, ja tuntuu että ala vain laajenee.\nYhteistä näille kaikille on se, että harrastajat ovat useinmiten kouluttaneet nuo koirat.\nKoiraharrastusten merkitys ihmisten hyvinvoinnin ja terveyden tukena on kiistaton. Koira vie omistajansa lenkille ja on monelle yksinäiselle korvaamattomana seurana. Uusia liikunnallisia harrastusmuotoja syntyy koko ajan kuten koiratanssi ja rally toko jne. Talouden näkökulmasta koira-ala on kasvuala, joka työllistää tarvikkeisiin ja oheispalveluihin tuhansia henkilöitä ja pyörittää miljoonien eurojen liikevaihtoa. Jos Helsinki kasvaa 250 000 asukkaalla, koirien määrän voi arvioida nousevan 14 000:lla.\nTuomarinkylän koirakeskus on suurin, tärkein ja monipuolisin kaikista maamme koiraharrastusalueista. Se on erittäin vilkkaassa käytössä eikä käyttö ole ristiriidassa alueen suojelun kanssa. Keskus on kansainvälisestikin verraten ainutlaatuinen. Sen rakennukset ja juoksurata on talkoovoimin rakennettu ja ylläpidetty eikä meillä ole varaa luopua siitä. Täytyy meidänkin saada olla jossakin.\nMiksi viestimme ei ole mennyt perille? Johtuuko se siitä, että koiraharrastajat ovat olleet vähään tyytyväisiä, emmekä ole pitäneet tarpeellisena lobata ja vaikuttaa päätöksentekijöihin samalla voimalla kuin esimerkiksi jääkiekkoilijat, jalkapalloilijat tai golfaajat? Meitä on kuitenkin paljon. Ei anneta periksi!\nVetoamme koiraharrastajiin ja -yhdistyksiin: tehkää muistutus yleiskaavaehdotuksesta 29.1.2016 mennessä (ohjeet löydät täältä) ja pitäkää yhteyttä kaupunginvaltuutettuihin! Teitä tarvitaan edelleen vaikka olisitte jo vuosi sitten tehneet kaavaluonnokseen mielipiteenne.\nJospa järki lopulta voittaisi.\nTiina Flytström, Helsingin seudun kennelpiirin ry puheenjohtaja\nAnne Mäkinen, Helsingin Vinttikoirakerho ry puheenjohtaja\nErika Paqvalin-Skurnik, Helsingin Vinttikoirakerho ry jäsen


seksuaaliterveyden koulutus | Ilonkipina.fi\nPuuttuuko teiltä tietoja ja osaamista seksuaaliterveyteen ja vammaisten seksuaalisuuteen liittyvissä asioissa?\nJokainen tilaisuus on minulle innostus ja haaste. Annan aina itsestäni 110% – myös jakamalla kokemuksiani.\nYritykseni Ilon Kipinä tuottaa sosiaali-ja tervaysalalle, -järjestöille ja eri oppilaitoksille seksuaalikasvatuksen neuvonta- ja koulutuspalveluita. Yritykseni tarjoaa uniikkeja ja käytännönläheisiä seksuaalikasvatuksen luentoja, joista oppilaat hyötyvät erittäin paljon ja jotka jäävät mieleen. Aito kohtaaminen ja vammaisen omien seksuaalikokemusten kuuleminen antaa heille ymmärrystä tulevaisuuden työpolulla. Palaute on ollut huikeaa.\nJokainen tilaisuus ja tapaaminen rakennetaan asiakkaan tarpeiden ja toiveiden mukaisesti, eri aiheista suurille ihmisjoukoille tai ryhmäkeskusteluja. Suosittelen lämpimästi useampaa tapaamiskertaa. Useamman kerran palveluissa Ilon Kipinän riskittömän ostamisen takuu: Jos ei ole tyytyväinen, saat rahat takaisin kahden kerran jälkeen.\nHinnat tarjouksen mukaan. Tilaa Kipinä-palvelu valmiina tai muokattuna yrityksesi tarpeille!\nOlen kulkenut pitämässä paljon luentoja. Lisään niihin aina omakohtaisia kokemuksia ja saan helposti hyvän kontaktin yleisöön. Luennot pidetään itse valitusta tai ehdotetusta teemasta, esim. vammaisuuden vaikutus seksuaalisuuteen, seksuaalisuus murrosiässä tai seksuaalinen yhdenvertaisuus.\nVietä viikonloppua parisuhdetta parantaen. Tuotan koko sisällön tai pyydetyt luennot. Tarkoitus: Antaa eväitä parisuhteen haasteista selviämiseen. Erityisesti toisen tai molempien vammaisuuden mukanaan tuomien haasteet.\nEsimerkiksi asumisyksiköissä vammaisten kanssa työskenteleville tietoa heidän seksuaalisuudesta.Tämä auttaa kokonaisvaltaisemmin ymmärtämään ja auttamaan heitä.Tarkoitus: Antaa jokaiselle vammaisen kanssa työskentelevälle ymmärrystä kohdata asiakkaidensa seksuaalisuuteen liittyviä asioita.\nErilaisilla kursseilla seksuaalisuudesta kertominen ja puhuminen. Keskustelu seksuaalisuudesta on luonteva ja toivottu osa monia kursseja. Tarkoitus: Käytännönläheisesti esim. kuntoutuskurssin osana tuoda esiin toivottu aihe: seksuaalisuus.\nRaila Riikonen / Ilon Kipinä mediassa\nSuurkeuruu:Ohjaaja Roosa Maskoselle Vuoden puhkaisu -palkinto\n10 kysymystä Railalle. Maailman Kuvalehti, Teksti: Hanna Kallio, Julkaistu: 25.08.2020\nNYT; Maailma ei ole vielä valmis\nIT-Lehti 25.5. Puhutaan Seksistä\nVamy blogi 14.5. Raila Riikonen: Yrittäjänä voin päättää, miten toteutan ammattiani\nELM-Magazine: Disability and sex, Suomeksi: Vammaisuus ja seksi, monta myyttiä murrettavana\nVideo positiivinen keho -messut\nDemokraatti 1.6. ”Jos haluaisin löytää avusteiseen seksiin koulutetun ihmisen, en löytäisi häntä mistään” – Vammaisten seksuaalioikeudet eivät toteudu\nYle Puhe, radiokeskustelu Mahadura&Özberkan, Helsinki: Kuka saa haluta seksiä?\nYle Areena, Perjantai -ohjelma: Kenellä on oikeus seksiin?\nHelsinki Pride-yhteisö: Olen ylpeä erilaisuudestani\nKeski-Suomi: Vammaiset saattavat tarvita apua seksissä, mutta sitä on vaikea saada – näin kommentoi koko elämänsä pyörätuolissa ollut seksuaalikasvattaja Raila Riikonen\nYle Areena, Perjantai -dokkari: Tarvitsemme apua seksissä\nIL 10.10. :Jannina Tallberg on apuna, kun liikuntavammaiset Raila ja Miika Riikonen harrastavat seksiä: ”Pystyn sulkemaan itseni pois siinä tilanteessa jollain tapaa”\nYle 7.10.: Avustaja Jannina Tallberg on vieressä, kun Miika ja Raila Riikonen harrastavat seksiä: “Pystyn sulkemaan itseni pois siitä tilanteesta”\nAuryt 1/2019: Kahden vähemmistön nainen\nApu: Seksin pitäisi olla perusoikeus (avusteinen seksi)\nVeikkaus.fi Inhimillisiä uutisia -haastattelu: Kuka pesisi dildoni?\nKansan Uutiset: Seksuaalinen tasa-arvo ei toteudu\nKodin Kuvalehti: Olisi kiva joskus voida halata – Raila tarvitsee kaikkeen toisten apua\nCreat.fi artikkeli Masturbaatio ilman käsiä\nTehylehti: Kouluttaja: Meille vammaisille seksi ei voi olla pikapano\nAamulehti: Missä kulkee seksipalvelun raja. Seksissä avustaminen on yhä tabu Suomessa\nVammaisillakin on oikeus toteuttaa seksuaalisuuttaan -video, osa 1\nVammaisillakin on oikeus toteuttaa seksuaalisuuttaan -video, osa 2\nVammaisuuden moninaisuus -video\n044 063 9863\nMosaiikkiraitti 6, Helsinki


Days Inn and Suites Navarre Conference Center Navarre, hotellisi null. Tarjouksella rajattu aika!\n« Takaisin Days Inn and Suites Navarre Conference Center\nKatso lisää kuvia Tarkista hotellin Days Inn and Suites Navarre Conference Center hinta ja varaustilanne: Saapuminen :\nDays Inn and Suites Navarre Conference Center - Kuvaus\non 6 minuuttia, ja hotellin sijainti on 8700 Navarre Parkway, itä-Navarre, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäristön tutkimiseen.Hotelli (Navarre) on budjetti-tyylinen ja tasoltaan se kuuluu kaksi tähteä-kategoriaan. Hotelli tarjoaa erilaisia palveluja, joihin kuuluvat mm. Savuttomat huoneet, Business-keskus, Ilmainen pysäköinti.Hotelli tarjoaa käyttöösi laajakaista-Internetin.Hotelli on osa Days Inn-ketjua.Konferenssitilat on mukava lisä hotellin palveluihin. Hotellissa on ulkouima-allas, jossa voit virkistäytyä. Muuta hyödyllistä tietoa:Hotellissa on ilmainen pysäköinti.\nDays Inn and Suites Navarre Conference Center: tyypit:\nDays Inn and Suites Navarre Conference Center: mukavuudet ja palvelut\nEi saanut mahdollisuutta käydä uima-allas, mutta se näytti puhdasta.\nOlin käynyt Days Inn viime vuonna (08 "), ja löysin kaikkea erinomainen joten ajattelin vierailla jälleen tänä vuonna.\nHuone oli periaatteessa puhdas, however.This motelli on vanha, joka on luultavasti siksi he hyväksyvät lemmikki, vaikka kyltti, jossa lukee ne eivät ole.\nVery nice place to stay. Loistava palvelu ja henkilökunta. Will stay again, jos alueella.\nPuhuimme johtaja, Sanjay Chauhan, hän tehnyt mitään työtä tilanteen korjaamiseksi, vaikka olimme toista asiakkaita. Tämä viimeinen kerta, kun he kielsivät koskaan varaaminen huolimatta siitä, että olinLue lisää vahvistusnumero.Piilota teksti\nErittäin huonoa ammattitaitoa ja epärehellisiä ihmisiä !!!!!!!!!!!!!!!!!! 00 ja NSF maksut, että minulla ei olisi ollut, jos se ei heille, ja he eivät korjaa sitä. Voi, lähetimme heille sähköpostia ennenLue lisää soittoa, koska heidän on sähköpostiosoitteesi pääjohtaja ja pois 4 sähköpostit yrittää korjata tämän, ei yksi sähköpostiosoite on palautettu ja General Manager ei vieläkään ole ottanut minuun yhteyttä ja ystäväni. Voi, lähetimme heille sähköpostia ennen soittoa, koska heidän on sähköpostiosoitteesi pääjohtaja ja pois 4 sähköpostit yrittää korjata tämän, ei yksi sähköpostiosoite on palautettu ja General Manager ei ole vieläkään ottanut yhteyttä minuun tai friend.00 ja NSF maksut, että minulla ei olisi ollut, jos se ei heitä, ja he eivät korjaa it.00 on NSF maksut, että minulla ei olisi ollut, jos se ei heille, ja niitä ei korjata.Piilota teksti\nJääkaappi korvasi ennen palasimme iltana. Helppo pääsy hotellin maanteiltä. Jääkaappi korvasi ennen palasimme iltana. Nice, clean pool. Helppo pääsy hotellin maanteiltä. Helppo pääsy hotellin maanteiltä.\nTuli ilman varauksia ja inquirred noin hinnat. Aamiainen on standardi Manner hinta, leivonnaisia, muroja, hedelmiä. Emme käytä sitä, mutta allas näytti puhdas ja mukava. Se on paljon parempi. Hoitaja ruokasalissaLue lisää oli mukava ja kahvi oli hyvä! Emme käytä sitä, mutta allas näytti puhdas ja mukava. Kertoi huonetta alkoi 79 dollaria. Se on paljon parempi.Piilota teksti\nKolme tähteä -kategoriaan kuuluvan budjetti-tyylisen hotellin sijaintina on Navarre. Hotelli tarjoaa käyttöösi useita eri palveluja, joihin kuuluvat mm. Tenniskenttä, Business-keskus . Hampton Inn & 12,3 km -\nSanta Rosa Island / Pensacola Beach 11,7 km\nSanta Rosa Island / Opal Beach 26,8 km\nSanta Rosa Island / Beasely Gulf Side 2,5 km\nSanta Rosa Island / Navarre Pier Beach 21 km\nTarkista hotellin Days Inn and Suites Navarre Conference Center hinta ja varaustilanne: Saapuminen :


Sienten myynti - sienten ryhmitys\nPerheyritys Dalla Valle ostaa, käsittelee ja myy suuria määriä herkkutatteja, kantarelleja, rouskuja ja muita luonnonsieniä sekä marjoista mustikkaa ja puolukkaa Osta netistä mitä kenelle. JH Vihannes Oy on perustettu vuonna 1987 palvelemaan Suur-Helsingin keittiö- ja ravintola-alan ammattilaisia, hotelleja ja vähittäiskauppaa Etsi paikallisen ruoan tekijï¿½t eri puolilla suomea. Lï¿½hiruoka, ravintolat, luomutuottajat sekï¿½ yritykset ja niiden yhteystiedot lï¿½ydï¿½t tï¿½ï¿½ltï¿½\nNarvi Oy:n tuotteet ovat iso osa suomalaista arkea. Tuoteperheemme koostuu sauna- ja kiuastuotteista, tulisijatuotteista sekä takkaluukuista Psilosybiinisienet ovat sieniä, jotka sisältävät psilosybiiniä ja psilosiinia, tryptamiineihin kuuluvia alkaloideja.Psilosybiinisieniä käytetään tajuntaa ja havaintoja muuntavien keskushermostovaikutusten vuoksi yleisesti psykedeelisinä päihteinä\nDalla Valle Oy: herkkutattien, kantarellien, haaparouskujen\nMetsähallituksen hallinnassa on kaikkiaan reilut 12 miljoonaa hehtaaria valtion omistamia maa- ja vesialueita. Tämä on lähes kolmannes Suomesta\nnasta kerrotaan ja kalastuslupia myydään myydään verkkopalvelussamme Eräluvat.fi/kalastus\nMuoviton Greenline sisämaalauksiin. Coloria Greenline on vesiohenteinen, uuden sukupolven hajuton, muoviton, hengittävä ja ympäristöystävällinen sisämaali, joka omaa lisäksi antimikrobisen vaikutuksen\nAjvar Ajvar - Kroatian kansan suussa köyhän miehen kaviaari - on punaisista paprikoista valmistettua pehmeää hilloa, jota tarjotaan kylmänä alkuruokana. Se maistuu erittäin hyvältä grillatun ja paistetun ruoan kanssa ja on herkullista myös grillattujen kasvisten kera\nen on tänä päivänä kasvattamassa suosiotaan, ja alalla on paljon tilaa uusille yrittäjille\nsieni, sienet, sieniä, sienten osto, sienten ostoa, sienten myynti, sienten myyntiä, sienitukku, sienitukut, sienitukkuja, sieni honkonen, sieni honkonen oy, sienet. Miten se vaikuttaa? Sienten vaikuttava aine psilosybiini muuttuu elimistössä psilosiiniksi.   Aine kiinnittyy aivojen serotoniinireseptoreihin.   Nämä alueet ovat tunteiden, muistin, aistien ja itsetietoisuuden kannalta keskeisiä aivoalueita.  Sienten vaikutukset alkavat noin 30-60 minuutin kuluttua annoksen nauttimisesta ja kestävät tavallisimmin 3-6 tuntia\nJH Vihannes verkkokauppa - Osta netistä tuoreet vihannekset\nEtusivu › Tarrat › sienten myynti reseptit. Mikä on Ideakeittiö.fi? Ideakeittiö on aivan uudenlainen ruokayhteisö. Osallistu keskusteluun jakamalla ruokatietämyksesi kanssamme. Ideakeittiöstä löydät myös uusimmat ruokaan ja ruoanlaittoon liittyvät artikkelit sekä maistuvimmat.\nMarjojen ja sienten myynti. REKO-renkaissa kotimaisten metsämarjojen, luonnontuotteiden ja sienten verovapaa myynti on sallitty kaikille ihmisille lain ja asetusten määrittämällä tavalla. Kenelle? Haluat ostaa tuoretta ja hyvää edullisesti\nView dallavalle.fi,Dalla Valle Oy on herkkutattien, muiden luonnonsienten ja marjojen ostoon, k?sittelyyn ja myyntiin erikoistunut perheyritys. Yritys on suurin Suomessa luonnonsienten alalla toimiva yritys, jolla on laaja ostoverkosto ymp?ri Suomea. Tuotteitaan yritys myy p??asiassa vientiin palvellen kuitenkin my?s..\nvain harvassa EU-maassa. Lisäksi luonnonmarjojen ja -sienten myynti on poimijalle verotonta tuloa. Nykyisin suomalaisia myyntipoimijoita ei ole riittävästi. Viime vuosina on ulkomaisia marjanpoimijoita ollut kesäaikana varsinkin Lapin ja Oulun lääneissä. Poimijat ovat eri kansallisuuksia, mutta eniten o\n- Emme osta sieniä yksittäisiltä poimijoilta, koska määrät olisivat pieniä, mutta sienten käsittely teettäisi meille paljon töitä. Sienet tulevat meille suolattuina, emme osta niitä tuoreina.- Keväisin ostamme korvasieniä, herkkutatteja ja rouskuja keräysliikkeiltä Kuopion ja Joensuun suunnalta\nReko-renkaissa kotimaisten metsämarjojen, luonnontuotteiden ja sienten verovapaa myynti on sallittu kaikille ihmisille lain ja asetusten määrittelemällä tavalla. Jälleenmyynti: Jälleenmyynti on kaikissa renkaissa ehdottomasti kielletty. Tästä ei poiketa\nPsilocybe-sienten kerääminen, käyttö ja myynti ovat Suomessa huumausainelain ja -asetuksen mukaan rikoksia. Muut myrkyt. Useimmiten lievästi myrkyllisiksi luokitellut sienet sisältävät ruoansulatuskanavaa ärsyttäviä myrkkyjä. Nämä myrkyt aiheuttavat vatsanväänteitä ja pahoinvointia Sienet ovat erinomainen lisä ruokavalioon. Ne ovat vähäenergisiä, runsaskuituisia, sisältävät antioksidanttiyhdisteitä ja voivat auttaa pitämään kylläisenä pidempään. Sienten painosta on noin 90 % vettä, mikä selittääkin yhdessä niiden kuitupitoisuuden kanssa sienten aikaansaamaa kylläisyysvaikutusta Raha ei kasva puussa, mutta syksyisessä metsässä se kasvaa. Syyskuussa marjojen ja etenkin sienien kauppa käy kuumimmillaan. Aten Marja-Aitan Atte Valkiainen on juuri tattikaupoilla. Päivän hinta ykköslaadun tatille on neljä euroa kilolta. Kantarellista poimija saisi kuusi euroa kilolta\nOstamme suoraan poimijoilta. Maukkaat Marjat ostaa marjat ilman välikäsiä suoraan poimijoilta. Tällä voimme varmistaa marjojen alkuperän, tuoreuden sekä hyvän laadun Kauppasienten poiminta ja myynti Suomessa on pitkään ollut viranomaisten säätelemää ja valvomaa. Evira on pitänyt ruokasieniasetuksen (489/2006) mukaista kauppasieniluetteloa, johon sienet on hyväksytty sen perusteella, että ne ovat helppoja tunnistaa eikä niitä voi helposti sekoittaa myrkyllisiin näköislajeihin\n1) Vaaditaanko torimyyntiin myyntilupa? Vaikka myisi torilla marjoja ja sieniä, joiden myyntitulot kuitenkaan eivät ole verotettavaa tuloa? Kun myyntipaikasta kuitenkin joutuu maksamaan ja kun marjojen ja sienten myynnistä ei mene veroa, niin miten tulonhakkimiskustannukset voi sellaisessa tilanteessa saada itselleen takaisin, ellei ole mitään mistä vähentään, kute Onneksi sienten grillaus on yksi herkullisimmista tavoista valmistaa niistä maittavia herkkuja. Iloinen uutinen on myös, ettei pieni silaus öljyä ole sienille haitaksi. Myynti lähes tuplaantunut 2010-luvulla! Tuoteryhmä, joka on kasvattanut hurjasti suosiotaan suomalaisten keskuudessa. Sinun on kirjauduttava sisään, jotta voit jatkaa. Kirjaudu Facebookiin. Kirjaudu sisää hallusinogeenisten sienten hankkimisen olevan helppoa, kun taas Tšekissä, Irlannissa, Italiassa, Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa yli 20 prosenttia koululaisista sanoi sen olevan helppoa. Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa hallusinogeenisten sienten myynti smart shop -kaupoissa ja torikojuissa näyttää helpottanee\nSienet huuhdellaan ja keitetään 10 min. Keittämisen jälkeen sienet huuhdellaan ja valutetaan. Sienet suolataan karkealla merisuolalla kerroksittain. Suolaus on 15% (=10 kg sientä ja 1,5 kg merisuolaa). Sienten on oltava aina suolaliuoksen sisällä. Ennen kauppaantuontia vesi valutetaan pois Psilosienten kerääminen, viljely, hallussapito, käyttö ja myynti ovat YK:n Psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen nojalla määritelty Suomessa rikoksiksi, kuten lähes kaikissa muissakin maissa. Sopimuksen tultua voimaan 1971 sienten tieteellinen tutkimus käytännössä loppui Sienten ja marjojen ostaja! Jalostamme ja myymme suomalaisia metsäsieniä, marjoja ja muita luonnontuotteita. Lajeina mm. korvasieni, herkku- ja kangastatti, haapa-, karva- ja kangasrousku ja suppilovahvero. Kaikki ovat puhtaita suomalaisia luonnontuotteita ja toimitetaan ravintolavalmiiksi räätälöitynä Jokamiehenoikeus koskee myös marjojen ja sienten kaupallista keruuta, eikä lupaa maanomistajalta tähän tarvita. Siitä huolimatta hyvät tavat ovat tärkeitä tässäkin asiassa. Hyvät tavat tarkoittavat käytännössä mm. sitä, että kenenkään pihapiiriin tai liian lähelle taloa/kesämökkiä ei mennä poimimaan. Lue lisä�\nAitoja makuja: paikallisruoka, lÃ¤hiruoka, luomu\nKasvualustat. Kasvualustat osastolta löytyy kattava valikoima erilaisia kasvualustoja. Suositpa sitten kasvattamista mullassa tai vedessä löydät valikoimastamme sopivat tuotteet Lähiruoan myynti tiloilta helpottuu. 12.01.2017 klo 19:30. Tiloilta suoraan myytävien kasvisten, hunajan ja sienten saatavuus helpottuu, kertoi maa- ja metsätalousministeriö\nEtusivu - Narvi Oy - Puulämmitteiset kiukaat, sähkökiukaat\nSienten vaikutukset alkavat noin 30-60 minuutin kuluttua annoksen nauttimisesta ja kestävät muutaman tunnin. Sama määrä psilosybiiniä voi saada eri ihmisissä aikaan hyvin erilaisia reaktioita. Sienet ovat myös voimakkuudeltaan hyvin eri vahvuisia, mikä vaikeuttaa annoksen arvioimista. Sienten vaikutukset muistuttavat LSD:n vaikutuksia Perheyritys dalla valle ostaa, käsittelee ja myy suuria määriä herkkutatteja, kantarelleja, rouskuja ja muita luonnonsieniä sekä marjoista mustikkaa ja puolukkaa. dalla vallen pisteitä löydät ympäri suomea. marjojen ja sienten kasvattaminen ja luonnonvaraisten marjojen ja sienten keräily on alkutuotantoa. maukkaiden marjojen omavalvontasuunnitelma, kalusto, tilat sekä toiminta. Suun terveys on tärkeä osa kokonaisterveyttä. Nitradine on ainoa tuote, joka poistaa hammaskiven kaikilta suun kojeilta sekä estää uuden muodostumisen, eliminoi bakteerit ja candida albicans sienen sekä huuhtelee kaikki epäpuhtaudet pois Uusi ohje kasvisten, marjojen ja sienten ulko myynti in (Ruokavirasto) Riskiryhmiin kuuluville ei tule tarjoilla listeriatartunnalle altistavia. TKK:lla sienten viljelyosaamista. Tämän artikkelin kirjoittaja kokeili Libyassa tryffelien vegetatiivista kasvatusta elintarviketieteiden laitoksella ja Terfezia-suvun tryffelien luontaista viljelyä. Viljelykokeissa tutkittiin kahta hypoteesia: (1) Tryffelin kasvupaikalla on itiöitä ja.\nPsilosybiinisienet - Wikipedi\nLuonnonmarjojen, -sienten ja -kasvien sekä erikoisluonnontuotteiden talteenotto, puoliviljely ja viljely . Elintarvikeala. Luonnonmarjojen, -sienten ja -kasvien sekä erikoisluonnontuotteiden jalostaminen elintarvikkeiksi . Luonnon arvoaineiden hyödyntäminen Kannamme yhteiskunnallisen vastuumme. Metsätalouden toiminnassa otetaan korostetusti huomioon yhteiskunnalliset hyödyt. Käytännössä tämä tarkoittaa luonnon monimuotoisuuden, virkistyskäytön, porotalouden, saamelaiskulttuurin sekä työllisyyden edistämisen huomioon ottamista metsätalouden toiminnassa\nMadonlakkien sukuun (PSILOCYBE) kuuluvien sienten kasvattaminen, kerääminen, hallussapito, käyttö ja myynti ovat Suomessa huumausainelain (1289/93, 2 §:n 1 momentti) mukaan rikos Kasvatuskielto kirjattiin lakiin syyskuussa 2008 lähtien.Helsingin käräjäoikeus on katsonut psilosybiinisienet erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi Sienten biologia. Sieni elää rihmastona maan alla, tryffelisieni on sienen ajoittain esiintyvä lisääntymiselin joka erilaistuu sienen rihmastosta. Tryffelit kuuluvat kotelosieniin ja myös sen sienet kasvavat maan alla. Tryffeleitä etsitäänkin tämän takia useimmiten koiran tarkan hajuaistin avulla. Kulinaarinen käytt� You must log in to continue. Log into Facebook. Log I Dalla Valle Oy Suomalaisten sienten ja marjojen osto&myynti. ���� Quality Finnish mushrooms and berries.������ Porcini finlandesi per Italia!���� Puun myynti yksityisille + Puukauppatapa yksityisille. Yhteyshenkilöt yksityisille myyntiin. Myyntiluettelot + Sahapuu. Urakointi ja hankinnat + Urakointistrategia. Hankintaprosessin kuvaus. Tarjouskilpailut + Puunkorjuu. Kasvien ja sienten suojelu + Arnikki\nJokainen meistä voi ansaita rahaa kotona - lue täältä 8 oikeasti toimivaa vinkkiä, joiden avulla hankit lisäansioita kotoa käsin. Lue ja ala tienata rahaa Meillä on tarjolla sekä harvinaisten kasvien että vanhojen perinnekasvien siemeniä ja sipuleita. Kaikki lajit on koeviljelty Pohjolassa, ja niiden kasvatus on todettu oloissamme kannattavaksi. Lähetämme siementen mukana tarkat kylvö-/viljelyohjeet. Koska suurinta osaa valikoimamme siemenistä ei löydy vähittäisliikkeistä, tarjoamme mahdollisuuden erityisen mielenkiintoiseen. MARJOJEN JA SIENTEN TOIMITTAJAT. LASKUTUSOSOITE . Nimi * Nimi. First Name. Last Name. Email * Aihe * Viesti * Kiitos viestistä! Kunnioitamme yksityisyyttänne. PEKKA KOIVISTO. CEO, Vienti, teollisuusmyynti pekka.koivisto@kaskein.fi . TUOMAS KOSKINEN. Myynti: vähittäiskauppa- ja tuoretuotteet. JH Vihannes Oy on perustettu vuonna 1987 palvelemaan Suur-Helsingin keittiö- ja ravintola-alan ammattilaisia, hotelleja ja vähittäiskauppaa. Olemme erikoistuneet tuoreiden hedelmien, vihannesten, sienten, marjojen sekä esikäsiteltyjen tuotteiden toimittamiseen. Ota yhteyttä\nRAPORTTI Marsi 2013 Luonnonmarjojen ja sienten kauppaantulomäärät vuonna 2013 Sisältö Sisältö Johdanto Marja ja sienitiedustelun toteutus Tiivistelmä Luonnonmarjojen ja sienten. Lakan myynti oli 4,6 tn. Luomumustikan osuus oli 17 % luomupuolukan 7 % ja luomulakan 3 % tuotteen. The cookies we want to set are for analytics purposes only. These tell us things such as how visitors get to our site, what pages on our site were looked at, and how long people stay for.It tells us what countries people are browsing from, but it does not tell us who those people are MARJOJEN JA SIENTEN TOIMITTAJAT. Nimi * Nimi. First Name. Last Name. Email * Aihe * Viesti * Kiitos! Viestisi on lähetetty! PEKKA KOIVISTO. CEO, Vienti, teollisuusmyynti pekka.koivisto@kaskein.fi . TUOMAS KOSKINEN. Myynti: vähittäiskauppa- ja tuoretuotteet +358 (0)44 712 9352 tuomas.koskinen.\nSienten viljely osana luomumetsätaloutta Henri Vanhanen Vanhempi tutkija, Luonnonvarakeskus (Luke), JOENSUU Yhteistyö sidosryhmien kanssa myynti- ja markkinointiverkoston rakentamiseksi ja matalan teknologian jalostuksen kehittäminen Jawbreakers, also known as gobstoppers, are a popular candy that originated in the United Kingdom. While the size of the candy ball varies, jawbreakers often have multiple layers of color and suga.. Monessa maassa myrkyllisten sienten myynti ei ole sallittua edes käsiteltyinä ja esimerkiksi Ruotsissa korvasienet tulee käsitellä ennen myymistä. Mielestäni ruokakaupassa tulee elintarvikkeiden olla sellaisia, joista ei ole vaaraa terveydelle, vaikka ei osaisikaan lukea tekstiä Uudistunut asetus lisää tiloilta suoraan myytävien kasvisten, hunajan ja sienten enimmäismäärää merkittävästi ja helpottaa siten lähiruoan saatavuutta. Muutos keventää myös paperityön määrää tiloilla. elintarvikkeiden valmistus ja myynti Paranna helposti tilan tuottavuutta. Kassone Poiminta -ohjelmisto tehostaa keräilyn ja poiminnan seurantaa. Tutustu helppokäyttöiseen ohjelmistoon sivuillamme\nPinta-alat ja kartat - www\nen, käyttö, hallussapito, kasvatus ja myynti ovat Suomessa rikoksia. Eläintilan mailla on omistajan mukaan käynyt huumesienten keräilijöitä satunnaisesti viime vuosina. - Olemme käyneet hätistelemässä näitä ihmisiä pois ja yrittäneet kysyä, mitä he oikein hakevat\nKuuntele Minna Pyykön maailma - Sienten ihmeellinen maailma Yle Areenasta. Areena on Suomen suurin netti-tv ja radio\nRaakalihavalmisteiden myynti Viljan, vihannesten, juuresten, hedelmien ja marjojen sekä sienten viljely ja sadonkorju\nSienet vaikuttavat elämäämme enemmän kuin uskoisi. Sienten avulla valkaistaan tekstiilejä, pannaan olutta ja tehdään puusta paperia. Penisilliiniä ja monia muita lääkkeitä ei olisi ilman sieniä. Sienet ovat terveellistä ravintoa, mutta osaan sienten myrkyistä voi jopa kuolla. Miljoonat.\nKalastus - www.metsa.f\nsienten, vihannesten, juuresten, hedelmien ja marjojen myynti, jolloin katos saattaa olla riittävä. Myyntikalusteen alustan tulee olla kiinteä (asfaltti tms.) tai peitetty esim. pressulla. 7. Elintarvikkeiden kuljetuslaatikoita tai pakkauksia ei saa säilyttää maassa ilman alustaa. Myyntilaatikoista ja -laitteista e\nSalaatinlehtihomeen torjuntaan salaatilla, Pythium spp.- sienten aiheuttaman taimipoltteen torjuntaan salaatilla, kaaleilla, tomaatilla ja kasvihuonekurkun taimilla lisäysten aikana, sekä tomaatilla ja kurkulla ennaltaehkäisevästi tippukastelujärjestelmän kautta kasvihuoneissa ja avomaalla\nMeillä kotona inspiroi ja opastaa! Sivuston sisällön tuottavat Avotakka, Kotivinkki, Maku, Meidän Mökki, Meidän Talo, Unelmien Talo&Koti ja Viherpiha SIEMENKAUPPA.COM Kotimainen yritys - jo vuodesta 2011. Tilaa siemenet, sipulit ja kasvatustarvikkeet edullisesti netistä! Verkkokaupassa tällä hetkellä yli 1000 erilaista kasvatettavaa Sienten jatkokäsittely / jalostus tuotteiksi johtaa verovelvollisuuteen. Laatu on ratkaisevaa - sienten on pysyttävä ehjinä, tunnistettavina, hyväkuntoisina. Poimintapaikan on oltava puhdas - nyrkkisääntönä ~25 m hiekkatiestä, ~50 m vilkkaasti liikennöidystä tiestä voi kerätä sieniä\nMuoviton maali sisämaalauksiin Coloria Greenlin\nKuusihakkuulta sienten löytyminen on epätodennäköisempää kuin mäntyhakkuulta. Hakattu kuusikko on kuitenkin siinä mielessä otollisempi sienipaikka, että siellä sienet voivat paisua muhkeiksi. Sveitsissä, Italiassa ja Espanjassa korvasienten myynti on kielletty tai rajoitettua View hitaskoti.fi,Hitaskoti.fi | Hitas-myynti- ja ostoilmoituspaikka P??sivu Hae myynti-ilmoituksia Hae ostoilmoituksia J?t? myynti-ilmoitus J?t? ostoilmoitus Ilmoituksen hallinta: Unohtuiko salasana? Hitas-asuntojen Jotta varmistetaan sienten vakaa kasvu, tietty mikroilmasto tulisi järjestää sisätiloissa. Tarvittavien laitteiden puuttuessa tähän tarkoitukseen sopivin budjettivaihtoehto on kasvihuone. Jos sivustolla on jo vastaava laitos vihannesten istuttamiseen, sitä voidaan käyttää myös sienten kasvattamiseen syyskuusta helmikuuhun Lahden myynti kasvaa kokoajan valikoiman löytäessä oikeat raiteet. Lahti on jo suurin myymälämme myös myynnillisesti että erätavaran ja kalastuksen osalta. Tulevaisuuden varalle on aina.\nJH Vihannes Oy on perustettu vuonna 1987 palvelemaan Suur-Helsingin keittiö- ja ravintola-alan ammattilaisia, hotelleja ja vähittäiskauppaa. Olemme erikoistuneet tuoreiden hedelmien, vihannesten, sienten, marjojen sekä esikäsiteltyjen tuotteiden toimittamiseen. Ota yhteyttä Kasvatamme linnut tilallamme luonnonläheisesti. Lintumme laiduntavat kesäisin, talvella linnuilla on isot karsinat. Ruokimme linnut kauralla heinällä ja kotimaisella valkuaisrehulla ilman gmo soijaa ja kalajauhoa. Lintumme teurastetaan rahtina valvotussa teurastamossa. Myynti tapahtuu tilalta sekä rekoringeissä tilan myyntipisteissä Järkevämpää ajanvietettä ilmaiseksi! Pelaa Mahjongia, Sudokua, erilaisia nettipelejä tai useita visoja. Voit myös tehdä oman tietovisasi\nSienet myydään suoraan ravintoloihin Helsingin alueella. Tee se itse -paketit myydään kierrätetyissä muovipakkauksissa, jotka Helsieni kerää ravintoloilta. Pakkauksen käyttäjille yritys tarjoaa sienten kasvatusohjeet ja sienirihmaston, jota tarvitaan sienten kasvattamiseen pakkauksessa. Asiakkaat käyttävät omia kahvinporojaan Otin sienet viime joulukuussa aktiivikäyttöön. Opin jo viime syksynä, että sieni kyllä kertoo itse, kun se tahtoo irtisanoutua ja menee käyttökelvottoman näköiseksi, joten käyttelin sieniä huoletta. Käytin sieniä pidempiä ajanjaksoja putkeen aina sienten välillä vaihdellen ja analysoiden niiden eroja\nMegan valikoimista löytyy kaksi opusta sienten tunnistamiseen; Sieniopas (9,90 €) ja Suuri suomalainen sienikirja (19,90 €). Lisäksi saimme pienen erän Saimi Hoyerin ja Petri Salmelan kirjoittamaa Sieniä ja ihmisiä-kirjaa (20,90 €). Kirja on uniikki, elämyksellinen sienilifestylekirja, jonka mukana voit tutustua intohimoisiin sieni. Jakso 2: Sienikoulu: Opi lukemaan metsän kieltä Jos haluaa löytää tiettyjä sieniä, pitää oppia lukemaan metsän kieltä eli mitä puita ja kasveja metsässä kasvaa View helsinginharjateras.fi,Helsingin Harjater?s Oy on betoniter?ksen myyntiin ja asennukseen keskittyv? rakennusalan yritys. Mittaamme, katkaisemme, taivutamme ja asennamme ter?kset\nVerkaufsoffener sonntag koblenz forum.\nDas große deutsche übungsbuch pdf.\nHvad betyder stereo.\nUtrecht in beeld.\nFjerne gemte adgangskoder.\nMirena spiral depression.\nHvornår skyder vin.


Työttömyysturva ja työllisyys* - PDF\nTyöttömyysturva ja työllisyys*\nDownload "Työttömyysturva ja työllisyys*"\n1 Kansantaloudellinen aikakauskirja vsk. - 4/1995 Työttömyysturva ja työllisyys* JAAKKO KlANDER Työttömyysturvan menot ovat kasvaneet Suo.., messa räjähdysmäisesti tällä vuosikymmenellä. Tämä on merkinnyt valtion menojen kasvua sekä yritysten työttömyysvakuutusmaksujen nousua ja palkansaajien verotuksen kiristymistä. Työttömyysturvaan on kuitenkin kohdistettu jatkuvasti julkisessa keskustelussa ja hallinnon valmistelutyössä säästöpaineita. Niiden perimmäinen motivaatio lienee toisaalta fiskaalinen ja toisaalta elinkeinoelämän ymmärrettävä pyrkimys alentaa työvoimakuluja. Mukaan perusteluihin on liitetty myös tarjontapuolen argumentteja: suurtyöttömyyden katsotaan osittain selittyvän työttömien heikolla työmotivaatiolla, jonka taas katsotaan olevan suora seuraus liian hyvästä työttömyys- ja toimeentuloturvasta. 1. Suomalainen työttömyysturvajärjestelmä Suomalainen työttömyysturvajärjestelmä perustuu työttömyyskassojen maksamaan ansiosidonnaiseen työttömyysvakuutukseen sekä val- * Esitelmä Kansantaloustieteellisen Yhdistyksen lll-vuotisjuhlaseminaarissa Säätytalolla tion kokonaan rahoittamaan ja Kansaneläkelaitoksen maksamaan peruspäivärahaan ja työmarkkinatukeen. Ansiosidonnaisen työttömyysvakuutuksen saannin edellytyksenä on aiempi työssäolo ja työttömyyskassan jäsenyys. Peruspäivärahan saaminen edellyttää samanlaista aiempaa työssäoloa kuin ansioturvakin, mutta ei työttömyyskassan jäsenyyttä. Suomalainen järjestelmä muistuttaa ruotsalaista ja eroaa muista eurooppalaisista vastaavista järjestelmistä siinä, että työttömyyskassan jäsenyys on meillä vapaaehtoista. Samankaltainen jako perusturvaan (unemployment assistance) ja työttömyysvakuutukseen (unemployment insurance) on kyllä useimmissa maissa. Perusturva Työttömyysturvan peruspäiväraha on suunnattu niille työssäoloehdon täyttäville eli riittävän aiemman työhistorian omaaville työttömille, jotka eivät syystä tai toisesta ole työttömyyskassan jäseniä. Toisin kuin aiemmin, vuoden 1994 alusta lähtien peruspäiväraha ei ole tarveharkintainen eivätkä esim. puolison tulot vähennä sitä, jos työssäoloehto on täyttynyt 567\n2 Työmarkkinat murroksessa - KAK 4/ jälkeen. Työmarkkinatuki on osa ns. perusturvaa eli sosiaaliturvan minimitasoa, joka taataan periaatteessa kaikille. Samalla se on tulovähenteinen ja osittain harkinnanvarainen, esim. puolison tulot vähentävät sitä. Käytännössä työmarkkinatuki kohdistuu niille työttömille työnhakijoille, jotka siirtyvät työnhakijoiksi työvoiman ulkopuolelta; ne jotka siirtyvät irtisanomisen tai lomautuksen seurauksena säännöllisestä työstä työttömyyteen ovat oikeutettuja joko ansioturvaan tai peruspäivärahaan. Työmarkkinatukeen joutuvat turvautumaan myös ne pitkäaikaistyöttömät, jotka eivät enää pitkään jatkuneen työttömyyden vuoksi ole oikeutettuja ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan tai peruspäivärahaan. Ellei aikaisempaa työhistoriaa ole, joutuu päivärahan saantia odottamaan 3 kuukautta; tämä ehto ei kuitenkaan päde niihin, jotka tulevat koulutuksesta työmarkkinoille. Peruspäivärahan ja työmarkkinatuen suuruus vuonna 1995 on 118 mk/päivä. Vanhempiensa taloudessa asuvan työmarkkinatuki on 60 % täydestä määrästä. Puolison tulot vähentävät työmarkkinatukea siten, että tukea ei saa jos lapsettoman parin tapauksessa puolison tulot ylittävät 8700 mk/kk. Peruspäivärahaa saa nykyisin alle 30 prosenttia työttömistä. Viimeisimmän tiedon (toukokuu 1995) mukaan työttömiä työmarkkinatuen saajia oli jo eli noin neljännes työttömistä. Tästä joukosta peräti oli sellaisia pitkäaikaistyöttömiä, jotka olivat menettäneet oikeutensa ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan työttömyyden kestettyä yhtäjaksoisesti enemmän kuin 500 päivää. Ansioturvan piirissä on supistuva joukko työttömistä. Pieni osa työttömistä jää kaikkien tukimuotojen ulkopuolelle. Suurin syy korvauksen puuttumisen lienee puolison tulot. Ansioturva Ansiosidonnaisen työttömyysturvan maksamisesta huolehtivat työttömyyskassat, jotka yleensä ovat toimialakohtaisia ja toimivat ammattiliittojen yhteydessä. Kassojen jäsenyys on vapaaehtoista joskin yleensä niiden jäsenyys seuraa automaattisesti ammattiliiton jäsenyydestä. Myös liittoihin kuulumattomia varten on oma työttömyyskassa. Työttömyyskassoja on yhteensä 69 ja niissä on vakuutettuja jäseniä noin 1,75 miljoonaa. Toisin sanoen keskimääräinen työttömyyskassan koko on noin jäsentä. Suuria yli 60000:n jäsenen kassoja on 10 ja pieniä alle 10000:n jäsenen kassoja peräti 36. Kansainvälisessä vertailussa suomalainen (ja ruotsalainen) vapaaehtoiseen jäsenyyteen perustuva järjestelmä on harvinainen. Järjestelmä vahvistaa selvästi ammattiliittojen roolia kun se käytännössä joskaan ei muodollisesti kytkee työttömyysvakuutuksen ammattiliiton jäsenyyteen. Toisaalta vakuutusperiaatteen kannalta tarkasteltuna tällaista kytköstä voidaan pitää perusteltuna - jos ammattiliitot ovat mukana päättämässä palkoista on johdonmukaista, että ne myös ovat mukana huolehtimassa työttömyysturvasta. Ansiosidonnaisen työttömyysvakuutuksen kattavuus on Suomessa suhteellisen hyvä. Palkansaajien korkea järjestäytymisaste ja vakuutusjärjestelmän kytkentä ammattiliittoihin takaavat kattavan vakuutusturvan. Suomessa, Tanskassa ja Ruotsissa kassojen jäsenyys on vapaaehtoista. Muissa teollisuusmaissa työttömyysvakuutus on pakollinen ja koskee automaattisesti kaikkia palkansaajia. Tästä huolimatta työttömyysturvan kattavuus ei ole kaikkialla yhtä hyvä kuin pohjoismaissa mm. vakuutuksen saamiseen liittyvien ehtojen vuoksi. Niinpä monissa Euroopan maissa huomattava osa työttömistä jää todellisuudessa ilman työt- 568\n3 Jaakko Kiander tömyyskorvauksia tai heidän saamansa korvaukset ovat alhaisia (Atkinson & Micklewright, 1991). Työttömyysturvan kattavuus ED-maissa vaihtelee~ heikoin kattavuus on Välimeren maissa (jopa alle 10 % työttömistä), paras taas Pohjoismaissa ja Belgiassa (yli 80 % työttömistä~ Suomessa peräti 95 %). ED:n keskiarvo on alhainen, noin 40 %. Työttömyyden kasvaessa ja valtioiden velkaantuessa on useissa maissa työttömyysturvan kattavuus heikentynyt huomattavasti viimeisten 10 vuoden aikana (Reissert & Schmid 1994), usein tarkoituksellisten säästötoimien seurauksena. Työttömyyskorvausten saantia rajoitetaan lähes kaikissa maissa, myös Suomessa, työssäoloehdolla sekä joissain maissa myös karenssilla eli omavastuuajalla. Suomessa vajaatyöllisten on kuitenkin helpompi saada työttömyyskorvausta kuin muissa maissa, joissa lyhyitä työttömyyskausia kokevat työntekijät helposti jäävät työttömyysvakuutuksen ulkopuolelle. Kohtuullisiin yli 50 prosentin korvaussuhteisiin pääsevät ne työttömät, joiden ansiotaso ei ole juurikaan ylittänyt keskimääräistä ansiotasoa. Perheellisen keskimääräistä palkkaa saavan teollisuustyöntekijän korvaussuhde on noin 65 %. Keskituloisilla ( mk/kk) korvaus suhde on joko tyydyttävä tai vaatimaton, suurituloisilla varsin heikko. Ainoastaan pienituloiset voivat saada kattavan vakuutuksen tulonmenetyksiä vastaan. Tulojen ollessa alle 6000 mk/kk ansiosidonnainen turva takaa lähes täydellisen vakuutuksen jos työssäkäynnistä oletetaan aiheutuvan kuluja. Joissain tapauksissa asumistuen ja toimeentulotuen mitoitus takaa saman tasoisen tuen aivan pienituloisimmille ilman työttömyyskorvaustakin. Tosin toimeentulotukea maksetaan yleensä keskimäärin vain kolmen kuukauden ajan, joten se ei ole tukimuotona verrattavissa pitkäaikaisempaan työttömyysturvaan. Ansioturvaa ja peruspäivärahaa voi saada yhtäjaksoisesti enintään 500 päivän ajan. Tämän jälkeen vaaditaan vähintään puolen vuoden työssäolo, jotta oikeus ansioturvaan säilyisi. Viranomaisten järjestämillä työllisyystöillä on toistaiseksi voitu Suomessa taata 500 päivää pitemmätkin korvausjoksot. Viimeisen vuoden aikana on kuitenkin osa pitkäaikaistyöttömistä menettänyt oikeuden ansioturvaan yhtäjaksoisen työttömyyden kestettyä yli 500 päivää ilman, että työllisyystöitä olisi järjestynyt. 2. Työttömyysturvan rahoitus Peruspäiväraha ja työmarkkinatuki rahoitetaan kokonaan valtion budjetista eli yleisillä verovaroilla. Niiden maksamisesta huolehtii KELA. Ansioturvan rahoituksesta vastaavat yhdessä työnantajat, valtio ja vakuutetut työntekijät itse. Työttömyyskassalain mukaan ansiosidonnaisen työttömyysturvan rahoituksesta vastaavat eri osapuolet seuraavin kuluosuuksin: työnantajat 47.5 %, valtio 47 % ja vakuutetut 5.5 %. Valtion maksuosuutta on perusteltu sillä; että valtio maksaa ansiosidonnaisen turvan kuluista osuuden, joka karkeasti vastaa peruspäivärahan osuutta~ ilman vapaaehtoista työttömyyskassajärjestelmäähän valtio joutuisi joka tapauksessa rahoittamaan perusturvan. Vuoden 1994 alusta lukien työnantajien maksu osuutta alennettiin 32 prosenttiin. Syntynyt vaje siirtyi valtion maksettavaksi eli valtion osuudeksi tuli 62.5 %. Valtiolle aiheutunut menolisäys rahoitettiin kuitenkin palkansaajilta ennakonpidätyksen yhteydessä kerättävällä pakollisella 1.87 prosentin työttömyysvakuutusmaksulla, jolloin valtion budjettivaroista maksama kuluosuus säilyi entisellä tasolla. Käytännössä uudistus merkitsi huomattavaa maksurasituksen siirtoa työnantajilta palkansaajille (ks. oheinen taulukko). 569\n4 Työmarkkinat murroksessa - KAK 4/1995 Taulukko 1. Ansioturvan rahoitusosuudet Suomessa työnantajat vakuutetut valtio palkansaajat palkansaajat Uudistuksen järkevyys voidaan kyseenalaistaa. Sen välittömänä vaikutuksena voitiin kyllä hillitä työnantajan välillisten työvoimakulujen nousupainetta. Tämä helpotus saatiin kuitenkin aikaan siirtämällä vastaava maksurasitus palkansaajille, jolloin näiden ostovoima ja siten myös kotimainen kysyntä supistuivat. Edelleen pitemmällä aikavälillä näin toteutettu maksurasituksen siirto työnantajalta työntekijöille tullee johtamaan sellaiseen palkkojen nousuun, joka kumoaa uudistuksen vaikutukset kokonaistyövoimakustannuksiin. 3. Työttömyysturvan kustannukset Valtiolle perusturvasta aiheutuneet menot ovat kasvaneet vuoden 1990 vajaasta miljardista markasta lähes 6 milj ardiin markkaan vuonna Valtio käyttää perustyöttömyysturvan rahoitukseen lähes yhtä paljon varoja kuin ansiosidonnaisen työttömyysvakuutuksen valtion osuuksiin. Lisäksi työttömyysturvaa rahoittavat työnantajat ja vakuutetut yhteensä noin 8 miljardilla markalla vuodessa. Palkkasumman pienentyessä ja työttömyyden kasvaessa on jouduttu korottamaan ansiosidonnaisten sosiaalietuuksien vakuutusmaksuja. Työnantajan sivukulut ovat näin vuosina nousseet peräti 6 prosenttiyksikköä. Myös palkansaajien maksamat maksut ovat nousseet mikä on johtanut keskimääräisen tulo- veroasteen nousuun niinikään noin 6 prosenttiyksiköllä. Tämä on osittain ymmärrettävää, koska sosiaaliturvan rahoitus on haluttu turvata lamasta huolimatta. Sosiaaliturvarahastot ovatkin kyenneet ylläpitämään suuria ylijäämiä samaan aikaan kuin valtiontalous on joutunut vakaviin tasapaino-ongelmiin. Kuitenkin voi kysyä kuinka järkevää on ollut pyrkiä ylläpitämään ja jopa kasvattamaan sosiaaliturvarahastoja keskellä vuosisadan pahinta lamaa. Suhdanteiden tasaamisen kannalta ongelmallista on, että ansiosidonnaisen työttömyysvakuutuksen vakuutusmaksut kohoavat työttömyyden noustessa ja alenevat työttömyyden laskiessa. Tämä maksujen syklinen vaihtelu seuraa suoraan työttömyysvakuutuksen rahoitusperiaatteesta, jonka mukaan järjestelmän menot ja tulot pyritään tasaamaan vuosittain, sen sijaan että rahastoinnin avulla pyrittäisiin välttämään suuria maksujen heilahteluja. Järjestelmää luotaessa 1980-luvulla ei osattu ennakoida nykyisen kaltaista jättiläistyöttömyyttä. Aiemmilla alhaisilla työttömyyden tasoilla maksujen vaihtelu vuosittain oli vain muutamia prosentin kymmenyksiä eikä siten yrityksille syntynyt merkittäviä kustannuspaineita. Tilanne on ratkaisevasti toinen nyt 1990-luvulla. Yritysten ja vakuutettujen palkansaajien maksamat vakuutusmaksut ovat moninkertaistuneet juuri silloin, kun siihen vähiten olisi ollut varaa. Palkansaajien lisääntynyt maksurasitus on supistanut kysyntää, yritykset ovat taas joutuneet sopeutumaan työvoimakustannusten nousuun keskellä pahaa kannattavuuskriisiä. Yritysten nousevat kustannukset ovat omiaan kasvattamaan työttömyyttä silloin kun työttömyys muutenkin kasvaa. Palkansaajien maksurasituksen nousu vastaavasti vähentää halukkuuta palkoista tinkimiseen. Koetun kehityksen vaihtoehtona olisi voinut olla tyytyminen vähäisempiin vakuutusmaksu- 570\n5 Jaakko Kiander jen korotuksiin ja näin syntyneen alijäämän rahoittaminen velkaantumalla (itse asiassa kassat ovat joutuneet velkaan turvautumaankin viime vuosina työttömyyden noustessa rajusti; velkaantuminen ei kuitenkaan tällöin ole ollut osa systeemin logiikkaa vaan lähinnä pakon sanelema väliaikaisjärjestely). Lamavuosina näin syntynyt vakuutusjärjestelmän velka olisi maksettu myöhemmin pois maksuja korottamalla. Tällöin maksujen nousupaine olisi parhaassa tapauksessa ajoittunut nousukauteen. 4. Työttömyysturvan kannustinvaikutukset Kannustinloukkukeskustelussa on esitetty laskelmia, joiden mukaan joissain tapauksissa työttömänä olo tuottaa paremman toimeentulon kuin työssäkäynti. Tämä on kuitenkin mahdollista vain sellaisissa kotitalouksissa, joissa on vähintään kaksi päivähoitoikäistä lasta ja vanhempien palkkatulot ovat selvästi keskimääräistä alhaisemmat. Tällaisia perheitä ei ole kuin muutama prosentti kaikista kotitalouksista. Siten suurtyöttömyyden kannalta kannustinloukkujen merkitys ei ole ratkaiseva vaan pikemminkin marginaalinen. Olihan samoista kannustimista huolimatta maassa täystyöllisyys viisi vuotta aikaisemmin. On myös vaikea uskoa väitteisiin, joiden mukaan työttömyysturva olisi passivoiva ja lähes ikuinen tuloautomaatti; päinvastoin, työttömyyden pitkittyminen monivuotiseksi pitkäaikaistyöttömyydeksi tulee johtamaan aluksi ansioturvan saajien joukon supistumiseen ja myöhemmin myös perusturvaan oikeutettujen määrän vähänemiseen, vaikka työttömyys ei alenisikaan. Viimeiseksi tukimuodoksi jää työmarkkinatuki. Koska tämän tuen taso on alhainen ja se on lisäksi tarveharkintainen, todennäköisin seuraus pitkäaikaistyöttömyyden kasvusta tulee olemaan köyhyyden lisääntyminen. On myös hyvä muistaa seuraavat seikat: - keskimääräinen työttömyysturvan taso on vaatimaton; vain kaikkein pienituloisimpien kohdalla (alle 6000 mk/kk) korvaus suhde muodostuu korkeaksi; - korvaus suhteet määräytyvät ansioturvan piirissä hyvin regressiivisesti; - työttömillä on velvollisuus ottaa tarjottu työ vastaan eikä ammattisuojaan voi vedota enää 3 kuukauden työttömyyden jälkeen. Jos todella olisi niin, että työvoimapula uhkaisi työvoiman vähäisen tarjonnan vuoksi, on viranomaisilla ja työttömyyskassoilla ainakin säädösten mukaan käytössään riittävästi sanktioita. Jos työhaluttomuudesta tulee ongelma, pitäisi työnvastaanottamisvelvollisuuden kontrollointia voida tiukentaa käytännön tasolla. Joukkotyöttömyyden oloissa joidenkin työttömien oletettu työhaluttomuus ei voi olla kovin suuri ongelma, jos halukkaita työn vastaanottajia on riittämiin. Kansainvälisessä työttömyystutkimuksessa on saanut runsaasti jalansijaa englantilaisten tutkijoiden Richard Layardin ja Stephen Nickellin edustama näkemys, jonka mukaan työttömyysturva on vanhingollinen, koska se parantaa työvoiman neuvotteluasemaa ja siten nostaa palkkatasoa tai estää sen laskun. Näin työttömyysturvasta tulee liian korkean palkkatason syy ja siten myös työttömyyttä ylläpitävä tekijä (Bean, Layard & Nickell ; Layard, Nickell & Jackman ). Kyseessä on jossain määrin kehäpäätelmä, koska Layardin ja Nickellin käyttämissä malleissa työttömyyttä selitetään vain työvoimakustannuksilla. Vasta-argumenttina tälle voidaan esittää, että todellisuudessa etuuksien taso on paitsi Suomessa myös muualla Euroopassa (ehkä muita 571\n6 Työmarkkinat murroksessa - KAK 4/1995 pohjoismaita ja Saksaa lukuunottamatta) yleensä vaatimaton ja etujen kattavuus heikko. Eräät tutkijat ovatkin katsoneet huomattavan osan Länsi-Euroopan työttömistä elävän köyhyydessä minkä kyllä pitäisi tarjota riittävä kannustin työhön hakeutumiseen (Atkinson & Micklewright ; Atkinson ). Lisäksi työttömyyden noustua 1980-luvulla on monissa maissa heikennetty etuuksia ja vaikeutettu niiden saantia. Jos työttömyys johtuisi liian hyvästä työttömyysturvasta, voisi kuvitella työttömyysturvan tason ja työttömyyden kasvaneen samanaikaisesti. Näin ei ole kuitenkaan monessakaan maassa käynyt. 5. Työttömyyden kustannukset ulkoisvaikutuksena Nykyisen kaltaiseen tapaan rahoittaa ansiosidonnainen työttömyysturva liittyy sekä koordinaatio-ongelmia että ulkoisvaikutuksia. Työnantajien maksamat työttömyysvakuutusmaksut ovat samat kaikille työnantajille eivätkä ne riipu mitenkään yrityksen tai toimialan työllisyystilanteesta. Yksittäinen työnantaja voi alentaa kustannuksiaan irtisanomalla työvoimaansa ilman, että vakuutusmaksut muuttuisivat. Kasvaneen työttömyyden aiheuttama maksurasitus jakautuu muiden työnantajien, vakuutettujen ja veronmaksajien maksettavaksi. Kun kaikki työnantajat toimivat samalla tavoin, nousee kaikkien työnantajien vakuutusmaksu joka taas vuorostaan tekee työllistämisen kalliimmaksi. Eniten joutuvat maksamaan ne yritykset, jotka eivät irtisano työntekijöitään lainkaan. Siten työttömyyden kustannukset ovat ulkoisvaikutuksia, joita yritykset eivät joudu sisäistämään eli huomioimaan niitä omassa päätöksenteossaan. Samaan tapaan jonkin toimialan ammattiliitto voi hyödyntää ansioturvaa nostamalla palk- katasoaan työllisyyden kustannuksella. Seurauksena on korkeampi palkkataso ja alhaisempi työllisyys. Kustannukset näin aiheutetusta työttömyydestä eivät kuitenkaan tule kuin vähäiseltä osin liiton jäsenten maksettaviksi. Muiden alojen yritykset, työntekijät ja veronmaksajat joutuvat subventoimaan tällaista sisäpiirityöntekijöiden asemaa pönkittävää palkkapolitiikkaa Jos kaikki toimivat näin, on seurauksena yleinen työttömyyden kasvu ja verotuksen kiristyminen. Jos palkoista sovitaan hajautetulla tasolla mutta työttömyysvakuutuksen kustannukset jakautuvat tasaisesti, on seurauksena työttömyyden kustannusten muuttuminen myös työntekijöiden kannalta ulkoisiksi (samaan seikkaan ovat aiemmin viitanneet mm. Kettunen  sekä Asplund ja Kettunen ). Ainoastaan silloin, kun palkoista sovitaan keskitetysti valtakunnallisella tasolla, voidaan edellä kuvatut ulkoisvaikutukset täysin sisäistää nykyisessä työttömyysturvan rahoitusjärjestelmässä. Pyrkimys luopua keskitetyistä palkkaratkaisuista ja hajauttaa palkkaneuvottelut liitto- ja yritystasolle vie kehitystä tässä mielessä epäedulliseen suuntaan. Verot ja vakuutusmaksut ovat endogeenisia muuttujia vain valtakunnallisella eli makrotasolla. Siirryttäessäalemmille neuvottelutasoille ne muuttuvat eksogeenisiksi eli ulkoa-annetuiksi, eikä niihin enää voida omilla päätöksillä vaikuttaa, ellei niiden rahoitusjärjestelmää samalla uudisteta radikaalisti. Kuten työnantajien kohdalla, myös työntekijäpuolella ratkaisun tähän ns. vapaamatkustaja (jree rider) -ongelmaan tarjoaa keskitetty palkkaratkaisu, jossa ratkaisun välilliset verovaikutukset joudutaan täysimääräisesti huomioimaan. Pysyvä siirtyminen liitto- tai yrityskohtaisiin palkkaratkaisuihin merkitsee vakuutusperiaatteen kannalta sitä, että vakuutettujen 572\n7 Jaakko Kiander ja/tai työnantajien omaa maksuosuutta tulisi kasvattaa ja muiden veronmaksajien osuutta pienentää. On perusteltua, että kaikissa tapauksissa valtion on rahoitettava huomattava osa työttömyysturvan menoista, koska työttömyys ei koskaan johdu yksinomaan tehdyistä palkkaratkaisuista vaan myös yleisestä talouspolitiikasta, josta hallitus ja keskuspankki kantavat vastuun. Eräs mahdollisuus olisi ottaa käyttöön ns. experience rating työttömyysvakuutusmaksun määräytymisessä joko ala- tai yrityskohtaisesti, ts. määrätä vakuutusmaksut aiemmin toteutuneiden riskien perusteella. Maksujen sitominen työvoiman supistuksiin johtaisi alempiin työvoimakuluihin kasvavilla toimialoilla ja edistäisi siten talouden rakennemuutosta. Experience rating -periaate toteutuu jo osittain vakuutettujen kohdalla; kassojen jäsenmaksut vaihtelevat niiden työllisyystilanteen mukaan. Mitään tällaista linkkiä ei kuitenkaan ole yritysten maksamissa maksuissa tällä hetkellä. Jos palkanmuodostus siirtyy pysyvästi lähemmäs yritystasoa, on tarpeen harkita yritysten työttömyysvakuutusmaksuihin myös yrityskohtaista vaihtelua. Kirjallisuus Asplund, Rita ja Kettunen, Juha (1994): Työttömyysturvan rahoitus ja sen uudistaminen. ETLA B 104 Helsinki. Atkinson, Anthony (1995): Is the Welfare State necessarily an obstac1e to economic growth? European Economic Review 39: Atkinson, Anthony - Micklewright, John (1991): Unemployment compensation and labor market transitions: a critical view. Joumal of Economic Literature. XXIX: Bean, Charles - Layard, Richard - Nickell, Stephen (1986): "The rise in unemployment: a multi-country study", Economica, 53, Sl-S37. Kettunen, Juha (1993): "Työttömyysvakuutuksen rahoituksen työllisyysvaikutukset", Kansantaloudellinen aikakauskirja, 89, Layard, Richard - Nickell, Stephen - J ackman, Richard (1991): Unemployment: Macroeconomic Performance and the Labour Market, Oxford: Oxford University Press. Reissert, Bemd - Schmid, Gtinther (1994): "Unemployment compensation and active labor market policy: the impact of unemployment benefits on income security, work incentives, and public policy", teoksessa Schmid, Gtinther (toim.)(1994): Labor market institutions in Europe, M.E.Sharpe, Armonk. 573