Hääkuplassa - tästä se alkaa | Meidän Häät\nTästä se nyt lähtee, ensimmäinen blogikirjoitukseni ikinä. Olen itse kova lukemaan blogeja ja sattuneesta syystä erityisesti viime aikoina ollut innokas hääblogien lukija. Ajattelin ensin kirjoittaa itselleni päiväkirjaa tämän tulevan vuoden ajan, mutta päädyin kuitenkin blogiin koska haluan että myös sukulaiset, ystävät ja tuttavat voivat lukea ajatuksiani, ja kaikki häistä haaveilevat, häitä suunnittelevat saavat seurata matkaamme, ja saada vinkkejä ja inspiraatioita tästä blogista. Sen lisäksi että blogissa seurataan meidän häävalmisteluiden etenemistä, haluan myös pohtia syvällisemmin parisuhdettamme, haastaa itseni ja tulevan puolisoni miettimään miksi olemme valinneet juuri toisemme.\nAnni 24, ja Ville ”Vilu” 28. Asumme Tammelassa, omakotitalossa, lapsia ei ole mutta koira löytyy. Aina silloin tällöin on aikaa myös harrastuksille, joihin kuuluu juoksu, lenkkeily koiran kanssa, jooga ja lukeminen. Harrastuksiin mainittakoon myös Netflix ja tv-sarjojen seuraaminen sekä tulevan vuoden aikana tärkein; eli häiden suunnittelu ja valmistelu sekä blogin kirjoittaminen. Villen harrastuksiin kuuluu frisbeegolf, ja kuntosali, jääkiekkoharrastuksen loputtua viime vuonna loukkaantumiseen.\nYhteistä taivalta meillä on takana kohta 7 vuotta. Tutustuimme pääsiäisenä 2012 ja jo muutaman kuukauden kuluttua Ville huomasikin että olin muuttanut tavarani hänen luokseen 😀 Nopeaa toimintaa siis, kuten minut tuntevat ihmiset tietävät että en varsinaisesti ole jahkailija, vaan kun joku asia tapahtuu niin se todellakin tapahtuu, ja nopeasti.\nVille päätti ”yllättää” kosinnalla uudenvuodenaattona 2018, eli reilu puoli vuotta sitten. Yllättää heittomerkeissä koska tajusin päivän kuluessa kyllä mistä on kyse. Järjestimme isolla ystäväporukalla uudenvuoden juhlat meillä kotona. Ville halusi pitää juhlille avajaispuheen ja kilistää alkumaljat, ja siinä samalla polvistuikin eteeni ystäviemme edessä.\nHääpäiväksi me valitsimme 22.8.2020. Halusimme pitää häät myöhemmin kesällä / alkusyksyllä, mutta päivällä ei meille ollut niin suurta merkitystä. Meidät vihitään Tammelan kirkossa ja hääpaikkana toimii Tammelan mustialassa sijaitseva vanha opisto. Hääpaikan valintaan meillä vaikuttivat eniten mustialan tunnelmallinen miljöö, sopivan kokoinen tila yli 100 hengelle, ja sijainti lähellä vihkikirkkoa (matka kirkolta juhlapaikalle n. 2km) Olen itse kotoisin Tammelasta, joten tuntui luonnolliselta pitää häät kotipaikkakunnalla. Myös vihkikirkon valinta oli näin ollen itsestäänselvyys ja Tammelan kivikirkko on yksinkertaisesti todella kaunis.\nTästä on kai hyvä lähtee alkuun, ja kaikille oikein paljon tervetuloa seuraamaan häidemme suunnittelua. Seuravassa postauksessa ehkä hieman siitä, missä vaiheessa meidän häävalmistelut ovat nyt, ja mistä ollaan lähdetty liikkeelle. Koska olen vasta-alkaja täällä bloggaamisen maailmassa niin mulle saa lähettää kommenttia ja ideoita mistä te haluaisitte kuulla täällä blogissa 😊\nHääkuplassa – tästä se alkaa was last modified: 8 syyskuun, 2019 by Anni


Mate – Etelä-Amerikan voimajuoma | Into Kustannus\nEtusivu / Tieto / Mate – Etelä-Amerikan voimajuoma\nMate – Etelä-Amerikan voimajuoma määrä\nKirjoittaja: Johanna Pohjola\nAvainsanat tuotteelle 2013, Etelä-Amerikka, juoma, luonnontuote, mate, omr, Pohjola, ravinto, ruoka, terveys\nSuomen ensimmäinen matekirja sisältää hauskaa tietoa ja vinkkejä niin aloitteleville kuin kokeneillekin matenjuojille. Upeasti kuvitettu tietokirja vie lukijan elämysmatkalle Etelä-Amerikkaan ja opastaa maten kulttuuriin. Miten valmistat herkullisen maten? Miten vältät tyypilliset juontivirheet? Miksi mate on juojilleen niin rakas?\nPohjola , Johanna\nJohanna Pohjola, VTM, on Etelä-Amerikkaan erikoistunut toimittaja. Hän on asunut Argentiinassa, tehnyt antropologian gradunsa matesta ja juonut sitä satoja litroja. Pohjola työskentelee parhaillaan Journalisti-lehden toimittajana\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Mate – Etelä-Amerikan voimajuoma” Peruuta vastaus


Koti > Ajankohtaista > Uutiset > Tekoälyllä ohja...\nOlavinlinna lämmitetään Lempeän kaukolämmöllä.\n”Meillä Savonlinnassa älykäs tuotanto tarkoittaa data- ja algoritmiohjattua kaukolämpöveden optimointia”, kuvailee kehitys- ja innovaatiopäällikkö Mika Laine.\nTekoälymallin on määrä toimia kaukolämpöoperaattorin tukena, muodostaen ennusteen tulevasta tuotannon tarpeista, ja antamalla toimintasuosituksia.\nKaukolämmön tarpeen arviointi on monimutkaista\nSäätiloista tekoälyalgoritmi huomioi useita muuttujia, sillä ulkoilman lämpötilan lisäksi huomioon on otettava myös tuulisuus, aurinkoisuus ja ilman kosteus. Oppimansa avulla algoritmi pystyy ennustamaan, paljonko lämpöä tarvitaan missäkin tilanteessa. Lisäksi algoritmin ennustustarkkuus paranee jatkuvasti, sillä historiadataa kertyy lisää ajan kuluessa.\nKeväällä Savonlinnan laitokseen optimointiin kohdistunut pilotti oli menestys ja uusi tekoälyä hyödyntävä malli paransi pilottivaiheessa kaukolämmön käytön ennustamisen tarkkuutta yli 50 % verrattuna aiemmin käytössä olleeseen sääntöpohjaiseen menetelmään.


Kehitysmaat ja kestävä matkailu myönteisellä asenteella kohti muutosta? - PDF\nKehitysmaat ja kestävä matkailu myönteisellä asenteella kohti muutosta?\nDownload "Kehitysmaat ja kestävä matkailu myönteisellä asenteella kohti muutosta?"\n1 Kehitysmaat ja kestävä matkailu myönteisellä asenteella kohti muutosta? Tutkimus suomalaisten kehitysmaamatkailijoiden asenteista, käyttäytymisestä ja valmiuksista edistää kestävää matkailua kehitysmaissa. Heli Raikisto Joensuun yliopisto Maantieteen laitos Yhteiskuntamaantieteen pro gradu -tutkielma Lokakuu 2005\n2 JOENSUUN YLIOPISTO TUTKIMUSTIEDOTE Tutkielmassa tarkastellaan kansainvälisen matkailun kehitystä ja siitä seuranneita vaikutuksia erityisesti kehitysmaiden yhteisöille ja ympäristölle. Matkailun vaikutuksia tarkastellaan kestävän matkailun näkökulmasta, johon koko työn idea perustuu. Monien muiden tekijöiden ohella myös matkailijoiden asenteilla on tärkeä merkitys matkailun negatiivisten ongelmien aiheuttajina. Tässä työssä pyritään selvittämään suomalaisten kehitysmaamatkailijoiden asenteita, käyttäytymistä ja valmiuksia edistää kestävää matkailua kehitysmaissa. Aineiston keruu on suoritettu strukturoitujen kyselylomakkeiden ja teemahaastatteluiden avulla. Tutkielma on luonteeltaan laadullinen. Tutkimustulosten perusteella voidaan todeta, että suomalaisten kehitysmaamatkailijoiden asenteet kestävän matkailun periaatteita kohtaan ovat yllättävän myönteiset. Myös melko moni vastaaja kertoi toteuttavansa sellaisia käyttäytymistapoja matkakohteessa, jotka ovat kestävän matkailun näkökulmasta hyväksyttäviä. Valtaosa niistä, jotka eivät vielä huomioi kestävyyden ajatusta matkustaessaan, ilmoittivat kuitenkin olevansa valmiita tähän. Tutkimustuloksista kävi myös ilmi, että kestävän matkailun käsite on matkailijoille vielä varsin vieras, ja monet vastaajista ajattelivat asiaa ensimmäistä kertaa kyselyihin vastatessaan. Tämä luo haasteita etenkin matkailuelinkeinolle, jonka tulisi kantaa vastuu siitä, että kuluttajat saavat riittävästi tietoa matkailun vaikutuksista ja keinoista niiden ehkäisemiseen. Tekijä: Heli Raikisto Opiskelijanumero: Tutkimuksen nimi: Kehitysmaat ja kestävä matkailu myönteisellä asenteella kohti muutosta? Tiedekunta/oppiaine: Yhteiskuntatieteiden tiedekunta/yhteiskuntamaantiede Sivumäärä: 95 Aika: Työn laatu: Pro gradu tutkielma Avainsanat: matkailu, kestävä matkailu, kehitysmaat, asenne, käyttäytyminen\n3 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO Tutkimuksen tausta ja merkitys Keskeisiä käsitteitä Matkailu Matkailija Matkailun ja turismin välisiä eroja Matkailu maantieteellisenä tutkimuskohteena KANSAINVÄLISEN MATKAILUN KEHITYS JA ALUEELLINEN JAKAUTUMINEN KEHITYSMAAT JA MATKAILU Mikä on Kehitysmaa? Matkailu kehitysmaihin Matkailu erityyppisissä kehitysmaissa Matkailun vaikutuksista KESTÄVÄ MATKAILU Käsitteen synnystä Mitä on kestävä matkailu? Keinoja kestävän matkailun toteutumiseen Kestävän kehityksen merkitys matkailualalla Reilu matkailu TUTKIMUKSEN TEORIATAUSTA Asennetutkimuksesta ja sen merkityksestä... 33\n4 5.2 Asenteesta käsitteenä Asenteen muodostumiseen vaikuttavia tekijöitä Käyttäytyminen Asenteiden ja käyttäytymisen välisestä yhteydestä Suunnitellun käyttäytymisen teoria Matkailijatyypit ja matkustamisen motiivit AINEISTO JA MENETELMÄT Vastoinkäymisten kautta onnistumisen iloon Triangulaatio Kyselyaineisto Lämpö tärkein vetovoimatekijä Matkaan valmistautuminen Matkailun vaikutuksista halutaan tietää enemmän Tärkeimmät loma-aktiviteetit Matkailijoiden käyttäytyminen ja valmiudet edistää kestävää matkailua Vastaajat eniten huolissaan prostituutiosta Haastattelut Aikaisempi kokemus kehitysmaista ja matkustamisen syitä Ajatuksia matkailun vaikutuksista Suhtautuminen kestävään matkailuun Matkanjärjestäjien rooli kestävän matkailun edistämisessä JOHTOPÄÄTÖKSIÄ LÄHTEET LIITTEET\n5 LUKIJALLE Pohtiessani aihetta, josta tekisin yhteiskuntamaantieteen pro gradu -tutkielman, mielessäni oli useita mielenkiintoisia vaihtoehtoja. Lopulta päädyin matkailuun, koska aihe on kiinnostava, moniulotteinen ja haastava. Pidän myös itse matkustamisesta ja halusin siksi perehtyä syvällisemmin matkailun mukanaan tuomiin hyötyihin ja haittoihin, jotta osaisin vastaisuudessa kiinnittää niihin aiempaa enemmän huomiota. Matkailun negatiivisten vaikutusten ehkäiseminen kytkeytyy luonnollisesti osaksi kestävää matkailua ja tällä tavalla päädyin tarkastelemaan matkailua kestävän matkailun näkökulmasta. Valitsin tutkimuksen ongelma-alueeksi ja samalla kestävän matkailun toteutumista hidastavaksi tekijäksi matkailijoiden asenteet. Tutkittavaksi kohderyhmäksi valitsin suomalaisia kehitysmaamatkailijoita tarkoituksena selvittää heidän asenteitaan, käyttäytymistään ja valmiuksiaan edistää kestävää matkailua. Suomalaisia sen vuoksi, että heidät on täältä käsin helpoin tavoittaa ja kehitysmaat siksi, että matkailun negatiiviset vaikutukset kärjistyvät pahiten juuri siellä. Aiheeni soveltuu mielestäni hyvin yhteiskuntamaantieteen opinnäytetyöksi, koska se koskettaa niin monia yhteiskunnan eri osaalueita aina ympäristövaikutuksista sosiaaliseen eriarvoisuuteen. Maantiede on myös yksi matkailututkimuksen pioneerialoista. Työtäni ohjasi Joensuun yliopiston maantieteen laitoksella FT, professori, Ari Lehtinen. Haluan osoittaa hänelle kiitokseni myönteisestä ja avarakatseisesta suhtautumisesta työni aihetta kohtaan. Kiitän työni onnistumisesta myös ystäviäni Annaa ja Juttaa, joiden luona sain majoittua kyselyjä ja haastatteluja tehdessäni. Kiitokset myös Mari Merolle kyselyjä koskevasta rakentavasta palautteesta sekä kaikille teille, joilta sain hyviä ideoita kyselylomakkeen muotoilussa.\n6 1 JOHDANTO 1.1 Tutkimuksen tausta ja merkitys Matkailu ja turismi ovat kohonneet viimeisten noin sadan vuoden aikana historian kannalta erittäin merkittäviksi ilmiöiksi (Kostiainen 1994, 10). Matkailu on tänä päivänä maailman suurin elinkeinomuoto sekä bruttokansantuotteella 1 (BKT) että työllisyysvaikutuksilla mitattuna. Erityisesti kehitysmaissa, jonne nykyään noin neljännes kaikista matkoista suuntautuu, matkailun negatiiviset vaikutukset tuntuvat voimakkaasti muun muassa maiden alikehittyneen tuotantokyvyn, heikon infrastruktuurin sekä väestön alhaisen tietotaidon vuoksi (Mathieson & Wall 1982, 185). Myös kehitysmaiden luonto on usein sekä koskematonta että monimuotoista ja siksi hyvin herkkä haavoittumaan. Välttyäksemme matkailun kasvavilta, negatiivisilta vaikutuksilta, olisi tärkeää, että elinkeinon suunnittelussa, kehittämisessä ja toteuttamisessa huomioitaisiin kestävän kehityksen periaatteita. Kestävä matkailu on valtava, maailmanlaajuinen haaste ja toteutuakseen se vaatii sekä myönteistä asennetta että lujaa tahtoa niin päättäjien, matkailuyrittäjien kuin itse matkailijoidenkin keskuudessa. Tämän tutkimuksen tarkoitus on kartoittaa suomalaisten matkailijoiden asenteita, käyttäytymistapoja ja valmiuksia edistää kestävää matkailua kehitysmaissa. Tutkimuksen taustalla on ajatus, että matkailija voi omilla valinnoillaan vaikuttaa merkittävällä tavalla matkailun kehityssuuntauksiin niin halutessaan. Matkailija voi omalla käyttäytymisellään näyttää esimerkkiä muille ja hän voi myös vaatia matkanjärjestäjiltä vastuullisuutta. Siksi on tärkeää tiedostaa, mitä matkailijat ajattelevat, mitä he tietävät ja mitä he olisivat valmiita tekemään kestävän matkailun vuoksi. Tieto voi vastaisuudessa auttaa matkailuelinkeinon suunnittelussa ja toteutuksessa kestävällä tavalla. Lisäksi tiedon avulla matkailijoiden käyttäytymistä voitaisiin ohjata oikeaan suuntaan tavalla, joka on heille mahdollisimman mieluisa. Maantieteellisessä matkailututkimuksessa itse matkailijoita on tarkasteltu hyvin vähän ja matkailuun liittyviä asennetutkimuksia on tehty lähinnä vain ulkomailla (Räme ym. 2004, 17; Järviluoma 1993, 73-77). Eniten matkailumotivaatioita ja käyttäytymistä on tutkittu saksalaisväestön keskuudessa, jossa tutkimuksen perinne ulottuu yli kahdenkymmenen vuoden 1 BKT=valtion kaikkien tuotettujen tavaroiden ja palvelujen rahallinen arvo yhteenlaskettuna (Ervasti ym. 2000, 313). 5\n7 päähän (France 1987, 38). Suomessa aihepiiristä tehtyjä tutkimuksia on vain kourallinen (Vanhamäki 2003, 7). Sekä ulkomailla että Suomessa tehdyt matkailuun liittyvät asennetutkimukset tarkastelevat pääasiassa paikallisyhteisöjen suhtautumista matkailuun ja sitä on tutkittu yleensä matkailusta koituvien vaikutusten valossa (Järviluoma 1993, 73-77). Tutkimuksia, joissa tarkasteltaisiin itse matkailijoiden asenteita, on tehty edellä mainittujakin vähemmän. Itse sain käsiini vain kolme tämänkaltaista työtä ja niistäkin kaksi oli tiivistelmän muodossa. Työt ovat Petra Jalavan (1997) pro -gradu matkailijoiden kuluttajakäyttäytymisestä, Andrew Holdenin (2003) kyselytutkimus Nepalissa vaeltamassa olleiden ympäristöasenteista ja Reilun matkailun yhdistys ry:n Matka messujen kävijöille tekemä lomakekysely matkailun positiivisista ja negatiivisista vaikutuksista sekä matkailijoiden vaikutusmahdollisuuksista niihin. Tutkimus on luonteeltaan soveltava, mikä tarkoittaa sellaista tieteellistä tutkimusta, joka palvelee käytännönläheisiä tavoitteita ja on siten soveltamiskelpoinen arkielämän tarpeisiin. Soveltavan tutkimuksen painopiste on tulosten käyttökelpoisuudessa, toisin kuin tieteellisessä tutkimuksessa, joka etenee enemmän teoreettisella ja metodisella tasolla tieteen perusrunkoa rakentaen. Käytännönläheisyydestään huolimatta myös soveltava tutkimus on osa tieteellistä tutkimusprosessia. Koska tämän työn kaltaista tutkimusta ei tietääkseni ole aiemmin tehty, on sillä mahdollisen tieteellisen arvonsa ohella merkitystä myös pioneerityönä, joka voi johtaa samaa ongelmaa käsittelevään tutkimussarjaan. (Vuoristo 1993, ) Työ etenee siten, että seuraavaksi esittelen tutkimuksen keskeiset käsitteet ja pohdin matkailututkimuksen ja maantieteen välistä suhdetta. Luvussa kaksi kerron kansainvälisen matkailun kehityksestä sekä sen jakautumisesta alueittain. Luvussa kolme määrittelen kehitysmaakäsitettä ja kerron kehitysmaihin suuntautuvasta matkailusta ja sen vaikutuksista. Luku neljä käsittelee kestävää matkailua ja siinä esitellään myös keinoja, joiden avulla kestävä matkailu voisi paremmin toteutua. Luku viisi on työn teoreettisin osio ja siinä syvennytään asenteiden määrittelemiseen sekä niiden taustalla vaikuttaviin tekijöihin. Myös asenteiden ja käyttäytymisen välistä yhteyttä tarkastellaan tässä osiossa. Luvussa kuusi esittelen tutkimuksen empiirisen aineiston ja käyn siinä läpi sekä kyselyjen että haastattelujen avulla saamiani tuloksia. Viimeisessä luvussa esittelen tutkimustuloksiin perustuvia johtopäätöksiä ja pohdin niiden soveltamista käytäntöön. 6\n8 1.2 Keskeisiä käsitteitä Tämän tutkimuksen kannalta keskeisimmät käsitteet ovat matkailu, matkailija, kestävä matkailu, kehitysmaa, asenne ja käyttäytyminen. Tässä osiossa keskityn matkailun ja matkailijan määrittelemiseen. Muut käsitteet määrittelen kutakin aihepiiriä koskevan luvun alussa, koska se on mielestäni selkeämpää käsitteiden laajuus ja moniulotteisuus huomioon ottaen Matkailu Hemmin, Lehtisen ja Vuoriston (1987, 7-8) mukaan ensimmäiset matkailua käsittelevät määritelmät koskivat vain lomamatkailua ja jättivät huomioimatta, että matkailu on myös elinkeino. Uudemmat määritelmät ovat puolestaan hyvin laveita ja monimerkityksisiä, mikä on osasyynä siihen, ettei matkailun määrittämisessä ole vielä onnistuttu saavuttamaan maailmanlaajuisesti yhtenäistä käsitteistöä. Vanhamäen (2003, 8) mukaan tämä johtuu matkailun monitieteisestä luonteesta sekä siitä, että matkailua on pyritty erottamaan omaksi ilmiökseen omien käsitteiden avulla. Williamsin (1998, 2) näkemys on samansuuntainen, sillä hänestä käsite matkailu (tourism) on vaikea määritellä, koska tällä yhdellä sanalla pyritään selittämään sekä hyvin monitieteistä ilmiötä että näiden tieteenalojen erilaisia käsitteellisiä rakenteita. Hall ja Page (2002, 3-4) toteavat, että matkailua määriteltäessä on hyvä mainita myös käsitteet virkistys ja vapaa-aika, koska nämä kolme käsitettä ovat tiiviissä suhteessa keskenään ja niiden merkitys on osittain päällekkäinen. Vapaa-ajalla viitataan yleensä aikaan, jolloin ei olla työssä ja virkistyksellä tarkoitetaan vapaa-aikana tapahtuvaa toimintaa. Matkailun ja virkistyksen välinen ero on vaikeampi hahmottaa. Parhaiten nämä kaksi käsitettä voidaan erottaa toisistaan sijainnin avulla. Toisin sanoen, jos toiminta vaatii yöpymisen kodin ulkopuolella, se määritellään mieluummin matkailuksi kuin virkistykseksi. (Walmsley & Lewis 1993, 210.) Matkailusta on sen määrittämisen vaikeuden vuoksi olemassa useita erilaisia tulkintoja ja karkeasti määritellen matkailulla tarkoitetaan ihmisen liikkumista sekä toimimista tavanomaisen, päivittäisen asuin- ja työympäristönsä ulkopuolella (Vuoristo 2002b, 20). Hemmin ym. (1987, 8-9) mukaan matkailu on matkustamista ja viipymistä vakinaisen asuinpaikkakunnan ulkopuolella lomanvieton, virkistyksen, harrastusten tai levon vuoksi. Matkan syynä voi olla myös työ, opiskelu tai terveydenhoito. Yksinkertaisesti sanottuna 7\n9 matkailu on niiden ilmiöiden kokonaisuus, jotka syntyvät ihmisten liikkumisesta ja vieraalla paikkakunnalla viipymisestä. Matkailualasta käytetään usein myös termiä matkailuteollisuus. Määritelmä on Vuoriston (2003, 16) mukaan huono, koska matkailu kuuluu palveluelinkeinoihin. Käsitteen käytön syynä on huolimaton käännös englanninkielisestä termistä tourism industry, joka tarkoittaa myös matkailuelinkeinoa. Matkailuelinkeino voidaan määritellä niiden palvelujen tuottamisena, markkinoimisena ja välittämisenä, joita matkailijat tarvitsevat (Hemmi ym. 1987, 8). Tällaisia ovat esimerkiksi majoitus- ja ravitsemispalvelut, opaspalvelut ja matkanjärjestämispalvelut (Vanhamäki 2003, 9) Matkailija Matkailijan määrittäminen on osoittautunut matkailuakin hankalammaksi, sillä käsitteen sijoittaminen oikealle paikalle vaatii erilaisia alakäsitteitä ja käsitepareja. Ensin on tehtävä ero työ- ja virkistysmatkailijan välille, ja sitten on erotettava toisistaan kansainvälinen matkailija ja kotimaanmatkailija. Myös erityyppiset matkailijat on pystyttävä erottamaan toisistaan. (Vuoristo 2002b, ) Maailman matkailujärjestö WTO:n (World Tourism Organization) mukaan kansainvälinen matkailija on henkilö, joka viipyy toisessa maassa matkan tarkoituksesta riippumatta vähintään 24 tuntia, mutta ei kauempaa kuin yhden vuoden. Alle 24 tuntia matkallaan viipyviä kutsutaan huvimatkailijoiksi (excursionist). (Oppermann & Chon 1997, 6.) Hemmi ja Vuoristo (1993, 126) määrittelevät matkailijan henkilöksi, joka vapaa-aikanaan tai ammatillisista syistä matkustaa tilapäisesti kotipaikkakuntansa ulkopuolelle viipyen siellä vähintään 24 tuntia. Määritelmän mukaan myös päiväkävijät, kuten risteilyihin osallistujat, luetaan matkailijoiksi, mikäli he poikkeavat maissa. YK:n määritelmä kansainvälisestä matkailijasta on rakentunut matkan pääasiallisen tarkoituksen mukaan loma- ja vapaa-ajan matkailijoihin, työnsä puolesta matkustaviin ja muista syistä matkustaviin (Vuoristo 2003, 16) Matkailun ja turismin välisiä eroja Jokapäiväisessä kielenkäytössä käsitteillä matkailu, matkailija ja turismi, turisti ymmärretään yleensä samaa asiaa ja Suomen kielessä turistilla tarkoitetaan yleensä vapaa-ajan virkistysmatkailijaa. Matkailun käsite voidaan nähdä kuitenkin laajempana kuin turismin. (Kostiainen 1995, 10.) Alun perin englanninkielisellä käsitteellä turismi tarkoitetaan pääasiassa 1900-luvulla teollistunutta matkailua, jonka myötä suuria ihmisjoukkoja liikuttavasta 8\n10 massaturismista tuli turismin yksi alalaji. (Kostiainen 1995, 10; Kostiainen 1994, 10.) Turismia ja matkailua ei tulisi Kostiaisen (1993, 16) mukaan pitää samana asiana, koska teollistuessaan turismi keskinkertaistuu ja sille on tyypillistä matkapakettien standardisointi ja joustamattomuus, joka ei ota huomioon paikallista normistoa, kulttuuria, väestöä tai ympäristökysymyksiä. Matkailu on siis luonteeltaan monimuotoisempaa, kuin turismi ja sen piiriin voidaan lukea niin työ, huvi-, pyhiinvaellus- ja terveysmatkailu, kuin vierailu sukulaisten luona. Tiivistäen voisikin sanoa, että matkailu on tavallaan ns. yläkäsite ja turismi sen tärkeä osa-alue (Kajava 2002, 1). Lehtipuu (1989, 48) on vertaillut matkailijan ja turistin välisiä eroja. Hänen mukaansa turisti eroaa matkailijasta muun muassa siten, että turisti yleensä ostaa koko matkapaketin etukäteen ja siten myös maksaa siitä enemmän. Matkailija tekee majoitusta, ruokailua ja muita asioita koskevat päätökset vasta matkakohteessa. Toisin kuin matkailija, turisti ei ole juurikaan tekemisissä paikallisten ihmisten kanssa vaan toteuttaa tiettyä ennalta suunniteltua standardiohjelmaa. Urry (2002, 7) kuvaa turistin henkilöksi, joka kulkee opastettujen ryhmien mukana paikallisesta ympäristöstä ja ihmisistä eristäytyneenä ja löytää mielihyvää epäautenttisista houkutuksista ja ns. pseudo-tapahtumista unohtaen samalla ulkopuolella olevan todellisen maailman. Tämän tutkimuksen peruskäsite on matkailu, koska tutkimuksessa tarkastellaan matkailua ja sen vaikutuksia yleisellä tasolla erittelemättä tarkemmin matkailun eri osa-alueiden aiheuttamia hyötyjä ja haittoja. On kuitenkin huomattava, että turismi on vaikutuksiltaan ja laajuudeltaan matkailun merkittävin osa-alue ja siten matkailun vaikutuksista kerrottaessa viitataan useimmiten juuri turismin vaikutuksiin. 1.3 Matkailu maantieteellisenä tutkimuskohteena Matkailututkimus on poikkitieteellinen ala, jonka ulkopuolelle ei ole helppo rajata mitään tieteenhaaraa (Hemmi & Vuoristo 1993, 12). Matkailu koskettaa läheisesti useita ulottuvuuksia ihmisen elämässä. Nämä ulottuvuudet voivat olla taloudellisia, maantieteellisiä, sosiaalisia, psykologisia, ekologisia, poliittisia tai kulttuurisia luonteeltaan. (Hemmi ym. 1987, 13.) Tästä syystä matkailututkimusta tehdään usean eri tieteenalan näkökulmasta. Vuoriston (2002b, 14) mukaan matkailuilmiön monia osatekijöitä ei ole edes mahdollista ymmärtää ilman monitieteistä lähestymistapaa. 9\n11 Maantieteellä on matkailututkimuksessa kuitenkin erityisasema, sillä se on sosiologian, taloustieteiden ja historian ohella yksi matkailututkimuksen edelläkävijäaloista niin Suomessa kuin kansainvälisestikin (Vuoristo 2002a, 13; Hemmi & Vuoristo 1993, 12). Vapaa-ajan toimintamuodot ovat olleet perinteisesti maantieteilijöitä kiinnostava tutkimusalue (Hall & Page 2002, 3). Suomessa matkailututkimus alkoi 1960-luvulla kiinnostuksen painopisteen kohdistuessa ensin loma-asutukseen sekä alueellisiin matkailutuloihin. Eniten matkailualan tutkimusta on tehty talousmaantieteessä. (Hemmi & Vuoristo 1993, 12.) Kansainvälisellä tasolla maantieteellisen matkailututkimuksen juuret yltävät aina 1920-luvulle saakka, jolloin julkaistiin lukuisia virkistys- ja matkailuaktiviteetteihin liittyviä artikkeleita. Varsinainen teemaan keskittynyt ensimmäinen julkaisu: The use of land for recreation on K.G. McMurryn tuotantoa vuodelta 1930, ja sen julkaisi Annals of the Association of American Geographers. (Cooper 1990, 51.) Matkailua ja virkistystä koskeva tutkimus eteni hiljalleen aina 1960-luvun kynnykselle saakka, mutta siitä lähtien maantieteellisiä matkailututkimuksia alkoi esiintyä säännöllisesti ja myös julkaisujen määrä lähti huomattavaan kasvuun, joka on jatkunut tähän päivään saakka. Tätä selittävät matkailun lisääntynyt taloudellinen ja sosiaalinen merkitys sekä aiheesta kiinnostuneiden maantieteilijöiden määrän kasvu. (Cooper 1990, 51; Pearce 1987, 5; Mowforth & Munt 2003, 8.) Pearcen (1987, 1) mukaan matkailussa on olennaisesti kysymys ihmisistä sekä paikoista, joista lähdetään, joihin mennään tai joiden läpi kuljetaan. Maantieteellinen matkailututkimus onkin perusteltua erityisesti matkailun alueellisen luonteen ja ekspansiivisuuden vuoksi. Matkailumaantiede on maantieteen haara, joka tutkii matkailun alueellista järjestystä ja alueellisia riippuvuussuhteita. Se tarkastelee matkailun alueellista erilaistumista ja pyrkii selittämään matkailualueiden luonnetta ja kehitystä. (Hemmi ym. 1987, ) Myös matkailun vaikutukset luonnonympäristöön ovat luonnollisesti keskeinen maantieteilijöitä kiinnostava aihepiiri. Lisäksi matkailusta aiheutuvat sosiaaliset ja kulttuuriset vaikutukset sekä matkailun seurauksena tapahtuva muuttoliike, muutokset maankäytössä, kaupunkien kehitys, kuljetusmuodot ja kulttuurien levinneisyys ovat maantieteilijöitä kiinnostavia tutkimusaiheita. Uudempia maantieteellisen tutkimuksen suuntauksia ovat tautien leviämisen ja matkailun sekä rikollisuuden ja matkailun välisten suhteiden tarkastelu (Robinson 1976, 24-25; Hall & Page 2002, ) 10\n12 Maantieteellisen matkailututkimuksen tärkeitä tutkimuskohteita ovat myös matkailullisten tekijöiden, kuten majoituspalvelujen ja matkailijoiden lähtö- ja kohdealueiden levinneisyys ja sijainti sekä ihmisen ja ympäristön välinen vuorovaikutus matkakohteessa. Myös matkailevan väestönosan sosioekonomisessa rakenteessa ja käyttäytymisessä on alueellisia eroja ja siksi ne sopivat maantieteellisen tutkimuksen kohteeksi. (Hemmi ym. 1987, ) Käyttäytymiseen läheisesti liittyvät asennetutkimukset ovat niin ikään osa maantieteilijöitä kiinnostavaa, moniulotteista matkailututkimuksen kirjoa (Hall & Page 2002, 149). Oma kiinnostukseni tässä työssä kohdistuu suomalaisten matkailijoiden asenteiden ja käyttäytymisen tutkimiseen. 2 KANSAINVÄLISEN MATKAILUN KEHITYS JA ALUEELLINEN JAKAUTUMINEN Matkailulla on ollut tärkeä asema ihmisen elämässä jo kauan. Matkailua ja vapaa-ajan viettoa tarkoittava sana tourism esiintyi Oxfordin Englannin sanakirjassa ensimmäisen kerran vuonna Kreikkalaiset ja roomalaiset matkustivat jo paljon tätä ennen eksoottisiin paikkoihin ympäri Eurooppaa ja Välimerta. Ensimmäinen matkaopas julkaistiin vuonna 1130 munkki Aimeri de Picaudin toimesta. Vuonna 1841 joukkomatkailun isäksi kutsuttu Thomas Cook ( ) organisoi ensimmäisen turistimatkan; juna-ajelun Englannin sisämaan poikki. (Honey 1999, 7.) Samana vuonna hän perusti yhtiön, jonka toiminta-ajatus oli seuramatkojen järjestäminen. Cookin yhtiöstä kehittyi maailman suurin matkatoimisto, jonka järjestämät matkat ulottuivat maapallon eri puolille. (Vuoristo 2002b, 11.) Varsinaisen massaturismin katsotaan alkaneen Toisen maailmansodan jälkeen, kun ihmisten varallisuus lisääntyi ja palkallinen vapaa-aika yleistyi. Myös teollinen murros vauhditti laajamittaisen turismin kehitystä liikennemuotojen ja kuljetustekniikan kehittymisen muodossa. (Vuoristo 2002b, 11.) (Ks. myös Smith & Brent 2001.) Näin esimerkiksi kaupunkeihin muuttanut väestö kykeni vapaa-aikanaan matkustamaan kotiseudulleen sukulaisten ja tuttavien luokse. Vapaa-ajan pidentyessä nämä tottumukset muuttuivat vähitellen monipuolisemmiksi lomanviettotavoiksi. (Hemmi ym. 1987, ) Erityisesti lentoliikenteen yleistymisellä oli matkailualaa mullistava vaikutus. Vuonna 1948 Pan American Airways perusti ensimmäisen turistiluokan, ja kaupalliset turistimatkat USA:n ja 11\n13 Euroopan välillä alkoivat. (Honey 1999, 8.) Matkailu on ollut kasvusuunnassa siitä lähtien (kuva 1). Maailman matkailujärjestö WTO:n (2004) mukaan kansainvälisten matkailijoiden määrä on kasvanut vuoden miljoonasta 698 miljoonaan vuonna Vuoden 2010 ennuste on 937 miljoonaa ja vuoden ,6 miljardia matkailijaa. Kuva 1. Kansainvälisen matkailun kehitys alueittain (World Tourism Organization 2004). Matkailusta saadut tulot ovat kasvaneet vuosina kahdesta miljardista 476 miljardiin yhdysvaltain dollariin (Vuoristo 2002b, 74; Harrison 2001, 48). Vuonna 2000 matkailusta saadut tulot vastasivat noin 11 prosentin osuutta maailman bruttokansantuotteesta ja ala työllisti 192 miljoonaa ihmistä. Vuoden 2010 paikkeilla matkailualan arvellaan tarjoavan toimeentulon joko suoraan tai välillisesti noin joka 11 henkilölle maailmassa. (Smith & Brent 2001, 8.) Matkailusta sekä siihen liittyvistä toiminnoista on tullut tärkeä taloudellinen tekijä niin maailmantaloudessa kuin yksittäisten valtioiden ja paikkakuntien kehityksessä (Hemmi & Vuoristo 1993, 10). Matkailu on maailmankaupan johtava yksittäinen vientiartikkeli ja siten myös maailmantalouden tärkein taloussektori (Vuoristo 2003, 133; Kajava 2002, 1). Matkailuelinkeinon voimakkaan kasvun taustalla on sekä vapaa-ajan matkailun että työmatkailun samanaikainen lisääntyminen (Hemmi & Vuoristo 1993, 10). Vuonna 2000 Suomalaiset tekivät työ- ja kokousmatkaa ja 2,4 miljoonaa vapaa-ajan matkaa ulkomaille. Vapaa-ajan matkoista 40 prosenttia suuntautui Välimeren alueelle ja Kanarian saarille, Pohjoismaiden osuus oli 13 prosenttia, Länsi-Euroopan 14 prosenttia, ja Venäjän ja Baltian maiden osuus oli 9 prosenttia. (Vuoristo 2002b, 121.) Kaukokohteisiin 12\n14 tehtiin samana vuonna yli matkaa, mikä vastaa noin 4 prosentin osuutta kaikista vapaaajan ulkomaanmatkoista. Vuoden 2000 jälkeen matkailijamäärät kaukokohteisiin ovat palanneet vuoden 1999 tasolle (taulukko 1), joka on noin matkaa vuodessa. Taulukko 1. Suomalaisten vuonna 2003 lentäen tekemät vapaa-ajan valmismatkat Lähi-itään, Pohjois-Afrikkaan ja kaukokohteisiin (Suomen matkatoimistoalan liitto ry 2004; Tilastokeskus 2005). Lähi-itä ja Pohjois-Afrikka Kaukokohteet Turkki Thaimaa Egypti Brasilia Tunisia Karibia ja Väli-Amerikka Marokko Intia Arabiemiirikunnat Kiina Muut USA Muut Yhteensä Yhteensä Kansainvälinen matkailu jakautuu sekä työntövoimatekijöiden että vetovoimatekijöiden mukaisesti (Hemmi & Vuoristo 1993, 85). Matkailukysyntään vaikuttavia työntövoimatekijöitä ovat lähtöalueen fyysinen (ilmasto, luonto, rakennettu ympäristö) ympäristö sekä väestöön ja yhteiskuntaan liittyvät tekijät. Kohdealueella vastaavat toimintaympäristöt määräävät tarjontarakenteen ja vetovoiman muodostumista. Epäedullisessa vyöhykkeessä sijaitseva työ- ja asuinympäristö luo ymmärrettävästi lähtöpaineita, mutta myös vaihtelunhalu on yksi vahvimmista matkailua synnyttävistä voimista. Ihmisten lähtövalmius, eli todelliset mahdollisuudet matkustaa loma- tai työaikanaan ulkomaille, syntyy työntövoimatekijöiden, elintasotekijöiden ja poliittisten olosuhteiden yhteisvaikutuksesta. Valtaosa kansainvälisen matkailun lähtöpaineesta syntyy voimakkaasti rakennetussa ympäristössä ja kansainvälinen matkailija on useimmiten kaupunkilainen. Kansainvälisen lähtevän matkailun ytimet ovat Eurooppa, Pohjois-Amerikka ja Japani. (Vuoristo 2003, 20, 28-9, 33.) Vuoriston (2003, 34) mukaan WTO:n kokoama tilasto osoittaa, että 40 suurimman matkailun kuluttajavaltion joukkoon, Uusi-Seelanti pois sulkien, kuuluvat mm. kaikki OECD-maat 2, Kiina, 2 OECD=Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö, johon kuuluu 30 jäsenmaata (OECD 2005). 13\n15 Venäjä sekä useat NIE-maat 3 (The Newly Industrializing Economies). Suomi kuuluu väkiluvultaan pienten maiden joukossa suhteellisesti tärkeimpiin lähtömaihin mm. Norjan, Irlannin, Belgian ja Alankomaiden kanssa. Matkailun globaali aluerakenne on aivan viimeaikoina muuttunut siten (kuva 2), että kahden matkailijamäärältään ylivoimaisen eli primaarisen matkailualueen rinnalle on noussut kolmas vahva matkailualue, Kaukoitä (Vuoristo 2003, 133). Matkailumaailma jäsentyykin nykyään siten, että valtaosa maapallon matkailusta suuntautuu Eurooppaan, Pohjois-Amerikkaan sekä Itä-Aasian ja Tyynenmeren vyöhykkeelle (Hemmi & Vuoristo 1993, 86). Kuva 2. Maapallon matkailualueet. 1 = primaariset matkailualueet, 2 = sekundaariset matkailualueet, 3= saapuneiden matkailijoiden määrä (milj.) vuonna 2001 (Vuoristo 2003, 134). Suhteellisen vahvoja eli sekundaarisia matkailualueita ovat Väli-Amerikka, Pohjois-Afrikka, Lähi-itä, Etu-Intia, Oseania, Etelä-Amerikan eteläosa sekä Etelä- ja Itä-Afrikka (Vuoristo 2003, 133). Muiden alueiden osuus sekä matkailijoiden määrässä että matkustustuloissa mitattuna jää vain yhden prosentin tasolle. Matkailun aluerakenteen yhteys maapallon yleiseen taloudelliseen aluesysteemiin on Vuoriston (2003, 133) mukaan ilmeinen. Tätä kuvastaa muun muassa se, että yksinomaan primaarisilla matkailualueilla liikkuu 86 prosenttia kaikista kansainvälisistä matkailijoista, ja sekundaariset 3 NIE maa= vastateollistuva maa eli kehitysmaa, jossa teollinen tuotanto ja elintaso ovat lähteneet muihin kehitysmaihin verrattuna selvään nousuun. Vastateollistuviksi maiksi lasketaan mm. Taiwan, Hongkong, Etelä-Korea, Singapore, Brasilia, Meksiko, Malesia ja Kiina. (Ervasti ym. 2000, 338; Oinaanoja 2000). 14\n16 alueet mukaan luettuna luku nousee 99 prosenttiin. Myös suunnilleen sama osuus matkustustuloista päätyy näille valta-alueille samalla, kun suuri osa maapallon kehitysmaista (erityisesti monet Afrikan ja Etelä-Amerikan maat) ja periferiasta jää lähes kokonaan matkailutulojen ulkopuolelle. (Vuoristo 2003, ) Tarkasteltaessa matkailun asemaa maan talouselämässä, keskeisiä indikaattoreita ovat matkustustulojen osuus bruttokansantuotteesta ja ulkomaankaupasta. Matkailun taloudellinen merkitys on vähäinen juuri siellä, missä kansainvälinen turismi on huipussaan eli primaarisilla suuralueilla. Vaikka suuri osa maailman matkailumarkkinoista keskittyy OECD -maihin, on matkailun osuus näiden maiden bruttokansantuotteesta vain noin prosentin luokkaa ja viennistä kahdeksan prosenttia. Suurelle osalle kehitysmaista matkailu sen sijaan on yksi tärkeimpiä elinkeinomuotoja. (Vuoristo 2002b, 82; Vuoristo 2003, 143.) 3 KEHITYSMAAT JA MATKAILU 3.1 Mikä on Kehitysmaa? Maapallon köyhien alueiden määrittelyssä on käytetty erilaisia käsitteitä. Harrisonin (2001, 9) mukaan tunnetuimpia niistä ovat Kolmas maailma (Third World), Vähemmän kehittyneet maat (Less Developed Countries), Kehitysmaat (Developing Countries) ja Etelä (The South). Keskeisiä tahoja, jotka määrittävät, mitkä maat kuuluvat kehitysmaihin ovat Maailmanpankki ja YK:n kehitysohjelma UNDP. Myös Maailman matkailujärjestöllä on oma määritelmänsä kehitysmaista. Oppermannin ja Chonin (1997, 4) mielestä kullekin käsitteelle on yhteistä se, että niiden avulla suuri joukko maita yritetään mahduttaa tiettyyn kategoriaan. Jokainen käsite pitää sisällään samat maat vain pienin eroavaisuuksin riippuen siitä, mikä taho luokituksen tekee. Barken ja O Haren (1984, 2) mukaan sopivan termin löytäminen, joka parhaiten kuvaisi kehitysmaita, on hankalaa. Tätä he perustelevat sillä, että yksi termi ei pysty täysin kuvaamaan alueen tai maan kehitystilannetta, koska kehitys on moniulotteinen taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen ilmiö. Tässä tutkimuksessa käytän käsitettä kehitysmaat, koska valtaosa YKjärjestöistä ja erityisesti Maailman matkailujärjestö käyttää tätä käsitettä. Kehityksen taso on perinteisesti liitetty yhteiskuntien taloudelliseen tilanteeseen ja sitä on yleisesti mitattu bruttokansantuotteella (BKT) henkeä kohden. Tätä on kritisoitu voimakkaasti, koska tällainen tapa mitata kehitystä on osoittautunut hyvin rajalliseksi. (Oppermann & Chon 15\n17 1997, 3.) Tilannetta kuvastaa muun muassa se, että esimerkiksi Arabiemiirikunnat ohittaa öljytulojensa ansiosta useat länsimaat BKT:lla mitattuna. Kuitenkin maassa on vielä yli 20 prosenttia aikuisväestöstä lukutaidottomia ja imeväiskuolleisuus on kolminkertainen eurooppalaisiin verrattuna. BKT myös esittää kehitysmaista vain rahatalouden osuuden ja jättää maille tärkeän omavaraistalouden huomiotta. (Ervasti ym. 2000, ) Oppermannin ja Chonin (1997, 3) mielestä kehityksen moniulotteisuuteen tulisikin kiinnittää aiempaa enemmän huomiota ja samalla olisi ymmärrettävä, ettei sitä pidä pelkistetysti mitata vain yhden taloudellisen mittarin mukaan. YK:n kehitysohjelma UNDP on kehittänyt inhimillisen kehityksen mittarin (HDI), jonka avulla eri maiden kehitystasoa voidaan mitata taloudellisten tekijöiden lisäksi elämisen laatu huomioiden. Inhimillisen kehityksen indeksi lasketaan ihmisten elinajanodotteen, lukutaidon, ostovoiman ja koulunkäynnin määrästä. (Ervasti ym. 2000, 314.) HDI auttaa kehitysmaiden ongelmien tuomisessa päivänvaloon esimerkiksi tilanteessa, jossa kahdella maalla kuten Pakistan ja Vietnam on yhtä suuri bruttokansantuote, mutta elinajanodote ja lukutaidon taso poikkeavat selvästi toisistaan (UNDP 2004). Maailmanpankki määrittelee kehitysmaat kansantulon mukaan (taulukko 2). Se on kehittänyt kolme kategoriaa maiden kehityserojen selkeyttämiseksi. Ensinnäkin maat jaetaan vähätuloisiin, keskituloisiin ja korkeatuloisiin kehitysmaihin. Lisäksi tehdään ero alemman ja ylemmän keskituloluokan välillä. Esimerkiksi monet rikkaat öljyntuottajamaat kuuluvat ylimpään kategoriaan, mutta maiden varoja käytetään usein harkitsemattomasti ja lisäksi niiltä puuttuu inhimillistä pääomaa. (Oppermann & Chon 1997, 5.) Taulukko 2. Maiden luokittelu matala-, keski- ja korkeatuloisiin (Maailmanpankki 2005). Matalatuloiset Keskituloiset Alemmat keskituloiset Ylemmät keskituloiset Korkeatuloiset USD/hlö USD/hlö USD/hlö USD/hlö yli USD/hlö Maailma USA Eurooppa (EMU) Suomi Singapore USD/hlö USD/hlö USD/hlö USD/hlö USD/hlö Toinen, usein joukosta erottuva maaryhmä on vastateollistuvat maat eli NIE-maat. Nämä maat muistuttavat usein enemmän kehittyneitä maita kuin kehitysmaita, ja perusteiden löytäminen näiden maiden luokittelemiseen kehitysmaiksi onkin yhä vaikeampaa. Kansainvälisten organisaatioiden välillä vallitsee erimielisyys siitä, mitkä maat ovat NIE-maita ja mitkä eivät. 16\n18 Suurin yksimielisyys vallitsee Hongkongin, Singaporen, Etelä-Korean ja Taiwanin suhteen. Näiden pikkutiikerien BKT henkeä kohden on korkeampi kuin esimerkiksi Kreikan, Espanjan ja Portugalin. Aasian tiikerit luokitellaan kuitenkin kuuluviksi NIE-maihin ja siten kehitysmaihin yleisesti, joskin niille - monien muiden ohella - on kehitetty oma ns. edistyneempien kehitysmaiden luokka. (Katso liite 1). (Oppermann & Chon 1997, 5; OECD/DAC 2003.) Koposen (2004) mukaan kehitysmaiksi luokitellaan usein maat, jotka ovat köyhiä, talousrakenteeltaan yksipuolisia ja matalatuottoisia, yhteiskuntarakenteeltaan eriarvoisia ja niiden historiallinen tausta on yleensä siirtomaa. Määritelmän taustalla on ajatus, että kehitys tarkoittaa samaa kuin `modernisaatio eli samanlaista historiallista kehitystä, kuin Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa on jo tapahtunut, mutta joka monissa kehitysmaissa on vielä tapahtumatta. Monia kehitysmaita yhdistäviä tekijöitä ovat myös nopea kaupungistuminen, väestöpaine, korkea työttömyys, maatalousvaltaisuus, alhainen teollistumisaste, alhainen henkeä kohti laskettu bruttokansantuote, heikko infrastruktuuri sekä matala luku- ja kirjoitustaidon taso. (Oppermaan & Chon 1997, 16.) Lisäisin tähän vielä raskaan velkataakan, joka on monille kehitysmaille suoranainen edistyksen este, koska lähes kaikki siihen tarvittavat varat menevät lainojen lyhennykseen. Matkailun ollessa kyseessä kehitysmaita yhdistää myös, Meksikoa lukuun ottamatta, keskipitkä tai pitkä matka keskeisiltä matkailijoiden lähtöalueilta, joihin on mahdollista päästä lähes yksinomaan lentämällä. Tämä on tekijä, joka usein myös määrää matkailukehityksen muodot ja sen alueellisen jakautumisen. (Oppermann & Chon 1997, 5.) Kehitysmaita on monenlaisia ja rajanveto kehitysmaan ja kehittyneen maan välille on ongelmallista. Ehkä selkein kehittyneen ja kehittymättömän maan välinen ero on se, että kehitysmaiksi luettavilla mailla on tiettyjä etuja, kuten oikeus saada kehitysapua kehittyneiltä mailta. Vaikka kehitysmaakäsitteen käyttö saattaa joistakin tuntua mielivaltaiselta kehitysmaiden välillä vallitsevien suurten erojen vuoksi, perustelee Koponen kehitysmaan ja kehittyneen maan käsite-eron ylläpitoa muun muassa siten, että käsitteet estävät maiden peruserojen hämärtymistä. Esimerkiksi vauraskin kehitysmaa toimii eri tavalla kuin teollisuusmaa, koska jälkimmäisen läpikäymä yhteiskunnallinen prosessi on erilainen, ja sitä luonnehtivat esimerkiksi teollinen ja jälkiteollinen murros. Valtavirran kehitysajattelussa ei myöskään enää oleteta, että Euroopan kokema historiallinen prosessi toistuisi kehitysmaissa. Sen sijaan kehitysmaille tarjotaan kehityksenä köyhyyden vähentämistä lisääntyvien tulojen 17\n19 muodossa, lisäksi lapsikuolleisuutta ja lukutaidottomuutta pyritään vähentämään. (Koponen 2004.) Alla oleva kuva 3 osoittaa karkeasti maapallon jakautumisen kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden alueisiin, jossa aiemmin mainitut on merkitty sinisellä ja jälkimmäisenä mainitut punaisella värillä. Kuva 3. Pohjoinen ja Etelä (New Internationalist Magazine 1999). 3.2 Matkailu kehitysmaihin Oppermannin ja Chonin (1997, 7-8) mukaan matkailu kehitysmaihin ei ole mikään uusi ilmiö vaan sitä on harjoitettu lähes yhtä kauan kuin muutakin matkailua. Erityisesti kauppiaat ja tutkimusmatkailijat liikkuivat kehitysmaissa jo varhain. Thomas Cook aloitti ensimmäisten matkojen tarjonnan nykyisten kehitysmaiden, erityisesti Egyptin ja Lähi-idän, alueelle luvulla. Kymmenkunta vuotta myöhemmin tarjolla oli myös maailmanympärimatkoja ja erityisesti Bali oli jo tuolloin tunnettu turistikohde. Matkailun voimakas kasvu alkoi kuitenkin vasta toisen Maailmansodan jälkeen, ja tänä päivänä matkailu on monille kehittyneiden yhteiskuntien jäsenille aivan normaali käytäntö. Valtaosa maailman matkailijavirroista kulkeekin kehittyneiden maiden välillä suurimpien lähtöalueiden ollessa myös suurimpia kohdealueita ja pelkästään Eurooppaan matkustaa noin 60 prosenttia (taulukko 3) kaikista matkailijoista. (Harrison 2001, 2, ) 18\n20 Taulukko 3. Matkailijamäärät ja matkustustulot matkailumaantieteellisillä suuralueilla vuonna 2001 (Vuoristo 2003, 135). Matkailijamäärät ja matkustustulot matkailumaantieteellisillä suuralueilla vuonna 2001 Alue Matkailijat milj. Markkinaosuus% Matkustustulot mrd. USD Markkinaosuus % A. Primaariset suuralueet Eurooppa Pohjois-Amerikka Kaukoitä B. Sekundaariset suuralueet Väli-Amerikka Oseania P.Afr. & Lähi-itä Et.Amer. Eteläosa Etu-Intia Etelä-Afrikka Itä-Afrikka C. Muut alueet Koko maailma Alla oleva kuva 4 havainnollistaa selkeästi, kuinka epätasaisesti matkailijamäärät jakautuvat primaaristen, sekundaaristen ja muiden matkailualueiden kesken. Matkailijamäärien jakautuminen A. Primaariset suuralueet B. Sekundaariset suuralueet C. Muut alueet Kuva 4. Matkailijamäärien jakautuminen primaaristen, sekundaaristen ja muiden alueiden kesken. Kehitysmaihin kaikista matkoista suuntautuu nykyään lähes 30 prosenttia ja kehitysmaamatkailu kasvaa kaksi kertaa niin nopeasti kuin muille alueille suuntaava matkailu, kuten taulukosta 4 voi 19\n21 havaita. Tähän on osaltaan vaikuttanut kommunikaatio- ja kuljetusyhteyksien jatkuva kehittyminen, joka on luonut edellytykset matkustaa yhä kaukaisempiin kohteisiin vaatien samalla yhä vähemmän aikaa ja ponnistusta. (Ghimire 2001, 25.) Vuoriston (2002b, 88) mukaan myös kehitysmaiden siirtyminen tuontia korvaavasta, suljetusta talouspolitiikasta avoimeen, vientihakuiseen talouspolitiikkaan on avannut tien kansainvälisille matkailuinvestoinneille ja laajamittaiselle turistialueiden syntymiselle. Sceyvens (2002, 5) pitää matkailun kasvua kehitysmaihin huolestuttavana siksi, että niihin matkaavat turistit etsivät koskematonta luontoa ja eksoottisia elämyksiä juuri alueilta, jotka ovat haavoittuvaisimpia hyväksikäytölle. Taulukko 4. Matkailijamäärien kasvuprosentti alueittain (Sceyvens 2002, 5). *Amerikka = Pohjois- ja Etelä-Amerikka Lähi-itä 8,6 6,7 Kaukoitä 8,3 7 Afrikka 6 5,5 Etelä Aasia 5,9 6,2 Eurooppa 3,4 3,1 *Amerikka 3,4 3, Matkailu erityyppisissä kehitysmaissa Niin sanottu matkailumaailman musta aukko käsittää köyhimmät kehitysmaat ja kattaa siten hyvin suuren osan maapallon maista varsinkin Afrikassa ja Etelä-Aasiassa. Joissakin tapauksissa näiltä mailta puuttuvat vetovoimatekijöiden ohella myös matkailun yhteiskunnalliset, taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Useimmiten näissä maissa on rikas luonnon- ja kulttuurivetovoima, jonka käyttöönotto riippuu elintason, yhdyskuntarakenteen ja poliittisten olojen kehityksestä. Osa kehitysmaista kuuluukin jo sekundaarisiin matkailualueisiin, joiden talouselämään matkailulla on merkittävä vaikutus. (Vuoristo 2002b, 84.) Kaukoidän alue puolestaan on noussut jo primaariseksi matkailualueeksi. Itä-Aasian tärkeimmät matkailumaat ovat Kiina, Thaimaa, Singapore ja Malesia. Etelä-Aasian turismia hallitsee Intia. Latinalaisen Amerikan maista suosituin matkakohde on Meksiko, seuraavina tulevat Argentiina, Brasilia ja Karibianmeren alue. (Kajava 2002, ) Pohjoisen Afrikan ja Lähi-idän alueella suosittuja maita ovat Tunisia, Marokko, Algeria, Egypti, Turkki ja Saudi-Arabia. Afrikan suosituin matkakohde on Etelä-Afrikka. 20\n22 Matkailua voidaan tarkastella erityyppisten kehitysmaiden kohdalla niin sanottujen kehittyneisyysluokitusten avulla. Köyhimpiin kehitysmaihin kuuluvat maat, joissa sekä luonnonettä kulttuurivetovoima ja matkailun yleiset edellytykset ovat niin heikot, ettei turismia juuri synny. Myös luonnonkatastrofit kärjistävät usein tilannetta. Tähän tyyppiin kuuluvat Sahelin alueen valtiot Afrikassa. Lisäksi on monia köyhiä kehitysmaita, joissa on runsaasti matkailullista vetovoimaa, mutta joiden ongelma on heikko yhdyskuntarakenne ja myös poliittiset sekä sotilaalliset selkkaukset rajoittavat matkailuelinkeinon kehittymistä. Tällaisia maita ovat muun muassa Vietnam, Kambodzha, Burma, Laos ja monet Keski- ja Etelä- Amerikan maat. Keskituloisten kehitysmaiden ryhmään kuuluvat muun muassa Intia, Kiina, Argentiina, Brasilia ja Indonesia. Näillä mailla on yleensä runsaasti sekä luontoon että kulttuuriin pohjautuvaa, matkailijoita houkuttelevaa vetovoimaa ja kohtalainen infrastruktuuri peruspalveluineen. Pääomaylijäämäiset öljynviejämaat ovat valtioita, jotka Opec (Öljynviejämaiden järjestö) on määritellyt kehitysmaiksi. Näitä ovat Lähi-idän öljynviejämaat, Venezuela ja Brunei. Muun muassa Abu Dhabissa, Dubaissa ja Bahreinissa on jo voimakasta matkailukehitystä. Saudi-Arabia puolestaan on johtavia pyhiinvaellusmatkailun maita. NIE maiden ryhmään kuuluvat tunnetut pikkutiikerit, kuten Singapore, Etelä-Korea, Taiwan ja Hongkong. Myös Malesia, Thaimaa ja Chile ovat voimakkaan talouskasvun maita. Näistä Singapore ja Hongkong ovat kansainvälisen turismin ja liikematkailun keskuksia, samoin Thaimaa ja Malesia ovat suosittuja matkailumaita. (Vuoristo 2002b, ) Matkailun vaikutuksista Mathieson ja Wall (1982, 186) pitävät ironisena sitä, että maat, joilla on parhaat edellytykset hyötyä matkailusta, ovat samalla myös kaikkein haavoittuvaisimpia matkailun ei-toivotuille seurauksille. Näillä mailla he viittaavat erityisesti kehitysmaihin. (Matkailun hyötyjä ja haittoja havainnollistaa tarkemmin kuva 5 sivulla 24). Hemmin ym. (1987, 51-52) mukaan matkailun vaikutukset ulottuvat kaikille yhteiskunnan osaalueille ja ne voidaan luokitella taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristövaikutuksiin. Matkailun myönteiset ja kielteiset vaikutukset kehitysmaiden taloudelle, ympäristölle ja yhteiskunnalle eivät juuri poikkea vastaavista ilmiöistä kehittyneissä maissa, mutta erona on se, että kehitysmaissa ongelmat kärjistyvät länsimaita helpommin. (Vuoristo 2003, 116; Vuoristo 2002b, 85.) 21\n23 Oppermannin ja Chonin (1997, 1) mukaan matkailun on ajateltu toimivan niin sanottuna yleislääkkeenä kehitysmaiden talouksille jo yli neljänkymmenen vuoden ajan. Vuoristo (2003, 116) on sitä mieltä, että kehitysmaille, joiden ulkomaankauppa on suuresti riippuvainen muutamasta harvasta primaarituotteesta ja niihin liittyvistä kohtalokkaista suhdannevaihteluista, matkailu on tärkeä, taloutta tasapainottava tekijä. Myös Lea (1988, 50) toteaa matkailun hyödyttävän kehitysmaita ulkomaanvaluutan tuonnin, tulojen lisääntymisen ja talousrakenteiden paranemisen muodossa. Hemmin ja Vuoriston (1993, 279) mukaan matkailu ei kuitenkaan ole tuonut sellaisia etuja, joihin kehitysmaiden päättäjät ovat uskoneet. Urry (2002, 57) pitääkin matkailun käyttämistä strategisena ratkaisuna kehitysmaiden talouden elvyttämiseen ongelmallisena siihen liittyvien monien kiistanalaisten asioiden vuoksi. Ensinnäkin matkailun kasvun synnyttäjänä on usein yhteiskuntien ulkopuolella tapahtuva kehitys, kuten halvat lennot, tietokoneistetut varausjärjestelmät sekä maailmanlaajuisten hotelliketjujen laajeneminen. Suuri osa matkailuinvestoinneista kehitysmaihin tapahtuu eurooppalaisten ja pohjois-amerikkalaisten monikansallisten yhtiöiden toimesta. Tästä syystä matkailusta koituvat taloudelliset hyödyt ovat usein oletettua vähäisemmät, sillä vain noin prosenttia matkailutuloista jää kohdemaahan. Ongelmallista on myös se, että matkailu muodostaa joidenkin maiden kansantuotteesta niin suuren osan, että matkailukysynnän romahtaessa myös valtion talous romahtaa. Lisäksi matkailun mukanaan tuoma kehitys, kuten golf-kentät, lentokentät ja loistohotellit eivät juuri palvele paikallisten asukkaiden tarpeita. Päinvastoin, valtavasti vettä kuluttavat golf-kentät ja suuret uima-altaat loukkaavat miljoonia puhtaan juomaveden puutteesta kärsiviä ihmisiä kehitysmaissa (Harrison 2001, 50-51). Matkailu aiheuttaa usein myös ns. inflatorista vaikutusta, joka tarkoittaa, että maan ja tuotteiden hinnat nousevat matkailusesongin aikana ja samalla paikallisten mahdollisuudet hankkia perustarvikkeensa heikkenevät merkittävästi. Myös perinteisten elinkeinojen harjoittaminen käy tällöin mahdottomaksi. Ja vaikka paikalliset joskus hyötyvätkin matkailusta esimerkiksi uusien teiden, sähkölinjojen ja telekommunikaatioyhteyksien muodossa, infrastruktuurin kehittäminen sivuuttaa usein syrjäseuduilla asuvien paikallisten perustarpeet. (Hemmi & Vuoristo 1993, 279; Harrison 2001, ) Myös tuontia koskeva paine kasvaa, sillä suurin osa ulkomaisista varoista suunnataan luksustuotteiden ja myös ruoan maahantuontiin matkailijoita varten (Lean 1988, 50). 22\n24 Yhtenä matkailun positiivisimmista vaikutuksista koetaan olevan sen työllisyyttä lisäävä vaikutus (Lea 1988, 50). Mutta tämäkin on ristiriitaista keskustelua herättänyt asia. Esimerkiksi matkailuelinkeinon työvoimasta kehitysmaissa prosenttia koostuu lapsista ja alle 18- vuotiaista nuorista. (Ghimire 2001, ) Lisäksi ammattitaidoton paikallinen väestö saa yleensä vain heikosti palkattua työtä, kun taas koulutetut ulkomaiset työntekijät vievät parempipalkkaiset työpaikat. Kansainvälinen turismi käyttää myös halpatyövoimaa muista kehitysmaista ja aiheuttaa siten katkeruutta paikallisten keskuudessa ja synnyttää etnisten ryhmien välistä kilpailua. (Vuoristo 2002b, 88, 91.) Ghimire (2001, 17) onkin todennut, että matkailun potentiaali taloudellisen kasvun edistämisessä turistialueiden sisällä ja ympärillä on syytä tunnustaa vain silloin, kun matkailijoiden käyttämät rahat jäävät paikalliseen käyttöön ja matkailun työllistävät vaikutukset ovat merkittäviä. Matkailun sosiaaliset vaikutukset tarkoittavat niitä tapoja, joilla matkailu ja matkailijat vaikuttavat paikallisyhteisön kollektiivisiin ja yksilöllisiin arvokäsityksiin, käyttäytymiseen, yhteisörakenteisiin, elämäntyyliin ja elämän laatuun (Hall & Page 2002, 145). Sosiaalisten vaikutusten voimakkuus riippuu ensisijassa matkailijoiden määrästä ja matkan kestosta. Myös matkailijoiden käyttäytymisellä, joka voi olla ylimielistä tai suvaitsevaa, on ratkaiseva merkitys. Sosiaalisten vaikutusten voimakkuuteen vaikuttavat myös turistiryhmien homogeenisuus/heterogeenisuus, paikallisen kulttuurin vahvuus sekä matkailupalveluiden sijainti. Myös sillä on merkitystä, toteutetaanko turistipalvelut paikallisen väestön toimesta ja kuinka suuria taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset erot paikallisten ja turistien välillä ovat. (Hemmi & Vuoristo 1993, 272, 275-6). Sosiaalisten matkailuvaikutusten keskeisin prosessi on ns. akkulturaatio eli toisen kulttuurin ominaisuuksien omaksuminen. Akkulturaatio koetaan myönteiseksi siinä mielessä, että sen uskotaan edistävän kohdemaan kulttuurin kansainvälistä yhdenmukaistumista väestön omaksuessa ulkomaalaisilta tapoja ja tottumuksia sekä uutta esineistöä. (Hemmi ym. 1987, 52.) Häviävien perinteiden ja kulttuurien lisääntynyt markkina-arvo koetaan myös matkailun myönteisenä vaikutuksena. Esimerkiksi käsiteollisuus, taide, musiikki, tanssi, folklore ym. ovat kokeneet tietynlaisen renessanssin matkailutuotteina. Joskus matkailu on jopa estänyt kulttuurielementtien katoamisen, vaikkakin turismin aiheuttama kysyntä on johtanut myös helppoon jäljittelyyn. (Vuoristo 2002b, 91.) Matkailu voi myös vähentää ennakkoluuloja ja edistää kansojen välistä positiivista vuorovaikutusta ja sitä kautta lähentää eri maiden ihmisiä toisiinsa (Hemmi & Vuoristo 1993, 278). 23\n25 Kuva 5. Matkailun hyötyjä ja haittoja (Lea 1988, 77). Matkailulla on runsaasti myös kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Ongelmia syntyy muun muassa siksi, että länsimaiset matkailijat eivät tunne kehitysmaiden ongelmia, mikä on omiaan vahvistamaan myös molemminpuolisia ennakkoluuloja. (Hemmi & Vuoristo 1993, 279.) Vuoriston (2002b, 88, 91) mukaan kehitysmaan ja ylivoimaisen länsimaisen kulttuurin kohtaaminen voi vaikuttaa kohtalokkaasti kohdemaan yhteiskuntaan. Esimerkiksi perinteisten arvojen ja normien uskotaan tuhoutuvan länsimaisen kulttuurin paineessa. Gambiassa tehdyn tutkimuksen (Esh & Rosenblum 1975, 44, 51) mukaan paikalliset kokivat matkailun negatiivisiksi vaikutuksiksi erityisesti turistien tyylin liikkua puolialastomina julkisilla alueilla sekä näiden vapaamielisen asennoitumisen alkoholinkäyttöä ja seksiä kohtaan. Tämän katsottiin johtavan paikallisten nuorten moraalikäsitysten vääristymiseen ja aiheuttavan siten konflikteja heidän kotonaan. Lopulta tämänkaltaisen kehityksen uskottiin aiheuttavan sosiaalisia ongelmia yhteiskunnassa. Asia koettiin uhkaksi koko Gambian kulttuurille ja perinteille. Tutkimuksesta on kulunut 30 vuotta, mutta sen sisältämät uhkakuvat vastaavat hyvin nykypäivän todellisuutta. Hemmin ja Vuoriston (1993, 278) ja Ghimiren (2001, 20-21) mukaan tyypillisiä matkailun kulttuuriin ja yhteiskuntarakenteisiin aiheuttamia negatiivisia vaikutuksia ovat erityisesti nuorten keskuudessa tapahtuva rikollisuuden, huumeiden käytön, alkoholismin, (lapsi)prostituution ja sukupuolitautien lisääntyminen. Valtaosa näistä ongelmista on ainakin osittain aiemmin mainitun akkulturaation seurausta. Näin ollen Mowforthin ja Muntin (2003, 243) jyrkkä kritiikki akkulturaatiota kohtaan ei liene liioiteltua heidän todetessaan, että 24


Ranskalaisia Unelmia: Kesä muutti sisälle\nLähettänyt terhipäivikki klo 22.27\nEeviregina 24. syyskuuta 2014 klo 21.07\nIhanan iso terassi teillä! Samanlaisia kirpparilöytöjä täältäkin löytyy. Aina tulee jarruteltua, kun kirpparikylttejä näkyy!\nTunnelmallista syksyn jatkoa sinulle!\nterhipäivikki 1. lokakuuta 2014 klo 22.47\nKiitos Eeviregina :) Pakkohan se on käydä kirppareilla, vaikka ei mitään tarvitsisi.


Olarinluoma 20, 02200 Espoo Varastotila vuokrattavana - Oikotie 15830572\nVuokrattavat toimitilat Espoo Olarinluoma Olarinluoma 20, 02200 Espoo\nOlarinluoma 20, Olarinluoma, Espoo\nSisään ajettava, korkea varasto/tuotantotila toimistoparvella Olarinluomassa Kehä 2 varrella.\nTilan vapaa korkeus noin 9 metriä. Tilan edessä on lastauslaituri johon on rakennettu ramppi, niin että pakettiautolla pääsee ajamaan nosto-ovesta tilaan sisälle. Rampin kantavuus 5 tn. Lastauslaiturilla myös henkilöovi tilaan sisälle. Sisäänkäynnin vieressä on erillinen työtila/toimistohuone. Toimistoparvi koostuu kolmesta erikokoisesta toimistohuoneesta. Toimistoissa jäähdyttävä ilmastointi, sekä ikkunat etupihalle. Toimistoparvella on kaksi vessaa, suihku, pienkeittiö ja taukotila. Varaston pinta-ala 828 ㎡ Toimisto75 ㎡ Sosiaalitilat 35 ㎡\nKiinteistöllä on oma iso aidattu piha-alue josta vuokrattavaan tilaan kuuluu 5 kpl nimettyjä parkkipaikkoja sekä 2 kpl autopaikkaa pihan päädystä pääportin vierestä.


HS: HJK:n tähtipelaajan ja päävalmentajan sukset ristissä: "En ole ollut ainoa" - Savon Sanomat\nJalkapallo 27.04.2018 20:21\nHS: HJK:n tähtipelaajan ja päävalmentajan sukset ristissä: "En ole ollut ainoa"\nHJK:n tähtipelaajja Filip Valencic ei siedä Mika Lehkosuon (kuvassa) huutelua. Kuva: LEHTIKUVA / MARTTI KAINULAINEN\nHelsingin Jalkapalloklubin päävalmentajan Mika Lehkosuon ja tähtipelaajan Filip Valencicin välit eivät ole kunnossa, uutisoi Helsingin Sanomat.\nLehden mukaan viime viikonloppuna pelatussa HJK–KuPS-ottelussa Valencic sai tarpeekseen Lehkosuon huutamisesta. Kun HJK:n joukkue poistui tauolle 1–1-tasatilanteessa, slovenialaishyökkääjä näytti apuvalmentaja José Riveirolle, että hän ei pelaa enää, vaikka hän oli tehnyt ottelun avausmaalin. Valencic vaihdettiin pois kentältä tauolla.\nValencicin mukaan hän on kärsinyt tilanteesta (Lehkosuon huutamisesta) tammikuusta lähtien.\n– Tämä ei ollut ensimmäinen peli, kun näin tapahtui. Jokaisella pelaajalla on rajansa, ja kun se ylittyy, saattaa tehdä asioita, joita myöhemmin katuu. Kun joku ylittää rajani, menetän hermoni. Minusta se [Lehkosuon käytös] ei ollut ammattimaista, ja ehkä se meni kiusaamisen puolelle, Valencic sanoo HS:lle.\n– Asia on näin. Uskon, että pelaajana pitäisi olla mahdollisuus tehdä omia päätöksiä, miten pelaat ja kenelle syötät. Voin sanoa, että on todella vaikeata, jos joku sanoo jatkuvasti, mitä pitää tehdä. Jossain vaiheessa sitä saa tarpeekseen\nValencic arvioi, että ei ole ainoa, joka kärsii päävalmentajan käytöksestä.\n– En ole ollut ainoa, mutta uskon, että en ole väärässä, jos sanon olleeni huomion kohteena.\nLehkosuo ei halua puida asiaa sen tarkemmin julkisuudessa.\n– Olen tuonut kahdenkeskisissä keskusteluissa esiin sitä, mitkä pelin osa-alueet hänen pitää hoitaa kuntoon. Tämän syvemmin en koe tarvetta puida asiaa julkisuudessa. Tuntuu, että Filip on kartalla asiasta, ja olen kysynytkin siitä, Lehkosuo kertoi HS:lle..


Meriluoto | Ruohonkortta\nPosts Tagged ‘Meriluoto’\nKaksi naista, kaksi kokoelmaa (Liehu vs. Meriluoto)\nPosted in Uncategorized, tagged Liehu, Meriluoto on 20.6.2012| 2 Comments »\nRunorintamalla on ollut hiljaista, joten ammennetaan nyt kerralla kahdesta kokoelmasta. Nuoruuden runoihastukseltani Rakel Liehulta (s. 1939) luen kokoelman Minä hengitän sinulle (Kirjapaja, 2010), johon on koottu Liehun runoja seitsemästä aiemmasta kokoelmasta. Runojen teemaksi on löytynyt rakkaus.\nToinen nainen on minulle uusi tuttavuus, Aila Meriluoto (s. 1924). Hän nousi 22-vuotiaana Suomessa runotaivaalle esikoiskokoelmallaan Lasimaalaus. Moni tuntee hänet myös päiväkirjateksteistä esim. Vaarallista kokea, Päiväkirja vuosilta 1953-1975. Oma tutustumiskohteeni on Meriluodon viimeisin runokokoelma Tämä täyteys, tämä paino (WSOY, 2011).\nNaiset ovat runoilleet suurin piirtein saman verran (ts. paljon) ja molemmat ovat runoilun lisäksi tehneet muutakin kirjallisuuden saralla. Palkintojakin on ropissut. Selvästikin nämä naiset ovat hyvin monialaisia kirjailijoita.\nMistä heidän runonsa nyt puhuvat minulle? Millaisen cocktailin he kirjoillaan tarjoilevat?\nAloitan Liehusta. Kauniita runoja. Kuin rönsyävää murattia. Lukukokemus kevenee aina kun vieraiden runojen joukosta eteen putkahtaa tuttu hahmo, kukannuppu vihreässä. Monet suosikeistani löytyvät tästä kokoelmasta, kuten medaljonki-runo ja se missä vapistaan läheisyydestä. Suru ja lumi -runoa, josta mainitsin edellisessä Liehu-postauksessani, ei harmikseni löydy.\nLiehu kirjoittaa herkästi mutta kiihkeästi. Kun toisaalla esiintyy aikuisten välinen rakkaus ”Sinulla on jo avaruuden hopeaa ohimoillasi. / Mutta suusi on yhtä vahva,/ yhtä kuuma./” (s. 90) toisaalla ihaillaan nukkuvan lapsen suloisuutta, rauhaa hänen kasvoillaan: ”Levollisesti hän nukkuu, vielä ei ole yö satuttanut häntä.” (s. 29) Liehun runoissa rakkaudesta voi löytää myös hengellisen ulottuvuuden. Tulkintavaraa tosin on jätetty, runot voivat puhutella joko hengelliseen tai maalliseen liittyvinä. Selväksi tulee, oli kyse lapsista, aikuisista tai taivaallisista, että ”Rakkaus on suurin hämmästys.” (s. 63)\nIhailen suuresti sitä, miten Liehu käyttää kauniita sanoja, jotka kuitenkin kätkevät taakseen jotakin suurempaa ”ja suuret kurjet lentävät / haavaisen viljapellon yli;/ ilman että ne valituksesta tietävät/ ne huutavat raskaasti yli maan./ Hyönteisen raajat jäykistyvät,/ veri jo nousee pihlajan/ kylmenneisiin lehtiin. (s. 16) Taustalta vyöryy esiin väkeviä voimia. Aina on jotakin suurempaa kuin sanat tässä.\nOsa runoista on minulle vaikeammin luettavia, kokeilevampia kenties. Ne tuovat mieleen klassisen musiikin, jota vasta opettelen kuuntelemaan. Päätän, etten anna vaikeuden hämätä. Ei runoudessa aina ole pakkokaan ymmärtää. Lukea voi myös sydämellään. Kuin tueksi ajatukselleni vastaan tulee runo, jossa sanotaan: ”Niin sydän näkee aina/ järjen ulottumattomiin.” (s. 64)\nAila Meriluodon runot eivät ole avautuneet minulle, vaikken niihin koskaan ole kunnolla perehtynytkään. Tämä ajatus mielessäni ryhdyn lukemaan uutta kokoelmaa.\nKohtaamattomuuden tunnelma säilyy ensimmäiset kymmenisen sivua. Miksi en pääse runoihin käsiksi? Tarttumapinta on kadoksissa. Enkö vain ole samalla aallonpituudella tai jotain?\nSitten Meriluoto yllättäen puhuttelee minua suoraan lukijana:\n”Luet minua, hajamielisenä, tympääntyneenä. Onpa mietoa.”\nMitä? Kertooko tämä minusta! Miten kirjoittaja voi tietää? Runo jatkuu yhtä pysäyttävänä:\n”Tai äkkiä luet itseäsi.”\nTotta totisesti, niin teen, mutta mistä runoilija SEN voi TIETÄÄ? Uskomatonta!? Viimeisten sanojen myötä olen täysin myyty:\n”Minä haastan sinut kaikin aistein./ Tervetuloa.” (s. 23)\nMinun on pakko aloittaa uudella asenteella. Keskityn ja löydän punaisen langan. Tajuan vasta nyt senkin, että runot on kirjoitettu viime vuosina (2006-2010), eivät ne ole kooste varhaisemmasta tuotannosta kuten olen virheellisesti olettanut (Liehun vanavedessä kai). Hitaasti minulla menee jakeluun: luen tässä siis kokeneen runoilijan ja ikääntyneen naisen elämäntuntoja. Skarppausta nyt.\nKun hallussani on lukukoodi, pääsen vihdoin sisälle runojen maailmaan. Ikään kuin runot paranisivat samassa tahdissa. Henkilökohtainen ote säilyy, Meriluoto puhuttelee rohkeasti lukijaansa. Pidän tyylistä.\nPidän runojen asenteesta ikääntymiseen. Pää pystyssä. Eteenpäin. Eräässä runossa kerrotaan pitkään eläneistä naisista, jotka rakastuvat ”Minkä me sille voimme,/ elämä ei ikinä lakkaa./ Me emme ikinä lakkaa, elämme vain./ Häikäilemättä.” (s. 53)\nMiltä tuntuu elämä, jos muistikin alkaa pätkiä? Näitä sanoituksia tarvitaan. Seuraavasta siteerauspätkästä ainakin loppuosa on tuttua tunnetta: ”Kaikenlaista oppii,/ kun oppimiskyky on lakannut.// Muisti hupenee/ juuri kun on muistoja täynnä./ Omituista./ Hassua./ Elämä on vitsi./ Eikä sitten kuitenkaan viitsi nauraa./// Se on niin syvää komiikkaa.” (s. 11)\nErään runon nimi on Feminismi. Siinä on hienosti kuvattu tilannetta, jossa neljä miestä puhuu ja nainen myötäilee. Lopussa on kuitenkin toivoa muutoksesta. 😉\nJos vertaan näiden kahden naisen runoja ja runokieltä, tulee ensimmäisenä mieleen se, että Liehu rakastaa kauneutta ja pääsee syvälle. Meriluoto taas haluaa sanoa suoraan ja pääsee syvälle. Pidän Liehun runojen herkkyydestä yhtä lailla kuin Meriluodon täsmällisyydestä. Liehun kuvastossa luonto on tärkeä: kukkia, puita, erilaisia vesistöjä, auringon kirkas valo. Meriluodon kielessä ensimmäisenä kiinnittävät huomiota lyhyet lauseet. Meriluoto puhuttelee lukijaa suoraan, ei piilottele uhmakkuuttaan eikä pelkää hätkähdyttää. Huumoriakin löytyy. Rakkaudestakin saattaa lyhyt sana riittää: ”Rakkaus on irti./ Varokaa.” (s. 30) Liehu on epäsuorempi. Hän esittää kysymyksiä, antaa viitteitä ja jättää lukijansa pohtimaan. Molempien runokieli on kiihkeää.\nLukukokemukseni osoittaa sen, että ennakkomielteet ja –odotukset vaikuttavat lukemiseen. Onneksi ylittämisen mahdollisuus on olemassa, avautuminen vain ei onnistu ilman kunnollista perehtymistä. Koen löytäneeni polun Meriluodon runomaailmaan. Mielelläni lukisin häneltä muitakin runoja, jotta voisin samalla testata pitävätkö arvioni runokielestä paikkansa. Kiinnostavaa olisi lukea Meriluodon päiväkirjoja, samoin kuin Liehun romaani Helene Schjerfbeckistä. Liehu jatkaa yhtenä suosikeistani.\nMahtavaa, että meillä on Suomessa näin upeita runoilijoita. Yllytän tutustumaan.\nP.S. Taas blogi(sti) löytää itsensä teksteistä eikä voi olla esittelemättä:\n”Kellumassa kuin pisarat ruohonkorressa” (Liehu, Rakel: Minä hengitän sinulle, Kirjapaja 2010) ”Mistä tuli tämä kimallus/ kuin aamukaste ruohonkorsissa? (Meriluoto, Aila: Tämä täyteys, tämä paino, WSOY 2011)


Visualisoimme hiilensidontaprosessin piirrosvideolle - St1\narrow-right Palaa kaikkiin\nTutkimme aktiivisesti mahdollisuuksia hiilensidontaan\nFossiilisten polttoaineiden käyttö on lisännyt hiilidioksidia ilmakehässä ja sen seurauksena ilmastonmuutos on kiihtynyt voimakkaasti. Biopolttoaineiden ja energiatehokkuuden kehittämisen rinnalle tarvitaankin kiireellisesti metsittämisen avulla luotuja hiilinieluja poistamaan hiiltä ilmakehästä.\nTutkimme parhaillaan pilottihankkeessamme Marokossa kestävää hiilensidontaa metsittämällä neljän hehtaarin tutkimusaluetta. Lisäksi teemme aktiivisesti yhteistyötä niin yritysten kuin yhteisöjenkin kanssa hiilen markkinapaikan luomiseksi sekä löytääksemme uusia keinoja torjua ilmastonmuutosta.\nCarbon Farming -videollemme olemme visualisoineet metsittämisen avulla tapahtuvan hiilensidonnan helposti ymmärrettäväksi kokonaisuudeksi. Katso videolta, mihin metsien luontainen hiilensidontakyky perustuu sekä tutustu metsittämisen moniin hyötyihin!\nPilotoimme hiilensidontaa metsittämällä Marokossa\nKannustamme suomalaisia ryhtymään etanoliautoilijoiksi


Oppaat ja verkkopalvelut | Kouvola Innovation\nYritystulkki tarjoaa rautaisen tietopaketin yrittäjyydestä – ajantasaisena ja paikallisesti tuotettuna.\nYritystulkista löydät oppaat, työkirjat ja laskentaohjelmat yrityksen suunnitteluun, rahoitukseen, perustamiseen… Yritystulkki tarjoaa myös kelpo vinkit talouden ja markkinoinnin omatoimiseen hoitamiseen.\nLisäksi Yritystulkki sisältää kaikki kuviteltavissa olevat lomakkeet, joita aloittava yrittäjä saattaa tarvita – yhdestä paikasta ja helposti.\nVoit ladata yrityksen perustamisoppaan täältä.\nRekry- ja perehdytysopas 2020\nLataa Yrityksen Rekry- ja perehdytysopas 2020 täältä


Sähköinen taloushallinto yrityksille ja tilitoimistoille – EmCe\nEmCe™ Sähköinen taloushallinto\nEmCen sähköinen taloushallinto tilitoimistoille ja yrityksille\nYrityksesi tarpeita ja kokoa vastaava sähköinen taloushallinto-ohjelma on tärkeä osa sujuvaa liiketoimintaa. Automatisoidut ja digitalisoidut talousprosessit ovat yksi menestyksen kulmakivistä.\nEmCe™ Taloushallinto on alusta pk-yrityksen talouden ohjausjärjestelmälle. Hoidat kirjanpidon, ostoreskontran ja laskutuksen yhdestä paikasta. Yhden kirjauksen periaate säästää aikaa, vaivaa ja virheiden määrä vähenee. Pääset porautumaan suoraan tapahtumiin ilman monimutkaisia työvaiheita ja hakuja. Kaikki tieto on muutaman klikkauksen päässä. Ja sinä päätät missä ja milloin hoidat taloushallintoasi – perinteisesti omalta laiteasemalta vai joustavasti pilvestä? EmCen sähköisen taloushallinnon ohjelmistot sisältävät aina kotimaisen asiakastuen. Kehitämme palveluitamme jatkuvasti vastaamaan alan muutoksiin ja asiakkaiden toiveita kuunnellen. Tutustu uuteen EmCe 365 -palveluumme tästä »\nOlemme valmiiksi huomioineet erikokoisille organisaatioille sopivat ratkaisut, joita voidaan kasvattaa ja muuttaa organisaatiosi toiminnan mukaisiksi. Tilitoimistoille on hieno kokonaisratkaisu, jolla tehokas taloushallinnon palvelutuotanto on mahdollista huomioiden myös tilitoimiston asiakkaan tarpeet. Useat liitot, järjestöt ja yhdistykset ovat valinneet EmCe™ Taloushallinnon meidän vahvan toimialaosaamisen ja monipuolisten ominaisuuksien vuoksi. Toimialaosaamisestamme huolimatta olemme toimialariippumattomia. Asiakaskunnastamme yli 50 % on muita kuin tilitoimistoja tai yhdistyksiä. Voidaan siis todeta, että EmCe on monen taloushallinnon ammattilaisen valinta.\nTutustu asiakkaisiimme ja heille toteutettuihin ratkaisuihin tästä.\nSähköisten ostolaskujen käsittely\nEmCen sähköisen taloushallinnon ratkaisu sisältää valmiin palvelumallin, jossa saat käyttöösi tarvittavat ohjelmistot ja laskujen välittämiseen tarvittavat palvelut. Ostolaskujen hyväksyntään meiltä löytyy kaksi ratkaisua: EmCe 365 kattaa perusominaisuudet ja Basware InvoiceReady tuo mukanaan laajempaa automaatiota laskujen käsittelyyn. Pilvipalvelumallissamme saat helposti käyttöösi laskujen välityspalvelut, jolloin sähköiset laskut saapuvat suoraan käsiteltäväksi laskujen hyväksyntäsovellukseen. Palveluun voidaan liittää myös skannauspalvelu, jonka avulla myös kaikki paperisena saapuvat ostolaskut saadaan käsiteltyä sähköisesti.\nMyyntilaskut lähetetään yrityksille sähköisenä verkkolaskuna ja kuluttajille e-laskuna. Sovellus on heti käyttövalmis sähköiseen laskutukseen, mutta on myös räätälöitävissä huomioiden toimialakohtaiset vaatimukset. Yritysten välisessä laskutuksessa olemme jo valmiiksi huomioineet toimialakohtaisuutta kuten rakennusalan käänteinen arvonlisävero tai urakkalaskut sisältäen työmaa-avaimen. Kokonaisratkaisumme sisältää palvelun, jossa sovelluksessa tehdyt laskut lähetetään automaattisesti verkkolaskuina tai ohjataan tulostuspalveluun.\nEmCe Pankkiyhteyden avulla voit hoitaa yhdessä ja samassa ohjelmassa kaikki tärkeimmät yrityksen maksamiseen liittyvät toimet – ei enää hyppimistä usean eri sovelluksen välillä! Emce Pankkiyhteys antaa yrittäjälle uudenlaisen mahdollisuuden hallita maksujaan. Nyt yrittäjä voi valita itse maksettavat laskut ja lähettää ne pankkiin. Kun kaikki yrityksen maksamiseen liittyvät asiat hoidetaan keskitetysti yhdellä järjestelmällä, tilitoimisto voi tarjota asiakkaalleen jatkuvasti ajantasaista taloustietoa.\nVideolla EmCen tuotepäällikkö Jukka Vihtkari kertoo lisää EmCe Pankkiyhteydestä!\nJoustava pilvipalvelumallimme on helppo ja nopea tapa hankkia sovellus käyttöön. Yritys voi valita käyttöönsä tarvitsemansa sovellukset kuukausihinnalla halutulle käyttäjämäärälle. Palveluun voidaan liittää lisäkäyttäjiä ja lisäsovelluksia aina tarpeen mukaan. EmCe vastaa palveluun kuuluvasta tekniikasta, ylläpidosta sekä palvelun toimivuudesta. Sovellusten käyttö onnistuu vaivattomasti päätelaitteesta, ajasta ja paikasta riippumatta – tarvitset vain internet-yhteyden. Ohjelmiston käyttöympäristön kuukausittaiset kustannukset ovat tiedossa, eikä sinun tarvitse varautua yllättäviin henkilöstö- tai ylläpitokuluihin. Kysy tarjousta myynnistämme.\nEmCe 365 tuo kaikki taloushallinnon työkalut yhteen palveluun\nEmCe 365 on taloudenhallinnan ketterä ja helppokäyttöinen verkkopalvelu, joka tuo kaikki tarvitsemasi työkalut yhteen paikkaan. Se automatisoi prosesseja, mikä säästää tilitoimiston aikaa selkeästi. Yrityksille EmCe 365 -pilvipalvelu tarjoaa täysin uudenlaisen ja sujuvan taloudenhallinnan palvelukokemuksen milloin ja missä ikinä he sitä tarvitsevatkaan. Se tarjoaa täysin uudenlaisen, ketterän taloudenhallinnan käyttökokemuksen – tilitoimistolle, yrityksille ja yrittäjälle. Tutustu ratkaisuun tästä.\nEmCen laskutusohjelma taipuu monen toimialan erityistarpeisiin. Ohjelmassa olevien lisäpiirteiden avulla laskutusprosessiin saadaan automaatiota esimerkiksi sopimustyyppisten laskujen tai laskujen monistamisen avulla. Sovellus on myös integroitavissa ulkoisiin järjestelmiin esimerkiksi web-service rajapinnan avulla. Laskujen lähettämiseen on saatavilla sähköinen ratkaisu, jolla laskut toimitetaan verkkolaskuina pankkien tai operaattorien välityksellä saajilleen. Tulostamisen sijaan laskut voi myös toimittaa tulostuspalveluun iPost-aineistona. Mikäli yritys haluaa laskut factoring-rahoitukseen, on tämä tehtävissä vaivatta ohjelman factoring-ominaisuudella. Ohjelma huolehtii tapahtumien viemisestä kirjanpitoon ja sisäiseen laskentaan tai kustannusseurantaan, joihin tapahtumat kirjautuvat organisaation haluamalla tavalla esimerkiksi asiakkaan, kauppa-alueen, tuotteen tai myyjän perusteella. Kaikki tiedot ovat reaaliaikaisesti hyödynnettävissä varastossa, reskontrissa, kirjapidossa ja sisäisessä laskennassa. Laskutus on osa tilaustenkäsittelyn kokonaisuutta, joka on kiinteässä yhteydessä varastoon, ostoihin ja myynteihin liittyviin toimintoihin.\nNäin sähköistät laskut verkkolaskuiksi »\nKerron mielelläni lisää palvelusta\n13 syytä ottaa verkkopalkka käyttöön »\nLataa pikaopas tästä »\nTaloushallinto- järjestelmän yhteiskäyttö tilitoimiston kanssa\n“EmCen ratkaisut soveltuvat erinomaisesti tilitoimiston tarpeisiin.”\nUusi EmCe 365\nAvaa taloudenhallinnan uusi luku ja tutustu nyt »


Kohti kestävää liikunta- ja urheilukulttuuria - Soveltava Liikunta SoveLi ry\nKohti kestävää liikunta- ja urheilukulttuuria\nLiikuntapolittiisen selonteon valmistelu on käynnissä. Tommi Yläkangas suosittelee tutustumaan Kalevi Heinilän ajatuksiin liikunnan ja huippu-urheilun tehtävistä.\n”Kilpaurheilu yleensä ja huippu-urheilu erityisesti on kansainvälistä lainakulttuuria ja tarkoitettu urheilullisesta paremmuudesta kiinnostuneita nuoria varten, kun taas terveys- ja kuntoliikunta edustaa lähinnä liikunnallisesti aktiivista elämäntapaa ja on sellaisena tarkoitettu kaikille, urheilullisesta suorituskyvystä riippumatta ja ikääntyvänkin ihmisen terveyden ja toimintakyvyn perustaksi!”\nSuomalaisen liikuntatutkimuksen uranuurtaja emeritusprofessori Kalevi Heinilä on kirjoittanut erittäin ajankohtaisen kirjan Minne menet Suomen urheilu, jossa hän käsittelee laajasti suomalaisen liikunnan ja urheilun tilaa. Ajankohtaiseksi kirjan tekee erityisesti meneillään oleva liikuntapoliittisen selonteon valmistelu, joka tulee suurelta osin käsittelemään samoja teemoja kuin Heinilän teos.\nTeos koostuu jossain määrin erillisistä artikkeleista, jotka kuitenkin nivoutuvat yhteen Heinilän yhtenäisen näkökulman kautta. Teoksen kantavana näkökulmana on idea siitä, että nykymuotoisen huippu-urheilun kehitys on johtanut kestämättömään kilpavarusteluun ja tilalle tarvitaan kestävämpää liikunta- ja urheilukulttuurin kehitystä.\nHeinilä kritisoi huippu-urheilua liiallisuuksiin viedystä kilpailusta, mikä on johtanut monenlaisiin lieveilmiöihin. Doping, sopupelit ja taloudellisten tekijöiden ylikorostuminen ovat vieneet huippu-urheilun kauaksi urheilun perimmäisestä ideasta ja ”ponnistamisen ilo” on samalla kadonnut. Myös menestymiseen tarvittavien resurssien tarve on vuosi vuodelta kasvanut jo sellaisiin mittoihin, että Heinilä päätyy suosittelemaan tiukkaa rajausta sen suhteen, mihin lajeihin käytettävissä olevat resurssit Suomen kokoisessa maassa kohdistetaan.\nSuureen osaan Heinilän teeseistä on helppo yhtyä. Muun muassa huippu-urheilun resurssien keskittämiseen onkin jo Olympiakomitean aloitteesta ryhdytty ja todennäköisesti keskittäminen jatkuu myös tulevaisuudessa. Toisaalta teoksesta löytyy myös teemoja, joita varmasti ainakin urheilupiireissä voi olla vaikea ymmärtää. Heinilä muun muassa esittää, että: ”urheilun inhimillinen ja yhteiskunnallinen hyvä toteutuu parhaiten ja monipuolisimmin silloin, kun kilpailun vaatimustaso pysyy kohtuullisuuden rajoissa”. Citius, altius, fortius -ihanteesta ei siis tarvitsisi kokonaan luopua, mutta kilpaurheiluun ei Heinilän mukaan enää jatkossa tulisi panostaa nykyisenkaltaisia resursseja, vaan painotus tulisi kääntää kohti väestön hyvinvointia.\nHeinilän näkemykset herättävät pohtimaan liikunnan ja urheilun yhteiskunnallista merkitystä laajemminkin. Voidaanko huippu-urheilu todella tiivistää pelkäksi viihteeksi, joka on erillään muusta liikuntakulttuurista, vai muodostaako liikunta ja urheilu ennemminkin janan, jonka toisessa ääripäässä on arki- ja terveysliikunta ja toisessa huippu-urheilu? Onko urheilun ja liikunnan arvo vain siinä, millaisia fyysisiä hyötyjä niiden harrastamisesta on, vai liittyykö tähän yhtälöön myös esimerkiksi sosiaaliset ja psyykkiset tekijät? Muun muassa näitä teemoja Heinilä jättää lukijan miettimään.\nTeos toimiikin erinomaisena ajattelun sparraajana ja sen lukemista voi suositella kaikille liikuntapolitiikasta ja -kulttuurista kiinnostuneille.\nKirjoittaja on SoveLin toiminnanjohtaja Tommi Yläkangas.\nOta yhteyttä: tommi.ylakangas(at)soveli.fi, 040 511 5941


Sokea Harry Potter -fani sai elämänsä joululahjan - video lahjan avaamisesta saa kyyneleet silmiin - Uutiset - Radio Nova\nSokea Harry Potter -fani sai elämänsä joululahjan - video lahjan avaamisesta saa kyyneleet silmiin\n31.12.2020 19:15 - Iiro Myllymäki\nTyttö sai kokonaisen kirjasarjan pistekirjoituksella kirjoitettuna, jotta hän voi vihdoin lukea kirjoja itsenäisesti.\nSokea yhdysvaltalaistyttö Emrie sai elämänsä joululahjan, kun hänelle annettiin lahjaksi kaikki seitsemän Harry Potter -kirjaa pistekirjoituksella kirjoitettuina. Lahjan antajana oli tytön täti Katelyn, joka oli perustanut joukkorahoituskampanjan kyetäkseen hankkimaan kirjat. Potter-kirjat pistekirjoituksella ovat harvinaisia ja siksi kalliita, joten rahallinen apu tuli tarpeeseen.\nEmrien Harry Potter -innostus oli saanut alkunsa aiemmin tänä vuonna, kun tytön isä Jared oli alkanut lukea kirjoja hänelle iltasatuna. Jo neljävuotiaana pistekirjoituksen oppinut Emrie halusi pystyä lukemaan kirjoja itsenäisesti.\nGoFundMe-sivuston joukkorahoituskampanja toimi ja Katelynin onnistui kerätä noin 3400 euroa kirjoja varten. Saadulla rahalla nainen osti kirjat Emrielle, mutta hankki viisi kokonaista kirjasarjaa myös paikallisten kirjastojen ja koulujen käyttöön. Katelyn kertoo joukkorahoitussivulla, että yksittäisen pistekirjoitus-Potter-kirjan hinta vaihtelee noin 65 ja 240 euron välillä.\nKatelyn on jakanut Instagram-tilillään suloisen videon, jossa nähdään Emrien innostunut reaktio saamaansa lahjaan. Voit katsoa videon alta tai tästä linkistä.\nMonet ovat sosiaalisessa mediassa ilahtuneet videosta.\n”Olen katsonut tämän 14 kertaa, ja itken vieläkin. Tämä sulattaa sydämeni!” kommentoi yksi.\n”Olen niin iloinen hänen puolestaan!” kirjoittaa toinen.\nLue myös: Sokeilla on parempi makuaisti - näkövammaisten elämä on taatusti erilaista kuin luulit\nLue myös: Perheenäiti oli hävittää Harry Potter -kirjan, paljastui keräilyharvinaisuudeksi - arvo yli 60 000\nHarry potter sokea pistekirjoitus


Country White Archives - NAVETTA JA PUOLIVALTAKUNTAA\nKati / 10.11.2015\nOli niin paljon silmän ruokaa, etten tiennyt mihin sormet ja kädet laittaakaan. Kiitos suuresti Country White, jolta sain ihanan kutsun tulla tutustumaan Oitbackan Country White sisustusmaailmaan. En voi uskoa, miten kauniissa miljöössä onkaan:) Toinen puoti löytyy myös Tuomarinkylästä.\nTunnelma oli puodissa katossa ja me bloggarit olimme pyörällä päästämme! Joulupukki kävi meille laulamassa ja laulatti meitä myös. Lupasimme olla…tai ainakin yrittää olla kiltisti:) Meille esiteltiin paljon kivoja uutuus tuotteita ja yksi lemppareistani oli Niipperi Tee – ihanaa! Ja tätä herkkua saa Country Whitelta jatkossa.\nAivan huikean kauniin joulutunnelman Oitbackaan oli loihtinut Frida (klik) ja kaunista oli!\nPuodissa kannattaa mennä käymään ja nauttia tunnelmasta – ja kannattaa myös varata aikaa:) Joulun taika voi viedä mennessään:)!\nJa mitäs minä löysinkään…siitä myöhemmin!\npostaus tehty yhdessä Country White Kartanoputiikkien kanssa


Halla-aho oudoksuu Mykkäsen käsitystä julkisen vallan perustehtävistä - Suomen Uutiset\nelokuu 19, 201821:46\nLapin kiertueelta palannut puheenjohtaja Jussi Halla-aho (ps.) kommentoi sisäministeri Kai Mykkäsen (kok.) ulostuloja poliisien resurssointiin liittyen.\n– Suomessa on n. 132 poliisia per 100 000 asukasta. Se on ylivoimaisesti vähiten kaikista pohjoismaista, Halla-aho muistuttaa.\n– Sisäministeri Mykkänen sanoo, että 800 lisäpoliisin palkkaaminen maksaisi 50 miljoonaa euroa vuodessa.\n– Se on kieltämättä iso raha. Se on yksi kahdeskymmenesosa vuotuisesta kehitysapubudjetista ja puolet turvapaikanhakijoiden vuotuisista vastaanottomenoista.\n– Perussuomalaisia erottaa muista puolueista käsitys siitä, mitkä ovat julkisen vallan perustehtäviä ja mitkä eivät.\nEi siellä henkilön taso määrää lainkaan sitä, kuka ministeriksi nousee. Mielipiteet ratkaisevat.\nMitä vasemmistolaisempi henkilö, sitä varmammin pääsee ministeriksi nyky-kokoomuksen riveistä. Omilla aivoillaan ajattelevilla kokoomuslaisilla, kuten Wille Rydmanilla, ei Orpon johtamassa kokoomuksessa ole mitään toivoa päättäville paikoille.\nValitettavasti näin. Kyllähän se tietysti uskottavuutta syö, mutta eipähän sooloile. Koski, Ryd, Lepomäki, siinäpä nuo omilla aivoillaan ajattelevat nuoren polven kokoomuksen edustajat. Muut tekevät mitä pj käskee ja konkareita ei jaksa enää leikit kiinnostaa.\nKansallisella,kansallismielisillä ei liene TÄNÄ PÄIVÄNÄ mitään asiaa ministeriksi eikä korkeiksi virkamiehiksi,siis julkisen vallan käyttäjiksi.\nSen tähden koko systeemi pitäisi muuttaa täysin\nMiettiä juurta jaksainMIKÄ JULKISEN VALLAN TEHTÄVÄ OIKEASTI ON?\nSe elää kansan maksamilla korkeilla veroilla,joten julkisen vallan tehtävä on oman kansan etujen ajaminen ja että tehdään tämä järkevällä tavalla.Toivon, että suurin osa kansanedustajista putoaa pois eduskunnasta ja saamme tilalle aitoja isänmaallisia.Virkamiesten ylimpien ja keskitason vähennys ja virat määräaikaiseksi.\nValtion virkamiesten määrää voisi vähentää. Heitähän on Helsingin keskusvirastoissa tuhatpäisin laumoin puoluepoliittisten perustein valittuna. Vartioivat toinen toisiaan.\nja kauheinta on mielestäni, että demlalaiset dominoivat edelleen korkeita virkoja, kun heillä on aikoinaan ollut se demla-passi, millä ovat saaneet ikuiset läänityksensä ratkaiseviin asemiin. Mielestäni pitäisi puhdistaa virkakunta demlalaisista kerta kaikkiaan ja panna uudelleen hakuun kaikki näiden virat.\nEx kok. äänestäjä\nSellaiset pitkään kokoomusta äänestäneet eivät tunnista nykykokoomusta enää omakseen. Ainoastaan muutamia yksittäisiä kokoomulaisia enää arvostavat. Vanhemmankin kokoomusta äänestävän väen arvostusta nauttivat enää Wille Rydman ja muutama muu nuorempi kokoomuslainen.\nYlen lakkauttaminen ei tuo yhtään mitään mihinkään. Ylen rahoitus kerätään erikseen YLE-verolla, joten jos se YLE siirretään maksukortin taakse, niin se verokin pitää lakkauttaa.\nVeron lakkauttaminen tuo rahaa ihmisille, joka voidaan kohdistaa haluttuun kohteeseen, kuten vaikkapa Yle-korttiin tai paikallispoliisiin. Se on vain järjestelykysymys ja demokratiaa saada itse päättää rahojensa käytöstä esimerkiksi joko maanmamutukseen tai isänmaan turvaamiseen.\nOnneksi ei ole pelkoa Hakkaraisen noususta päättäjän asemaan.\nRehellisempi ja aidompi varmasti kuin Sipilä. Mutta ei kyllä millään muotoa kykenevä ministerinpestiin eli kyvyttömämpi kuin Sipilä. Ja kun tiedämme, miten kyvytön Sipiläkin on, niin se on paljon sanottu se.\nAinakin englantia tai espanjaa pitää puhua kun on ollut kehityapuhommissa Väli-Amerikassa vai missä se oli.\nHakkarainen puhuu kansan kieltä.\nTeuvo on erittäin arvostettu suomalainen väliamerikassa missä hän teki todellakin käytännön kehitysaputyötä kouluttamalla kenttäsirkkeli urakoitsijoita. Se jos mikään on paikallisen tason apua ja hyöty jää kohteeseen. Suorasta laudasta ja lankusta on paikallisille asukkaille paljon enemmän iloa kuin tiedostavasta feminismistä.\nNiin eihän käden taitoja arvosteta.\nPääasia, että on hyvä kertomaan kansalle satuja ja tarinoita.\nKeisarillakin oli uudet vaatteet ja kansa ihasteli.\nKäydään vaikka kehitysmaissa voivottelemassa, mutta ei tehdä mitään asialle, josta voivotellaan.\nTotta puhut. Kokoomus on ollut hallituksessa 80-luvulta Holkerin hallituksesta lähtien. Sitä ennen suomen hyvinvoinnin nousu oli jatkuvaa, päästiin muiden pohjoismaiden rinnalle. Holkerin hallituksesta lähtien on menty vain alamäkeä. Suomessa on nykyään kansa päättäjiä ja vallanpitäjiä varten. Täytyisi olla eduskunta, presidentti jne. kansaa varten.\nYlisuuret tulot ansanedustajilla, on aiheuttaneet sen, että politiikoilla ei ole hajuakaan kuinka taloutta hoidetaan ja pidetään koko kansakunta hyvinvoivana. Aina ollaan sen pienituloisimman kukkarolla, mikä aiheuttaa kulutuksen pienenemistä ja sitä kautta lisää työttömyyttä, epävarmuutta ja pahoinvointia. Ansanedustajien liksoja nostettiin vuonna 2000 56% kerralla. Sitä ennen oli otettu puolustuskyvyttömiltä: lapsiperheiltä, opiskelijoilta, eläkeläisiltä, sairailta, vammaisilta, työttömiltä jne. Kansakuntaa tuhoavaan haittaruotsiin kyllä panostetaan, etenkin sinikeltaisessa YLEssä. Mutta haittaruotsin haitoista kirjoittaminen on tabu.\nJep. Suomen alamäki alkoi -87 kun kokoomus päästettiin hallitukseen ja maan myyminen pankkieliitille, EU:hun ja euroon alkoi samalla hetkellä, seurauksena mm. oman valuutan tuhoaminen suurlaman avulla. Nyt pää on tulossa vetävän käteen.\nSuomi elää nyt kiitos Kokoomuksen ensimmäistä korkeasuhdannetta kautta historian, jolloin edellisen laman velkoja ei makseta pois, vaan päinvastoin otetaan lisää velkaa. Tämä peli loppuu seuraavaan lamaan.\nKokoomus ministeriksi pääsee, kun osaa”tonnin seteli” katseen.Orpolla oli tämä ilme päällä, kun suomeen tunki 40000 jihadistia. ?\nPersut olivat myös hallituksessa 2015-2017 ja eivät tehneet mitään?\nMikäli näitä kolmannen sektorin toimijoita ,mitä näitä nyt onkaan amnestyä,pakolaisapua RAHOITETAAN MYÖSKIN KORKEISTA VEROISTAMME,rahoitus pitää/pitäisi ottaa uudelleentarkasteluun ,kun saamme taas ryhdin tähän maahan-jakovaraa ei ole mihinkään ylimääräisiin.\nMeillä on ollut kotvan aikaa ”poliittisia broilereita ja taivaanrannan maalareita” kohdentamassa YHTEISIÄ MAKSAMIAMME KORKEITA VEROJA- ja ympärillä näemme ,mitä tästä on seurannut.\nKun ei ole tuntumaa arjen elämään eikä ole vahvoja elämänkokemuksia,lisäksi jos tämä maa ja kansa ei merkitse mitään-tällaisille EN MISSÄÄN NIMESSÄ ANTAISI PÄÄTÖSVALTAA,JOS voisi päättää.\nTuloveronkevennykset pitäisi ehdottomasti perua. Pikemminkin veroa pitäisi nostaa, että tasaveron omainen kulutuksen verotus ei lisäisi eriarvoisuutta edelleen kansanosien välillä.\nRaatikaien olisi hyvä, jämti mies.\nOn Mykkänen sentään jotain miettinyt.\nLuuleeko 20 riittävän? Pari nollaa perään!\nToivottavasti saavat mellakkavarusteet.\nSamalla työvoimasta tulee poistumaan tulevien rosten uhrit.\nMyös menetetyt verorahat tulisi laskea haittamaahanmuuton kustannuksiin.\nmutta kun rajavartioiden piälliköksi valittiin herra, jonka mielestä on ihmisoikeus kävellä suomeen ihan vapaasti, ihan kuka vain? piällikkö on luvannut kantaa laukut ja kuskata hotelleihin kaikki tulijat. hän pistää kätä lippaan ja toivottaa kaikki tervetulleiksi oleskelemaan kustannuksellamme.\nJos ja kun tämä hallitsematon maahanmuutto jatkuu, niin niitä poliiseja tarvitaan lisää. Sitä saa, mitä tilaa.\nEi saa jatkua!\nJatkuu. Työvoimapula pahenee.\nNo ilman muuta pahenee, kun maan väestöstä yhä suurempi osa on työttömiä ja osaamattomia kehitysmaalaisia.\nJuuri tuota kehitystä tässä pyritään pysäyttämään.\n70 000 suomalaista nuorta ei ole koulussa eikä työssä. Eläkeläisiä aina vain enemmän. Syntyvyys laskee. Onneksi muissa maissa on ihmisiä, jotka voivat paikata työvoimapulan. Se on Suomenkin pelastus.\nJoo, muissa maissa niitä kyllä saattaa olla, mutta sehän ei liity haittamaahanmuuttajien ottamiseen eläteiksi ja palveltaviksi tänne. Heidän palvelemisensa vain työllistää eli pahentaa työvoimapulaa.\nEipä ole tapahtunut hallitsematonta maahanmuuttoa sen jälkeen kun persut potkittiin hallituksesta. Mitähän se kertoo ?\nEi vai? Viime vuonna myönnettiin Migrin tilastojen mukaan noin 100 000 oleskelulupaa ja edellisinä vuosina samanverran, kuten tänäkin vuonna ollaan tekemässä. Sitä kuinka moni noista jää lopulta pysyvästi Suomeen, ei kerrota, mutta kansalisuuden myöntömääristä selviää kuinka moni tekee niin laillisesti. Laittomista ei sanota mitään. Viitisentuhatta muslimiäijää hakee ja saa lisäksi turvapaikan vuosittain. Naisia ja lapsiahan ei pakolaisten joukossa juurikaan ole, koska heidät joko jätettiin oman onnensa varaan hengenvaarallisiin maihin tai meinataan tuottaa Suomeen perheenyhdistäjän toimesta viimeistään, kun hän on neljän vuoden kuluttua tulostaan saanut liukuhihnakansalaisuuden. Vuonna 2015 tulleilla se tapahtuisi ensi vuonna, ellemme karmoita heitä sitä ennen tai kiristä kansalaisuuden ehtoja vaatimalla hyvää suomenkielen taitoa ja vähintään kymmentä vuotta itsensä elättämistä tuloilla, joista maksetut verot ylittävät sosiaali- ja terveyspalveluista aiheutuvat kulut!\n100 000 viime vuonna? laitatko linkkiä?\nOn sinulla kyllä tilastot aika pahasti sekaisin. Kannattaiskohan niihin vähän tutustua tai edes opetella vähän lukemaan niitä… Oleskelulupia ei myönnetty noin paljon. Toisekseen suurimmat ryhmät opiskeluluvissa ovat työ ja opiskelu, joten on totaalisen aasimaista niputtaa noita mihinkään kansalaisuuden myöntömääriin, koska iso osa noista ei ole mitään kansalaisuutta hakemassa.\n”Suomessa 9000 kielteisen päätöksen saanutta turvapaikanhakijaa” 02.08.2018\nHöh! Onpas hölmö kommentti. Kuin suoraan ”the kuplasta”.\nHöpö höpö. Raja vuotaa koko ajan ja väkeä lennätetään (pimeillä) lentokoneilla Suomeen. Tästä ei nyt vaan uutisoida, ettei kansa (maksajat) hermostu. Tietenkään ei sellaisia määriä tule yhtenä päivä kerralla kuin 2015. Veikkaan että noista migrinkin luvuista puuttuu osa.\nKokoomus ollut poliisien puolue, mutta persut nyt. Päällystössä nyt punikkeja ja vihreitä, kun ryhdyttiin trkemään poliiseista maistereita. Siksi resursseja suunnataan höpöön. Kokoomus vaatii vihapuhelakeja, vaikka murjaanit ovat vihassa auttajilleen.\nMykkänen itsekin puolivenäläinen ja saame isän puolekta tuntee sympatiaa vähemmistöihin ja huitoo käsillään kuin linnunpelätin. Suuri pettymys ollut, vaikka venäjäntaitoisena olisi kova sana ja voisi järjestellä saamelaisten itsehallinnon. Heidän asioitaan ei ole pantu kuntoon kuten mölöstaneista tulevien.\nYksi ja ainoa ongelma Jouni Mykkäsen pojalla on:liian paljon liian nopeasti.Ei ole pohjaa.EIKÄ TULE.Jos olisi jäänytkin puolustamaan saamelaisten upeata kulttuuria,olisi viisastunut.\nEi se riitä että katselee noilla kauniilla kosteilla vasikansilmillään ja puhuu pehmoisia.\nPersut olivat hallituksessa 2015-2017. Eivät tehneet mitään.\nSininen tulevaisuus -puolueen muutamat edustajat antoivat pari päivää sitten lehdille maahanmuuttolausuntoja, jonka perusteella heidän voidaan päätellä olevan heidän edelleen samaa mieltä maahanmuutosta kuin he olivat perussuomalaisina. Harmi, että nuo lausunnot ovat kadonneet netistä,\nEnsi keväästä tulee varmasti mielenkiintoinen. Täytyy kuitenkin muistaa, että esim. kokkareilla ja kepulla olisi vielä nytkin mahdollisuus tehdä hallitsemattomalle haittamaahanmuutolle jotain. Keinoja löytyy ihan jopa hallitusohjelmasta. Siksi on epäuskottavaa jos he vasta ensi keväänä alkavat lupaamaan sellaisia asiota.\nLuin tuon jutun Iltalehdestä, mutta nyt siellä ei enää olekaan sitä…


10/2: +0,0% - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nNasdaq: Dellin myynti jäi odotuksista\nJulkaistu: 11.2.2005 9:05\nTeknologiaosakkeiden kurssit jäivät torstaina ennalleen sahailevan pörssipäivän jälkeen. Teollisuusosakkeet kiskaisivat keskimäärin 0,8 prosentin kurssinousun.\nYhdysvaltain joulukuisen kauppataseen vaje jäi hieman odotuksia alhaisemmaksi ja uusien työttömien määrä romahti alhaisimmalle tasolleen neljään vuoteen.\nTekno-osakkeiden hermostuneisuus johtui osin Dellin tulosjulkistuksen odottelusta. Dellin tulos viimeiseltä neljännekseltä ylitti odotukset, mutta liikevaihdon 17 prosentin kasvukehitys jäi odotuksista. Dellin osake laski jälkipörssissä 3,2 prosenttia.\nEricssonin kurssi laski 8,2 prosenttia, vaikka voitto kohosi ja myynti kasvoi yhdeksän prosenttia. Osa analyytikoista arveli yhtiön myyntimarginaalien jääneen heikoiksi ja osingon liian alhaiseksi.\nNasdaq: Fuusiot innoittivat sijoittajia\nTeknot nousivat reippaasti vaisun tammikuun viimeisenä päivänä. Öljyn hintapiikki leikkasi orastavilta härkämarkkinoilta kuitenkin terävimmän kärjen. Lue lisää ›\nNasdaq: Googlen tulos kohosi kattoon\nTeknologiaosakkeet petrasivat tasoaan 0,3 prosenttia, kun öljyn hinta halpeni taalalla barrelilta ja Google nostatti nettiosakkeita. Laajempaa osaketukea saatiin American Expresin ja ExxonMobilin tahoilta. Lue lisää ›\nNasdaq: Rallivaihteella ylös\nSijoittajat ostivat joukolla teknologia-alan osakkeita perjantaina, vaikka taloustilastot eivät tukeneetkaan nousua. Nasdaq-indeksi oli koko kaupankäynnin plussalla, ja vaihtoa kertyi 1,9 miljardin osakkeen verran. Lue lisää ›\nNasdaq: Taala kallistui, osakkeet halpenivat\nOsakkeet pakittivat parin promillen verran viime perjantaisen liki puolentoista prosentin nousurymäkän jälkeen. Amerikkalaisten vientiyhtiöiden näkymät huononivat hitusen, sillä vaikka öljy halpeni, niin taala kallistui muihin päävaluuttoihin nähden. Lue lisää ›\nNasdaq: Cisco tulos odotettu, myynti jäi ujoksi\nOsakkeet kallistuivat saman verran, minkä maanantaina heikkenivät. Reititinvalmistaja Cisco ylsi analyytikoiden tulosodotuksiin, mutta liikevaihto jäi lieväksi pettymykseksi. Ciscon osake oli jälkipörssissä 3,5 prosentin laskussa, mutta jäi lopulta 1,1 prosenttia pakkaselle. Lue lisää ›\nNasdaq: Sijoittajat palkitsivat Fiorinan potkut\nCisco Systemsin vaisu kasvutahti ja kasvaneet varastosaldot säikäyttivät sijoittajia keskiviikkona, ja osakkeet pakittivat Nasdaqissa reilun puolentoista prosentin verran. Cisco heikkeni 3,3 prosenttia. Lue lisää ›


Suomi Casinot » Näissä sivustoissa pärjäät suomen kielellä\nNetticasinoissa sinun ei tarvitse hallita muuta kieltä kuin suomea, kunhan vain valitset pelipaikat oikein.\nSuomalaiset ovat rahapelihullua kansaa, kuten kaikki hyvin tiedämme. Pelikoneita, raaputusarpoja ja muita rahapelejä voit pelata melkein joka nurkan takana kaupassa, huoltoasemalla tai kioskilla.\nKun kaikki samat pelit ja paljon enemmänkin on pelattavissa myös netissä, ei ole ihme että suomalaiset ovat ottaneet online casinot omakseen.\nNäissä kasinoissa pärjäät Suomen kielellä\nBetsafe Casino 325€ Bonus Pelaa »\nMr Green Casino 200€ bonus Pelaa »\nUnibet Casino 100€ Bonus Pelaa »\nOnline Casinot suomeksi\nEnsimmäiset suomenkieliset nettikasinot olivat “suomenkielisiä” vahvoissa lainausmerkeissä. Käännökset olivat suppeita ja usein luokattomia, eikä äidinkielisestä asiakaspalvelusta ollut tietoakaan.\nNäiden räpellysten jälkeen on otettu monta pitkää harppausta ja nyt parhaat online casinot täyttävät suomalaisten kovatkin vaatimukset. Suomalainen asiakas haluaa laatua, luotettavuutta ja hyvää palvelua. Tähän pääsee vain netticasinoiden eliitti.\nTässä artikkelissa esitellyt casinot tarjoavat suomeksi kaiken tarvittavan: asiakaspalvelun, pelit, peliohjeet ja rahansiirrot. Aloittelijallakaan ei siis mene sormi suuhun, ja apu on aina lähellä jos sitä kokee tarvitsevansa – kysyvähän ei tieltä eksy.\nSuomenkielisen casinon suurin etu on itsestään selvä: omalla äidinkielellä ei tarvitse epäröidä tai miettiä, että miten hommat toimivat. Kun pelissä on rahaa, ei halua astua pois mukavuusalueeltaan – eikä pitäisikään. Pienistäkin pulmista tulee suuria, jos niitä ei heti saa selvitettyä ilman kommunikaatio-ongelmia.\nSuomalaisystävällisillä casinoilla tarjotaan rahansiirtoihin Eutelleria, joka on suomalainen verkkopankkimaksuja välittävä palvelu. Voit tallettaa ja nostaa rahaa tavallisia online-pankkitunnuksiasi käyttäen lähes kaikista suomalaisista pankeista.