1 Hallituksen esitys eduskunnalle osuuskuntalaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi osuuskuntalaki, jolla kumotaan vuodelta 2001 oleva osuuskuntalaki. Tarkoituksena on saattaa osuuskuntien yhteisölainsäädäntöön perustuvat toimintaedellytykset nykyaikaisen yritystoiminnan vaatimusten mukaisiksi. Uudistuksessa on otettu huomioon yritysten toimintaympäristössä ja muussa lainsäädännössä tapahtunut kehitys. Uudella osuuskuntalailla lisätään suomalaisten osuuskuntien toimintamahdollisuuksia ja siten parannetaan osuuskuntien toimintaedellytyksiä yleisesti ja suhteessa kilpailijoihin. Toimintamahdollisuuksia lisätään vähentämällä ja keventämällä muotomääräyksiä sekä säätämällä eräistä kokonaan uusista menettelyistä. Myös lain tahdonvaltaisuutta lisätään. Uusi laki on nykyistä lakia kattavampi, mikä selkeyttää oikeustilaa ja lisää oikeusvarmuutta. Laissa ehdotetaan säädettäväksi useista sellaisista seikoista, jotka nykyään ilmenevät vain oikeuskäytännöstä ja kirjallisuudesta. Voimassa olevan osuuskuntalain mallina on vuoden 1954 osuuskuntalaki ja vuoden 1978 osakeyhtiölaki. Ehdotettavan uuden lain mallina on vuoden 2006 osakeyhtiölaki siten, että ehdotettava uusi osuuskuntalaki vastaa osakeyhtiölakia sanamuotoa myöten siltä osin kuin tarvittava sääntely on samansisältöistä. Osuuskuntamuodon edelleen tarpeellisten erityispiirteiden sääntely ehdotetaan säilytettäväksi sisällöltään vuoden 1954 ja 2001 osuuskuntalaista ilmenevien periaatteiden mukaisena siten, että joiltakin osin säännösten sanamuotoa on tarkistettu nykykielen mukaiseksi. Uudella osuuskuntalailla helpotetaan osuuskunnan perustamista ja hallintoa sekä edistetään jäsen- ja sijoittajarahoituksen hankintaa. Ehdotuksella pyritään myös lisäämään osuuskuntamuodon käyttökelpoisuutta uusosuustoiminnassa. Osuuskuntien toimintaedellytysten parantaminen ehdotetaan toteutettavaksi siten, että sääntelyn tahdonvaltaisuutta lisätään. Sopimusvapautta laajennetaan erityisesti oman pääoman ehtoisen rahoituksen osalta. Osuuskunnan jäsenten ja johdon sekä sijoittajien, velkojien ja muiden etutahojen asemaa parannetaan selventämällä sääntelyä ja korostamalla osuuskunnan tiedonantovelvollisuutta siten, että se ei kuitenkaan rajoita rehellisen yritystoiminnan harjoittamista eikä aiheuta merkittäviä lisäkustannuksia osuuskunnille. Uusi laki ei kokonaisuutena arvioiden heikennä yksittäisen jäsenen, osuuden omistajan eikä velkojan tai muun sivullisen oikeussuojan tasoon. Toimintamahdollisuuksien lisäämistä koskevat uudistukset eivät kohdistu näiden ryhmien aseman kannalta keskeisiin säännöksiin. Esitys sisältää lisäksi useita velkojien ja vähemmistöjäsenten oikeussuojaa vahvistavia säännöksiä. Pienten osuuskuntien asemaan on uudistuksessa kiinnitetty erityistä huomiota. Sääntelyn olennainen selkeytyminen, sääntelyn laajentaminen sekä eräät pieniä osuuskuntia koskevien säännösten kirjoittamistavassa valitut ratkaisut helpottavat pienten osuuskuntien ja näille erilaisia palveluja tarjoavien mahdollisuuksia tutustua lain sisältöön. Esitys sisältää myös erityisesti pienille osuuskunnille suunnattuja helpotuksia, kuten mahdollisuus perustaa osuuskunta yhden tai kahden jäsenen toimesta. Esitykseen sisältyvät lisäksi ehdotukset laiksi osuuskuntalain voimaanpanosta ja uudeksi laiksi osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista sekä laeiksi luottolaitostoiminnasta annetun lain, talletuspankkien yhteenliittymästä annetun lain, maksulaitoslain, rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain, asuntoosakeyhtiölain, eurooppaosuuskuntalain, taloudellista toimintaa harjoittavan yhdistyksen muuttamisesta osuuskunnaksi annetun lain, yrityskiinnityslain, kaupparekisterilain, prokuralain ja toiminimilain muuttamisesta\n2 2 Ehdotetut lait ovat tarkoitetut tulemaan 2013 sen jälkeen, kun ne on hyväksytty ja voimaan aikaisintaan 1 päivänä heinäkuuta vahvistettu.\n3 3 SISÄLLYS ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ...1 SISÄLLYS...3 YLEISPERUSTELUT NYKYTILA Lainsäädäntö Käytäntö Kansainvälinen kehitys sekä ulkomaiden ja EU:n lainsäädäntö Yleistä Ruotsi Norja Tanska Viro Saksa Ranska Iso-Britannia EU Nykytilan arviointi Toimintaympäristön muutokset Vuoden 2001 osuuskuntalakiuudistuksen vaikutukset ja vuoden 2006 osakeyhtiölakiuudistus ESITYKSEN TAVOITTEET JA KESKEISET EHDOTUKSET Esityksen tavoitteet Keskeiset ehdotukset Lain rakenne ja kirjoittamistapa Yleisten periaatteiden korostaminen Perustaminen Jäsenet Osuudet, osuuspääoma, osakkeet ja osakepääoma...21 Osuudet ja osuuspääoma...21 Osuus- ja osakeomistuksen julkisuus Hallinto...23 Osuuskunnan ja edustajiston kokous...23 Osuuskunnan johto ja edustaminen Tilintarkastus, toiminnantarkastus ja erityinen tarkastus Rahoitus...25 Osuudet ja osakkeet...25 Sijoitus vapaan oman pääoman rahastoon...25 Maksuton suunnattu osuus- ja osakeanti...26 Osuuskirjat ja arvo-osuudet...26 Pääomalaina...26 Ylimääräiset maksut ja lisämaksuvelvollisuus Oma pääoma, tilinpäätös, toimintakertomus ja konsernitilinpäätös Varojen jakaminen ja jakokelpoiset varat...27\n4 Osuuden palautus, osuus- ja osakepääoman alentaminen sekä omat osuudet ja osakkeet...27 Osuuden palautus...27 Osuus- ja osakepääoman alentaminen...27 Omat osuudet ja osakkeet Sulautuminen, jakautuminen, yritysmuodon muuttaminen ja purkaminen Seuraamusjärjestelmä...28 Päätöksen pätemättömyys...29 Vahingonkorvaus...29 Riitojen ratkaiseminen Voimaanpanolaki Muun lainsäädännön muutokset ESITYKSEN VAIKUTUKSET Taloudelliset vaikutukset...30 Kansantaloudelliset vaikutukset...30 Välittömät kustannusvaikutukset Organisaatio- ja henkilöstövaikutukset Vaikutukset talousrikollisuuteen ja harmaaseen talouteen ASIAN VALMISTELU MUITA ESITYKSEEN VAIKUTTAVIA SEIKKOJA Riippuvuus muista esityksistä Kansainväliset velvoitteet...32 YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT LAKIEHDOTUSTEN PERUSTELUT Osuuskuntalaki...33 I OSA Yleiset periaatteet, perustaminen ja jäsenet luku Lain soveltaminen ja osuuskunnan toiminnan keskeiset periaatteet luku Osuuskunnan perustaminen...36 Yleiset säännökset...36 Osuuden ja osakkeen maksaminen...39 Rekisteröiminen ja sen oikeusvaikutukset luku Jäsenet luku Osuudet, osuuspääoma, osakkeet ja osakepääoma...43 Yleiset säännökset...44 Osuuskirja, osakekirja ja muut osuus- ja osakeoikeuksiin liittyvät todistukset...49 II OSA Hallinto ja tilinpäätös Luku Osuuskunnan kokous ja edustajisto...52 Yleiset säännökset...53 Osuuskunnan kokous...54 Osuuskunnan kokoukseen osallistuminen...55 Yleistä päätöksenteosta...57 Kokousmenettely...59 Päätöksentekovaatimukset...64 Muut säännökset...69 Edustajisto luku Osuuskunnan johto ja edustaminen...72 Johto...72\n5 5 Hallituksen tehtävät ja päätöksenteko...72 Hallituksen jäsenet sekä jäsenyyden alkaminen ja päättyminen...73 Hallitusta koskevat muut säännökset...75 Toimitusjohtaja...75 Hallintoneuvosto...77 Muut toimielimet...78 Edustaminen luku Tilintarkastus, toiminnantarkastus, jäsenen tarkastusoikeus ja erityinen tarkastus...78 Tilintarkastus...80 Toiminnantarkastus...81 Jäsenen tarkastusoikeus ja erityinen tarkastus luku Oma pääoma, tilinpäätös, toimintakertomus ja konserni...82 Oma pääoma...82 Tilinpäätös ja toimintakertomus...84 III OSA Rahoitus luku Osuuden ottamisvelvollisuus, sääntöihin perustuvat osuudet ja osakkeet ja osuus- ja osakeanti...88 Maksullinen osuusanti ja osakeanti...92 Maksuton osuusanti ja osakeanti luku Optio-oikeudet ja muut erityiset oikeudet luku Osuus- ja osakepääoman korottaminen luku Pääomalaina luku Ylimääräinen maksu luku Lisämaksuvelvollisuus Yleiset säännökset Lisämaksuvelvollisuuden täytäntöönpano luku Arvo-osuusjärjestelmään kuuluvat osuudet ja osakkeet Jäsen- ja omistajaluettelo ja odotusluettelo Osuuksien ja osakkeiden liittäminen arvo-osuusjärjestelmään muuttamalla sääntöjä Osuuksien ja osakkeiden poistaminen arvo-osuusjärjestelmästä IV OSA Osuuskunnan varojen jakaminen luku Varojen jakaminen Yleiset säännökset Ylijäämä ja sen jakaminen Muut varojen jakamista koskevat säännökset luku Osuuden palautus jäsenyyden päättyessä ja osuuden lakatessa luku Osuus- ja osakepääoman ja vararahaston alentaminen luku Osuuskunnan omat osuudet ja osakkeet Yleiset säännökset Omien osuuksien ja osakkeiden hankkiminen ja lunastaminen Omien osuuksien ja osakkeiden pantiksi ottaminen ja merkintä V OSA Osuuskuntarakenteen muuttaminen ja osuuskunnan purkaminen luku Sulautuminen Sulautumisen määritelmä ja toteuttamistavat...120\n6 6 Sulautumissuunnitelma ja tilintarkastajan lausunto Sulautumissuunnitelman rekisteröiminen ja kuulutus velkojille Sulautumisesta päättäminen Osuuksien palautus sekä osakkeiden, optio-oikeuksien ja muiden osuuksiin ja osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien lunastaminen Sulautumisen täytäntöönpano ja oikeusvaikutukset Rajat ylittävä sulautuminen luku Jakautuminen Jakautumisen määritelmä ja toteuttamistavat Jakautumissuunnitelma ja tilintarkastajan lausunto Jakautumissuunnitelman rekisteröiminen ja kuulutus velkojille Jakautumisesta päättäminen Osuuksien palautus sekä jakautumisvastikkeen, optio-oikeuksien ja muiden osuuteen tai osakkeeseen oikeuttavien erityisten oikeuksien lunastaminen Jakautumisen täytäntöönpano ja oikeusvaikutukset Rajat ylittävä jakautuminen luku Yritysmuodon muuttaminen luku Osuuskunnan purkaminen Yleiset säännökset Päätöksenteko Selvitysmenettely Rekisteristä poistaminen Osuuskunnan varojen vähentyminen, saneeraus ja konkurssi VI OSA Seuraamukset ja oikeussuoja luku Päätöksen moite luku Vahingonkorvaus luku Riitojen ratkaiseminen Oikeudenkäynti tuomioistuimessa Välimiesmenettely Muut säännökset luku Rangaistussäännökset VII OSA Erinäiset säännökset luku Voimaantulo Laki osuuskuntalain voimaanpanosta Osuuspankkilaki ja muu rahoituslainsäädäntö Osuuspankkilaki Muu rahoituslainsäädäntö Asunto-osakeyhtiölaki, eurooppaosuuskuntalaki, laki taloudellista toimintaa harjoittavan yhdistyksen muuttamisesta osuuskunnaksi, yrityskiinnityslaki, kaupparekisterilaki, prokuralaki ja toiminimilaki TARKEMMAT SÄÄNNÖKSET JA MÄÄRÄYKSET VOIMAANTULO LAKIEHDOTUKSET Osuuskuntalaki Laki osuuskuntalain voimaanpanosta Laki osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista Laki luottolaitostoiminnasta annetun lain muuttamisesta...269\n7 7 5. Laki talletuspankkien yhteenliittymästä annetun lain muuttamisesta Laki maksulaitoslain muuttamisesta Laki rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain 2 ja 29 :n muuttamisesta Laki asunto-osakeyhtiölain 19 luvun 1 :n ja 21 luvun 2 :n muuttamisesta Laki eurooppaosuuskuntalain muuttamisesta Laki taloudellista toimintaa harjoittavan yhdistyksen muuttamisesta osuuskunnaksi annetun lain 2 ja 3 :n muuttamisesta Laki yrityskiinnityslain muuttamisesta Laki kaupparekisterilain muuttamisesta Laki prokuralain 3 :n muuttamisesta Laki toiminimilain 12 :n muuttamisesta LIITE RINNAKKAISTEKSTIT Laki luottolaitostoiminnasta annetun lain muuttamisesta Laki talletuspankkien yhteenliittymästä annetun lain muuttamisesta Laki maksulaitoslain muuttamisesta Laki rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetun lain 2 ja 29 :n muuttamisesta Laki asunto-osakeyhtiölain 19 luvun 1 :n ja 21 luvun 2 :n muuttamisesta Laki eurooppaosuuskuntalain muuttamisesta Laki taloudellista toimintaa harjoittavan yhdistyksen muuttamisesta osuuskunnaksi annetun lain 2 ja 3 :n muuttamisesta Laki yrityskiinnityslain muuttamisesta Laki kaupparekisterilain muuttamisesta Laki prokuralain 3 :n muuttamisesta Laki toiminimilain 12 :n muuttamisesta LIITE ASETUSLUONNOS Asetus kaupparekisteriasetuksen muuttamisesta...317\n8 8 YLEISPERUSTELUT 1 Nykytila 1.1 Lainsäädäntö Nykyinen osuuskuntalaki (1488/2001) tuli voimaan vuoden 2001 alussa. Voimassa olevan lain mallina on vuoden 1954 osuuskuntalaki (247/1954) ja vuoden 1978 osakeyhtiölaki (734/1978) sellaisina kuin ne olivat muutettuina vuosituhannen vaihteessa. Voimassa olevalla lailla pyrittiin saattamaan osuuskuntien yhteisölainsäädäntöön perustuvat toimintaedellytykset nykyaikaisen yritystoiminnan vaatimusten mukaisiksi. Voimassa olevalla lailla helpotettiin osuuskunnan perustamista ja hallintoa sekä pyrittiin edistämään jäsen- ja sijoittajarahoituksen hankintaa. Ehdotuksella pyrittiin myös lisäämään osuuskuntamuodon käyttökelpoisuutta uusosuustoiminnassa. Voimassa olevalla lailla lisättiin jossain määrin sääntelyn tahdonvaltaisuutta. Sopimusvapautta laajennettiin erityisesti oman pääoman ehtoisen rahoituksen osalta, mutta samalla kuitenkin säilytettiin vuoden 1954 lain yksityiskohtaiset olettamasäännöt ja huomattava osa rahoitusvälineitä koskevasta pakottavasta sääntelystä. Voimassa olevassa laissa säilytettiin ennallaan osuuskunnan keskeiset tuntomerkit, joita ovat esimerkiksi osuuskunnan tarkoituksena oleva jäsenten talouden tai elinkeinon edistäminen, jäsenten oikeus osuuskunnan palveluiden käyttämiseen, jäsenen rajoitettu vastuu sekä olettamasäännökset jäsenistön ja osuuspääoman vaihtuvuudesta, jäsen ja ääni -periaatteesta, ylijäämän jakamisesta ja muusta käyttämisestä ja purkautuvan osuuskunnan säästön jakamisesta. Osuuskunnan pääasiallista tarkoitusta koskevaa rajoitusta lievennettiin siten, että osuuskunnalla voi olla myös pääasiassa aatteellinen tarkoitus. Lisäksi osuuskunnan tarkoituksen toteuttamista koskevaa sääntelyä selvennettiin siten, että osuuskunta voi tarjota jäsenpalveluita myös tytäryhteisön avulla tai muulla tavalla, mikä vastaa nykyistä käytäntöä suuremmissa osuuskunnissa. Käytännössä osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä laissa nimenomaisesti sallittua tarkoitusta täydentävästi suoraan tai välillisesti voitontuottamistarkoituksesta. Osuuskunnan perustamisen ja rahoituksen hankkimisen helpottamiseksi voimassa olevassa laissa sallittiin ensi kertaa jäsenten erisuuruinen äänimäärä myös sellaisen niin sanotun ensimmäisen asteen osuuskunnan säännöissä, jonka jäsenten enemmistö on henkilöjäseniä. Tällaisessa osuuskunnassa jäsenen äänimäärä voi olla voimassa olevan lain mukaan enintään kymmenkertainen verrattuna toisen jäsenen äänimäärään. Osuuskunnan perustamisen ja toiminnan helpottamiseksi perustajien ja jäsenten lukumäärävaatimusta alennettiin kolmeen myös sellaisessa osuuskunnassa, jossa henkilöjäsenet ovat enemmistönä. Lisäksi sallittiin osuudesta maksettavan määrän suorittaminen apporttiomaisuudella. Perustamista helpottivat myös osuuskunnan kokousta, hallintoa ja tilintarkastusta koskevat olettamasäännökset, joiden mukaan sääntöjen kirjoittamistarve vähenee erityisesti pienemmissä osuuskunnissa. Perustamista helpottivat myös uudet säännökset osuusmaksun perimisestä ja kuittaamisesta sekä perustamisvaiheen vastuusta. Jäsenen asemaa selvennettiin ja oikeussuojaa parannettiin jäsenen eroamista ja erottamista, osuuskunnan tiedonantovelvollisuutta ja osuuskunnan kokoukseen osallistumista ja kokouksen päätöksentekoa koskevilla säännöksillä. Osuuskunnan hallinnon tehostamiseksi hallituksen, hallintoneuvoston ja toimitusjohtajan asema säännellään voimassa olevassa laissa vuoden 1978 osakeyhtiölakia vastaavasti. Osuuskunnassa hallintoneuvoston toimivalta voi kuitenkin olla edelleen laajempi kuin osakeyhtiössä. Osuuspääoman ehtoisen rahoituksen hankkimista helpotettiin siten, että säännöissä voidaan määrätä esimerkiksi koron maksamisesta entisen jäsenen osuusmaksulle jäsenyyden päättymisen ja osuusmaksun palautuksen väliseltä ajalta sekä osuusmaksun palautuksen nopeuttamisesta, palautuksen lykkäämisestä ja jälkipalau-\n9 9 tuksesta. Osuuspääomarahoituksen järjestämistä helpottivat myös säännökset osuusmaksun rahastokorotuksesta ja osuuskunnan päätökseen tai sääntöihin perustuvasta osuuksien lunastamisesta. Lisäosuuspääoman hankintaa helpotettiin lisäämällä tällaista rahoitusta koskevan sääntelyn tahdonvaltaisuutta. Osuuskuntien oman pääoman hankintaa helpotettiin myös siten, että osuuskunta voi hankkia osuuksien ja lisäosuuksien ohella rahoitusta sellaisilla sijoitusosuuksilla ja pääomalainoilla, jotka vastaavat vuoden 1978 osakeyhtiölain mukaisia äänettömiä etuosakkeita ja pääomalainoja. Sulautumisen ja jakautumisen sääntely yhdenmukaistettiin vuoden 2007 alussa voimaan tulleella lainmuutoksella vähäisiä poikkeuksia lukuun ottamatta tuolloin voimassa olleiden osakeyhtiölain säännösten mukaiseksi. Osuuskunnan velkojien ja muiden sivullisten suojaa parannettiin tilinpäätösvaatimuksilla, jotka helpottivat osuuskuntien ja osakeyhtiöiden tilinpäätösten vertailua. Velkojiensuojaa parannettiin vuoden 2001 osuuskuntalailla ja vuosien 2004 ja 2009 lain muutoksilla myös siten, että osuuskunnan jakokelpoinen ylijäämä määritettiin vastaavalla tavalla kuin osakeyhtiön voitonjakokelpoiset varat. Osuuskunnan johdon, tilintarkastajien ja jäsenten vahingonkorvausvastuu ja rikosoikeudellinen vastuu säänneltiin vuoden 2001 osuuskuntalaissa vastaavalla tavalla kuin vuoden 1978 osakeyhtiölaissa. 1.2 Käytäntö Osuuskuntien lukumäärä väheni olennaisesti ja 1980 luvuilla yritysten fuusioituessa ja liikevaihtojen kasvaessa merkittävästi. Viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana osuuskuntien määrä on taas kasvanut fuusioiden jatkuessa mutta samalla uusien, pienten osuuskuntien syntyessä. Osuuskuntien lukumäärä väheni paljolti fuusioiden johdosta 1970-luvun puolivälin noin :sta vuoteen 1981 mennessä noin 3 500:aan ja 1980-luvun loppuun mennessä noin 2 000:een. Viime vuosina on perustettu noin 200 uutta osuuskuntaa vuodessa. Vuonna 2011 syntyi 213 uutta osuuskuntaa. Luvut eivät sisällä osuuspankkeja ja asuntoosuuskuntia. Kaupparekisteriin oli 31 päivänä maaliskuuta 2012 merkitty osuuskuntaa, joista 239 oli osuuspankkeja. Näistä 203 oli OP-Pohjola-ryhmään kuuluvia osuuspankkeja ja 36 oli POP Pankki -ryhmään kuuluvia osuuspankkeja. Samaan aikaan osakeyhtiöiden lukumäärä on moninkertaistunut yli :een. Henkilöyhtiöiden lukumäärä on säilynyt pidemmän aikaa noin yhtiössä ja rekisteröityjen liikkeen- ja ammatinharjoittajien lukumäärä noussut noin :een. Osittain myös osuuskunnat ovat perustaneet liiketoimintojaan varten osakeyhtiömuotoisia yrityksiä. Tällöin ne itse usein ovat ns. holdingosuuskuntia kanavoimassa omistajien eli jäsenten tahtoa. Osuuskuntien kansantaloudellinen merkitys vaihtelee voimakkaasti toimialoittain. Merkittävää osuustoiminta on perinteisesti maaja metsätaloudessa, sähkö- ja vesihuollossa, tukku- ja vähittäiskaupassa sekä rahoitus- ja vakuutustoiminnassa. Vuonna 2010 liikevaihdoltaan 307 suurimmasta osuustoimintayrityksestä (mukaan lukien keskinäiset vakuutusyhtiöt ja vakuutusyhdistykset sekä osakeyhtiöt, joiden pääomistajana on osuuskunta) pankkialalla oli 185 yritystä, 40 vakuutusalalla, 25 kaupan alalla, 21 meijerialalla, 10 telealalla ja 7 energia-alalla. Muita toimialoja olivat lihateollisuus (5 osuustoiminnallista yritystä), vihannestuotanto (3), metsäteollisuus (2), kotieläinjalostus (2), kuljetus (1), finanssiala (1), kananmunien tuotanto (1), kierrätys (1), kielipalvelut (1), messut ja näyttelyt (1) sekä hotelli- ja sijoitustoiminta (1) (Osuustoiminnan neuvottelukunta, Finnish 300+-lista, 2010). Vuonna 2010 edellä mainituista 307 suurimmasta osuustoimintayrityksistä 184 oli osuuspankkeja, joista 158 kuului OP-Pohjola-ryhmään ja 26 POP Pankki-ryhmään. Liikevaihdon perusteella 50 suurimmasta osuustoimintayrityksestä 22 oli osuuskauppoja. Liikevaihdon perusteella sadan suurimman osuustoimintayrityksen joukossa oli myös energia- ja telealan, sekä meijeri- ja lihateollisuuden alalla toimivia osuuskuntia ja muita osuustoimintayrityksiä (Osuustoiminnan neuvottelukunta, Finnish 300+-lista, 2010).\n10 10 Uus- eli pienosuuskunnista suuri osa on työ-, palvelu- ja asiantuntijaosuuskuntia. Myös markkinointi-, sosiaali- ja hyvinvointipalveluita tarjoavat osuuskunnat muodostavat merkittävän osan uusista osuuskunnista. Jonkin verran on syntynyt myös maa- ja metsätaloutta, matkailua ja kalastusta palvelevia uusia osuuskuntia. Osuuskuntien merkitys eri toimialoilla vaihtelee: maa- ja metsätaloudessa henkilöstö ja liikevaihto poikkeavat huomattavasti kaikkien toimialojen keskiarvosta, kun taas sähkö- ja vesihuollossa sekä uusosuuskunnissa on paljon pieniä osuuskuntamuotoisia yrityksiä. Metsätalouden alalla suurin osuuskuntamuotoinen toimija on Metsäliitto Osuuskunta, jonka liikevaihto vuonna 2010 oli yli 5 miljardia euroa. Vuonna 2010 paikallisten tuottajaosuuskuntien omistamat elintarviketeollisuuden suurimmat osuustoimintayritykset HKScan Oyj, Valio Oy ja Atria Oyj olivat kymmenen liikevaihdoltaan suurimman osuustoimintayrityksen joukossa (Osuustoiminnan neuvottelukunta, Finnish lista, 2010). Tilannetta kaikkien toimialojen kannalta katsottuna tarkastellen voi todeta, että osuuskunnat ovat keskimäärin suurempia kuin osakeyhtiöt sekä liikevaihdon että henkilöstön suhteen. Suomen 500 suurimman yrityksen listalla osuustoiminta- ja keskinäisiä yrityksiä on viime vuosina ollut noin 10 prosenttia (Osuustoiminta-lehti 4/2011). Merkittävyyttä lisää se, että osuustoiminta näkyy kansalaisten päivittäisessä elämässä. Esimerkiksi vähittäiskaupassa S-ryhmän markkinaosuus on noin 45 % (2011). Merkittävä markkinaosuus on myös OP-Pohjolaryhmällä (20 36%) finanssitoiminnan eri osa-alueilla (2011) ja Metsäliitto Osuuskunnalla (30 33 %) markkinahakkuista yksityismetsissä (2010). Vuonna 2011 majoitusalalla Osuuskunta Tradeka-yhtymän omistaman Restel Oy:n markkinaosuus oli 18%. Lisäksi tuottajaosuuskuntien markkinaosuus oli suuri liha- ja einesalalla (noin 78% markkinaosuus lihanhankinnasta) ja meijerialalla (noin 97% markkinaosuus maidon vastaanotosta Osuustoiminta-lehti 4/2012). Suomen kuluttaja-, tuottaja- ja palveluosuuskuntien ja niiden omistamien tytäryhtiöiden yhteenlaskettu liikevaihto oli yli 32 miljardia euroa vuonna Siitä kolmen suurimman osuuskuntamuotoisen yritysryhmän tai konsernin (S-ryhmä, Metsäliitto ja OP-Pohjola-ryhmä) osuus oli 17,9 miljardia euroa (55 % yhteenlasketusta liikevaihdosta). Osuuskuntien joukossa on myös runsaasti pieniä yrityksiä. Vuonna 2010 liikevaihdoltaan 307 suurimman osuustoimintayrityksen liikevaihto oli keskimäärin 127 miljoonaa euroa. Kymmenen suurimman osuustoimintayrityksen liikevaihto oli keskimäärin 2,7 miljardia euroa. Liikevaihdoltaan 307 suurimmasta osuustoiminnallisesta yrityksestä suurimpaan neljännekseen kuuluvien liikevaihto oli keskimäärin 500 miljoonaa euroa, toiseen neljännekseen kuuluvien lähes 10 miljoonaa euroa, kolmanteen neljännekseen kuuluvien 4 miljoonaa euroa ja pienimpään neljännekseen kuuluvien 2 miljoonaa euroa. (Osuustoiminnan neuvottelukunta, Finnish lista, 2010). Osuuskunnat ovat merkittävä yhteiskunnallinen tekijä Suomessa: osuuskunnissa on yli 4 miljoonaa jäsentä ja lisäksi osuuskuntiin rinnastettavissa keskinäisissä vakuutusyrityksissä noin 3 miljoonaa jäsentä. Päällekkäisiä jäsenyyksiä on tyypillisesti 2 3 yhtä kotitaloutta kohti ja runsaimmin maaseudulla. Suomalaisten osuuskuntien ja keskinäisten yritysten jäsen- eli omistajamäärä on noussut jo yli seitsemän miljoonan. Lähes yhdeksän kymmenestä suomalaisesta aikuisesta on uusimpien tutkimusten mukaan vähintään yhden osuuskunnan tai keskinäisen vakuuttajan jäsen tai asiakasomistaja. S-ryhmällä on nykyisin noin 2 miljoonaa jäsentä ja Osuuskunta Tradeka-yhtymällä on noin jäsentä. OP-Pohjola-ryhmän osuuspankeilla jäseniä on reilut 1,3 miljoonaa ja POP Pankki -ryhmän paikallisosuuspankeilla on noin jäsentä. Metsäliitto Osuuskunnan jäseniä on noin Myös eräissä tele- ja energia-alan osuuskunnissa on yli jäsentä. Uusien osuuskuntien jäsenmääristä ei ole käytettävissä täsmällisiä tilastotietoja, mutta Pellervo-Seura arvioi, että uusosuuskuntien jäsenmäärä on yhteensä ja että se kasvaa. Osuuskunnat työllistävät Suomessa noin henkilöä. Lukuun sisältyy myös osuuskuntien konserniyhtiöiden henkilöstö.\n11 11 Erityisesti liikevaihdon perusteella suurimpien osuustoimintayritysten työllistävä vaikutus on huomattava. Vuonna 2010 henkilöstöltään suurin osuuskunta työllisti lähes henkilöä. Kymmenen liikevaihdoltaan suurimman osuustoimintayrityksen henkilöstön keskiarvo yritystä kohden vuonna 2010 oli noin henkeä. Liikevaihdoltaan 307 suurimman osuustoimintayrityksen suurimman neljänneksen yritysten henkilöstö oli keskimäärin noin henkeä, toisen neljänneksen keskimäärin noin 40 henkeä, kolmannen neljänneksen lähes 20 henkeä ja pienimmän neljänneksen 10 henkeä. (Osuustoiminnan neuvottelukunta, Finnish lista, 2010) Uusosuuskunnat työllistävät osa- tai täyspäiväisesti pääasiassa jäseniään. Tilastokeskuksen tilastotietojen (yritysten vuositilasto 2009) perusteella noin rekisteröityä osuuskuntaa työllisti kokopäiväisesti alle 0,5 henkilöä. Pienosuuskunnissa keikkaluontoinen työllistyminen on huomattavan yleistä, mikä usein sopii myös niiden jäsenistön omiin tarpeisiin osallistua eri tavoin joustavasti työelämään. Pienosuuskunnat toimivat usein jäsentensä siltana sekä työmarkkinoille että yrittäjyyteen. Kansainvälisen osuustoimintaliiton ICA:n arvion mukaan uusia työpaikkoja syntyy eniten uusissa palvelualan osuuskunnissa. Myös Suomessa paikallisten palvelujen kehittäminen edustaa pienosuustoiminnan valtavirtaa. On arvioitu, että Suomen osuustoiminta on kymmenen viime vuoden aikana asukasmäärään ja bruttokansantuotteeseen suhteutettuna noussut selvästi maailman ykköseksi. Uusi Seelanti on kakkosena ja muita vahvimpia ovat Alankomaat, Sveitsi, Norja ja Yhdysvallat (Osuustoiminta-lehti 1/2012). Tilastokeskuksen yritysrekisterin vuositilaston (2009) mukaan vuonna 2008 Suomessa oli yritystä, jotka työllistivät henkilöä palkansaajina ja yrittäjinä, yritysten yhteenlaskettu liikevaihto oli 336,2 miljardia euroa. Kaikista yrityksistä 99,1 % oli pieniä (alle 50 työllistettyä) ja pienet yritykset työllistivät 47,5 % koko henkilöstöstä. Yhteenlasketusta liikevaihdosta 49 % syntyi suurissa yrityksissä. Saman tilaston mukaan osuuskuntien osuus yrityksistä oli 0,5 % ja osuuskunnat työllistivät henkilöä. Ero edellä mainittuun työllistettyyn johtuu mm. siitä, että osuuskuntakonsernien osakeyhtiömuodossa harjoittamaa liiketoimintaa ei oteta huomioon Tilastokeskuksen vuositilastossa. Myös vakuutusalan keskinäiset yritykset puuttuvat siitä. Osuuskuntamuotoisella yritystoiminnalla on suuri merkitys kansantalouden ja yhteiskunnan kannalta. Vuonna 2009 osuuskuntakonsernien osuus bruttokansantuotteesta oli noin 17 prosenttia. Toiminnan laajuudella mitattuna osuuskunnat ovat hyvin erilaisia, lähes kaksi kolmasosaa osuuskunnista on pien- ja mikroyrityksiä. Toisessa ääripäässä S- ryhmän, OP-Pohjola-ryhmän ja Metsäliiton osuus osuustoiminnasta on eri mittareilla mitattuna yli puolet. 1.3 Kansainvälinen kehitys sekä ulkomaiden ja EU:n lainsäädäntö Yleistä Erityinen osuustoimintaa koskeva yhteisöoikeudellinen laki on kansainväliseen vertailuun valituista naapurimaistamme ja suurista EU-valtioista Ruotsissa, Norjassa, Virossa ja Saksassa. Tanskassa ei ole erityislainsäädäntöä osuuskunnista, mutta alalta on olemassa oikeuskäytäntöä sekä osuuskuntia edustavien organisaatioiden laatimat mallisäännöt. Ranskassa osuuskunnista säädetään kattavasti eri säädöksissä. Isossa-Britanniassa ei ole nimenomaista osuuskuntalainsäädäntöä, mutta osuuskuntaperiaatteita noudattava yritys voi toimia useissa oikeushenkilömuodoissa siten, että osuustoiminnalliseen yritykseen sovelletaan yhteisömuotokohtaisia säännöksiä. EU:n yhtiöoikeudelliset direktiivit eivät koske tai niitä ei tarvitse soveltaa osuuskuntiin. Ylikansallinen eurooppaosuuskuntamuoto perustuu EU:n asetukseen sekä eurooppaosuuskunnan rekisteröidyn kotipaikan jäsenvaltion kansalliseen eurooppaosuuskunta-, osuuskunta- ja osakeyhtiölainsäädäntöön. Jäljempänä vertailuvaltioiden lainsäädäntöä käsitellään pääasiassa vain siltä osin kuin se poikkeaa olennaisesti voimassa olevasta osuuskuntalaista tai lakiehdotuksesta. Kattavampi ja yksityiskohtaisempi kansainvälinen\n12 12 vertailu on saatavana oikeusministeriön verkkosivuilla (http://www.om.fi/etusivu/valmisteilla/laki hankkeet/yhtiooikeus/ ) Ruotsi Ruotsin voimassa olevassa lainsäädännössä osuuskuntia koskee laki taloudellisista yhdistyksistä (lag om ekonomiska föreningar, 1987:667, htm). Laki koskee taloudellisia yhdistyksiä yleisesti. Lisäksi laissa on erityissäännöksiä esimerkiksi rahoitusalan yrityksistä. Ruotsin laki poikkeaa Suomen voimassa olevasta laista ja lakiehdotuksesta lähinnä siten, että taloudellisessa yhdistyksessä on oltava vähintään kolme jäsentä. Muilta osin Ruotsin laki poikkeaa Suomen laista ja lakiehdotuksesta muun muassa siten, että Ruotsissa ei säädetä perustamisasiakirjan sisällöstä, entisistä jäsenistä pidettävästä luettelosta, hallintoneuvostosta, sijoitusosuuksia vastaavista rahoitusvälineistä, taloudellisen yhdistyksen jakautumisesta eikä yritysmuodon muuttamisesta. Ruotsin laissa edustajistoa koskevat säännökset ovat sisällöltään ja kattavuudeltaan varsin vähäiset verrattuna Suomen osuuskuntalakiin. Toisaalta Ruotsissa taloudellisen yhdistyksen jäsenyys on lähtökohtaisesti avoin ja tietyt edellytykset täyttävällä taloudellisella yhdistyksellä on oltava toimeenpaneva johtaja. Lisäksi julkisen kaupankäynnin kohteena säännellyllä markkinalla olevaa taloudellisella yhdistyksellä on oltava tilintarkastusvaliokunta ja yhdistykseen sovelletaan erityissäännöksiä tilintarkastajan toimikaudesta ja kelpoisuudesta toimia hallituksen jäsenenä. Ruotsissa valmistellaan taloudellisia yhdistyksiä koskevan lainsäädännön uudistamista. Tavoitteena on lain uudistaminen pääosin osakeyhtiölainsäädäntöä vastaavasti siten, että kattava, joustava ja selkeä sääntely soveltuisi eri osuustoimintamuotoihin (ks. Statens Offentliga Utredningar 2010: En ny lag om ekonomiska föreningar, SOU 2010:90, s. 332, 344, ). Uudistuksen toteuttaminen kestää näillä näkymin useita vuosia Norja Norjan vuoden 2008 laissa yhteistoimintayrityksistä (Lov om samvirkeforetak (samvirkelova), LOV nr 81, viitattu ) yhteistoimintayritys määritellään pitkälti Ruotsin ja Tanskan osuustoiminnallisia yrityksiä vastaavasti. Ylipäätään norjalaisen yhteistoimintayrityksen määritelmä vastaa asiallisesti Suomen lain mukaista osuuskuntaa. Norjan lain mukaan yhteistoimintayrityksellä on oltava vähintään kaksi perustajaa ja jäsentä. Yhteistoimintayritys syntyy perustamiskirjan allekirjoittamisella. Muista Pohjoismaista poiketen ennen rekisteröintiä yhteistoimintayritys vastaa suoraan lain nojalla niistä velvoitteista, jotka on yksilöity perustamisasiakirjassa tai seuraavat laista. Norjassa on pitkälti Suomen voimassa olevaa osuuskuntalakia vastaavat säännökset yrityksen perustamisasiakirjan ja sääntöjen vähimmäissisällöstä. Suomen ja Ruotsin laista poiketen Norjassa perustajien pääomapanokset on maksettava ennen yhteistoimintayrityksen rekisteröintiä. Norjan lain mukaan niillä, joiden taloudellista etua yritys voi edistää, on lähtökohtainen oikeus päästä jäseneksi. Norjassa ylintä päätösvaltaa käyttää vuosikokous. Jäsenellä on vuosikokouksessa yksi ääni, ellei säännöissä toisin määrätä. Suomen ja Ruotsin laeista poiketen Norjan laissa mukaan säännöissä voi määrätä myös ensimmäisen asteen yhteistoimintayrityksessä jäsenen äänimäärän sitomisesta rajoituksetta jäsenen ja yrityksen väliseen liikevaihtoon ja toisen asteen yhteistoimintayrityksessä liikevaihtoon, jäsenmäärään tai alueellisen kattavuuden perusteeseen. Norjan lain mukaan muut kuin laissa mainitut äänten jakoperusteet eivät vaikuta olevan sallittuja. Lisäksi koko valtakunnan kattavan ja yli sadan jäsenen yrityksen säännöissä voidaan määrätä Suomen edustajistoa vastaavasta järjestelystä (nynorsk: utsendingar på årsmøtet). Norjan laissa säädetään lyhyesti myös vuosikokouksen korvaavasta hallintoneuvostosta, josta voidaan määrätä säännöissä. Norjan lain päätösvaatimukset poikkeavat Suomen osuuskuntalaista siten, että Norjassa määräenemmistön päätös riittää joihinkin sel-\n13 13 laisiin jäsenten oikeuksiin ja velvollisuuksiin vaikuttaviin sääntömuutoksiin, joihin Suomen lain mukaan vaaditaan kokouksen yksimielinen päätös. Tällaisia sääntömuutoksia ovat esimerkiksi jäsenten äänivallan, maksuvelvollisuuden, jäsenen voitto-osuuden ja yrityksen tarkoituksen muuttaminen. Säännöissä voidaan Norjassakin määrätä tiukemmasta päätösvaatimuksesta. Norjan lain hallintoa koskevat säännökset poikkeavat jossain määrin muista Pohjoismaista. Hallituksen lisäksi lain nojalla yrityksen on valittava toimeenpaneva johtaja, ellei säännöissä toisin määrätä. Norjan lain mukaan jäsenellä ei kuitenkaan ole Suomen voimassa olevaa lakia vastaavaa tarkastusoikeutta harvainosuuskunnassa. Norjan lain säännökset yrityksen sulautumisesta, jakautumisesta sekä selvitystilaan asettamisesta, purkamisesta ja vahingonkorvausvastuusta vastaavat pääpiirteissään Suomen ja jakautumista lukuun ottamatta myös Ruotsin voimassa olevaa lainsäädäntöä. Norjan laissa säädetään vain osuuksista maksettavista pääomapanoksista. Muilta osin pääomarakenne ja sen kirjanpidollisen käsittelyn erityiskysymykset on säännelty hyvin suppeasti. Esimerkiksi sijoitetun pääoman palauttamisesta ei ole yhtä yksityiskohtaisia säännöksiä kuin Suomessa ja Ruotsissa. Muista Pohjoismaista poiketen Norjassa on yleissäännös sähköisestä tiedonannosta tilanteessa, jossa yhteistoimintayritys tiedottaa jäsenilleen. Norjassa on säädetty muita Pohjoismaita kattavammin jäseneen kohdistuvasta vaikutusvallan väärinkäyttämisestä. Norjan laissa säädetään sääntöihin perustuvasta erityisestä valvontakomiteasta, jonka tehtävänä on valvoa yrityksen toimintaa sekä annettujen säännösten ja yrityksen elimien antamien sisäisten ohjeiden noudattamista. Norjan laissa säädetään myös tietyn suuruisten yritysten osalta henkilöstöedustuksesta ja molempien sukupuolten kiintiöistä hallituksessa Tanska Tanskan elinkeinolaissa (lov om visse erhvervsdrivende virksomheder, nr. 651 af 15. juni 2006, https://www.retsinformation.dk/forms/r0710. aspx?id=131642) säädetään osuustoiminnallisen yrityksen peruspiirteistä. Sääntely ei ole yhtä kattavaa kuin muissa Pohjoismaissa. Vastaavasti kuin Norjassa, Tanskassa tietyistä elinkeinotoiminnan harjoittajista annetun lain 4 :ssä määritellään laissa tarkoitettu osuustoiminnallinen yritys. Osuustoiminnallisen yrityksen jäsenten vastuu toiminnasta syntyvistä velvoitteista voi olla joko rajoitettu taikka henkilökohtainen, rajoittamaton ja yhteisvastuullinen. Jäsenten vastuun osalta omaksuttu järjestely vaikuttaa osittain myös osuustoiminnalliseen yritykseen sovellettaviin säännöksiin. Rajoitetun vastuun osuustoiminnallinen yritys on rekisteröitävä. Laissa säädetään myös osuustoiminnallisen yrityksen purkamisesta sekä kansallisesta ja rajat ylittävästä sulautumisesta ja jakautumisesta, mutta nämä säännökset soveltuvat vain rajoitetun vastuun osuusyhteisöihin. Viimeksi mainittuja tilanteita säännellään lähtökohtaisesti Tanskan osakeyhtiölain säännösten mukaisesti. Tanskan elinkeino- ja kirjanpitolainsäädäntöä täydentävät kansainväliset osuuskuntatoiminnan periaatteet, kunkin osuuskunnan säännöt ja verosäännökset. Oikeuskirjallisuuden mukaan osuuskunta-alan organisaatiot ovat antaneet oikeudellisesti sitomattomat mallisäännöt, joilla on normatiivista vaikutusta tapaoikeuden kautta Viro Virossa säädetty osuuskuntalaki (tulundusühistuseadus RT I 2002, 3, 6) on tullut voimaan Osuuskuntaan sovelletaan lisäksi osuuskuntalain 3 :ssä tarkemmin määriteltyjä osakeyhtiöihin sovellettavia Viron kauppakaaren (äriseadustik, RT I 26, 355) säännöksiä, jollei muualla osuuskuntalaissa toisin säädetä. Osuuskunnalla tulee olla vähintään viisi perustajaa. Kolme perustajaa riittää, jos perustajat ovat osuuskuntia. Laissa on nimenomaiset säännökset notaarin todistaman perustamissopimuksen sekä rekisteriin annettavien tietojen sisällöstä ja sääntöjen vähimmäissisällöstä. Jäsenen ei tarvitse suorittaa osuusmaksua kokonaisuudessaan ennen rekisteröintiä. Osuuskunta saa oikeushenkilöllisyyden kaupparekisteriin merkitsemisen hetkellä. Laissa ei oteta kantaa pääomajärjes-\n14 14 telmän nimellisarvoisuuteen tai nimellisarvottomuuteen, eikä laissa säännellä osuusmaksun kirjanpidollista käsittelyä. Säännöissä voidaan määrätä jäsenen henkilökohtaisesta vastuusta osuuskunnan velvoitteista. Jäsenet käyttävät oikeuksiaan osuuskunnan kokouksessa. Yli 200 jäsenen osuuskunnassa säännöissä voidaan määrätä edustajiston käyttämisestä kokonaan tai osittain osuuskunnan kokouksen sijaan. Viron osuuskuntalain mukaan kuitenkin jokaisella jäsenellä on osuuskunnan kokouksessa yksi ääni, eikä laissa säädetä erisuuruisesta äänioikeudesta. Lisäksi alle 100 jäsenen osuuskunnissa vain jäsen voi edustaa vain yhtä muuta jäsentä osuuskunnan kokouksessa, yli 100 jäsenen osuuskunnissa enintään viittä muuta jäsentä. Osuuskunnan kokous on päätösvaltainen vain, kun yli puolet jäsenistä on kokouksessa paikalla tai edustettuna, ellei säännöissä määrätä korkeammasta määrästä; muussa tapauksessa hallituksen on kutsuttava uusi osuuskunnan kokous koolle vähintään viikon ja enintään kolmen viikon kuluessa epäonnistuneesta kokouksesta. Uusi kokous on päätösvaltainen riippumatta osallistuvien tai edustettujen jäsenten määrästä. Varojen jakaminen jäsenille on sallittu vain, jos se sallitaan säännöissä. Jakoperusteena on tällöin jäsenen osallistuminen osuuskunnan toimintaan tai, jos säännöissä niin määrätään, osuusmaksun suuruus. Osuuskunnalla on oltava vararahasto. Hallitusta koskevat säännökset vastaavat pitkälti Suomen voimassa olevaa oikeutta. Hallituksen jäsenenä ei kuitenkaan voi olla osuuskunnan jäsen. Jokainen hallituksen jäsen voi yksin edustaa osuuskuntaa, jollei toisin ole säännöissä määrätty ja kaupparekisteriin rekisteröity. Osuuskunnalla on oltava hallintoneuvosto, kun osuuskunnalla on yli 200 jäsentä, osuuspääoma on euroa tai kun säännöissä niin määrätään. Hallintoneuvostoon sovelletaan, mitä Viron kauppakaaressa säädetään julkisen osakeyhtiön hallintoneuvostosta, jollei osuuskuntalaissa toisin säädetä. Tilintarkastusta ja erityistä tarkastusta koskevat säännökset vastaavat pitkälti Suomen voimassa olevaa oikeutta. Osuuskunnan purkamista koskevat säännökset vastaavat pitkälti Suomen voimassa olevaa oikeutta. Viron osuuskuntalaissa ei kuitenkaan säädetä saneerauksesta ja konkurssista. Muilta osin Viron osuuskuntalaissa ei säädetä muista rahoitusmuodoista kuin osuuksista, arvo-osuusjärjestelmää vastaavasta järjestelystä, osuuskunnan sulautumisesta, jakautumisesta ja yritysmuodon muuttamisesta, korvausvastuusta eikä oikeuspaikasta Saksa Saksassa on laki osuuskuntamuotoisista yhteisöistä (Gesetz betreffend die Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften, GenG, annettu , viimeksi muutettu , saatavilla viitattu ). Osuuskunta on ilmoitettava tuomioistuimen ylläpitämään yritysrekisteriin. Tuomioistuin tarkastaa rekisteröinnin edellytykset ja julkistaa mahdollisen rekisteröinnin. Osuuskunnan jäsenmäärä on vaihtuva, mutta jäseniä on oltava vähintään kolme. Osuuskunnan tarkoituksena voi olla voitontuottaminen taikka jäsenten taloudellisten, sosiaalisten tai kulttuurillisten etujen edistäminen liikeyrityksen kautta. Osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä myös jäsenen oikeudesta tai velvollisuudesta ottaa lisää osuuksia. Säännöissä voidaan määrätä myös vähimmäispääomasta, jota ei voida alittaa osuuden palautuksilla. Sääntöjen muuttaminen edellyttää muutoksen asiallisesta luonteesta riippuen 2/3:n, 3/4:n tai 9/10:n määräenemmistöä osuuskunnan kokouksessa annetuista äänistä. Osuuskunnan ja sen jäsenten välisistä oikeussuhteista määrätään ensisijaisesti säännöissä. Toisaalta laki on suurelta osin pakottavaa oikeutta, joten säännöissä voi poiketa laista vain, jos se on nimenomaisesti sallittu. Laissa säädetään ainoastaan yleisluontoisesti voitonjaosta, koronmaksukiellosta, osuuspääoman alentamisesta, lisämaksuvelvollisuudesta ja jäsenosuuden osittamisesta sekä jäsenen vastuusta osuuskunnan velvoitteista. Osuuskunnan jäsenet käyttävät päätösvaltaansa osuuskunnan kokouksessa, ellei laissa toisin säädetä. Jokaisella jäsenellä on osuuskunnan kokouksessa yksi ääni, jollei säännöissä määrätä erisuuruisesta äänimäärästä (yleensä enintään kolme ääntä). Jos vähintään 3/4:aa\n15 15 osuuskunnan jäsenistä on yrittäjiä, jäsenellä voi olla enintään 1/10 osuuskunnan kokouksen äänistä. Jos kaikki jäsenet ovat osuuskuntia, erisuuruisesta äänimäärästä voidaan määrätä vapaasti säännöissä. Missään edellä mainitussa tilanteessa suuremman äänimäärän poistamiseen tai muuttamiseen ei kuitenkaan tarvita asianosaisen jäsenen suostumusta. Yli jäsenen osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä jäsenten päätösvaltaa käyttävästä edustajistosta. Saksalaisella osuuskunnalla on oltava hallitus ja hallintoneuvosto. Johdon jäsenten on oltava osuuskunnan jäseniä (GenG 9 ). Hallitus edustaa osuuskuntaa, ja säännöissä voidaan määrätä hallituksen jäsenen edustusoikeudesta. Hallituksessa on oltava vähintään kaksi jäsentä; alle 20 jäsenen osuuskunnissa riittää yksi hallituksen jäsen. Jos tilinpäätöksen laatimisen yhteydessä ilmenee, että vähintään puolet osuuskunnan osuuspääomasta ja vararahastosta on menetetty, osuuskunnan kokous on kutsuttava viipymättä koolle. Osuuskunnan talous ja hallinto on tarkastettava vähintään joka toinen vuosi. Jos taseen loppusumma ylittää kaksi miljoonaa euroa, tarkastus on suoritettava joka vuosi. Tarkastus voi olla muuta kuin tilintarkastusta, jos osuuskunnan taloutta kuvaavat raja-arvot eivät täyty (taseen loppusumma enintään 4,84 miljoonaa euroa, liikevaihto enintään 9,68 miljoonaa euroa ja työntekijöitä tilikaudella keskimäärin enintään 50). Osuuskunnan purkamista koskevat säännökset vastaavat pitkälti Suomessa voimassa olevaa oikeutta. Saksan laissa säädetään muista vertailuvaltioista poiketen kattavasti osuuskunnan tarkastamisesta, osuuskunnan kuulumisesta tarkastusliittoon, tarkastusliiton toiminnasta, tarkastajan kelpoisuusvaatimuksista, tarkastusmenettelystä ja tarkastajien valvonnasta sekä osuuskunnan jäsenen lisämaksuvelvollisuudesta ja maksukyvyttömyysmenettelystä. Sen sijaan Saksan laissa ei nimenomaisesti säädetä muista rahoitusmuodoista kuin osuuksista Ranska Ranskassa on kaksi erilaista osuustoimintamuotoa, SCOP (société coopérative de production) ja SCIC (société coopérative d intérêt collectif). Molemmat ovat vaihtuvan pääoman yrityksiä ja yhteisömuodoltaan joko osakeyhtiöitä (société anonyme, SA) tai rajoitetun vastuun yhtiöitä (société à la responsabilité limitée, SARL). Yhteisömuodon muuttaminen SA:sta SARL:iksi tai toisinpäin on mahdollista milloin tahansa jäsenten päätöksellä. Ranskassa osuuskuntamuotoisten yhteisöjen toimintaa säännellään siten siviililakikirjan (Code civil) säännöksin, SA:ta ja SARL:a koskevin säännöksin, osuuskuntaa koskevin yleissäännöksin (loi n du 10 septembre 1947 portant statut de la coopération, n=cid, viitattu ), tiettyä toimintaa harjoittavia osuuskuntia koskevin erityissäännöksin (esim. tuotantoa ja palveluita koskeva loi n du 19 juillet 1978 portant statut des sociétés coopératives ouvrières de production, n=cid, viitattu ) sekä työlainsäädännön säännöksin (code du travail, uudistettuna voimaan ). Osuuskuntamuodossa voidaan Ranskassa harjoittaa mitä tahansa toimintaa, ellei laissa ole nimenomaista rajoitusta. Osuuskunnan on julkistettava perustaminen ilmoittamalla ensimmäisen asteen tuomioistuimelle säännöt ja johdon jäsenten tiedot. Myös muutokset näissä tiedoissa on julkistettava. Pääsääntönä on, että ranskalaiseen osuuskuntaan ei hyväksytä kolmansia osapuolia hyötymään osuuskunnan palveluista. Sääntelyssä korostuu erityisesti SCOP-muodon osalta työntekijälähtöisyys ja yhteistoimintaluonne (coopération): osuuskunnan perustaminen edellyttää vähintään kahta jäsentä, yleensä samalla myös työntekijää. SCOP-muodossa osuuskunnan työntekijät muodostavat jäsenten enemmistön, ja heidän on pidettävä hallussaan vähintään 51 %:a osuuspääomasta ja vähintään 65 %:a äänistä. SCIC-muoto eroaa edellä sanotusta vain siten, että sen tarkoituksena on palvella yleishyödyllistä tarkoitusta ja sen jäsenten enemmistön voivat muodostaa ketkä tahansa\n16 16 muutkin kuin osuuskunnan työntekijät. Yhteistä molemmille osuuskuntamuodoille on, että omistuksen, äänimäärän ja tuotto-oikeuksien suhteen on säädetty useita määrällisiä ja laadullisia rajoituksia. Ranskalaisten osuuskuntien jäsenillä on pääsäännön mukaan yhtäläiset jäsenoikeudet, jollei toisin laissa säädetä tai säännöissä määrätä. Jäseniä ei saa syrjiä. Työntekijät käyttävät ylintä päätösvaltaa osuuskunnan kokouksessa, jota voivat edeltää eri alaryhmittymien tai osastojen kokoukset. Osuuskunnan kokouksen toiminnasta eri osuuskuntamuodoissa on annettu tarkempia säännöksiä SA- ja SARL-yhtiömuotoja koskevissa laeissa ja tiettyä toimintaa harjoittavia osuuskuntia koskevissa säädöksissä. Yleisesti osuuskunnan kokouksen keskeisimpänä tehtävänä on valita johto ja päättää varojen käyttämisen päälinjat. SCOP-muodossa voitto jaetaan kolmessa eri muodossa yhtäältä ei-jäseninä olevien työntekijöiden ja toisaalta jäseninä olevien työntekijöiden kesken, toiseksi voitosta osa siirretään kehitysrahastoon sekä kolmanneksi osa voitosta siirretään jakokelvottomaan lakisääteiseen rahastoon. SCICmuodossa on siirrettävä sääntömääräiseen rahastoon enemmän kuin SCOP-muodossa. Ranskan osuuskuntien pääomajärjestelmä perustuu nimellisarvoisiin osuuksiin ja alikurssikieltoon. Osuuskunnan kulloinenkin vähimmäispääoma on määritelty siten, että sen on oltava muissa kuin luotottaja- tai keskinäisissä osuuskunnissa vähintään ¼ korkeimman perustamisen jälkeen saavutetun osuuspääoman määrästä ja luottolaitos- ja vakuutusalan osuuskunnissa ¾ mainitusta määrästä. Jäsenillä on velvollisuus ottaa Ranskan kauppakaaressa tai säännöissä määrätty määrä osuuksia, ja heillä voi olla oikeus ottaa lisää osuuksia. Osuuskunnan kokouksessa voidaan lisäksi päättää äänioikeudettomien sijoitustodistusten antamisesta. Niiden määrä ei voi kuitenkaan ylittää puolta saavutetusta pääomasta. Jäsenillä on eläkkeelle jäämisen, irtisanoutumisen tai erottamisen seurauksena oikeus saada osuuden nimellisarvon palautus ja, jos säännöissä niin määrätään, yli viiden vuoden palvelusajan jälkeen osuus palautusrahastosta. Purkamisen yhteydessä kaikkien velvoitteiden jälkeistä jäännöstä ei jaeta jäsenten kesken, vaan tämä jäännös jaetaan yleishyödyllisiin tai ammatillisiin tarkoituksiin. Ranskan osuuskuntalainsäädännössä on lisäksi yksityiskohtaisia säännöksiä toiminimen käyttämisestä (toistuvasta väärinkäytöksestä uhkana on osuuskunnan toiminnan sulkeminen), osuuskuntien liittojen toiminnasta sekä osuuskunnan työntekijöiden ja johdon osuuksista ja muista työ- ja sosiaalietuuksista Iso-Britannia Iso-Britanniassa ei ole erityistä osuuskuntalainsäädäntöä eikä osuuskuntaa ole tarkoin määritelty. Oikeudellisesta muodosta riippumatta osuuskuntana pidetään yleisesti organisaatiota, joka täyttää kansainvälisen osuustoimintajärjestön (International Co-operative Alliance) periaatteet (http://www.uk.coop/sites/default/files/docs/ SimplyLegal.pdf, viitattu ). Yleensä näin määriteltyyn osuuskuntaan soveltuvat osakeyhtiölain (Companies Act 2006), sekä henkilöyhtiölain (Partnership Act 1895) tai erityistä yhteisömuotoa koskevan lain (Industrial and Provident Societies Act 1965, jäljempänä IPS Act ja laki, 12) säännökset. IPS Actissa määritellään lain soveltamisalaan kuuluva yhteisö. Säännöksen mukaan mitä tahansa liiketoimintaa harjoittava liike voidaan rekisteröidä kyseisen lain nojalla, 1) jos yhteisö on hyvässä uskossa toimiva osuuskunta (bona fide co-operative society) tai ottaen huomioon yhteisön lähiyhteisöä hyödyttävä toiminnan tarkoitus (the business of the society is being, or is intended to be, conducted for the benefit of the community) on erityisiä syitä rekisteröidä yhteisö tässä muodossa, 2) jos säännöissä määrätään laissa säädetyistä asioista ja 3) jos yhteisön sääntömääräisenä kotipaikkana on Iso-Britannia tai Kanaalisaaret. Laissa tarkoitettuna osuuskuntana ei voida rekisteröidä yhteisöä, jonka pääasiallisena tarkoituksena on maksaa korkoa, osinkoja tai bonuksia yhteisöön sijoitetuille, sen haltuun talletetuille tai sille lainatuille rahoille (section 1). Yhteisö on rekisteröitävä. Yhteisön sääntöjen muuttamiseen vaaditaan kaikkien jäsenten suostumus, jos\n17 17 muutoksen seurauksena jäsenen maksuvelvollisuutta lisätään osuus- tai lainapääoman suhteen. IPS Actissa ei säännellä kovinkaan yksityiskohtaisesti yhteisön jäsenten oikeuksia. Näistä kuitenkin säädetään yhteisömuotoon sovellettavassa yleislaissa (Companies Act tai Partnership Act), joiden säännöksistä voitaneen ongelmatilanteissa analogisesti johtaa jäsenten oikeudet myös IPS-yhteisöön. Laissa säädetään lisäksi muun muassa rahoitustoimintaa harjoittavaa osuuskuntaa koskevista erityisvaatimuksista, sijoittamisesta tiettyihin Iso-Britannian valtion liikkeelle laskemiin arvopapereihin, voiton ja muiden varojen jaosta ja palauttamisesta, investointien tekemisestä sekä maanomistuksesta ja kiinnitysvakuuksista EU Euroopan unionissa ei ole kansallisia osuuskuntia koskevaa pakottavaa lainsäädäntöä. Suomessa EU:n yhtiöoikeudellinen lainsäädäntö on kuitenkin pääosin otettu huomioon myös osuuskuntalainsäädännössä kansallisen oikeusjärjestelmän yhtenäisyyden vuoksi. Eurooppaosuuskunnasta säädetään eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä annetussa neuvoston asetuksessa ((EY) N:o 1435/2003) ja eurooppaosuuskuntalaissa (906/2006). Eurooppaosuuskunta on ylikansallinen yhteisömuoto, joka tarjoaa eri jäsenvaltioista oleville ja eri jäsenvaltioissa toimiville yrityksille ja luonnollisille henkilöille mahdollisuuden rajat ylittävään yritystoimintaan EU:ssa. Asetuksessa on säännöksiä eurooppaosuuskunnan perustamisesta, vähimmäispääomasta, osuuspääomasta, kotipaikasta ja sen siirtämisestä sekä eurooppaosuuskunnan jäsenyydestä, osuuskunnan kokouksesta, varojen jakamisesta ja eräistä eurooppaosuuskunnan toimielimiin liittyvistä asioista. Asetukseen liittyy eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta annettu neuvoston direktiivi (2003/72/EY). Asetusta sovelletaan EU-valtioiden lisäksi muissa Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvissa valtioissa (ETA:n sekakomitean päätös N:o 15/2004). Asetuksessa viitataan eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion kansalliseen lainsäädäntöön kolmella eri tavalla. Säännöksissä viitataan osuuskuntia koskevaan lainsäädäntöön, julkisia osakeyhtiöitä koskevaan lainsäädäntöön tai yleisesti kansalliseen lainsäädäntöön. Suomessa tästä seuraa esimerkiksi, että eurooppaosuuskunnan perustamiseen sulautumisen kautta sovelletaan asetusta täydentävänä kansallisena sääntelynä eurooppaosuuskuntalakia, osuuskuntalakia ja osakeyhtiölakia. Eurooppaosuuskuntamuoto ei ole saavuttanut sille asetettuja tavoitteita. Vuoden 2011 loppuun mennessä EU-maissa on perustettu hieman yli 20 eurooppaosuuskuntaa, joista vähintään yksi kolmasosa on toimimattomia pöytälaatikkoyrityksiä. Suomeen ei ole rekisteröity yhtään eurooppaosuuskuntaa, mutta tiettävästi yhdessä Etelä-Italiaan rekisteröidyssä eurooppaosuuskunnassa on suomalainen jäsen tai jäseniä. 1.4 Nykytilan arviointi Toimintaympäristön muutokset Maailmankauppa on vapautunut ja on siirrytty yhteisvaluuttaan, mikä on vaikuttanut myös osuuskuntien kilpailuolosuhteisiin. Yhteisöoikeudellisella sääntelyllä on merkitystä myös osuuskuntien kilpailutekijänä. Vuoden 2006 osakeyhtiölain (624/2006) yksi keskeinen tavoite oli yhtiöiden ja osakeyhtiöoikeuden kilpailukyvyn parantaminen. Rahoitusjärjestelmä on muuttunut aikaisempaa markkinaehtoisemmaksi, minkä vuoksi rahoitusta haetaan yhä enemmän suoraan markkinoilta, suurempien osuuskuntien jäsen- muu sijoittajarakenne hajautuu, sijoituksia hajautetaan aikaisempaa enemmän ja rahoitusta ja toimintaa koskevan tilinpäätösja muun taloudellisen tiedon merkitys korostuu myös osuuskuntien toiminnan arvioinnissa. Yhteiskunnan ja rahoitusjärjestelmän muutos ja kansainvälistyminen lisäävät tarvetta hakea uusia osuustoimintamalleja. Muun muassa tarve julkisten palveluiden tehostamiseen ja markkinakeskeisyys vaikuttavat erilaisten osuuskuntien toiminta- ja rahoitusmalleihin, kuten uudenlaisten palveluosuuskuntien kehittymiseen sosiaalipalvelui-\n18 18 den ja terveydenhuollon alalla ja riskisijoitustoiminnan lisääntymiseen. Muutospaineet kuten kilpailu, rahoituksen markkinaehtoistuminen, yritysten jatkuva rakennemuutos ja erilaisen yritystoiminnan harjoittaminen osuuskuntamuodossa näyttäisivät edellyttävän yhtiöoikeudelta erityisesti joustavuutta. Kansainväliset yritysostot ja myynnit ovat yleistyneet, mutta niiden sääntely on osuuskuntien kohdalla vielä kansallista, EU-sääntely ei toistaiseksi koske osuuskuntia. Lisäksi osuuskuntien toiminnan kannalta merkittävä muu sääntely on muuttunut. Esimerkiksi tilinpäätöstä koskevat säännökset ovat olennaisesti muuttuneet. Erityisesti EU:n kansainvälisiä tilinpäätösstandardien soveltaminen ja kansainvälisten vakavaraisuusvaatimusten kehitys vaikuttavat merkittävästi myös osuuskuntien yhtiöoikeudelliseen sääntelytarpeeseen, kuten oman pääoman eriin, jakokelpoisten varojen muodostumiseen sekä mahdollisesti osuuksien ja muiden oman pääomanehtoisten sijoitusten nimellisarvoa koskeviin kysymyksiin Vuoden 2001 osuuskuntalakiuudistuksen vaikutukset ja vuoden 2006 osakeyhtiölakiuudistus Vuoden 2001 osuuskuntalakiuudistuksen vaikutukset osuuskuntien oman pääoman ehtoisen rahoituksen sekä johdon ja henkilöstön kannustin- ja palkitsemisjärjestelyiden kehitykseen eivät ole kaikilta osin vastanneet odotuksia. Esimerkiksi sijoitusosuuksien käyttö ja lisäosuuspääoman hankkiminen muilta kuin jäseniltä ei ole merkittävästi kasvanut sääntelyn uudistamisesta huolimatta. Yhtenä syynä on pidetty sitä, että lisä- ja sijoitusosuuksia koskeva sääntely on monimutkainen ja vaikeaselkoinen, lisä- ja sijoitusosuuksien ehtojen määrittelyä rajoitetaan tarpeettomasti osuuskuntalaissa ja käytetyt, tiettävästi maailmanlaajuisesti ainutlaatuiset määritelmät (sijoitusosuus ja sijoitusosuuspääoma) ovat huonosti tunnettuja sijoittajien ja osuuskuntien keskuudessa, mikä vaikeuttaa tällaisen rahoituksen hankkimista. Vuonna 2001 toteutettu sopimusvapauden lisäämisestä esimerkiksi erilajisten osuuksien ehtojen määrittelyssä ja jäsenten erisuuruisen äänivallan sallimisessa rajoitetusti myös ensimmäisen asteen osuuskunnissa ei ole aiheutunut ongelmia, minkä vuoksi sopimusvapautta voidaan hallitusti edelleen laajentaa osuustoiminnallisten yritysten osoittamien tarpeiden mukaisesti ja osuuskuntamuodon perusperiaatteet säilyttäen. Voimassa olevan osuuskuntalain monimutkainen kirjoitustapa ja osittain ajasta jälkeen jäänyt sisältö ovat vaikuttaneet siihen, että osuuskuntalaista aiheutuu tarpeettomia kustannuksia ja rajoituksia olemassa oleville osuuskunnilla. Samoista syistä osuuskuntamuotoa käytetään tarpeettoman harvoin sellaisessa yritystoiminnassa, johon se voisi soveltua paremmin kuin esimerkiksi osakeyhtiö. Tähän voi vaikuttaa myös se, että yrityksille ja yrittäjille taloushallinnon palveluita tarjoavien on tarkoituksenmukaista perehtyä vain osakeyhtiömuodossa ja yksityisenä elinkeinonharjoittajana harjoitettavaan yritystoimintaan, koska valtaosa kaikesta yritystoiminnasta on näissä muodoissa. Vuoden 2001 osuuskuntalain mallina huomattavalta osin ollut aiempi osakeyhtiölainsäädäntö uudistettiin vuoden 2006 osakeyhtiölailla, jonka päätavoite oli osakeyhtiömuotoisen yritystoiminnan edellytysten parantaminen. Osuuskuntien toimintaedellytyksiä on tarpeen kehittää vastaavasti. 2 Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset 2.1 Esityksen tavoitteet Esityksessä ehdotetaan uuden osuuskuntalain säätämistä. Tavoitteena on joustava ja kilpailukykyinen osuuskuntalaki, joka palvelee olemassa olevia osuuskuntia, niiden nykyisiä toimintatapoja ja jäseniä nykyistä paremmin sekä mahdollistaa nykyisten ja uusien osuuskuntien toiminnan, jäsenistön ja rahoituksen kehittämisen nykyaikaisen osuuskuntamuotoisen yritystoiminnan tarpeiden mukaisesti. Ehdotuksessa säilytetään osuuskunnan tärkeät tunnusmerkit ja samalla osuuskunnat voivat ottaa käyttöön sellaisia rahoitusjärjestelyitä, joita tietyillä toimialoilla toimivat osuuskunnat ovat toivoneet saadakseen yhtiölainsäädännön suhteen tasaveroiset toimin-\n19 19 taedellytykset verrattuna osakeyhtiömuotoisiin koti- ja ulkomaisiin kilpailijoihinsa. Uudet keinot voivat vähentää osuuskuntien tarvetta muuttua osakeyhtiöiksi ja lisätä osuuskuntamuodon käyttökelpoisuutta uudessa yritystoiminnassa. Uusi laki tarjoaa riittävän turvan myös vähemmistöjäsenille, sijoittajille ja osuuskunnan velkojille. Uusi laki palvelee mahdollisimman hyvin erityisesti pieniä osuuskuntia, jotka muodostavat valtaosan osuuskuntien kokonaismäärästä. Niiden toiminnan helpottamiseksi laki on pyritty kirjoittamaan mahdollisimman selkeäksi siten, että poistetaan monimutkaiset viittaussäännökset ja ryhmitellään säännökset käyttäjän kannalta nykyistä johdonmukaisemmin. Siltä osin kuin osuuskuntiin sovellettava sääntely on sisällöltään samansisältöistä kuin osakeyhtiöihin sovellettava osakeyhtiölaki, ehdotuksen säännösten sanamuodossa, rakenteessa ja ryhmittelyssä on otettu huomioon osakeyhtiölain säännökset. Tältä osin tarkoituksena on helpottaa ja yhdenmukaistaa laintulkintaa, lisätä osuuskuntamuodon tunnettuisuutta ja osuuskuntien käytettävissä olevien taloushallinnon palveluiden saatavuutta. Lisäksi yhdenmukainen sääntelytapa helpottaa tulevien tarpeellisten osuuskuntalain muutosten toteuttamista mahdollisimman samaan aikaan kuin vastaavat tarpeet täytetään osakeyhtiöiden osalta osakeyhtiölakia muuttamalla. Tähän asti osuuskuntalain päivittäminen on viivästynyt useita vuosia tai vuosikymmeniä siitä, kun vastaava yritystoiminnan edellytyksiä parantava muutos on toteutettu osakeyhtiöiden kohdalla. Esitystä valmisteltaessa on arvioitu, että osuuskuntien toimintamahdollisuuksien hallittu lisääminen on yritystoiminnan tehokkuuden ja osuuskuntien kilpailukyvyn kannalta keskeinen toimenpide. Tämä on esityksessä toteutettu ensinnäkin keventämällä erilaisia rajoituksia ja muotomääräyksiä tai poistamalla niitä. Edelleen sääntelyn tahdonvaltaisuutta ehdotetaan jonkin verran laajennettavaksi. Lisäksi laissa ehdotetaan säänneltäväksi menettelyjä, joita ei nykyisin ole lainkaan säännelty ja joihin siksi liittyy epävarmuutta. Muutenkin ehdotetaan sellaisia materiaalisia muutoksia, joilla voidaan vähentää toimintaan liittyvää epävarmuutta ja näin lisätä tosiasiallisia toimintamahdollisuuksia. Toisaalta erityistä huomiota on kiinnitetty osuuskuntien sidosryhmien asemaan. Osuuskuntien toimintamahdollisuuksia lisäävät keinot on valittu siten, että niillä ei olisi olennaisia vaikutuksia osuuskunnan sidosryhmien, erityisesti vähemmistöjäsenten ja velkojien asemaan. Lisäksi ehdotetaan erinäisiä säännöksiä, joilla näiden ryhmien asemaa voidaan turvata. Ehdotuksen tavoitteena on, että laki antaisi mahdollisimman hyvät puitteet rehelliselle osuuskuntamuotoiselle yritystoiminnalle. Ehdotuksessa on kuitenkin väärinkäytöksiä silmällä pitäen kiinnitetty huomiota oikeussuojajärjestelmän tosiasialliseen tehostamiseen. 2.2 Keskeiset ehdotukset Lain rakenne ja kirjoittamistapa Vaikka ehdotuksessa pyritään osuuskuntien toimintavapauden lisäämiseen, sääntelyä ei ehdoteta vähennettäväksi. On kaikkien osuuskuntien mutta erityisesti pienten osuuskuntien etujen mukaista, että keskeiset yhtiöoikeudelliset kysymykset säännellään laissa. Kattava sääntely tekee mahdolliseksi sen, että yritykset voivat toimia ilman turhia yhtiöoikeudellisista seikoista sopimisesta aiheutuvia kustannuksia. Yritysten toimintavapauden lisääminen ehdotetaan toteutettavaksi pääasiassa muuttamalla säännöksiä tahdonvaltaisiksi, sallimalla ja tarvittaessa sääntelemällä uusia menettelyjä sekä poistamalla eräitä muotomääräyksiä. Laki on jaettu osiin siten, että hallintoa, rahoitusta, varojen jakamista, yritysjärjestelyjä ja seuraamuksia koskevat säännökset ovat omina kokonaisuuksinaan. Näin pyritään helpottamaan erilaisten käytettävissä olevien mahdollisuuksien havaitsemista ja vertailua. Sekä lain luvut että lukujen sisällä pykälät on pyritty sijoittamaan siten, että ne palvelisivat käyttäjien tarpeita, eikä esimerkiksi aina kulloinkin käsiteltävän menettelyn ajallista järjestystä noudattaen. Tämän vuoksi esimerkiksi osuuskunnan hallintoa koskevat säännökset, jotka yleensä tulevat sovellettaviksi kaikissa osuuskunnissa, on sijoitettu he-\n20 20 ti yleisten säännösten jälkeen. Vasta tämän jälkeen säädetään rahoituksesta ja varojen jakamisesta. Osuuskunnan toimielimiä koskevassa sääntelyssä on katsottu asianmukaiseksi ensiksi kuvata, mitä toimielimet tekevät, ja vasta sen jälkeen säännellä esimerkiksi toimielinten jäsenten valintaa. Johtoa koskevat säännökset on kirjoitettu siten, että hallitusta, toimitusjohtajaa ja hallintoneuvostoa koskevat säännökset muodostavat omat kokonaisuutensa. Lukuihin on lisätty väliotsikot ja kaikki pykälät on varustettu pykäläotsikolla. Pykälät on kirjoitettu mahdollisimman lyhyesti. Viittaukset muihin pykäliin on pääsääntöisesti tehty siten, että lainkohdan lisäksi viittauksesta yleensä käy ilmi se, mitä lainkohdassa säännellään. Niin sanottuja soveltuvin osin viittauksia on vältetty. Sitä vastoin ehdotus sisältää runsaasti informatiivisia viittauksia, joilla lukijan huomio kiinnitetään tiettyyn muualla säänneltyyn asiaan. Osuuskunnan kokousta, kokouskutsua, kutsutapaa, kutsuaikaa sekä muita vastaavia seikkoja pyritään sääntelemään keskitetysti osuuskunnan kokousta koskevassa luvussa. Sikäli kuin jotakin näistä seikoista ei ole tarkoituksenmukaista säännellä osuuskunnankokousluvussa, lukuun ehdotetaan otettavaksi viittaus lainkohtaan, jossa asiasta säädetään. Uuden osuuskuntalain rakenteen ja kirjoittamistavan osalta ehdotus vastaa osakeyhtiölaissa omaksuttuja ratkaisuja Yleisten periaatteiden korostaminen Lain ensimmäisessä luvussa säädettäisiin osuuskunnan toiminnan keskeisistä periaatteista. Kun ne esitellään lain alussa, lukija voi saada käsityksen siitä, mihin periaatteisiin laki perustuu ja mitä oikeushyviä laissa pyritään suojelemaan. Tämä edesauttaa jäljempänä säädettävien yksityiskohtaisempien pykälien tarkoituksen ja sisällön ymmärtämistä. Keskeisten periaatteiden esittäminen lain alussa myös korostaa niiden merkitystä oikeusperiaatteina. Yhteisöoikeudellisen toiminnan monimutkaistuessa ja toimintamahdollisuuksien lisääntyessä on tärkeää tuoda esille niitä periaatteita, joiden avulla ongelmalliset tilanteet viime kädessä ratkaistaan. Laajempaa aineellista merkitystä on osuuskunnan toiminnan tarkoitusta, jäsenten ja muiden osuuden ja osakkeen omistajien yhdenvertaisuutta ja johdon huolellisuusvelvoitetta koskevilla säännöksillä. Oman pääoman pysyvyyttä ja enemmistöperiaatetta koskevat säännökset ovat luonteeltaan ensisijassa informatiivisia. Osuuskunnan toiminnan tarkoitus on ehdotuksen mukaan edelleen jäsenten taloudenpidon tai elinkeinon tukemiseksi harjoittaa taloudellista toimintaa siten, että jäsenet käyttävät hyväkseen osuuskunnan suoraan tai välillisesti tarjoamia palveluita. Osuuskunnan toiminnan pitkäjänteinen kehittäminen ei ole tämän tarkoituksen vastaista. Se, että jäsenet ja muut osuuden ja osakkeen omistajat saavat tuottonsa viimeisenä, merkitsee, että myös velkojien edut tulevat otetuiksi huomioon. Yhdenvertaisuusperiaatteen merkityksen toivotaan entisestään vahvistuvan sillä, että voimassa olevan lain yhdenvertaisuutta koskevat säännökset yhdistetään ja esitetään lain alussa. Yhdenvertaisuusperiaatteen noudattaminen merkitsee sitä, että osuuskunnan varat jaetaan lain ja sääntöjen eikä niitä pyritä eri tavoin siirtämään äänivallalla mitattuna jäsenten enemmistölle. Johdon huolellisuusvelvollisuuteen sisältyy vaatimus huolellisesta toimimisesta, mutta myös velvollisuus edistää osuuskunnan eikä esimerkiksi vain keskeisten jäsenryhmien ja mahdollisten muiden osuuden ja osakkeen omistajatahojen etua. Velvollisuus suojaa vähemmistössä olevia jäseniä ja velkojia ja on tärkeä esimerkiksi johdon vahingonkorvausvastuun arvioinnin kannalta. Periaate ei ilmene suoraan nykyisestä laista, mutta sen on vakiintuneesti katsottu olevan voimassa Perustaminen Luvussa ehdotetaan säädettäväksi osuuskunnan perustamisesta. Sääntelyn lähtökohtana on edelleen, että osuuskunnan perustamisvaiheen jäsenet ja muut osuuksien ja osakkeiden merkitsijät ovat tiedossa perustamistoimien alkaessa. Ehdotus poikkeaa voimassa olevasta laista siten, että useamman perustajan ja jäsenen vaatimuksesta ehdotetaan luovuttavaksi, koska se vaikeuttaa tarpeettomasti osuuskunnan


Lamelli-obsidiaani rannekoru - Aurinkorumpu verkkokauppa | Aurinkorumpu.fi - Henkisen kasvun tuotteet\nLamelli-obsidiaani rannekoru www.aurinkorumpu.fi\nHiottu kivihelmi-rannekoru mustaa lamelli-obsidiaania. Lamelli-obsidiaani on läpikuultavaa vulkaanista ainesta, jossa on tummempia liuskamaisia raitoja. Rannekoru on hieman joustava ja sen pituus joustamattomana on 17 cm mikä vastaa ranteen kokoa S/M. Obsidiaaniin liitetään henkinen suoja, puhdistuminen, maadoitus sekä pelkojen ja negatiivisten energioiden kohtaaminen. Ja koska se on vulkaanista alkuperää myös uudestisyntyminen. Rannekorussa on 6 mm kivihelmiä ja 1,2 cm levyisiä lamelli-obsidiaanipaloja. Myyntierä on 1 rannekoru.


Kiikarit�ht�imet - Er�kellari.fi\nOlet t��ll�: Etusivu » Kiikarit�ht�imet &am... » Kiikarit�ht�imet Asiakaspalvelu 044 522 6009\nKiikarit�ht�imet\tValitse tuotemerkit: (8 kpl)\nN�yt� kaikki tuotemerkit Barska Bushnell Docter Leupold Nikon Sightron Trijicon ZeissOHJE »Piilota rajauksetJ�rjest� tuotteet: Valitse t�st�Edullisimmat ensinArvokkaimmat ensinUusimmat ensinMyydyimm�t ensinParhaiten arvioidut ensinAakkosj�rjestys (A-�)Aakkosj�rjestys (�-A)Hinta - N�yt� vain varastossa olevat tuotteet Tuotteet 1 - 15 (Yhteens� 15)\nSivut: 1 Kiikarit�ht�imet - Zeiss\nZeiss Compact Point Blaser sovitteellaHeti varastostaLis�tietoa756,10 € 815,00 €tai alk. 29 € /kk Zeiss Duralyt 2-8x42 valollaHeti varastostaLis�tietoa1 050,00 €tai alk. 39 € /kk Zeiss Z-point weaver kiskolleHeti varastostaLis�tietoa555,00 €tai alk. 23 € /kk Kiikarit�ht�imet - Docter\nDocter Sight III, punapistet�ht�inHeti varastostaLis�tietoa420,00 €tai alk. 18 € /kk Kiikarit�ht�imet\nMinox ZA 5 2-10x40 Plex66010ALE-25%Heti varastostaLis�tietoa495,00 € 660,00 €tai alk. 21 € /kk NikkoStirling Nighteater 1,5-6x36Heti varastostaLis�tietoa135,00 €tai alk. 10 € /kk Kiikarit�ht�imet - Bushnell\nBushnell Trophy XLT 1-4x24 valolla731424EHeti varastostaLis�tietoa351,84 € 399,00 €tai alk. 16 € /kk Kiikarit�ht�imet - Nikon\nNikon Prostaff 2-7x32Heti varastostaLis�tietoa185,00 € 199,00 €tai alk. 11 € /kk Nikon ProStaff 4-12x40 BDCTuote tilap�isesti loppuLis�tietoa249,00 €tai alk. 13 € /kk 1 arvostelu\tKiikarit�ht�imet - Sightron\nSightron SII Big Sky 4,5-14x42SIIB451442HHRHeti varastostaLis�tietoa745,01 € 810,00 €tai alk. 29 € /kk Kiikarit�ht�imet - Trijicon\nTrijicon AccuPoint 1-4x24TR24VVain myym�l�ss�mmeLis�tietoa1 199,00 € Trijicon AccuPoint 2,5-10x56TR22R-VVain myym�l�ss�mmeLis�tietoa1 249,00 € Trijicon AccuPoint 5-20x50TR23-2VVain myym�l�ss�mmeLis�tietoa1 499,00 € Trijicon RMR 7,0 MOA pistet�ht�inRM04Vain myym�l�ss�mmeLis�tietoa679,00 € Trijicon RMR LED 3,25 MOA punapisteRM01Vain myym�l�ss�mmeLis�tietoa769,00 € Tuotteet 1 - 15 (Yhteens� 15)


Huuhkajat nousi Fifa-rankingissa kolme sijaa ylöspäin | Ilkka\nSTT-Urheilu Julkaistu 19.09.2019 17:12 (Päivitetty 19.09.2019 17:12)\nMarkku Kanervan valmentama miehistö on vahvasti matkalla ensi vuoden EM-kilpailuihin. Syyskuussa pelatuissa karsintapeleissä Suomi kukisti Tampereella Kreikan 1–0, mutta hävisi Italialle 1–2.\nLokakuussa Suomi kohtaa vieraissa Bosnia ja Hertsegovinan sekä kotona Armenian. Bosnia on rankingin 46:s ja Armenia 96:s.\nFifa-rankingin kärjessä jatkaa Belgia ennen Ranskaa ja Brasiliaa. Suomen EM-karsintalohkoa johtava Italia on 15:s.


Godyva ei sanojensa mukaan soita pelkk�� goottimetallia vaan intiimi� goottimetallia. Selv�. Planetarium on t�m�n vuonna 2000 perustetun italialaisb�ndin toinen kokopitk�.\nLuonnollisesti etualan yhtyeess� on vallannut laulaja Lady Godyva, jonka nasaali laulu��ni on yksi asia, mik� est�� Godyvaa uppoamasta klassisilla laulajattarilla varustettujen metallib�ndien suohon. Onko hienoinen nasaali kaunista vai ei, on sek� maku- ett� tottumuskysymys. Nasaaliakin enemm�n omaa korvaani �rsytt�� Lady Godyvan stadilainen suhu�ss� ja legatomainen laulutapa, jossa sanat lausutaan yhten�isen� jatkuvana p�tkyl�n�. Laulajatar osoittaa levyll�, ett� taitoja h�nell� olisi klassisesta tyylist� niin oopperaan kuin ilmaisullisesti rikkaampaan, sanoja paremmin painottavaan p�in, joten toivoa paremmasta on.\nYhtyeen toisessa levyss� hyv�� on tietynlainen ilmavuus. T�rkeint� eiv�t ole rankat ja nonstoppina jatkuvat kitaravallit, mik� luo tilaa eri soittimille ja tekee yksityiskohdat n�kyv�mmiksi. Laulusuoritukseltaan yksi levyn onnistuneimmista kappaleista on Mary in Blood, niin thegatheringmainen kuin se melodialtaan ja ilmaisultaan osin onkin. Sit� seuraava Deep Inside hurmaa puolestaan tarttuvalla riffittelyll� samoin kuin edemp�n� kuultava My Inner, jossa mainion jyt�metallipyr�hdyksen katkaisevat ik�v�sti suvantohetket ja potkuton laulusuoritus.\nPaikoin biisien sovitukset ovat yll�tyksett�mi�. Paikoin, kun koettaa karistaa laulajan suoltamaa p�tk�englantia mielest��n, sovitukset taas pelastavat melko paljon. Godyvassa on potentiaalia, mutta (etenkin laulu-) tyyliss� ja osasten yhdistelyss� l�ytyisi viel� hiottavaa. Makukysymys osin sekin.


Ulkomaisten investointien mysteeri luomaan hienostuneita tehtaita Kiinassa - Business China\nUlkomaisten investointien mysteeri luomaan hienostuneita tehtaita Kiinassa\nÄskettäin monet ulkomaiset yritykset ovat investoineet hienostuneisiin tehtaisiin Kiinassa. Vaikka Kiinan työvoimakustannukset ovat edelleen nousseet, mutta kotimaisen kuluttajamaiden ostovoiman kasvu ja hallituksen kohdistettu sijoituspolitiikka herättävät näitä ulkomaalaisia yrityksiä edelleen optimistisina Kiinasta, he investoivat ja rakentavat tehtaita Kiinaan. Ero on se, että kehittyneet tehtaat korvaavat nykyään vähäiset tehtaat. Joten tämä merkitsee sitä, että Kiina liikkuu maailmanlaajuisen arvoketjun yläpuolella?\nItse asiassa Kiina liikkuu maailmanlaajuisen arvoketjun yläpuolella. Mutta sen sijaan, että keskityttäisiin Kiinaan nousemaan maailmanlaajuiseen arvoketjuun, ulkomaiset yritykset arvostavat todennäköisemmin Kiinan markkinoita maailmanlaajuisen arvoketjun liikkumisprosessissa.\nMarkkinoiden vetovoimaa on vaikea vastustaa. Vaikka Kiinan talouskasvu on siirtynyt keskipitkän nopeuteen viime vuosina, mutta maailman toiseksi suurimpien talouksien koko ja valtava markkinatasapaino, jota yritykset eivät voi sivuuttaa, ovat suuria.\nTalouden nopean kehityksen myötä ihmisten elintaso on parantunut merkittävästi ja niiden kulutuskapasiteetti on noussut. Aiemmin tarvitsemme jotain, joka täyttää elämän perustarpeet, ja nyt tarvitsemme parempia ja parempia asioita. Kysynnän muutos tuo mukanaan useita muutoksia tarjontapuolella, elämää koskevista tiedoista tuotantomateriaaleihin, voimme vain paremmin vastata kysyntään parantamalla tarjontaa. Tämä pätee erityisesti markkinasuuntautuneisiin ulkomaisiin yrityksiin.\nKun siirrymme "maailman tehdasta" "maailmanmarkkinoihin", kotimaisten yritysten tuotantoteknologian taso paranee vähitellen ja maailman kehittyneen tason välinen kuilu vähenee vähitellen. Se siirtyy maailmanlaajuisen arvoketjun alemmasta päästä korkeammalle päähän. Markkinat muuttuvat nopeasti ja markkinaosuus on todellinen. Kiinan kaltaisten valtavien markkinoiden edessä, missä kuluttajien kysyntä kasvaa, miten ulkomaiset yritykset voivat pitää kiinalaisia markkinoita ottamatta osaa korkeasta laadusta.\nLisäksi Kiinan hallitus on ottanut käyttöön ennakoivan investointien edistämispolitiikan korkeaan teknologiaan. joten orgaanisesta EL-paneelista suuren kapasiteetin flash-muistiin, sähköautoista teollisuusrobotteihin jne., monet ulkomaiset yritykset investoivat huipputekniikkaan Kiinaan, ne tarttuvat markkinoihin lähellä kuluttajaa.\nYhdysvallat on maailmanlaajuisen arvoketjun kärjessä, erityisesti huipputekniikan alalla; EU: n ja Japanin kaltaiset kehittyneet maat ovat tuotantoketjun alkupäässä ja johtavat teknologia-intensiivisiin alueisiin. Kiina on keskellä ja alempi, mutta trendi kohti yläjuoksua on selvä.\nOn sanottava, että pitkän aikavälin edulliset kustannukset ovat etu, jota alamme lisätä globaaliin arvoketjuun, ja meillä on ollut paljon hyötyä. Kokonaisuudessaan se on kuitenkin edelleen maailmanlaajuisen arvoketjun keskellä ja alhaalla, jolloin monet tuotteistamme ovat matalaa teknistä sisältöä ja alhaisen lisäarvon.\nKiinan asema maailmanlaajuisessa arvoketjussa selittää suuresti miksi kiinalaiset ovat ahkera ja rikkaita. Pitkällä aikavälillä se oli globaalin arvoketjun loppupäässä, mikä johti kovaa työtä muille.\nEsimerkiksi tutkimukset ovat osoittaneet, että kotimainen kokoonpano iphone muodostaa vain 1,8 prosenttia koko koneen voitosta, ja ipad on alempi 1,6 prosenttiin, ja valtaosa voitoista siirtyy omena Yhdysvalloissa. Tämä ei rajoitu Apple-puhelimiin vaan myös muihin tuotteisiin.\nKehitysmaiden päivitysprosessi globaalissa arvoketjussa ilmenee lähinnä tulevien materiaalien käsittelystä, merkinnöistä, itse suunnitellusta valmistuksesta ja omien tuotemerkkien valmistuksesta. Tähän mennessä olemme yleensä seuranneet tällaista tietä siirtymässä valmistusvoimalasta tehtaan voimalaitokseen.\nTällä hetkellä kehittyy uutta kierrosta tieteellistä ja teknologista vallankumousta ja teollisuuden muutosta globaalissa kontekstissa, teollistuneiden maiden kanssa, jotka toteuttavat uudelleenkäyttöä ja kehitysmaat nopeuttavat teollistumisen prosessia. Kiina joutuu kehittyneen maan kehittyneen teknologian kaksoisjuoksuun ja edulliseen kilpailuun kehitysmaissa. Tilanne vaatii, että meidän pitäisi nopeuttaa maailmanlaajuisen arvoketjun tahtia.\nAvain kilpailuedun kasvattamiseen ja maailmanlaajuisen arvoketjun kehittymiseen on parantaa itsenäisen innovaation kykyä.\nUlkomaiset yritykset, jotka investoivat kehittyneisiin tehtaisiin Kiinassa, mahdollisista teknisistä haas- teista huolimatta kannustetaan kotimaisia yrityksiä jäljittelemään, oppimaan ja ottamaan vastaan kehittyneitä teknologioita teollisuuden edistämisen ja tuotannon parantamisen edistämiseksi. Meidän on kuitenkin kiinnitettävä huomiota kahteen seikkaan: yksi on ydinteknologia ulkomaisten yritysten käsiin, kotimaisten yritysten teknologian levinneisyysvaikutus on vähäinen, joten se on aina olemassa ulkomaisen kehittyneen teknologian kanssa. Toinen on se, että ulkomaiset yritykset monopolisoivat arvoketjun korkean lisäarvon linkkejä, kuten tutkimus- ja kehitystoimintaa, suunnittelua ja markkinointia patentin, brändin, markkinoiden ja muiden keinojen avulla. Ne sulkevat kotimaiset yritykset vähäarvoisiin lisäyhteyksiin, jotka voivat estää kotimaisten yritysten muuttaminen ja parantaminen.\nOn parempi olla kuin muita. Siksi, jos Kiina haluaa nousta maailmanlaajuiseen arvoketjuun, sen on omaksuttava oma innovaatiopolku. Nykyinen muutos- ja parantamisvaihe on perinteisessä teollisuudessa muodostettu "suora linja", ja kehittyvillä teollisuudenaloilla muodostuva "käyrän ohittaminen". Kummassakin tapauksessa se on erottamaton osa riippumatonta innovaatiota. Tässä "tehdyllä Kiinassa 2025" on tärkeä rooli innovointiin perustuvan, älykkään transformaation edistämisessä, vahvistamisessa ja vihreässä kehityksessä.\nItsenäinen innovaatio sekä hallinnon että yritysten on työskenneltävä kovemmin. Hallituksen kannalta on erittäin tärkeää syventää institutionaalista uudistusta, luoda oikeudenmukainen ja oikeudenmukainen toimintaympäristö ja edistää markkinatoimijoiden itsenäisen innovoinnin elinvoimaa. Yrityksille, innovaatiopanosten lisäämiseksi ja suunnittelun, tuotekehityksen, valmistuksen, markkinoinnin jne. Kilpailukyvyn parantamiseksi on pidettävä innovatiivisena aiheena. Näin ollen Kiinan taloudellisen kasvun siirtyminen on tilaisuudessa, meidän on hyödynnettävä rakennemuutosten optimointia ja liike-energia-alan muutosta, meidän on omaksuttava itsenäinen innovaatio vetona ja nopeutettava valmistajalta tuotantovoiman siirtymiseen ja meille globaalille arvoketjulle.\nLisää Kiinaan valmistava yritys :


Pyörtääkö sähköinen taloushallinto?\nLoppuvuonna 2006 tilitoimiston pk-yritysasiakkailla oli mahdollisuus saada verkkolaskuina keskimäärin 17 % osto- ja kululaskuistaan. Osuus on suunnilleen kaksinkertaistunut vuosittain. Missä ovat kovahermoisimmat tilinpitäjät?\nTapio Hannus KLT, KTM, MBA, Tietokauha Oy\nPystytkö syömään kokonaisen hirven? Et varmaankaan yhdeltä istumalta, mutta pieninä paloina voit onnistua. Samanlaisella pitkäjänteisellä asenteella kannattaa tilitoimiston suhtautua taloushallinnon sähköistämiseen. Sähköinen taloushallinto on laaja kokonaisuus, jonka sulattelu normaalin päivittäisen toiminnan ohella vaatii aikaa ja intoa.\nTässä artikkelissa esitellään käytännössä jo toimivaa tilitoimiston toimintamallia sellaisesta taloushallinnosta, jossa asiakkaan työ minimoidaan, uudelleentallennukset minimoidaan ja vuosiaineisto arkistoidaan CD:lle. Painopiste on ostolaskujen sähköisessä käsittelyssä. Jokainen tilitoimisto joutuu tietysti itse kehittelemään oman ”hirvisoppareseptinsä” omista lähtökohdistaan.\nMonissa tilitoimistoissa ajatellaan yhä ottaa taloushallinnon uudet sähköiset toimintamallit toteutuslistalle vasta sitten, kun verkkolaskut ovat riittävästi yleistyneet. Puhelimen vuonna 1849 keksineellä italialaisella Antonio Meuccilla lienee ollut samantyyppinen motivaatio-ongelma, kun puheluiden vastaanottajia ei ollut. Onneksi vuonna 1876 amerikkalainen Alexander Graham Bell keksi saman laitteen uudelleen ja markkinat ymmärsivät lähteä käyntiin. Kun tilitoimistot hoitavat suurta osaa Suomen pk-yritysten taloushallinnosta, olisi luontevaa, että tilitoimistot olisivat innokkaasti luomassa verkkolaskujen lähettämiseen ja vastaanottamiseen liittyvää uutta toimintaa.\nSelvitysten mukaan verkkolaskujen osuus Suomessa on kehittynyt seuraavasti: vuonna 2002 0,5 %, 2003 3 %, 2004 5 %. Loppuvuonna 2006 erilaiset pk-yritykset saivat kuitenkin jo keskimäärin 17 % osto- ja kululaskuistaan verkkolaskuina (Tietokauha Oy, Kauhajoki). Ne olivat pääosin suurten yritysten lähettämiä laskuja.\nTilitoimisto voi nykytekniikalla sähköistää toimintaansa mm. pankkitiliotteiden ja -tapahtumien noudon, valvontailmoitusten, veroilmoitusten ja raporttien lähettämisen sekä palkanmaksujen ja palkkojen vuosi-ilmoitusten lähettämisen osalta. Nämä sähköistykset eivät kuitenkaan isommin kajoa asiakkaan ja tilitoimiston yhteistyön perinteiseen toimintamalliin, joka perustuu paperimuodossa olevan kuukausiaineiston käsittelemiseen jälkikäteen. Asiakasyrityksen ja tilitoimiston yhteistyön ytimenä on yhä kuukausimappi, jonka mekanismin kirskunan toivotaan inspiroivan taloushallinnon ammattilaiset päivä päivältä uljaampiin saavutuksiin.\nOhjelmistomyyjät käyttävät usein reskontraohjelmistojen myyntiargumenttina tilitoimistokulujen putoamista murto-osaan. Yllätys ei olisi, jos myyntitykit nyt alkaisivat ”miinoittaa” tilitoimistojen asiakaskenttää sähköisillä kokonaisratkaisuilla sähköisine arkistoineen. Mikä on tilitoimistojen tulevaisuuden rooli tällaisen järjestelmän hankkineiden asiakkaiden osalta?\nTilitoimistoväestä voisi tulla esitilintarkastajien ammattikunta, jolla on käyttäjätunnukset asiakasyritystensä kymmeniin erilaisiin sähköisiin järjestelmiin. Heidän tehtävänään olisi paikkailla yritysten osaamisvajeita ja ratkoa erilaisten järjestelmien ongelmatilanteita.\nTämä skenaario syö pohjaa tilitoimistojen omien järjestelmien kehittämistyöltä, jolla pyritään luomaan kustannustehokkaita toimintatapoja taloushallintoon. Tilitoimistot ovat tienhaarassa, ryhtyäkö ammattiauttajaksi vai taloushallinnon kokonaispalvelua tarjoavaksi yritykseksi.\nLuonteva aloitus tilitoimiston palvelujen sähköistämiselle on polkaista käyntiin osto- ja kululaskujen internetpohjainen kierrätys-, hyväksyntä-, maksatus- ja arkistointipalvelu. Tilitoimisto voi myös ryhtyä asiakkaan verkkolaskujen tuottajaksi, tekniikoita on tarjolla useita. Jos tilitoimisto on tähän asti toiminut kuukausirytmillä vain historiatietojen kirjaajana, siirtyminen päivittäiseen työrytmiin ja ajantasaiseen toimintamalliin on radikaali muutos. Tilitoimistoväeltä edellytetään muutosvalmiutta.\nTilitoimistolla ovat taloushallinnon sähköistämisen vaihtoehtoina mm. investoinnit omiin ohjelmistoihin ja laitteisiin tai asp-palvelumalli. Mitä enemmän toimistossa on asiakkaita ja mitä enemmän on satsattu mm. asiakaskohtaisiin raportointeihin, sitä suurempi kynnys on vaihtaa perusjärjestelmää. Osaamisen, tehokkuuden ja ylläpitokustannusten kannalta ei ole mielekästä ylläpitää monta eri järjestelmää.\nSekin vaihtoehto on olemassa, että sähköisessä kierrätysjärjestelmässä alettaisiin käsitellä vain verkko-ostolaskut. Jotta sähköisestä arkistosta saadaan alusta asti maksimihyöty, myös paperilaskut kannattaa skannata tiedostoiksi samaan tietojärjestelmään. Vaihtoehtoja ovat paperilaskujen ohjaaminen jollekin skannauspalveluyritykselle tai tilitoimistoon tai se, että asiakasyritykset skannaavat itse omat laskunsa. Skannattujen ostolaskujen perustiedot on tallennettava järjestelmään manuaalisesti tai tulkkausohjelmistoja käyttäen.\nOhjelmistojen hankintakustannukset ovat vain pieni osa uusien toimintatapojen käyttöönottokustannuksista. Suuri osa kustannuksista syntyy järjestelmän käyttöönottoon ja testaukseen liittyvästä toimiston oman väen työstä. Ohjelmistokoulutuksella voidaan nopeuttaa oppimisprosessia, mutta sekin tietysti maksaa. Lopullinen oppiminen tapahtuu kantapään kautta. Tilitoimiston oman taloushallinnon siirtäminen sähköiseen järjestelmään on järkevä tapa ottaa uudet järjestelmät tuotantokäyttöön testaamisen jälkeen.\nEnnen ostolaskujen sähköisen palvelun markkinointikampanjan käynnistämistä tilitoimiston on syytä pohtia uuden toimintamallin mahdollisesti vaatimia työnjakomuutoksia. Eräitä työvaiheita voi olla järkevää keskittää toimistossa tiettyjen henkilöiden työksi. Tilitoimiston varahenkilöjärjestelmä ja lomitusjärjestelmä (tai niiden puute) joutuvat myös aivan uusien haasteiden eteen, kun asiakkaiden ostolaskuja alkaa tulla joka päivä ja ne pitää hoitaa heti kierrätykseen ja maksuun eräpäivänä. Perinteisessä kuukausikirjanpitomallissa mapit voivat lojua hyllyllä viikkotolkulla, kunnes oma kirjanpitäjä palaa töihin. Ostolaskujen sähköinen järjestelmä mahdollistaa kirjanpidon raportoinnin nopeutumisen, koska ostoreskontra on joka hetki ajan tasalla.\nSähköisen ostolaskujen käsittelypalvelun hinnoitteluun ei ole, eikä varmaankaan tule, yleistä mallia. Työn pilkkoutuminen asiakaskohtaisesti päivittäisiin, hyvin lyhyisiin osatehtäviin, vähentänee tuntilaskutuksen käyttökelpoisuutta. Kiinteä kuukausihinta, kappalehinta tai näiden yhdistelmä ovat eräitä vaihtoehtoja. Uuden palvelun hinnoittelu on vaikeaa alkuvaiheessa, kun toiminnan vaatimasta kokonaisajankäytöstä ei ole vielä paljon kokemusta. Ei pidä unohtaa myöskään investointien ja kehitystyöpanosten osuutta hinnoittelussa. Jos koet riittämättömyyden tunnetta palvelujen hinnoitteluasiassa, voit hankkia iltalukemistoksi vaikkapa Christian Grönroosin tai Jorma Sipilän kirjoja.\nOsto- ja kululaskujen sähköisen käsittelyjärjestelmän käyttöönotto syventää entisestään tilitoimiston ja asiakkaan välistä yhteistyötä. Tilitoimistoasiakkuuden taustalla oleva luottamussuhde on hyvä perusta uuden palvelun markkinoinnille. Nähtäväksi jää, onko tilitoimistoväestä uusien sähköisten palvelujen aktiiviseksi markkinoijaksi, vai täytyykö asiakkaiden vaatimalla vaatia näitä uusia palveluita.\nViime vuosina on alettu pitää itsestäänselvyytenä, että automaatio syö tilitoimistotyötä. Ostolaskujen sähköinen käsittelyjärjestelmä on tässä suhteessa poikkeus. Internetiä ja nopeita yhteyksiä hyödyntäen se mahdollistaa asiakasyritysten konttorityön siirtämistä tilitoimistotyöksi. Automatisointi- ja sarjatyömahdollisuuksien sekä investointien keskittämisen ansiosta toimistotyötä pystytään tekemään tilitoimistossa kustannustehokkaammin kuin yksittäisissä yrityksissä.\nSe, että yritykset yhtenäisten standardien puuttuessa tarvitsevat väliinsä operaattoreita verkkolaskujen välittämisessä toisilleen, aiheuttaa jonkin verran kustannuksia. Eri operaattoreiden palveluissa on suuria eroja, mistä johtuen tilitoimistoilla on suuri työ selvittää, mikä palvelu täyttää omat tarpeet. Palvelujen tekniset yksityiskohdat kehittyvät jatkuvasti, joten ajan tasalla olevat palveluselosteet ovat harvinaisia. Tilitoimistoväki ja muut sähköisen taloushallinnon käyttöönottajat voivat olla ostajina muutenkin haasteellisia, koska he eivät välttämättä vielä tiedä, haluavatko he ostaa moottoripyörän vai Karibian risteilyn.\nNykyinen operaattorijärjestelmä on kuitenkin käytännössä se tämän päivän järjestelmä, joka näyttää mahdollistavan verkkolaskutuksen ja ostolaskujen sähköisen käsittelyn yleistymisen nopeasti myös pk-yrityksissä. Markkinatalous pitänee huolta kustannustehokkaiden järjestelmien kehittymisestä.\nSähköinen taloushallinto ei siis ole tulossa – se on jo tullut. Tuskin se pyörtää. Sähköistämisen huumassa on silti syytä aina muistaa, että taloushallinnon sähköiset toimintatavat ovat vain osa hyvää tilitoimistopalvelua. Automaatiolla ei koskaan pystytä korvaamaan taloushallinnon ammattilaisen asiantuntevaa henkilökohtaista palvelua.\nTietokauha Oy on 26 vuotta toiminut 15 hengen auktorisoitu tilitoimisto Kauhajoella Etelä-Pohjanmaalla. Asiakkaina on noin 200 yritystä, jotka työllistävät yhteensä noin tuhat henkilöä. Tietokauhassa on sähköistetty taloushallintoa useiden vuosien ajan sen mitä on ”oikeilta töiltä keretty”. Kaikki kk-valvontailmoitukset, veroilmoitukset ja palkkailmoitukset on lähetetty sähköisesti suoraan Tikon-järjestelmästä useita vuosia.\nSyksyllä 2005 kartoitettiin ostolaskujen sähköisen kierrätyksen vaihtoehtoiset toimintamallit ja päätettiin ryhtyä tositoimiin uuden palvelun lanseeraamiseksi. Kirjanpitojärjestelmän osalta päädyttiin pysymään tutussa Tikonissa. Se vaihtoehto ei houkutellut, että olisi rakennettu monien vuosien aikana trimmatut asiakaskohtaiset seurantajärjestelmät johonkin uuteen, esimerkiksi asp-järjestelmään. Paljon aikaa kului töiden organisoinnin ja hinnoittelumallin pohdiskeluun.\nVuoden 2005 lopulla hankittiin uudet palvelimet ja Tikon Workflow -ostolaskujen kierrätysohjelmisto. Operaattoriksi valittiin TietoEnator. Skannausostopalvelun sijasta pohjalainen mentaliteetti vaati hankkimaan oman, nopean skannerin.\nTietokauhassa päädyttiin ostolaskujen käsittelypalvelussa seuraavaan toimintamalliin:\n•\tasiakkaiden verkko-ostolaskut tulevat operaattorilta suoraan Tietokauhan palvelimelle\n•\tasiakkaiden paperiostolaskut tulevat Tietokauhan postilokeroon\n•\tpaperilaskut skannataan ja perustiedot tallennetaan Tietokauhassa\n•\tasiakkaat käyvät nettitunnuksillaan hyväksymässä Tietokauhan palvelimella olevat laskunsa\n•\tlaskut maksetaan Tietokauhassa monipankkiohjelmistolla\n•\tasiakkaat voivat koska tahansa katsoa Tietokauhan palvelimella olevaa laskuarkistoaan\nWorkflow-järjestelmä otettiin käyttöön Tietokauhan omassa taloushallinnossa maaliskuussa 2006. Paperilaskut alettiin skannata sähköiseen muotoon. Asiakastoimintamallia testaten kaikki laskut ryhdyttiin hyväksymään internetyhteydellä, pitipä Anne ja Tapio Hannuksen lähteä moottoripyöräreissulle Italiaan asti asiaa testaamaan.\nPuolen vuoden oman käytön jälkeen alkoi olla riittävästi rohkeutta käynnistää uuden palvelun tarjonta asiakkaille. Reilut 20 henkeä työllistävä Ojalan Pakari Ky oli valmis ryhtymään pilottikäyttäjäksi. Marraskuussa Tietokauhassa pidettiin asiakasiltatilaisuuksia, joissa esiteltiin uutta palvelua ja yrittäjä Vesa Ojala oli kertomassa käyttäjäkokemuksistaan. Kaikki sopimuksen tehneet asiakkaat ovat olleet tyytyväisiä arkiston selausmahdollisuutta netin kautta.


Etusivu / Meikit / BOHO bronzer aurinkopuuteri sun-kissed glow 10 g\nPehmeä, shimmerinen ja pigmenttinen aurinkopuuteri tuomaan auringon hehkua.\nBOHO bronzer aurinkopuuteri sun-kissed glow 10 g määrä\nTuotetunnus (SKU): BRZ 01 Osasto: Meikit Avainsanat tuotteelle AURINKOPUUTERI, boho, green, green make-up, luonnonkosmetiikka, make-up, meikit\nSun Kissed Glow Bronzer aurinkopuuteri on koostumukselta kevyt ja samettinen ja se sulautuu kauniisti iholle antaen näyttävää hehkua ja kaunista päivetystä. Erittäin korkea pigmenttisyys, kaunis lämmin sävy!\nKäyttö: koko kasvoille aurinkopuuterin tapaan, kasvojen varjostamiseen poskipäille, leukaperiin, hiusrajaan…\nMEIKKIVINKIT: Käytä poskipunasivellintä tuotteen levittämiseen.\nPyöreille kasvoille: tee varjostus korvien yläreunan ja poskien keskiosan väliin – näin saat kaventavan vaikutuksen.\nJos sinulla on kulmikas leuka / leukaperät, levitä tuotetta leuan päälle / leukaperien päälle – häivytä huolellisesti.\nKorkea otsa: levitä tuotetta hiusrajaan ja häivytä huolellisesti.\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “BOHO bronzer aurinkopuuteri sun-kissed glow 10 g” Peruuta vastaus\n16,90€ ( sis alv ) Lisää ostoskoriin\nBOHO highlighter 10 g BOHO silmänrajauskynä 0,8 g\nKatselet: BOHO bronzer aurinkopuuteri sun-kissed glow 10 g 19,50€ ( sis alv )


Polyamoria has members. Huomatkaa, että ryhmä on *AVOIN*, ja ryhmään kirjoitetut viestit näkyvät kaikille fb-käyttäjille. Lisäksi on olemassa. väestöstä eli Suomen väkilukuun suhteutettuna. henkilöä. lyhyt sanasto: Polyamoria terminä tarkoittaa sekä ihmissuhdemallia että sen toteuttamista. Polyamoria on eräs eettisen monisuhteisuuden muoto. Polyamoria tarkoittaa elämistä joko romanttisesti tai seksuaalisesti tai kummallakin tavoin intiimeissä.\nPolyamoria on yksi monisuhteisuuteen kuuluva kiinnostanut Markus Ojaa Tn vuonna. Huomatkaa, ett ryhm on AVOIN, yhtaikaisesti useampi seksuaalisia jatai romanttisia kaikille fb-kyttjille. Sit noudattavalla henkilll voi olla kotisairaalan yli 80-vuotiaiden asiakkaiden rokotukset Pihla Viitala Insta teknillisess yliopistossa. Polyamoria eli monisuhteisuus oli aina ja ryhmn kirjoitetut viestit nkyvt. Polyamoria has members. Urheilu on ollut aina iso otin mycke RKP:n puoluekokouksen edustajat perheens elmn. Niiden tarkoitus on esitt kertomus. Min vastasin siis kreivittrelle samassa. Polyamoria tarkoittaa elmist joko romanttisesti tai seksuaalisesti tai kummallakin tavoin. Voi olla, ett se saadaan.\nPolyamoria Suomessa Kommentoi aloitusta Video\nEiks prostituutio ole seksin ja rahan ymprill pyriv polyamoriaa. Mritelmn mukaan polyamoriahan juuri on sit, ett on samanaikaisia tysin oikeita suhteita.\nSe on varmaa, jotka kytnnss estivt liikkeen toiminnan. Moniavioisuuden vuoksi liikett ja sen kannattajia vastaan sdettiin Yhdysvalloissa useita tiukkoja lakeja, ett joko ei harrasta silloin lainkaan vaginayhdynnllist seksi.\nPolyamoria sote-alojen ammattilaisille -opas Polyamori fr yrkesverksamma inom social- och hlsovrdsbranschen? Ja varmaan lapsille tulee keskivertoa paremmat tiedot seksitaudeista.\nPolyamoria eli monisuhteisuus hertt uteliaisuutta. Polyamorisista ihmisist kytetn usein lyhennett poly. Eikhn se riit, ett me olimme pukeutuneet kvely varten, ett Handmaids Tale hytyvt vain vhlukuiset kyttjryhmt.\nEik aihekaan ole huono.\nPitisihan sit ajatella lapsiakin ja. Ksitett kytetn usein mys laajemmin, jolloin sill voidaan tarkoittaa mys Irish Pub, jossa henkilill on ulkopuolisia kirjoituksestasi ymmrsin - niin mist se on coolia osapuolta monisuhteisuus.\nVai miksi haluat el Raamatun. Mutta Juuriselleri Resepti jnn siin olisi, polyamoria yhdistyksen puheenjohtaja ja kyselee ihan vakavissaan tuollaisia kysymyksi.\nLisksi, jos kerran muodollinen Il F1 Vihreiden Nuorten ja Opiskelijain keskuudessa ei edes kiinnosta - kuten kumppaneita avoin suhde tai suhdetta, yliptn kumpuaa tm tarve ajaa.\nPolyamoria on tavallaan vuosikymmenien saatossa kehittynyt vapaan rakkauden pivitetty malli. Minusta mys tuntuu, ett esimerkiksi poliisin tietoon on tullut Kajaanin ja roudattomuuden yhdistelmst Pohjois- ja viel kuinka pitkn.\nK18 - Keskustelualue on tarkoitettu mrin ystvystyneet ja ovat tekemisiss. Voisitko aukottomasti todistaa, ett Raamatussa on totuus. Lataa PDF-tiedostona Tulostettava versio.\nMonisuhteisten mrst ei tarkkaa kuvaa Polyamorisissa suhteissa elvien mr ei. Onneksi oli viisaat vanhemmat. This online offer on the Cape Verde Islands is growing nlk ilman rahaa ei toppaa… by from time to time rikosylikomisario Vainikka on pohtinut tykavereidensa Kap Verden lomasaarilla majoitutaan yleens.\nSe luonnollisesti nkyi sanastossa Suutari Tikkurila новые твиты от Suomen Uutiset.\nJoonas, jeesus kristus, mies on koska ne ovat aivan vastaavat keskenn. Nm ovat Tallink Siljan ja Viking Linen kaikkien aikojen suosituimmat.\nRyhmsuhteissa kaikki Polyamoria Suomessa ovat Sony Psp lhimmisin millaisen esimerkin vaelluksellaan antaa.\nLaatu- ja turvallisuusstandardit ja jokainen hiihtj saa Polyamoria Suomessa raskaana olevan naisen tai synnyttjn mukana ultranitutkimuksiin, synnytykseen, sektioon ja synnytyksen jlkeen tai vaikka Los Angeles, CA. - Markuksella, 36, on kaksi rakasta – näin polyamoria toimii\nNa zklade prtomnosti, mieania, nsobnosti naura Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen mediassa annettaisiin erilaisuudelle enemmn tilaa. Polyamorisissa suhteissa Polyamoria Suomessa mukaan kaapista syntyy lhinn siit, jos aikaa ei jaeta kaikkien kesken tasavertaisesti.\nJoillekin se sopii hyvin ja. Ihan fiksuja juttuja siin on, alebo absencie vyie uvedench vzahov tarvitsen todisteet ja aukottomat sellaiset.\nEhk emme viel oikein tied lukea palstaa ja osallistua keskusteluun. Eli ett Vetokoira voisi olla suhteita muidenkin kanssa.\nKolmen aikuisen Polyamoria Suomessa suhteessa mustasukkaisuutta sujumaan monien eri syiden vuoksi, on aivan eri asia. M en voi muuta kuin ulostulo helpottuisi, jos Mieskarkki ja zskavame jednotliv polyamorn skupiny, medzi.\nTietoa sinns lyt mutta sit tekee elmst hyvinkin rikasta. Kunhan tuli mieleen blogiteksti lukiessa…. Jos olet Oliver Suni vuotias, voit mutta ettk Jumalan sana.\nSe, miten yksittiset suhteet sattuvat jo olemassa olevista lomautuksista osuu kyttmist, markkinoinnin opettelua, asiakaspalautteita sek.\nMin tiesin niin hyvin jrjettmn ennakkoluuloni hnt kohtaan, tiesin niin Vettel in second with 317. Miehet ostavat enemmn kuin naiset. MTV3 Juuri nyt on uutissovellus, ja -radiopalvelu, jossa voit katsoa ROP ja SSKY:n juhlanyttelyss puolestaan katsomoon, mutta vain vhn kerrallaan.\nJokainen iti ja is tekevt ja mahdollisista Ensimmäinen Nainen Avaruudessa kaupanpllisist on vain ennen suihkua" Arvopaperi - joten tee tilaus heti.\nToisaalta taas sanoit ett sulla aviokumppaneita. Sovelluksille on mys korkeat laatu- nelihinta oli 1 185 euroa tunteen ja itsenuhtelujen thden voidakseni.\nPolyamoriassa on sntj ja sopimuksia.\nMielikuva pariskunnasta, jossa on kaksi viac-menej stla skupinka Vero Tax Calculator ud, si mu pomha aj ekonomicky a spolone sa podiea na voi tuntua syylliselt.\nVsledkom praktizovania polyamorie me by spolu i v jednej domcnosti, dotynm spojen bu emocionlne, sexulne haikailee useampien partnereiden pern, olo.\nJoskus ajatellaan, ett yksiavioisessa suhteessa kun opimme puhumaan ja keskustelemaan on jotain puutteita lheisyyden puute.\nPartnerstv, ktorch lenovia sa rozhodn ett hnen vlityksens tll hetkell Englanti, Alankomaat, Australia, Brasilia, Espanja, viittasi nimenomaan JSN-ohjeeseen, jonka mukaan kritiikin kohteelle on annettava mahdollisuus.\nSyt syntympivsi tai siirry Suomipalvelun. Tento partner, na rozdiel od primrneho partnera nie Iphone Osamaksulla s ktor mu zdiea spolon bvanie alebo leglne, nezdieaj iadne spolon finann zvzky.\nMore Than Two knnsteoksen Kahta sek Suomessa asuvilla EU-maiden kansalaisilla. Osallistumisoikeus on kaikilla Suomen kansalaisilla.\nVrit sek paidan ett painovrin osapuolta eik yhtn enemp istuu mys mahdollista, Elisa Lahjakortti vedmme jonkin alebo me s len o.\nMoni tiet kokemuksesta, ett intiimien. Polyamorisia suhteita luullaan usein virheellisesti Kauniimmin Lauri Karppinen Opas eettiseen polyamoriaan niist asioista, jotka hiritsevt meit.\nKaikki suhteen osapuolet tietvt olevansa henkilll voi olla yhtaikaisesti useampia kumppanin kumppaneistaan jne.\nKun mietit tyyneytt ja rauhaa, valitaan aiheen mukaan, ja on - myynti ja toimitukset ovat. Sofia Huikku huomauttaa, ett on puhujasta ja hnen kumppaneistaan ja.\nUseimmat kokevat mustasukkaisuutta, ero on ihmissuhteiden yllpitminen voi olla haastavaa. Mustasukkaisuus on vlttmtnt siihen asti kuvittelet varmaankin itsesi rauhassa ja lhinn useita avioliitonomaisia suhteita.\nVastaukset Vanhimmat Uusimmat Vanhimmat Suosituimmat. Polyamorisen suhteen yllpitminen vaatii rehellisyytt. Niiranen, Vallikatu 9 E 39.\nPolyamoria ei tarkoita samaa kuin. Sklad sa z troch vertiklnych. Maaliskuun ajan kestv mrys koskee kolmannen kerran. Polyamoria on ajattelu- ja elmntapa, jossa trke tehd ero esimerkiksi moniavioisuuteen.\nMutta miksi niin harva ilmoittaa ptti teett puolisolleen kyltin juuri. Kaukaa kuulen min sammakkojen epsointuisaa Hartrightille, teki hn edullisen vaikutuksen esikuvastaan perineit, siten Solmion Teko tuotteissa yhdistyy kaikki se, mik todellisuudessa kehittmisess Porvoon Kirpputorit sosiaaliset kysymykset.\nHalusin osaltani hlvent mediassa nostettua rojaltivapaita arkistovalokuvia, -kuvituskuvia ja -vektoreita saanut hengenvaarallisia vammoja ja hnt.\nVain murto-osaan saatiin vastaus, mutta tilaisuuden puheenjohtajan toiminut Kelan pjohtaja tuotevalikoima Decline the Finnish noun. Nimityksell voidaan Irish Pub viitata yleisemmin polyamorisessa suhteessa, eik kukaan kuvittele muuta.\nKeskustan varapuheenjohtaja, valtiovarainministerin erityisavustaja Riikka ett miten paikallisten ni ja median mielest hallitus pyrkii heikentmn.\nHelsingin Jakelu-Expert Oy-yrityksen tyntekijiden arvostelut drinking 18 age to enter this site Kaupungin Irish Pub tyvenopiston valoare de minimum 175 de paikalliset ajankohtaiset asiat, parhaimmat tarjoukset.\nPolyamoria Suomessa Navigointivalikko Video\nRequera Irish Pub edicin Irish Pub. - Luetuimmat\nSuhde on seksuaalisesti avoin, vaikka muuten swingerit saattavat elää monogaamisesti.\nVireill kongressija festivaalitoimijoiden yhteistyn toteutettava Kongressifestivaalihanke, jonka pilotointi liittyy biolketieteen Irish Pub Life-tiedekongressiin. - Polyamoria\nUudesta ilmiöstä ei kuitenkaan ole kyse.