Tertun tontilla: elokuuta 2018\nKuva on otettu äsken virallisen päivän alettua, aurinko nousee (tänään pilven takana) hieman ennen kuutta. Maa on kostea öisen sateen jäljiltä. Ruoho vihertää kuin kesällä ainakin, mutta kukkapenkkien komistusrooli on nyt annettu pallohortensialle ja kallionauhukselle, ilman ruukkukukkia olisivatkin lähes ainoita kukkivia tähän aikaan.\nViimein on päästy työtä haittaavista helteistä ja kuivuudesta! Vaikka eivät sateet totta puhuen ole mitään runsaita olleet, mutta kuitenkin. Viime yöksi ennustettu ukkosellinen kaatosateiden rintamakin somasti ohitti meidän kulmakunnan muutaman minuutin ropseilla ikkunapelteihin keskiyön aikoihin, kun muualla on sadellut tuntikausia. Hiljaisen sateen ääni ei kuulu sisälle, joten jatkoin taas unten mailla.\nPanin uudemman kerran mieleeni nuo hämärän eri määritelmät, kun olimme musiikkijuhlien talkooväelle järjestetyssä iltatilaisuudessa torstaina Kirkkovalkamantiellä yksityiskodissa, ja illan isäntä sen oli juuri siinä alkajaisiksi meille tarjoillut. Se oli minulle jo kolmas kerta, kun menin, enkä ilman huolehtivaa Maija-Stinaa olisi ehkä tänä vuonna mennytkään, kun olin niin olevinaan kotipuuhia täynnä. Ihan kyytiä myöten, kiitos hänelle ihanasta huolenpidosta!\nTilaisuudessa oli leikkimielinen arvontakin, ja tällä kertaa kesäkurpitsa osui minulle. Se olikin niin suuri, että piti ryhtyä jakamaan, yksin en olisi saanut kulutetuksi. Tänä vuonna on muotia tehdä siitä lasagne-reseptillä paistosta, ehkäpä jo viikon päästä maistellaan, kun on kävijöitä luvassa.\nAuringon nousun vaiheille osuu ns. porvarillinen hämärä, kun hyvin näkee liikkua ilman valoja. Auringon asema on silloin vähemmän kuin 6 astetta horisontin alapuolella. Nauttinen eli merenkulkijoiden hämärä asettuu auringon aseman ollessa 6 - 12 asteen välissä horisontin alapuolella, se tarkoittaa, että vesialueella näkee vielä hyvin jatkaa merenkulkua ilman apulaitteita. Kirkkaimmat tähdet jo näkyvät kuitenkin. Kolmas hämärä on näitä syvempi, se on astronominen eli tähtitieteellinen, ja sijoittuu 12- 18 asteen väliin auringon vajotessa yhä alemmaksi (tai aamulla lähetessä). Suomen kesä on niin valoisa öiltään, että vasta elokuun lopulla päästään tähän viimeiseen hämärään. Ja sittenhän tietysti on vielä vastassa yöpimeys, kun hämärän vaiheet on koettu.\nKuivuus alkoi jo kurittaa ylämäen puolella pensaitakin, kukkapenkit muualla lopettivat kukintansa veden vähyydestä johtuen jo aiemmin.\nMutta siihen elokuun puuhailuun mennäkseni. Saaliloimi tuli kudottua ja melkein kaikki entiset päiväkirjat tulivat kertaalleen luetuiksi kesäkuumien aikana, joten oli aivan suuri tekemisen tarve jo pukkaamassa. Kun tarkastelee kulunutta elokuuta, niin melkein joka päivälle viime postauksen jälkeen on mahtunut jotain ulkona tehtävää hommaa, se kertoo, että lämpötilatkin ovat tulleet töille siedettävämpään tasoon. Kuitenkin kesän merkeissä jatketaan, illat pimenevät, kaste lisääntyy yön aikana. Punaherukan poiminta saisi pian alkaa, kohta muuten tippuvat maukkaat marjat. Ruohonleikkuuhommiakin on jo hieman tehty, mutta sateiden vesimäärä on ollut niin vähäinen, että ruoho vielä katselee oloaan.\nTalon pohjoisseinällä oli kaksi kuormalavan päällä hyvin ilmastoitua kuivattelupaikkaa, tämä on se jälkimmäisen tyhjentyminen. Seinälle jäivät odottamaan enää pinon päällä olleet suojalaudat, kyllähän kohta saataneen lisää kuivateltavaa...\nPäädyin elokuun ensimmäisellä ja toisella viikolla eli 06 - 08/08 korjaamaan toisenlaista hedelmää talteen, kun edellissyksyinen ja tämän keväinen oksasavotta oli tuottanut kolme pinoa polttopuuta ja ne helteillä ja sateettomina päivinä olivat hyvin kuivuneet sisäoleilun asteeseen. Niinpä laittelin kovin hyvän sään aikana vähän kerrallaan klapit kärryyn ja siirsin pohjakerroksen varastotilaan, eikä siinä niin kauan mennytkään. Vaikka ensin piti kyllä tehdä sinne vastaanottopisteeseen tiloja, johon hupenikin melkein saman verran aikaa kuin sitä seuraavaan siirtoon.\nKeskellä kuvaa se katkaistu koivu, sillä on vielä vartta pystyssä ehkä 6 metriä. Rungon paksuus on nyt jo yli 30 cm katkaisukohdan yläpuolella, joten kyllähän tuosta muhkean kasan koivuklapia vielä tekee, jos loppu kaadetaan eikä jää tikoille koverrettavaksi. Oikeasti arvelen, että kyllä se pitää kaataakin, koska nyt ylimmät puussa olevat oksat näyttävät vielä hyvin tulevan toimeen ja jatkavat kasvua.\nLehtikuusi otettiin maahan asti, nyt siinä kolmena kappaleena kasvupaikassaan.\nTuskin olin saanut selkäni suoraksi tuosta hommasta, kun 08 08 iltapäivällä jo siirryttiin seuraavaan, jo helmikuussa tilattuun projektiin sähköyhtiön linjaraivauksen avulla, eli kaksi alapihan puolen korkeinta puuta tulivat tiensä päähän, isoin lehtikuusi ja koivu, joka tosin menetti korkeudestaan tässä vaiheessa vain reilun puolikkaan. Loppu sitten, kun metsurihommia tekevät tuttavat ehtivät, rungot ja oksat ovat nyt kaatokekoina puutarhalla kellastuvine oksineen.\nViimeiset kaksi viikkoa on aherrettu kesäkuun alkupäivistä asti odottaneiden laattalavojen keon pienentämiseksi. Yleensähän laatoitukset ovat olleet joko toukokuun tai elo-syyskuun hommia, mutta oksasavotan syystä laattatyö ei mahtunut ajatuksiinkaan toukokuussa. Eilen illalla sainkin vivuta molemmat lavat jo tyhjinä autotallin eteläseinälle mahdollisessa sateessa peseytymään ja kuivumaan, kun laatat tuli melkein kokonaan jo sijoitettua.\nTilasin yhden kuormalavallisen eli 120 pienempää kokoa eli 30 x 30 cm:n laattoja, mutta koska haluamaani urallista laattaa ei ollut tarpeeksi, S-rauta toimitti puuttuvan erän sileänä, joten yhden kasan asemasta tulikin sitten kaksi lavaa autotallin edustalle kesää katselemaan. Oli nimittäin rästityönä odottamassa keväältä 2016 talon etuseinän kukkapenkkien poisto. Edellinen oli onnistunut tehdä jo sen vuoden syksyllä, mutta viime vuosi lipsahti väliin, ja tänä keväänä yritys jäi kaivettuun ja muovilla peitettyyn kuoppaan rapun vierellä, kun kuumat yllättivät.\nKun oksaprojekti tuli tehtyä, päädyin sitten siihen, että laatoitus on pantava toimeksi, koska näköjään polttopuurintamalla on aina odotettavissa puuhaa. Kyydin ensin uralaatat lähelle sijoituspisteitä etupihalle ja patiolle, joten sain tuon liikennettä eniten haittaavan taaemman lavan poistetuksi. Perunakuokan löytyminen toi toivottua puhtia nurmikon poistamiseen, joten työ alkoi sujua. Irrotetut massat pulkkaan ja muualle, ja kun pohja sen alla on tiukkaan iskostunutta moreenia, niin laatan alle ei tarvinnut kuin tasoitukset murskeella. Suunnittelin tuon takareunan lisäksi panna kaksi riviä lisää laatoitukseen, koska auto usein seisoo etupihalla ja ruoho pyrkii kulottumaan lämpimän moottorin alla.\nEnsin piti tuo seinän rakenteita uhkaava kulma kuitenkin saada hoidetuksi, se olikin hitain osa, kun kukkapenkki oli tuossa ollut 1960-luvulta lähtien ja paikalla siis paksusti multaa. Ihan kunnon kuoppa siihen tulikin, ja näyttipä tarhakielon juuri jatkavan matkaansa vielä pitkälti betonirapun allekin... Katajapenkki kavereineen saakoon jäädä, se on mukava viherseinä.\nOlen kovin kiitollinen työn rasittavuuden arvionnista saamistani kommenteista. Ja eläkeläisellä on oikeasti aikaa! Se sai minut jakamaan työn paljon pidemmälle jaksolle kuin olisin uskonutkaan. Ja kuitenkin joka päivä sain ahertaa sen verran, kuin kunnon kuntosaliaherruksessa kuuluukin, hikiä otsalta pyyhkien. Auringon paisteen ja ilman lämpimyyden takia tein etupäässä aikaisen aamun ja illan tunteina projektia eteenpäin.\nOlin aiemmin jo arvioinut, että tarvitsen laattoja muuallekin, sillä tässä rinteessä oleva pation eteläseinää tekevä kukkapenkki tuijineen oli leikkurilla hankalasti hoidettava edelleen, olin sitä 2016 jo muokannut. Siksi päädyin lisäämään laattarivin leventämään nurmikon ja penkin rajaa, ettei tarvitse ruhjoa kukkapenkin osakkaita leikkurilla.\nLaatat ovat nyt kaikki paikallaan, eilen lisäsin vielä tähän torstaiseen näkymään mursketta saumaksi koloon ruohikkoa vasten. Osoittautui työn aikana, että varsinainen rappu on pari senttiä leveämpi kuin sille kohdalle eteen tulevat laatat, joten rakojen sommittelussa meni hieman aikaa. Uudet laatat ovat nyt entiseen tapaan vuorotellen sileitä ja urallisia.\nTyö vielä jatkuu tästä, pitää vaihtaa pari kovin multaantunutta laattariviä pation puolelta. Loput laatat kuluvat siihen. Tähteeksi jäävät vanhat laatat löytävät paikkansa alapihalta, jossa koetan saada niille majan seinustalta, että uusien polttopuu-oksakasojen alustalavat jäisivät kasvittomiksi ja siten paremmin tuulettaviksi.\nAinakin maantien puoliselle nurkalle pohjatyöt on jo tehty toista viikkoa sitten, sain poistetuksi siitä isoja lumimarjapensaiden kantoja niin, että paikka tulee suoraksi (tai hieman kallelleen seinästä poispäin).\nEnsi viikko siis ainakin vielä, jos en välillä innostu muihin hommiin. Ainakaan sateisina päivinä ei maansiirtely ole järkevää, kun vaatteet sottaantuvat turhaan, varsinkin jalkineet ja villasukat.\nEtupihan kohdalla oleva naapurin pihasyreenien pensasaita on ikivanhaa perua, se oli jo silloin, kun muutimme tähän, silloin siinä taisi olla kaksi erillistä pensasta ja valkokirjavalehtinen kanukkapensas komeine tumman helakanpunaisine runkoineen. Lumimarja on siihenkin hiipinyt "Lisääntykää ja täyttäkää maa" - periaatteella, joten syreenit ovat hätää kärsimässä.\nElokuussa on yleensä ollut myös pensasaitojen huoltoa, ettei talvella tule yllätyksiä tielle lumien painosta kaatuvista oksista ja rungoista. Naapurissa jo tähän päädyttiinkin. Papulanruusuaita oli meillä kasvanut viime vuosina vimmattua vauhtia, sen vuosikasvaimet sai poistaa monena vuonna melkein kokonaan, että lumityöt onnistuisivat ja jotain näkisi maantiellekin solassa liikkuessaan. Niinpä olin ajatellut leikata pensaan kokonaan alas, että muutaman vuoden saisi taas ehkä nähdä kukintaakin. Pensas kukkii nimittäin vain edellisvuoden versoista, ei uusista.\nAlunperin ruusu kasvoi vain tässä alakulmassa, mutta itse olen istuttanut noin puolet lisää eli noista pienemmistä tuijista taloon päin.\nNaapuriapuna sain onneksi puhtia nyt tähänkin hommaan, jonka olin mielessäni jo luokitellut sellaiseksi, että tarvitsen siihen apua. Nyt päädyttiin leikkaamaan oksasahalla pensas ensin matalammaksi ja sen jälkeen päältä ajettavalla teholeikkurilla ottamaan vähitellen alemmaksi kuin ruohoa leikaten, joten ei syntynytkään kuorma-auton lavallista piikkisiä poisvietäviä, vaan saatiin paikalleen jäävä leikkuutähde.\nErityisesti hankala kohta näkyvyyden kannalta oli maantien lähellä. Siinä on näkyvyyttä viemässä myös syreeniaita ja juuri kulmassa kasvava iso valkoisen pihasyreenin pyöreä pensas. Sen ajotielle päin liian kaarevia runkojakin voi nyt taas ajatella poistaa, kun välissä mahtuu liikkumaan. Lumimarjaa olen myös hävittänyt sieltä syreenin alta, se ryömi sinne kasvamaan jo kauan sitten.\nOlen tälle työmaalle ripotellut vielä laattatyössä syntynyttä multavaa maata, että jäte nopeammin lahoaisi ja tulisi sitten taas mahdolliseksi uudelle kasvulle. Ruusulla on paljon juuria maassa, kyllä se sieltä nousee uudelleen, mutta koetan pitää nyt tien reunan enemmän vapaana, vaikka ruusu tietysti on toista mieltä.\nSamalla rysäyksellä tehtiin myös toinen jo pidempään suunniteltu ruusupensaiden nuorennus, kun tienvarren ylin osa eli hansaruusut katkaistiin selvästi alemmas. Piikkipensaiden raivaus on voima- tai oksasaksilla kiusallista, kun piikit raapivat leikkaajaa ja vaatteita, mutta hansaruusussa tulee vuosittain isoja kuivia oksia, jotka eivät ole ilo silmälle, sinne juureen on pakko sukeltaa aseiden kanssa. Toisaalta pensas lähettää jo juurivesoja metrin päähän...\nLähettänyt TH klo 8.18 1 kommentti:\nKesä on kääntymässä jo loppuaan kohti, mikäli vuoristolaiskarviaiseen on luottamista. Sen satokausi alkaa yleensä elokuun lopulla...\nOn jo päästy Salmen päivään. Yö on vielä lyhyt, mutta pimenee kuitenkin jo sen verran, että on mahdollista hämärän tultua nähdä elosalamoita eli kalevantulia. Nehän ovat öiseen tai selvän hämärän aikaan nähtäviä välkkyviä ja äänettömiä valoja taivaalla. Niistä oli eilen somessa säätieteilijän selitys: On sen verran pimeyttä jo, että yli 20 km:n päässä olevien vähäisempi salamain valo on nähtävillä, mutta ääni ei enää saavuta kuulijaa tuolta etäisyydeltä.\nAurinko nousee elokuun ensimmäisellä viikolla noin viiden maissa ja menee mailleen vähän ennen kymmentä illalla. Siihen jää tunti-kaksi kumpaankin reunaan sellaista aikaa, jolloin hämärää, mutta varsinaiselle yöllekin muutama tunti puolen yön jälkeen. Yöperhoset ja lepakot löytävät toisensa, kun on lämmintä ja kuivaa. Kelpaa presidentinrouva Jenninkin katsella Naantalissa Aaro-vauvan kanssa aikaa viettäessä, niin olemme lukeneet somessa.\nKristiinankaupungista tullut siirtolainen on helakanvihreä pystykäenkaali Oxalis fontana. Sen muunnos on tummanpunalehtinen f. Rufa, jonka nimi suomeksi on pihakäenkaali. Sehän on meillä ollut jo ennestään yleisimpiä kukkapenkkien osakkaita.\nÄitini kertoi, että 1900-luvun alun lasten huveja oli elokuun iltoina ja öinä kulkea Vantaan jokivarressa valkoisen lakanan kanssa, siihen törmäsi saalistavia lepakoita, kun niiden äänitutka ei tunnistanut kangasestettä. Silloin nuorten huvina ei ollut tuolin uumenissa pieneen eikä isompaankaan viestiruutuun tuijottelu, vaan aikaa vietettiin enemmän nuorisoryhminä ulkosalla. Kaikenlainen urheilunpoikanen alkoi silloin nostaa päätään.\nEipä omankaan nuoruuteni aika vielä ollut sähköisiä viestejä, vaan aivan reaaliaikaisia. Meidän ilta-ajanvietteemme oli nuorten huviksi keksaistu lentopalloharrastus, joka ei kummoista kenttää vaatinut, kunhan nyt oli tasaisehkoa maata muutama metri verkon kahta puolta.\nJo kauan sitten, 2000-luvun alkuvuosina hankin mataliksi mainostettuja päivänliljoja Katinalan taimimyymälästä, jossa silloin usein vierailin, kun taimivalikoima oli kiinnostava. Tämä pienikokoiseksi kehuttu on pitänyt sen ominaisuutensa hyvin. Lisäksi se haluaa kasvaa mättäänä. Mutta se ei muista kukkia juuri koskaan? Sen kerran, kun niitä joskus on nähty, ovat aina ilmaantuneet elokuun loppupuolella ja ovat syvän tiilenpunaisia, keskellä terälehteä selvä vaalea raita. Olen katsellut näiden optimikasvupaikkaa, se olisi syvämultainen ja mielellään tuore paikka, sellaista ei kyllä löydy tontilla. Niinpä kasvavat edelleen tässä alatien varren pitkässä penkissä.\nEnsin pelailtiin koulun lähellä kirkkoaidan vieressä, jossa oli juuri ja juuri tasaista sen verran, meidän kylähän on pääasiassa mäen lakia ja kumpareita. Myöhemmin pelipaikka siirtyi Makasiininmäelle ja sitten vielä myöhemmin uudelle ylähautausmaan eteen tulleelle tasanteensyrjälle, kun entiset sorakuopat muotoiltiin parkkialueeksi ja tiemaaksi siunauskappelin rakentamisen aikaan. Näistä kahdesta viimeisestä ei tarvinnut joka kerta nostaa pois verkkoaidan seipäitä kuten hautausmaan viereltä, kun se oli oikeasti joka viikon lopulla kirkkokansan liikennepaikka.\nSinne tulivat palloa läiskimään kaikki halukkaat, mutta yleensä nuoremmasta päästä, 13-25 ikävuosien välillä. Kylässä olikin enemmän nuorisoa kuin koskaan, kun kylään asutettu siirtoväkikin vielä silmitteli maailmaa ensimmäisissä heille osoitetuissa kohdeasunnoissaan. Peli-innon loputtua saatettiin istuskella ruohikolla ajatuksia vaihtaen. Muistelen, että jossain vaiheessa vitsien kerronta kuului tuohon jutusteluun.\nVarsinaiset kirkonkylän asukkaat saivat pelikavereiksi myös mökeillä aikaa viettäviä Kuoppaniemen tai Sääsniemen asukkaita, ne olivat siihen aikaan kesäasukkaiden reviirejä. Kouluaikanahan tapasimme myös Radansuun samasta syystä isoksi kasvaneen nuorisojoukon. He harvemmin viitsivät tulla iltaisin kirkonkylään, olihan pyörillä noustava kaksi pitkää Niskaportin mäkeä, joka nitisti vaihteettomalla pyörällä tulijan mehuja niin, ettei sitä ainakaan joka ilta huvikseen tehnyt. Pelaajat olivat useammin poikia kuin tyttöjä, mutta jotta kenttä olisi saatu täysilukuiseksi, niin tytötkin kelpasivat täytteiksi. Heidän lyöntivoimansa ei ollut sitä luokkaa kuin poikien.\nEi ole kauan siitä, kun eräs pitkään liikenneyrittäjänä ollut noin oman ikäiseni Mikko Lehtinen julkaisi omaelämäkerran Radansuun poika. Sitä sai ostaa Radansuun kyläkaupaltakin, kuten Perttolan suvun sukukirjaa Koskas Ralansuunmiäs kirkkoh ehtii. Mikon näkökulma oli kiinnostavaa luettavaa, kun siinä aukeni maailma toisen kylän nuorten mahdollisuuksiin.\nToinenkin ruusu kukkii pitkään, se on vaaleanpunainen neilikkaruusu Rosa Erna Grootendorst Pink, joka ei ole omajuurinen, joten joskus sen rungosta putkahtelee ihan erilaisia lehtiä ja kukkia tuottavia oksia.\nOlen viime aikoina lukenut taas päiväkirjojani, koska ilmojen lämpimyys on sitä luokkaa, että kirjan pitelykin tuntuu työltä. Vuoden 1992 aikana mm. alettiin saattaa yläkerran huoneita asuttavampaan tilaan laittamalla seinille hieman lisäeristettä ja lastulevypinnoite, niin saatiin seinät viimein suoriksi. Entinen verhoilu oli pahvia, ja sehän venyy ilmankosteuden alinomaa vaihdellessa. Kouluaika ja harrastus kasvien parissa oli niihin aikoihin myös aika hektistä, välillä tuntuu, että sen elämiseen olisi tarvittu useampi henkilö, tapahtumia on niin runsaasti kirjan sivuilla.\nUlkotyöt jonottavat nurkissa, nyt vain kastellaan ruukkuja ja odotellaan, joko helle hellittäisi ja saataisiin sateita. Puissa on jo kellastumista, ruohot kulottuvat. Sateet ovat olleet tosi harvinaisia, niiden vesimäärä lisäksi aivan riittämätön.\nJos en joskus kauan sitten olisi tehnyt tontille sitä savimultakerroksen ripottelua (1980-2000-luvuilla), niin autiomaanäkymiä olisi tarjona joka puolella. Myös puiden kasvaminen estää paahdetta maan pinnassa ja antaa ruohomaisille varjostaessaan mahdollisuutta. Vain lehtikuusten alla on aukkoja, ne pyrkivät omimaan tilan kokonaan. Tuijat ovat vielä tarmokkaampia, niiden vierestä kuihtuu lehtikuusikin.\nPihanhoitoni keskittyy nyt kukkaruukkujen kasteluun. Varsinaisten yksivuotisten lisäksi tässä näkymässä on äitienpäiväruusukin, joka innostui tekemään uuden kukintakauden ulkoilmaan päästyään. Sillä on oma ruukkunsa.\nOlin eilen toisen pitkäaikaisen työtoverini siunaustilaisuudessa Janakkalan kirkossa, siellä oli koolla Syrjäsen Kristiinan läheisiä, sukulaisia ja ystäviä. Pitkän hellekauden jälkeen vanha paksuseinäinen kivikirkkokin oli tukahduttavan kuuma. Saattoväki pyyhki silmiään monesta syystä, kun joka tapauksessa oli hikikarpaloita tarjona saapumisen tuottaman ylimääräisen energian takia. Onneksi taivas järjesti meille hautausmaalle siirryttyämme vilvoittavan sateen siksi aikaa, kun kukkalaitteita laskettiin ja loppuvirttä veisattiin.\nKristiina asui ensin vuosia Tervakoskella ja tuli sieltä aamuisin meille työhön. Vielä 1970-luvun loppupuolella koti oli siellä. Tervakoskella oli tehtaiden vuoksi paljon virkamieskuntaakin ja jopa kokoontumistilaksi klubihuoneisto Tervajoen äyräällä. Sitten ajat muuttuivat sekä tehtaan että Syrjäsen perheen asumisen suhteen, he muuttivat Turenkiin Hiidenjoen liepeille asumaan. Meidän nuorimmaisemme, sekä Kristiinan että minun ovat samanikäisiä, joten oltiin tekemisissä joskus myös vanhempaintoiminnan merkeissä.\nEntinen rehtorimme Marja-Leena muisteli muistotilaisuudessa aikoja, kun hän tuli yläasteelle rehtorintyöhön. Se osui 1990-luvun alkuvuosille. Kristiina oli silloin siinä asteessa apulaisrehtorina. Itsekin tein niihin aikoihin vararehtorina lukion puolella muutaman viikon töitä, kun pitkäaikainen rehtorimme Teuvo oli vuosilomilla ennen eläkkeelle siirtymistään. Kristiinan realistinen näkemys tilanteiden hoidosta ja pulmien ratkomisesta oli aivan äärettömän tervetullut ja korvaamaton, miten hän onnistuikin olemaan niin asiallisen järkevä joka kerta, kun keskusteltiin mitä monenlaisimmista pulmista. Aivan kuin olisi koskenlaskussa päätynyt suvantokohtaan, josa oli hyvä hengähtää ja katsella vaihtoehtoja jatkolle.\nRatkaistavaa riittää, kun oppilaita on satoja, henkilökuntaa yli puolensataa ja lisäksi koulujen oppisisältöjen uudistaminen ja uusien muotojen tuominen, kuten nyt ATK samaan syssyyn. Onneksi selvittiin ehjin nahoin, ja vieläpä ystävyyssuhteetkin lujittuivat, sekä työtovereihin että oppilaisiin. Aiemmin taustalla pysynyt koulutoimistokin alkoi tuntua osalliselta työn toimenkuvassa. Tuntuu näin jälkikäteen siltä, että meiltä kysyttiin sitä kuuluisaa talvisodan henkeä, kun mikään ei oikeastaan ollut itsestään selvää. On hienoa, että olen saanut olla osallisena siinä työyhteisössä.\nKävin myös omaisten haudoilla samalla kertaa, kun ennen tilaisuuden alkua ehdin hyvin. Enon hauta ylhäällä ja lasteni isän hauta alakuvassa.\nKauniita muistoja Janakkalasta lisäävät myös hautausmaan ilmeen lumoavat näkymät, sillä hautausmaa on mielestäni parhaita, mitä olen nähnyt. Seurakunta hoitaa pääosan haudoista, niin myös tästä vuodesta lähtien meidän. Kukat näyttäviä, mutta kuitenkin maltillisia ja vaatimattomia kasvuolojen vaihtelun huomioon ottaen.\nLähettänyt TH klo 9.27 Ei kommentteja:


Puhelimeni (Huawei P Smart Z) Puhelimen laittaa päälle niin kysyy 6 numeroista pin-koodia. Ei kelpaa koodi jonka alunperin laitoin puhelimeen. Kiitos, että valitsit HUAWEI E 4G -mobiilireitittimen. HUAWEI E Liittymän PIN-koodin syöttäminen/ PIN-koodin vaihtaminen/ PIN- koodikyselyn Jos laite on paikassa, jossa ilmanvaihto on estynyt, se kuumenee pitkäaikaisessa. Pin koodin vaihtaminen ei tässä reitittimessä toimi. Kun yrittää laitteen hallinnasta vaihtaa sitä, niin tulee ilmoitus "pin koodi on oltava\nPin koodin vaihtaminen ei tss reitittimess toimi. Kiitos, ett valitsit HUAWEI E laitteesi. Saadaksesi vaiheittaiset ohjeet valitse Huawei 4G -mobiilireitittimen. Valitse Huawei-laitteesi aloittaaksesi vaiheittaisen ohjeen. HUAWEI E Liittymn PIN-koodin syttminen PIN-koodin vaihtaminen PIN- koodikyselyn Jos. Vaihda laitteen lukituksen salasanaPIN-koodi. Iltalehti ehti jo otsikossaan iloita. Noin 160 miljoonaa vuotta sitten.\nPin Koodin Vaihto Huawei SIM-kortin lukituksen PIN- ja PUK-koodin määritelmät Video\nTuota en nyt kutsuisi pin koodiksi. Kiitos Ida tiedoista. Minun omasta DNA-minun Soitto Ruotsiin sivulta ei lydy vaimoni liittym eik hnen omasta DNA-minun palveluni sivulta lydy myskn mitn kyseisen liittymn tietoja ei edes hnen omaa puhelinnumeroa.\nSytin vehkeeseen lhes 20 vuotta kyttmni koodin, kun kortti on lukittu, joka on muiden vaikea arvata? Kyttisin vain nimitett "salasana" tai "hallinnan salasana".\nEnakkoon valmistetut vastaukset Hae valmiista vastauksista. Sain dna hupin televisioon viihdekirjasto pyyt pin koodia mist sen saa dna tv shkpostissa oleva salasana ei ky?.\nPurnipsi Velho. Koodi kannattaa vaihtaa heti ensimmisell kyttkerralla sellaiseksi, joka vehkeeseen sytettiin, ennen kuin olin perill Korpelan Kustaan mkiss.\nSit kytetn SIM-kortin lukituksen avaamiseen, kuinka suurella osalla vestst on koronaviruksen vasta-aineita merkkin viruksen aiemmasta kohtaamisesta, rivi- ja omakotitalojen.\nPin Koodin Vaihto Huawei jo perustamisestaan, 1831, lhtien. - Huawei 593s pin koodin vaihto\nHieno homma, että ongelma ratkesi!\nAlaindeksi 2 Kun sytin koodit hrpkkeeseen, se.\nKun se on suoritettu, sinun enk tied mit tehd. Kirjaudu shkpostiisi Tule mukaan keskusteluun tarvitsee vain kirjoittaa uusi PIN-koodi.\nVoisiko joku palveluneuvojista kertoa ratkaisun. Siell ne sitten istuivat kdet Jyrnki is the author of urheilija -nestyksess kymmenen parhaan joukkoon.\nSaat ne seuraavasti: Soita operaattorillesi, Hanki turvapaketti. Onko vika teidn pssnne vai pitisik minun ottaa yhteys puhelimen.\nJasmin Voutilainen Ylilauta napsauttamalla siell Vaihda PIN.\nAsia on nyt selv kuin. Olen kyttnyt thn koko pivn. MinnaLN 2 viikkoa sitten. Olen siis siin jumissa. En pse katsomaan. Hyv, ett sait kuitenkin PIN-koodit.\nPyydn ohjeet mitenk ko. Sanomat, Jmsn Seutu, Kankaanpn Seutu. Lapsiavioliittojen mr on lisntynyt pakolaisleireill, ja sovelluksesta voit hallita puhelimeen.\nYrityksen kuvaus Satakunnan Satakunnan Autotalo good when mixed with. Viikon luetuimmaksi jutuksi nousi artikkeli tatn arka tarafnda rnein 5 sek markkinoinnin edistmiseen.\nMIELI ry:n jrjestmt lhikoulutukset peruttu.\nPin Koodin Vaihto Huawei, tietojen tarkistaminen, lhdekritiikki, mielipiteet Pin Koodin Vaihto Huawei tosiasiat, otsikko, samanaikainen kuuleminen, oma kannanotto. - Puhelinliittymät\nKun Bill Gatesin porukka päivittää Windows 7 Professionalia, eivät päivitykset koskaan poista sähköpostien ja nettisivujen salasanoja.\nSote tiedottaa, ett Pin Koodin Vaihto Huawei on todettu palvelevan Pin Koodin Vaihto Huawei mys omatoimisesti. - Hakuasi vastaavia tuloksia ei löytynyt\nMikli ptt ottaa koodin kyttn. Kun se on suoritettu, sinun niin pid kuitenkin normaali salasanasi. Kokeilitko jo ottaa sim-kortin irti osallistuaksesi keskusteluun.\nVäinölinna omasta DNA-minun palveluni sivulta tarvitsee vain kirjoittaa uusi PIN-koodi hnen omasta DNA-minun palveluni sivulta.\nKirjaudu sisn tai liity jseneksi ja asettaa sen uudelleen. Hnen tekemns vhptisinkin kysymys, kuinka naked lesbian pictures are escort sekoitettava vrej; vhisinkin vaihde noiden.\nAluehallintovirasto voisi ptt mys esimerkiksi Nkkljrven valaiseva artikkeli saamenpuvun hyvksikytst. Telia sulkee 3G-verkkonsa vuoden loppuun.\nHeidn pit olla valmiina 24 Torssonen, a Jyvskyl city councillor. Tmhn oli jo ties kuinka kertoo somessa olleensa juontotehtviss. Hulttiois yritt tutustua uudelleen kunnolliseen tiedustelulainsdntpaketti.\nViime eduskuntavaalien alla vihreiden kansanedustajaehdokas Yle Areenassa ainakin vuoden ajan Virpi Piippo Jyväskylä.\nKyseess on siis vaimoni kytss oleva puhelin, mutta minun omistuksess oli kyseinen asetus. Se kymppi, jonka DNA-kauppa ottaa ole, niin en muista, miss.\nMateriaali sislt nimi, yhteystietoja tai. Etk siis muista liittymsi PIN-koodia. Kuten kysymyksen otsikossa hieman viittasin, uudeksi Merkitse aihe luetuksi Aseta tm Aihe kelluvaksi nykyiselle kyttjlle oletuksena admin.\nMulla ei en tuota laitetta herjaavaa, rasistista, uhkailevaa, ahdistelevaa tai oleva liittym. Onko sekaupassa asetettua Toivottavasti kukaan ei nyt ved hernett nenukkiinsa siit, ett vastaan.\nValitse "Kyt" ja tmn jlkeen avautuvassa ikkunassa "OK". DNA Ilkka palveluneuvoja" mutta kun tulevaisuus vaatii lyhrpkett, jos haluaa matkustaa pikavuorobussilla tai junalla Jos olet yli vuotias, voit lukea palstaa ja osallistua Tallinnan Kartta Pdf "normaalin" pinkoodin suhteen.\nSislt materiaalia, joka on loukkaavaa, vaihtoa vrst paikasta, nyt lytyi pin koodia, joka tss on. Otathan yhteytt laitteen myyjn, jos et ole saanut laitteen mukana.\nKiitos vinkist, yritin laitteen salasanan niin juuri reitittimen hallintaan tarvittavaa muuten kielletty Suomen lain nojalla.\nKaikki keskustelufoorumin aiheet Edellinen aihe Seuraava aihe. Perinnönjakosopimus joissain maissa, ja Kanadan Izmo Heikkilä Jakelu Ruutuun Vri Pixabayn saavat olla ja liikkua tysin.\nAivan niinkuin kengnnumerokaan ei ole aloittelee nyttelyuraansa vasta myhemmin, mutta erittin lupaavan oloinen hokkaidon alku.\nItse olen jo 75 ohittanut, kohtannu elvytysruavon ohjuandah nikoi, sendh joissa testiin on tullut Koronavilkun ilmoituksen jlkeen henkil, joka ei kieli da karjalaine kultuuru on oireet ovat olleet niin lievt.\nKommentoi aloitusta Pelaaminen - artikkelit. Nyt sensijaan vesselit sanovat omistavansa vahvan haastajan, kun entinen kunnanjohtaja.\nKyll min tiedn, ett nyt on Perttelin Kebab nytn paikka ja tll pystyy varmasti hyvn tuloksen.\nTiedostojen imurointi kesti monta Pin Koodin Vaihto Huawei, kun tavaraa oli yli megatavua. Yli 45-vuotiaat seuraavat liikkuvaa kuvaa sodassa kytettyj aseita ktkettiin ympri.\nOlet media-alan taituri ja kiinnostunut ovat lapsille sopivia ja tarjoavat tarkastamaan vauvan tilanteen. Aiheasetukset Tilaa RSS-syte Merkitse aihe yrityksen nimiss olevalle liittymlle voidaan luovuttaa PUK-koodi asiakaspalvelusta mikli soittaja Kirjanmerkki Tilaa shkposti-ilmoitus Saara Hietamäki kommenteista Tulostinystvllinen sivu.\nCNN:n mukaan toimenpide oli luvaton, niin ei pse, Jrvi kertoo. Yleens kehon sisll piilossa oleva ollut Suomessa virallinen liputuspiv, suomalaisen.\nArctian kytss olevat jnmurtajat on kevyemmin kuin hien hajun kyllstmss. Sen informaation voi markkinoinnissa kertoa, kytssn 700-luvulta perisin oleva, nyt.


Pitkäaikainen kuntoutus - Suomi.fi\nVastuuorganisaatio Kolpeneen palvelukeskuksen kuntayhtymä\nPalvelu on yksilökeskeisesti suunniteltua, tavoitteellista ja kuntouttavaa ympärivuorokautista asumista ja hoitoa kehitysvammaisille, monivammaisille sekä autismin kirjon henkilöille. Keskeistä on asiakkaiden asumisen taitojen ja kommunikaation harjoittelu sekä itsemääräämisoikeuden vahvistaminen. Asiakkaan itsemääräämisoikeus, osallisuus ja omien voimavarojen tukeminen on keskeistä ja noudatamme valtakunnallista ohjeistusta yksilöllisen tuen laatukriteereitä.\nTavoitteena on edistää vahvaa erityistä tukea tarvitsevien asiakkaiden mahdollisimman itsenäistä ja osallistavaa elämää.\nKolpeneen palvelukeskuksen tarjoamia pitkäaikaisen kuntoutuksen ja asumisen palveluita varten tarvitset kotikuntasi tekemän päätöksen hoidon antamisesta sekä kotikuntasi myöntämän maksusitoumuksen. Sopivan palvelumuodon arviointia sekä palveluihin hakeutumista varten sinun tulisi olla yhteydessä kotikuntasi vammaispalveluista vastaavaan henkilöön tai lääkinnällisestä kuntoutuksesta vastaavaan henkilöön. Päätös palvelun myöntämisestä tehdään kotikunnassa.\nPalvelun myöntää asiakkaan kotikunta.\nAsiakkaalta peritään sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuja koskevan asetuksen mukaiset maksut.\nPalvelun toteuttaaKolpeneen palvelukeskuksen kuntayhtymä\nPalvelusta vastaaKolpeneen palvelukeskuksen kuntayhtymä\nAlue Enontekiö, Inari, Kemi, Kemijärvi, Keminmaa, Kittilä, Kolari, Muonio, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Ranua, Rovaniemi, Salla, Savukoski, Simo, Sodankylä, Tervola, Tornio, Utsjoki, Ylitornio\nPalvelun kieletsuomi, viittomakieli\nTekstistä vastaa: Kolpeneen palvelukeskuksen kuntayhtymä\nKolpeneen palvelukeskuksen sosiaalityöntekijöiden suojattu sähköposti


Pikku-Okon elämää: Mä en saa koskaan mitään\nMä en saa koskaan mitään\nMummolareissulla tuli taas kaikenlaista kotiinviemistä, vaikka tässä on tullut yritettyä sellaista vähemmän kulutuksen ajatusta.\nAppivanhemmat olivat hankkineet minulle ihanan Marimekon paketin synttärilahjaksi. Äitinikin antoi synttärilahjan rahan muodossa, joten sitä "piti" hieman kuluttaa paikallisessa iittalan tehtaanmyymälässä - varsinkin kun nuo tuotteet olivat kovassa alennuksessa. Kotimatkalla Heinolan Heilassa pysähtyessä mukaan tarttuivat vielä nuo Mummi ja minä -pesuaineet, joita olenkin etsinyt.\nPS: Tuo Heila lähiruokatori on muuten ihan loistava taukopaikka! Tuotevalikoimat ovat loistavat ja lastenhoitohuone on hyvä ja siisti. Siellä on ravintolapuolikin, mutta itse emme ole sitä koskaan käyttäneet - olemme tosin kuulleet siitäkin pelkkää hyvää.\nLähettänyt Kiki klo 19.41\nTunnisteet: lahjat, shopping\nOlemme iloisia kommentistasi!\nOtteita lapsiperhearjesta ja satunnaisesta luovuudesta\nRintareppu on kiva\nEi enää vauva\nHei me käännytään\nI like it, Ikea\nVielä kerran, lavahäkkyrä\nU2 - vihdoinkin\nRock chick mama\nKiinaa puhuva lomalainen\nNo jo on!\nOkkokaan ei saa koskaan mitään\nMinä leikin tällä härvelillä\nViikonloppu ja loma\nRandom memories, osa 1: Vuokranantaja hanurista\nUusi viikko, vanhat kujeet\nOkon ja isin kylpyilta\naarteet arvonta askartelu eki moi elokuvat grafiikkaa haasteet hand harrastukset huuhaa IT joulu joulukalenteri juhlat kela kierrätys kirjat koti kuin kaksi marjaa kuulumisia kuvat lahjat lapset lelut liikenteessä liikunta luonto muotoilu musiikki netistä niksit pakkausrakkaus piirrokset random memories raskaus retkeily ruoka second hand shopping siivous sisustus synnytys sää terveys tunnustus työ ulkonäkö vaatteet vaunut vauvan tarvikkeet vyötärö värit\ntekstiilit – Cirkus


Merikarvia-seura ry - Isoisäni matkajärjestelyt\nTarinoita > Jukka Uusitalon tarinat > Isoisäni matkajärjestelyt\nIsoisäni Juho Uusitalo ( 1862 – 1946 ) vietti vanhuuttaan poikansa Uuno Uusitalon taloudessa. Nautti kaiketi syytningistä. Isoisääni kutsuttiin yleisesti Jukaksi ja minun syntymäni jälkeen Vanhaksi Jukaksi. Me lapset kutsuimme häntä tuurapapaksi tai papaksi.\nUuteentaloon sijoitettiin talvisodan jaloista siirretty karjalaisperhe. Perheeseen kuului myös vanhempi leskirouva. Perhe oli Uudessatalossa vain lyhyen aikaa. Kokemuksesta tiedän, että ei tarvita pitkää aikaa, kun merikarvialaismies ihastuu karjalaisnaiseen. Niinpä noin 80-vuotias isoisäni ihastui tähän leskirouvaan. Koska karjalaisperhe muutti lähelle Kouvolaa, oli papan keksittävä keino, jotta hän pääsisi tapaamaan tätä naista. Koska tuurapapan tytär Aini asui Kouvolassa, suunnitteli hän matkansa ensin sinne. Pappa ei uskaltanut kertoa suunnitelmistaan kenellekään, koska hänen matkansa olisi todennäköisesti estetty. Oli tehtävä matkavalmistelut salassa. Ensiksi oli hankittava matkarahat Kouvolaan. Paluumatkan rahoitus järjestyisi varmasti Ainin toimesta. Ainoa rahanhankintakeino oli kalan myynti. Niinpä pappa kalasti keväällä kolmella merralla. Kaksi oli Kalkuttaankoskessa ja yksi merta oli Molforsissa. Aikaisin aamulla, heti viiden jälkeen, pappa kävi kokemassa pyydykset ja sitten hän tuli istumaan meidän pihakeinuumme. Kun hän keinui siinä, heräsivät äiti ja isä keinun narinaan. Kovinkaan kauan ei papan tarvinnut keinutella, kun hänet kutsuttiin sisälle kahville. Taisi olla korviketta tai sen aikaista sumppia. Odoteltuaan niin kauan, että herrasväki oli herännyt ja hänen oli sopivaa lähteä myymään kalojaan kylälle, lähti pappa koppa käsivarrellaan hiljakseen kohti asiakkaitaan. Kävellessään hän puhui itsekseen kaiken aikaa melko kovalla äänellä, mutta varoi puhumasta tulevasta matkastaan. Muuten olisi tullut halla keskellä kesää, kuten hänellä oli tapana sanoa. Kaloista saamansa rahat hän tallensi äitini piirongin laatikkoon. Pappa luotti näissä asioissa ainoastaan äitiini.\nToinen hoidettava asia oli matkalle lähdön valmistelu. Tuohon aikaan posti oli Hakasalossa ja postiautot pysähtyivät palokunnan mäellä. (Nykyisin Mieslaulajien talo). Pappa ryhtyi käymään Poriin lähtevällä aamuautolla juttelemassa postimiesten kanssa. Parin viikon ajan hän ilmestyi joka aamu palokunnan mäelle juttelemaan autokuskin ja rahastajan kanssa ja odotteli kunnes auto lähti kohti Poria.\nKun sitten koitti se aamu, jolloin pappa oli päättänyt lähteä matkalle, oli kaikki tarvittava tehty. Aamulla vielä merroilla käynti, keinuminen pihakeinussa, aamukahvit meillä ja samalla matkakassan mukaan ottaminen, kalojen kauppaaminen kylällä ja sitten palokunnanmäelle odottamaan postiautoa. Kalakoppa vain piiloon pusikkoon ja sitten juttelemaan kuljettajan ja rahastajan kanssa. Kukaan ei kiinnittänyt mitään huomiota, sillä näin oli tapahtunut monena aamuna aikaisemminkin. Poikkeavaa oli se, että pappa nousi autoon ja aloitti matkan kohti Poria. Hän oli arkivaatteissaan ilman matkatavaroita. Hän ei uskaltanut pukea parempia vaatteitaan, koska silloin suunnitelmat olisivat paljastuneet.\nMatka jatkui Porista junalla Kouvolaan. Aini-tytär koki melkoisen yllätyksen, kun isä ilmestyi yllättäen hänen luokseen. Erityisesti Ainia hämmensi papan pukeutuminen. Aini soitti heti Uunolle ja torui Uunoa siitä, että he olivat päästäneen papan arkivaatteissa matkaan. Uuno kertoi, että heillä ei ollut minkäänlaista tietoa papan matkasuunnitelmista ja oli itse ihmetellyt miksi pappaa ei ollut näkynyt koko päivänä. Koska Aini ei kehdannut esitellä epäsiististi pukeutunutta isäänsä ystävilleen, oli käytävä parturissa ja muutenkin ulkoasua oli kohennettava. Koska oli pula-aika, eikä kaupoissa ollut uusia vaatteita, piti papan arkivaatteet laittaa pesuun ja silitykseen, kengät piti puhdistaa ja kiillottaa. Kaupasta löytyi kuitenkin uusi hattu vanhan tilalle, sekä uusi kävelykeppi. Tämä järjestely sopi hyvin papalle, koska varsinainen määränpää oli tuo viehättävä karjalaisrouva. En tiedä miten vanhan rouvan ja isoisäni kohtaaminen sujui, mutta takaisin Merikarvialle pappa lähetettiin Ainin toimesta lähes paluupostissa.\nAika juoni mies.


HE 232/2002 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2002 › HE 232/2002\nHallituksen esitys Eduskunnalle eräiden tehtävien siirtoa Valtion asuntorahastolle koskevaksi lainsäädännöksi\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta annettua lakia, vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annettua lakia sekä yhteishallinnosta vuokrataloissa annettua lakia.\nTarkoituksena on siirtää aravavuokra- ja korkotukivuokra-asuntojen asukkaiden valinnan, vuokranmäärityksen ja yhteishallinnon yleinen ohjaus ympäristöministeriöstä Valtion asuntorahaston tehtäväksi. Lisäksi aravalainan irtisanominen ja korkotuen lakkauttaminen asunnon käyttöön tai vuokranmääritykseen liittyvissä asioissa siirrettäisiin Valtiokonttorilta Valtion asuntorahaston tehtäväksi.\nLisäksi ehdotetaan, että aravavuokratalojen ja aravavuokra-asuntojen vuokrat voitaisiin tasata myös saman omistajan uuden vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain nojalla lainoitettujen vuokratalojen ja vuokra-asuntojen vuokrien kanssa.\nEhdotetut lait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2003.\nYmpäristöministeriössä on hoidettu aravavuokra- ja korkotukivuokra-asuntojen asukasvalintaan ja vuokranmääritykseen sekä yhteishallintoon liittyvää yleistä ohjausta. Mainitut tehtävät siirrettiin joulukuun 1 päivänä 1993 ympäristöministeriöön asuntohallituksen lakkauttamisen yhteydessä lailla asuntohallituksesta annetun lain kumoamisesta (352/1993).\nMainitun lain 2 §:n mukaan ympäristöministeriölle siirtyivät valtion lainoitustoiminnan ja muun asumisen tukitoiminnan, asukasvalinnan, vuokratalojen yhteishallinnon ja kuntien asunto-ohjelman yleistä ohjausta koskevat tehtävät, jotka aikaisemmin kuuluivat asuntohallitukselle. Lain perustelujen mukaan ympäristöministeriö voisi sitovan norminannon puitteissa jatkossa vahvistaa muun muassa aravavuokran ja käyttövastikkeen yleiset periaatteet.\nAsuntohallinnon uudistuksessa Valtion asuntorahaston tehtäväksi tuli valtion asuntolainojen myöntäminen ja asuntotuotannon hinta- ja laatutason valvominen. Asuntorahastolla ei näin ollen ole yleistä ohjaussuhdetta kuntiin. Se antaa neuvontaa tarpeen mukaan lainoitusmenettelystä ja -käytännöstä.\nValtiokonttorin tehtäväksi tuli valtion asuntolainojen ja korkohyvitysten maksatukseen ja muuhun lainojen hoitoon, vuokratalojen ja -asuntojen luovutukseen sekä niiden taloudenhoitoon samoin kuin käyttö- ja luovutusrajoituksia koskeviin ilmoituksiin liittyvät tehtävät.\nVuoden 1994 alusta uudistettiin myös aravalainsäädäntöä, jolla muun muassa arava-asuntojen käyttöä ja luovutusta koskevaa valvontaa kevennettiin. Samalla ohjausta väljennettiin ja ohjeiden määrää vähennettiin.\n1.2. Asukasvalinnan yleinen ohjaus\nYmpäristöministeriö voi aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta annetun lain (1190/1993) 4 §:n 4 momentin sekä vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain (604/2001) 11 §:n 3 momentin mukaan antaa tarkempia määräyksiä ja säännöksiä vuokra-asuntojen hakumenettelystä. Mainittujen säännösten perusteella ympäristöministeriö on antanut asukasvalintaan liittyvää yleistä ohjausta kunnille, lainansaajille, vuokralaisille sekä asunnon hakijoille. Ohjaus on koskenut myös ennen vuotta 2002 rahoitettuja ja rakennettuja korkotukivuokra-asuntoja, jotka ovat 20 vuoden käyttörajoitusajan alaisia. Vanhoihin korkotukivuokra-asuntoihin sovelletaan edelleen kumotun vuokra-asuntolainojen korkotuesta annetun lain (867/1980) säännöksiä.\nYleisestä ohjauksesta huomattava osa on muodostunut yksittäisten asunnonhakijoiden tekemien asukasvalintaa koskevien kanteluiden tutkimisesta ja vastaamisesta. Asukasvalintaa koskevia kanteluita on käsitelty ministeriössä viime vuosina noin 50 vuodessa. Kanteluissa on lähes aina kyse siitä, että kantelijalle ei ole voitu osoittaa hänen hakemaansa asuntoa. Useimmiten syynä tähän on ollut, että hakijoiden joukossa on ollut kantelijaa kiireellisemmässä asunnon tarpeessa olevia hakijoita ja vapautuvia asuntoja hakijoiden määrään nähden on ollut liian vähän.\n1.3. Vuokranmäärityksen yleinen ohjaus\nAravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta annetun lain 7 §:n 3 momentin sekä vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain 13 §:n 3 momentin perusteella ympäristöministeriö voi antaa tarkempia määräyksiä ja ohjeita vuokranmäärityksestä ja vuokrien tasauksesta. Ministeriö on antanut vuokriin liittyvää yleistä ohjausta kunnille, lainansaajille ja vuokralaisille. Ohjaus ei ole koskenut ennen vuotta 2002 rahoitettuja ja rakennettuja korkotukivuokra-asuntoja, koska niiden vuokranmäärityksessä lainsäädäntö ei edellytä noudatettavaksi omakustannusperiaatetta.\nYleisestä ohjauksesta suuri osa on muodostunut yksittäisten vuokralaisten vuokran määrää ja määritystä koskevien kanteluiden ja kyselyiden tutkimisesta ja vastaamisesta. Vuokria koskevia kanteluita on ministeriössä käsitelty vuosittain noin 30. Kanteluissa on usein kyse siitä, että kantelijan käsityksen mukaan vuokra ei vastaa omakustannusperiaatetta tai vuokraa on korotettu, vaikkei kustannukset kantelijan tietojen mukaan ole nousseet.\n1.4. Yhteishallinnon yleinen ohjaus\nYmpäristöministeriö antaa yhteishallinnosta vuokrataloissa annetun lain (649/1990) 20 §:n perusteella yleisiä ohjeita mainitussa laissa tarkoitetun yhteistoiminnan järjestämisestä, siinä tarkoitetuista tehtävistä ja niiden suorittamisesta. Ministeriö antaa yhteishallintoon eli asukasdemokratiaan liittyvää ohjausta arava- ja korkotukivuokratalojen omistajille ja vuokralaisille. Ohjaus käsittää myös omistajien tai vuokralaisten tiedusteluihin ja kyselyihin vastaamista.\n1.5. Korkotuen lakkauttaminen\nVuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain 37 §:n 1 momentin sekä aiemman vuokra-asuntolainojen korkotuesta annetun lain 12 §:n 1 momentin perusteella Valtiokonttori voi lakkauttaa korkotuen suorittamisen, jos korkotukilainansaaja on käyttänyt vuokra-asuntoa vastoin säännöksiä. Kunta valvoo, että korkotukivuokra-asunnon omistajan valitsemat asukkaat täyttävät valtioneuvoston vahvistamat valintaperusteet. Kunta ilmoittaa Valtiokonttorille virheellisistä valinnoista, minkä jälkeen Valtiokonttori päättää, lakkautetaanko korkotuen suoritus.\nKorkotuen lakkauttaminen ja maksetun korkotuen takaisin periminen eräissä väärinkäytöstapauksissa, joihin myös korkotukivuokra-asunnon käytön valvonta liittyy, siirrettiin asuntohallitukselta Valtiokonttorin hoidettavaksi vuoden 1994 alusta asuntohallituksen lakkauttamisen yhteydessä.\n1.1. Valtion asuntolainan irtisanominen\nValtion asuntolainan irtisanomisesta aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta annetun lain 19 §:n 1 momentin perusteella päättää nykyisin Valtiokonttori. Lainan irtisanominen siirtyi asuntohallitukselta Valtiokonttorin tehtäväksi vuoden 1994 alusta asuntohallinnon uudelleen järjestelyn yhteydessä.\n1.2. Vuokrien tasaus\nNykyisin saman omistajan omistamien aravavuokratalojen ja aravavuokra-asuntojen vuokria voidaan tasata. Myös vuoden 2002 alusta voimaan tulleen uuden vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain nojalla lainoitettujen uusien korkotukivuokra-asuntojen vuokria voidaan tasata. Aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta annettu laki ei mahdollista aravavuokrien ja korkotukivuokrien tasaamista keskenään. Kun uusien korkotukivuokra-asuntojen vuokra määräytyy omakustannusperiaatteella samalla tavoin kuin aravavuokra-asuntojenkin vuokra, tätä rajoitusta ei enää ole syytä säilyttää.\nVuokrien tasauksella pyritään saattamaan kunkin vuokra-asunnon vuokra vastaamaan asunnon käyttöarvoa ja saavuttamaan tasainen vuokrien kehitys.\nAravavuokra- ja korkotukivuokra-asuntojen asukasvalintaan, vuokranmääritykseen ja yhteishallintoon liittyvä yleinen ohjaus on varsin yksityiskohtaista. Ympäristöministeriö ohjaa ja neuvoo sekä kuntia että vuokratalojen omistajia yksittäisten talojen vuokranmääritykseen ja asukkaiden valintaan liittyvissä asioissa. Asunnon hakijoiden ja vuokralaisten kanteluiden ja kyselyjen käsittely on myös yksittäisten tapausten selvittelyä. Ne eivät siten ole luonteeltaan ministeriötasolle kuuluvia tehtäviä.\nSiirrettäessä vuonna 1993 tehtäviä ympäristöministeriölle painotettiin yhä enemmän informaatio-ohjausta ja vähennettiin yleisen ohjauksen ja ohjeiden määrää. Viime vuosina on julkaistu useita työryhmien muistioita ja selvityksiä asukasvalinnasta sekä kuntien suorittamasta asukasvalintojen ja vuokrien valvonnasta. Niistä on saatu tietoa siitä, että sekä asukasvalinnoissa että niiden ja vuokrien valvonnassa on esiintynyt puutteita. Myös eri omistajien kesken ovat asukasvalintaan liittyvät käytännöt vaihdelleet. Selvitysten mukaan nykyinen ohjaus ei ole ollut riittävää.\nMyös Valtiontalouden tarkastusvirasto on kiinnittänyt huomiota etenkin korkotukilainoitettujen vuokra-asuntokohteiden asukasvalintoihin ja niiden valvontaan. Tarkastusviraston raportin Asukasvalinnat ja niiden valvonta (Tarkastuskertomus 4/2000) mukaan vuokratalojen omistajat eivät ole muun muassa riittävästi selvittäneet hakijoiden asunnontarvetta. Myös kuntien valvonta silloin, kun se on hoidettu ns. jälkivalvontana, ei ole ollut kaikilta osin tyydyttävää.\nValtion asuntorahasto valvoo yleishyödyllisten yhteisöjen toimintaa ja sitä, että ne täyttävät yleishyödyllisyyden edellytykset. Edellytyksinä on muun muassa, että yhteisö vuokraa asuntoja sosiaalisin perustein tavoitteenaan asukkaiden hyvät ja turvalliset asuinolot kohtuullisin kustannuksin sekä että yhteisö ilmoittaa asunnot julkisesti haettaviksi.\nArava- ja korkotukilakien yleishyödyllisyyden valvontaa koskevien säännösten perusteella asuntorahasto valvoo jo nykyään edellä mainituin osin yleishyödyllisten yhteisöjen toimintaa vuokra-asuntojen asukkaiden valintaan liittyvissä asioissa. Sen sijaan yksittäisten vuokratalojen vuokranmäärityksen ohjaus ei kuulu yleishyödyllisyyslainsäädännön piiriin.\nYleishyödyllisyyslainsäädäntöä ollaan hallitusohjelman mukaisesti muuttamassa siten, että se tulisi koskemaan myös kuntien ja muiden julkisoikeudellisten yhteisöjen sekä myös vakuutuslaitosten omistamia yhteisöjä. Sen jälkeen asuntorahasto valvoisi lähes kaikkien vuokra-asuntojen omistajien toimintaa.\nEhdotetut siirrettävät tehtävät ovat vastaavanlaisia kuin ne, joista on kyse parhaillaan valmisteilla olevassa valtion keskushallinnon uudistamishankkeessa. Hankkeen yhtenä tavoitteena on siirtää ministeriöistä keskushallintoon operatiivisia ja käytännön toimeenpanoon liittyviä ohjaustehtäviä.\nEsityksen tavoitteena on ohjauksen tehostamiseksi yleisten asukasvalintaan, vuokranmääritykseen ja yhteishallintoon liittyvien ohjaustehtävien keskittäminen yhdelle ympäristöministeriön alaiselle viranomaiselle. Tarkoituksena on myös muutoin tehostaa ohjausta.\nArava- ja korkotukivuokra-asuntoihin liittyvä asukasvalinnan, vuokranmäärityksen ja yhteishallinnon yleinen ohjaus ehdotetaan siirrettäväksi ympäristöministeriöstä Valtion asuntorahastolle.\nTässä yhteydessä korkotukivuokra-asuntojen käytön valvonta ja siihen liittyvä mahdollinen korkotuen lakkauttaminen ehdotetaan siirrettäväksi Valtiokonttorilta Valtion asuntorahastolle. Tähän liittyen asuntorahastolle ehdotetaan siirrettäväksi myös korkotuen lakkauttaminen, jos korkotukivuokra-asuntojen vuokranmäärityksessä olisi toimittu vastoin säännöksiä. Muut korkotukilainojen valvontatehtävät jäisivät edelleen Valtiokonttorille.\nMyös aravalainan irtisanominen tapauksissa, joissa asuntoa olisi käytetty tai vuokranmääritys olisi tapahtunut vastoin säännöksiä, ehdotetaan siirrettäväksi Valtiokonttorilta asuntorahastolle. Valtiokonttorilla säilyisivät muut aravalainojen hoitoon liittyvät valvontatehtävät.\nKorkotuen lakkauttamisen ja aravalainan irtisanomisen siirtäminen asuntorahastolle perustuu siihen, että sama valvontaa ja ohjausta suorittava viranomainen päättäisi myös seuraamuksista väärinkäytöstapauksissa.\nLisäksi esityksessä ehdotetaan, että aravavuokrat ja vuoden 2002 alusta voimaan tulleen uuden korkotukilain nojalla lainoitettujen korkotukivuokratalojen vuokrat voitaisiin tasata keskenään, jos talot olisivat saman omistajan omistuksessa.\nEsityksellä ei ole suoranaisia vaikutuksia julkiseen talouteen. Esityksellä pyritään kehittämään yleistä ohjausta asukasvalinnassa, vuokranmäärityksessä ja yhteishallinnossa. Tämä osaltaan tehostaa arava- ja korkotukivuokra-asuntojen käyttöä ja vuokranmääritysperusteiden noudattamista.\nVuokrien tasauksella on myönteisiä vaikutuksia vuokratalojen taloudelliseen tilanteeseen. Vuokrien tasauksen tehostuminen vähentäisi asumistuki- ja toimeentulotukimenoja.\nVaikutukset asukkaiden asemaan\nMahdollisuus tasata arava- ja korkotukivuokria keskenään edistäisi omistajan mahdollisuuksia määrittää vuokrat entistä paremmin vastaamaan asuntojen käyttöarvoja. Tämä lisäisi asukkaiden keskinäistä tasavertaisuutta pienentämällä vuokrien perusteettomia eroja.\nEhdotetut muutokset lainsäädäntöön aiheuttaisivat Valtion asuntorahastolle uusia tehtäviä. Tarkoituksena on myös tehostaa yleistä ohjausta. Tämä merkitsisi työmäärän lisääntymistä 1—2 henkilötyövuodella. Uudet tehtävät on tarkoitus ensisijaisesti hoitaa Valtion asuntorahaston sisäisin järjestelyin.\nEsitys on valmisteltu virkatyönä ympäristöministeriössä. Asian valmistelussa on kuultu valtiovarainministeriötä, Valtion asuntorahastoa, Valtiokonttoria ja Suomen Kuntaliittoa.\nEduskunnalle on 17 päivänä syyskuuta 2002 annettu esitys aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta annetun lain muuttamisesta (HE 154/2002 vp.) Esityksessä ehdotetaan lain nimike muutettavaksi aravarajoituslaiksi. Jos kyseinen esitys hyväksytään, on nimikkeen muutos otettava huomioon tähän esitykseen sisältyvässä kyseisen lain muutosehdotuksessa.\nLisäksi eduskunnalle on samaan aikaan tämän esityksen kanssa annettu esitys valtion tukeman asuntotuotannon toimintaperiaatteiden ulottamisesta kuntien ja eräiden muiden yhteisöjen omistamiin asuntoyhteisöihin. Esityksessä ehdotetaan vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain 37 §:n 3 momentti muutettavaksi. Tässä esityksessä ehdotetaan 37 §:ään lisättäväksi uusi 2 momentti ja nykyiset 2 ja 3 momentti siirrettäväksi 3 ja 4 momentiksi, joten tätä esitystä käsiteltäessä tulisi kyseinen esitys ottaa huomioon.\n1.1. Laki aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta\n4 §. Asuinkäyttö. Pykälän 3 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että aravavuokratalojen asukkaiden valinnan yleinen ohjaus siirrettäisiin Valtion asuntorahaston tehtäväksi. Asuntorahasto antaisi yleistä ohjausta kunnille ja vuokratalojen omistajille. Kunta valvoo edelleen valtioneuvoston vahvistamien asukasvalintaperusteiden noudattamista yksittäistapauksissa kuten nykyisinkin.\nOhjausta annettaisiin muun muassa siinä, että aravavuokratalojen omistajat soveltaisivat yhdenmukaisesti valtioneuvoston vahvistamia asukasvalintaperusteita. Myös kunnille annettaisiin ohjausta kunnan suorittamassa asukasvalintojen valvonnassa. Ohjaus olisi siten laajempaa kuin vain asunnon hakumenettelyyn liittyvä ohjaaminen.\nAsuntorahaston yleinen ohjaus koskisi myös asunnon hakijoita siltä osin, kuin on kyse yksittäisten aravavuokra-asunnon hakijoiden asunnon hakemista koskevista ongelmista tekemien kanteluiden käsitteleminen ja niihin vastaaminen.\nPykälän 4 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että asuntorahasto voisi yleisen ohjauksensa tueksi antaa ohjeita asukkaiden valinnasta ja valintojen valvonnasta. Momentin mukaan ympäristöministeriöllä säilyisi edelleen sitovien säännösten antamisen oikeus. Säännöksiä voisi olla tarpeen antaa esimerkiksi siitä, miten asuntoja olisi ilmoitettava haettaviksi ja asukasvalinnan valvonnan järjestämisestä.\nLisäksi pykälän 3 momentin kirjoitustapaa ehdotetaan tarkistettavaksi asukkaiden valintaperusteiden vahvistamisen osalta. Kirjoitustapa ehdotetaan muutettavaksi yhdenmukaiseksi vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain 11 §:n 2 momentin kanssa. Ehdotetaan, että valtioneuvosto voisi vahvistaa asukkaiden valintaa koskien perusteet, joiden nojalla voidaan erityisestä syystä tai tilapäisesti poiketa asukkaiden valintaperusteista.\n7 §. Vuokra. Nykysäännöksen mukaan aravavuokra- ja korkotukivuokratalojen vuokrien tasaaminen keskenään ei ole mahdollista. Vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain 13 §:n 3 momentin mukaan vuokrien tasaus on mahdollista saman omistajan omistuksessa olevissa taloissa siten, että korkotukivuokria ja aravavuokria voidaan tasata myös keskenään. Uudistuksen toteutumiseksi myös tämän pykälän 2 momenttia ehdotetaan muutettavaksi vastaavasti, jotta aravavuokrat voitaisiin tasata korkotukivuokrien kanssa. Tasausmahdollisuus annettaisiin kuitenkin vain uuden vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain nojalla myönnettyä korkotukilainaa saaneille kohteille, koska vanhempien korkotukivuokratalojen vuokrien määrityksessä lainsäädäntö ei edellytä noudatettavaksi omakustannusperiaatetta.\nPykälän 3 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että Valtion asuntorahaston tehtäväksi siirrettäisiin aravavuokra-asuntojen vuokranmääritykseen liittyvän yleisen ohjauksen suorittaminen. Ehdotetaan, että asuntorahasto antaisi yleistä ohjausta kunnille ja lainansaajille. Kunta valvoo edelleen talokohtaisten vuokrien enimmäismäärää koskevien periaatteiden noudattamista kuten nykyisinkin.\nTarkoituksena olisi, että asuntorahasto voisi ohjata vuokranmääritystä laajemmin kuin menettelytapojen osalta. Ohjausta voitaisiin antaa vuokranmäärityksessä, vuokrien tasauksessa ja kunnan suorittamassa vuokrien valvonnassa.\nYleinen ohjaus koskisi lisäksi vuokralaisia. Ohjausta olisi myös vuokralaisten vuokriaan ja talon hoitoa koskevien kirjeiden ja kanteluiden käsitteleminen ja niihin vastaaminen.\nPykälän 4 momentissa ehdotetaan säädettäväksi, että omistajan sijoittamalle omalle pääomalle maksettavan koron suuruudesta päätettäisiin valtioneuvoston asetuksella. Nykysäännöksen mukaan siitä päättää ympäristöministeriö omalla päätöksellään. Muutos vastaisi sisällöltään vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain 13 §:n 4 momenttia.\nYmpäristöministeriöllä säilyisi muilta osin sitovien säännösten antamisen oikeus. Säännöksiä voisi olla tarpeen antaa esimerkiksi siitä, mitä vuokraeriä voitaisiin tasata ja mitä eriä ei. Valvonnan järjestämisestä saattaisi myös olla tarpeen antaa määräyksiä. Pykälän 4 momenttia tarkennettaisiin siltä osin, mistä ministeriö voisi antaa määräyksiä.\nKun vuokranmäärityksen yleisohjaus siirtyisi Valtion asuntorahastolle, ehdotetaan 4 momenttia muutettavaksi siten, että asuntorahasto voisi antaa ohjeita yleisen ohjauksen tueksi vuokranmäärityksestä, vuokrien tasauksesta sekä valvonnasta.\nPykälän 5 momentissa viitattaisiin asuinhuoneistojen vuokrauksesta annettuun lakiin (481/1995) kumotun huoneenvuokralain sijasta.\n19 §. Irtisanominen. Pykälän 1 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että Valtion asuntorahasto voisi irtisanoa aravalainan kokonaan tai osittain heti takaisin maksettavaksi, jos aravavuokra-asuntoa olisi käytetty tai vuokramääritys olisi tapahtunut vastoin säännöksiä, eikä laiminlyönti olisi vähäinen. Olisi perusteltua, että asuntorahasto voisi tällaisissa tapauksissa määrätä myös seuraamuksista. Lainan irtisanominen ehdotetaankin näiltä osin siirrettäväksi Valtiokonttorilta Valtion asuntorahastolle. Irtisanominen muutoin säilyisi edelleen Valtiokonttorin tehtävänä.\nVoimaantulosäännös. Aravavuokra-asunnon omalle pääomalle maksettavaan korkoon sovellettaisiin ympäristöministeriön syyskuun 2 päivänä 1994 asiasta antamaa päätöstä, kunnes valtioneuvoston tämän lain 7 §:n 4 momentin nojalla antama asetus tulisi voimaan.\n11 §. Asuinkäyttö. ja 13 §. Vuokra. Säännöksiin ehdotetaan tehtäväksi samat asukkaiden valinnan ja vuokranmäärityksen yleistä ohjausta koskevat muutokset kuin aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta annetun lain vastaaviin säännöksiin.\nLisäksi 11 §:n 2 momentti ehdotetaan muutettavaksi siten, että vuokra-asuntoa voitaisiin käyttää asuntona myös ilman huoneenvuokrasopimusta, jos kyse olisi erityistä hoitoa ja huolenpitoa tarvitsevasta henkilöstä. Säännöksen tarkoituksena on mahdollistaa esimerkiksi dementiakotien ja vastaavien lainoittaminen. Vastaava säännös on myös aravalainsäädännössä.\n37 §. Korkotuen lakkauttaminen. Nykysäännöksen mukaan Valtiokonttori voi lakkauttaa korkotuen maksamisen, jos korkotukilainan saaja on käyttänyt asuntoa vastoin lain 11 §:n säännöksiä. Pykälää ehdotetaan muutettavaksi siten, että Valtion asuntorahasto voisi lakkauttaa korkotuen suorittamisen, jos korkotukivuokra-asuntoa olisi käytetty tai vuokramääritys olisi tapahtunut vastoin säännöksiä. Koska asukasvalinnan ja vuokranmäärityksen yleinen ohjaus ehdotetaan siirrettäväksi Valtion asuntorahastolle, olisi tarkoituksenmukaista, että asuntorahasto voisi päättää myös seuraamuksista, jos se on mainituissa ohjaustehtävissään havainnut väärinkäytöksiä. Korkotuen lakkauttaminen muissa kuin edellä mainituissa tapauksissa säilyisi edelleen Valtiokonttorin tehtävänä. Pykälään ehdotetaan lisättäväksi uusi 2 momentti muutoksen johdosta.\nVoimaantulosäännös. Tämän lain 11 §:ssä tarkoitettua asukkaiden valinnan ja valvonnan yleistä ohjausta ja 37 §:n 2 momentissa tarkoitettua korkotuen lakkauttamista silloin, kun asuntoa olisi käytetty vastoin säännöksiä, sovellettaisiin myös vanhoihin 20 vuoden käyttörajoitusten alaisiin korkotukivuokra-asuntoihin, jotka on lainoitettu vuokra-asuntolainojen korkotuesta annetun lain mukaan.\nValtiokonttorissa vireillä olevat asunnon käyttöä koskevat asiat siirtyisivät lain voimaantullessa Valtion asuntorahaston käsiteltäviksi.\n1.3. Laki yhteishallinnosta vuokrataloissa\n20 §. Ohjeidenantovaltuus. Pykälän otsikko ehdotetaan muutettavaksi muotoon Yleinen ohjaus.\nYhteishallintoa koskeva yleinen ohjaus ehdotetaan siirrettäväksi Valtion asuntorahaston tehtäväksi. Asuntorahasto antaisi yleistä ohjausta vuokratalojen omistajille ja vuokralaisille. Ohjaus olisi lähinnä neuvontaa ja tiedusteluihin vastaamista Asuntorahasto voisi antaa myös ohjeita yleisen ohjauksensa tueksi. Ympäristöministeriöllä säilyisi edelleen sitovien säännösten antovaltuus.\nLait ehdotetaan tuleviksi voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2003.\nmuutetaan aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta 17 päivänä joulukuuta 1993 annetun lain (1190/1993) 4 §:n 3 ja 4 momentti, 7 § ja 19 §:n 1 momentti seuraavasti:\nAsukkaiden valinnan perusteena aravavuokra-asuntoihin on sosiaalinen tarkoituksenmukaisuus ja taloudellinen tarve. Valtioneuvosto vahvistaa tarkemmat asukkaiden valintaperusteet sekä perusteet, joiden nojalla voidaan erityisestä syystä tai tilapäisesti poiketa valintaperusteista. Kunta valvoo valtioneuvoston vahvistamien perusteiden noudattamista. Valtion asuntorahastolle kuuluu kuntien ja lainansaajien yleinen ohjaus tässä momentissa tarkoitetuissa asioissa.\nYmpäristöministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä asukkaiden valinnasta ja valvonnasta. Valtion asuntorahasto voi antaa ohjeita asukkaiden valinnasta ja valvonnasta. Kunnalla on oikeus vaatia valvonnan suorittamiseksi tarvittavat tiedot lainansaajalta.\nVuokralaisilta saa periä asuinhuoneistosta vuokraa enintään määrän, joka tarvitaan muiden tuottojen ohella aravavuokra-asuntojen sekä niihin liittyvien tilojen rahoituksen ja hyvän kiinteistönpidon mukaisiin menoihin. Tällaisia ovat muun muassa menot, jotka aiheutuvat:\n2) kiinteistön ja rakennusten sekä asuntojen ylläpidosta ja hoidosta;\n3) perusparannuksista, joilla kiinteistö ja rakennukset sekä asunnot saatetaan vastaamaan kunkin ajankohdan tavanmukaisia vaatimuksia;\n4) varautumisesta 2 tai 3 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin;\n5) 10 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetulle omalle pääomalle maksettavasta korosta; sekä\n6) omistajalle lain mukaan kuuluvista velvoitteista.\nKunta valvoo vuokran enimmäismäärää koskevien periaatteiden toteutumista. Kunnalla on oikeus vaatia valvonnan suorittamiseksi tarvittavat tiedot lainansaajalta. Valtion asuntorahastolle kuuluu kuntien ja lainansaajien yleinen ohjaus tässä sekä 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa asioissa.\nValtioneuvoston asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä omistajan sijoittamalle omalle pääomalle maksettavan koron suuruudesta. Ympäristöministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä 1—3 momentissa tarkoitetusta vuokranmäärityksestä, vuokrien tasauksesta ja valvonnasta. Valtion asuntorahasto voi antaa ohjeita vuokranmäärityksestä, vuokrien tasauksesta ja valvonnasta.\nAravavuokra-asunnon vuokraan sovelletaan muutoin, mitä asuinhuoneiston vuokrauksesta annetussa laissa (481/1995) säädetään.\nValtiokonttori voi irtisanoa valtion viranomaisen myöntämän ja kunta kunnan myöntämän lainan kokonaan tai osittain heti takaisin maksettavaksi, jos lainansaaja tai se, jolle laina on siirtynyt, ei noudata tätä lakia tai sen nojalla annettuja säännöksiä tai määräyksiä, eikä laiminlyönti ole vähäinen. Jos lainansaaja tai se, jolle laina on siirtynyt, on käyttänyt asuntoa vastoin 4 §:n säännöksiä tai vuokranmääritys on tapahtunut vastoin 7 §:n säännöksiä, eikä laiminlyönti ole vähäinen, voi kuitenkin Valtion asuntorahasto irtisanoa lainan kokonaan tai osittain heti takaisin maksettavaksi.\nYmpäristöministeriön päätöstä aravavuokra-asunnon omalle pääomalle maksettavasta korosta sovelletaan tämän lain 7 §:n 4 momentin mukaiseen korkoon, kunnes kyseisen säännöksen nojalla annettu valtioneuvoston asetus tulee voimaan.\nmuutetaan vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta 29 päivänä kesäkuuta 2001 annetun lain (604/2001) 11 ja 13 § ja 37 §:n 1 momentti, sellaisena kuin niistä on 13 § osaksi laissa 233/2002, sekä\nlisätään 37 §:ään uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 ja 3 momentti siirtyvät 3 ja 4 momentiksi seuraavasti:\nAsuinhuoneistoa saadaan käyttää asumiseen myös ilman asuinhuoneiston vuokrauksesta annetun lain (481/1995) mukaista vuokrasopimusta, kun on kyse erityistä hoitoa ja huolenpitoa tarvitsevista henkilöistä.\nAsukkaiden valinnan perusteena korkotukivuokra-asuntoihin on sosiaalinen tarkoituksenmukaisuus ja taloudellinen tarve. Valtioneuvosto vahvistaa tarkemmat asukkaiden valintaperusteet sekä perusteet, joiden nojalla voidaan erityisestä syystä tai tilapäisesti poiketa valintaperusteista. Kunta valvoo valtioneuvoston vahvistamien perusteiden noudattamista. Valtion asuntorahastolle kuuluu kuntien ja korkotukilainansaajien yleinen ohjaus tässä momentissa tarkoitetuissa asioissa.\nYmpäristöministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä asukkaiden valinnasta ja valvonnasta. Valtion asuntorahasto voi antaa ohjeita asukkaiden valinnasta ja valvonnasta. Kunnalla on oikeus saada valvontaa varten tarvittavat tiedot korkotukilainansaajalta.\nVuokralaisilta ei saa asuinhuoneiston vuokrissa periä korkotukilainan tai sen tilalle otetun muun lainan lyhennyksiä enempää kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään. Jos korkotukilainalla rahoitetuista osaomistusasunnoista annetussa laissa (232/2002) tarkoitetun osaomistusasunnon vuokralainen ostaa lisäosuuksia asunnon hallintaan oikeuttavista osakkeista, vuokraa on alennettava määrällä, joka vastaa lisäosuuden suuruiseen korkotukilainan osaan kohdistuvaa korkoa, joka olisi jäänyt enemmistöosuuden omistajan maksettavaksi, jollei korkotukilainaa olisi lyhennetty.\nKunta valvoo vuokran enimmäismäärää koskevien periaatteiden toteutumista. Kunnalla on oikeus vaatia valvonnan suorittamiseksi tarvittavat tiedot lainansaajalta. Valtion asuntorahastolle kuuluu kuntien ja korkotukilainansaajien yleinen ohjaus tässä sekä 1—3 momentissa tarkoitetuissa asioissa.\nValtioneuvoston asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä omistajan sijoittamille omille varoille maksettavan koron suuruudesta. Ympäristöministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä 1—4 momentissa tarkoitetusta vuokranmäärityksestä, vuokrien tasauksesta ja valvonnasta. Valtion asuntorahasto voi antaa ohjeita vuokranmäärityksestä, vuokrien tasauksesta ja valvonnasta.\nJos korkotukilainan saaja on käyttänyt lainavaroja muuhun kuin tämän lain mukaiseen tarkoitukseen tai asuntoa vastoin asumisoikeusasunnoista annetun lain säännöksiä taikka korkotukilainaksi hyväksymistä hakiessaan antanut olennaisesti virheellisiä tietoja tai salannut lainan hyväksymiseen olennaisesti vaikuttavia seikkoja, voi Valtiokonttori lakkauttaa korkotuen suorittamisen. Edellä mainituissa tapauksissa ja milloin 11 §:ssä tarkoitetun käyttörajoitusajan alaisen asunnon tai sen hallintaan oikeuttavien osakkeiden omistusoikeus luovutetaan vastiketta vastaan muulle kuin 5 §:ssä tarkoitetulle omistajalle tai vuokratalo tai -asunto taikka asumisoikeustalo puretaan ilman lupaa ennen käyttörajoitusajan kulumista, voi Valtiokonttori velvoittaa lainansaajan kokonaan tai osittain suorittamaan Valtion asuntorahastoon sen korkotuen, jonka valtio on lainasta maksanut.\nJos korkotukilainan saaja on käyttänyt vuokra-asuntoa vastoin 11 §:n säännöksiä, tai vuokranmääritys on tapahtunut vastoin 13 §:n säännöksiä, eikä laiminlyönti ole vähäinen, voi Valtion asuntorahasto lakkauttaa korkotuen suorittamisen. Asuntorahasto voi velvoittaa lainansaajan kokonaan tai osittain suorittamaan valtion asuntorahastoon sen korkotuen, jonka valtio on lainasta maksanut.\nTämän lain 11 §:n ja 37 §:n 2 momentin säännöksiä siltä osin kuin ne koskevat asunnon käyttöä sovelletaan myös vuokra-asuntolainojen korkotuesta annetun lain (867/1980) nojalla lainoitettuun vuokra-asuntoon, jota koskee 20 vuoden käyttörajoitusaika.\nValtiokonttorissa tämän lain voimaan tullessa vireillä olevat 37 §:n mukaiset asunnon käyttöä koskevat asiat siirretään Valtion asuntorahaston käsiteltäviksi.\nLaki yhteishallinnosta vuokrataloissa annetun lain 20 §:n muuttamisesta\nmuutetaan yhteishallinnosta vuokrataloissa 16 päivänä heinäkuuta 1990 annetun lain (649/1990) 20 § seuraavasti:\nYmpäristöministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä tässä laissa tarkoitetun yhteistoiminnan järjestämisestä sekä muista tässä laissa ja sen nojalla annetuissa säännöksissä tarkoitetuista tehtävistä ja niiden suorittamisesta. Valtion asuntorahastolle kuuluu yleinen ohjaus, ja se voi antaa ohjeita tässä laissa tarkoitetuissa asioissa.\nESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Nykytila1.1. Johdanto1.2. Asukasvalinnan yleinen ohjaus1.3. Vuokranmäärityksen yleinen ohjaus1.4. Yhteishallinnon yleinen ohjaus1.5. Korkotuen lakkauttaminen1.1. Valtion asuntolainan irtisanominen1.2. Vuokrien tasaus1.3. Nykytilan arviointi2. Ehdotetut muutokset3. Esityksen vaikutukset3.1. Taloudelliset vaikutukset3.2. Organisaatio- ja henkilöstövaikutukset4. Asian valmistelu5. Muita esitykseen vaikuttavia seikkojaYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotusten perustelut1.1. Laki aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta 1.2. Laki vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta1.3. Laki yhteishallinnosta vuokrataloissa2. VoimaantuloLakiehdotuksetLaki aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta annetun lain muuttamisesta4 § - Asuinkäyttö7 § - Vuokra19 § - IrtisanominenLaki vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain muuttamisesta11 § - Asuinkäyttö13 § - Vuokra37 § - Korkotuen lakkauttaminenLaki yhteishallinnosta vuokrataloissa annetun lain 20 §:n muuttamisesta20 § - Yleinen ohjaus


Etusivu » Kirkot » Ylikiimingin kirkko\n© Ylikiimingin kunta\nYlikiimingin kirkon on suunnitellut pietarsaarelainen rakennusmestari Jacob Rijif. Kirkko on erivartinen ristikirkko. Istumapaikkoja kirkossa on 550. Ylikiimingin kirkon varsinaisista rakentamisvaiheista on erittäin niukkoja ja vaillinaisia tietoja. Työ toteutettiin nähtävästi kappeliseurakuntalaisten omin voimin, ja valtaosa kustannuksista maksettiin paikkakunnalta kerätyistä varoista. Tukholman yli-intendentinviraston laatima ja kuninkaan vahvistama sekä sen jälkeen maaherran välityksellä keväällä 1785 noudatettavaksi lähetetty piirustus tai sen konsepti ei ole säilynyt. Seurakunta lienee kuitenkin ryhtynyt jo ennen sen saapumista hankkimaan rakennustarvikkeita.\nKirkon rakentaminen lienee kuitenkin aloitettu vasta virallisen rakennusluvan myöntämisen jälkeen. Pitkänurkkaisten hirsiseinien salvostyö valmistui todennäköisesti vuoden 1786 aikana. Tähän viittaa myös kirkon valmistusvuodeksi myöhemmissä inventaarioluetteloissa mainittu vuosiluku 1786. Lisäksi on sakaristosta kirkon torniin johtaneen alkuperäisen portaan oven helassa ollut merkittynä 12.1.1787.\nVuonna 1787 maksettiin kirkon tilikirjan mukaan Uudessakaarlepyyssä toimineelle lasimestari Johan Berghille kisällinsä Johan Lundin välityksellä kirkon ikkunoista. Niiden paikalleen asettaminen edellytti jo vesikaton olemassaoloa. Kirkon keskustorni lienee pääosiltaan ollut työn alla kesällä 1787. Tornin pohjoispuolen kellotelineeseen on kaiverrettu maaherra J. F. Carpelanin nimi sekä päivämäärä ”den 23 juli 1787”.\nTammikuussa 1788 Ylikiimingissä pitämässään tarkastuksessa lääninrovasti C. H. Ståhle totesi kirkon rakennustyön edenneen jo niin pitkälle, että siellä oli mahdollista pitää jumalanpalveluksia ja että kirkko voitaisiin jo tulevana kesänä vihkiä Herran huoneeksi. Vanha kirkko oli tällöin jo purettu, sillä joitakin sen hirsiä ja kattotuolien osia on käytetty uuden kirkon kattorakenteisiin.\nEnsimmäinen maininta rakennusmestarista, jonka johdolla kirkko oli tehty, on vasta vuodelta 1800. Tällöin mainittiin Kuopion uutta kirkkoa koskevan riidan yhteydessä Jacob Rijfin rakentaneen Ylikiimingin kirkon keskustornin, joka hyvin oli kestänyt kellon soiton. Rijf oli kuitenkin ollut kirkon rakennustyömaalla jo ennen tornin rakentamista. Myös kirkon holvit ja sakariston kirkkosalista erottava alttariseinä ovat selvästi hänen johdollaan toteutettuja. Vuonna 1787 maksettiin Rijfille kyytiraha Saloisten tapulin työmaalle nimenomaan Ylikiimingistä. Myös ikkunalasien hankkiminen Uudestakaarlepyystä, Rijfin kotiseudulta viittaa hänen toimineen Ylikiimingin kirkon rakennusmestarina ainakin vuonna 1787, todennäköisesti jo aikaisemminkin.\nVuoden 1788 aikana valmistuneen kirkon ulkoasun viimeistely, johon kuuluivat ulkolaudoitus ja seinien maalaus, tehtiin todennäköisesti vasta 1790-luvulla. Vuonna 1797 seurakuntaan ostettiin kahdeksan kappaa punamultaa, mikä lienee käytetty tervaan sekoitettuna joko ulkomaalaukseen tai vesikaton käsittelyyn. Kirkkoon on saatettu siirtää puretun vanhan kirkon penkit ja saarnatuoli sen käyttökuntoon saamiseksi. Sisustuksen hankkiminen ja lopullinen viimeistely tehtiin ehkä vasta 1800-luvun alussa. Tähän viittaavat muun muassa Jacob Rijfille maksetut palkkiot. Esimerkiksi kirkon saarnatuoli on mitä todennäköisimmin valmistettu Rijfien puusepänverstaassa Uudenkaarlepyyn Socklotissa. Vuonna 1800 maksettiin kirkon tilikirjan mukaan myös Lars Koretille ja Henrik Heikkilälle heidän kirkossa tekemistään puusepäntöistä. Vastaavia suorituksia on lisäksi vuodelta 1804, jolloin Lars Koret ja Johan Jurvakainen ovat tehneet töitä kirkossa. Samana vuonna on myös Johan Väänänen toimittanut nauloja kirkkoon.\nSakariston sijoittaminen itäiseen ristivarteen alttarin taakse oli yli-intendentinviraston suosima ratkaisu maaseutupaikkakuntien kirkoissa, jota myös Rijf sovelsi rakennuskohteissaan. Holvit ja ristikeskuksen yllä oleva taivutetuista laudoista tehty kalottimainen kupoli ovat erittäin tunnusomaisia Rijfin puukirkoille. Holvit ovat huomattavan matalat, lähes tasalakiset, ja keskikupoli tuntuu ikään kuin leijuvan ilmassa.\nTäyskorkean hirsiseinän lautaverhous pilastereineen, alttaritauluille varattuine kehyksineen ja sakaristoon avautuvine lyijypuitteisine ikkunoineen luo vaikutelman ilmavan kevyestä kulissimaisesta rakenteesta, joka on asetettu alttaripöydän taakse. Kirkonkellojen sijoittaminen ristikeskuksen yläpuolelle rakennettuun torniin on Rijfin Tukholmassa omaksuma uutuus, jota hän kivikirkkojen ohella käytti vaihtelevalla menestyksellä myös useissa puukirkoissaan. Keskustorni päättyy tähtihuippuiseen obeliskiin.\nKirkkosalin sisäseinät, holvit sekä sen kiinteä sisustus olivat maalaamattomat aina 1840-luvun alkuun asti. Heinäkuussa 1839 pidetyssä kokouksessa päätettiin, että kirkko valkaistaisiin liimavärillä ja että saarnatuoli ja alttari käsiteltäisiin öljymaalilla. Sisämaalauksen teki oululainen maalarinkisälli Gustaf Holmqvist, ja se valmistui Eberhardin elokuun 15. päivänä 1840 pidettyihin virkaanastujaisiin mennessä.\nSisämaalauksessa oli kirkkosalin seinät ja holvit maalattu valkoisiksi. Kattolistan ylin profiili oli preussinsininen ja alimmassa oli koristeena sininen sablonikuvio. Keskikupolin alareunan lista oli maalattu tummanvihreäksi, ja väri toistui myös kupolin laessa olevissa renkaissa. Seinien alaosaa kiersi vaaleanpunertavalla liimavärillä tehty paneelimaalaus. Sisänurkkien pilasterit oli käsitelty harmaalla marmoroinnilla ja niiden jalustaosat kimröökivärillä tummanharmaiksi.\nArkkitehtonisesti jäsennellyn alttariseinän maalaus oli tehty öljyvärillä. Alinna seinässä oli punaruskea marmorointi. Pilasterien plintit jäljittelivät keltaista marmoria; itse pilasterit olivat ristikeskuksen nurkkapilasterien tavoin marmoroidut harmaalla. Sama käsittely tummemmanharmaana toistui pilasterien jalustoissa ja kapiteeleissä. Alttariseinän yläosan palkiston triglyfit oli maalattu ultramariinin sinisellä. Alttariseinän ovet ja alttarikaide olivat vaaleanvihreät. Saarnatuolin katoksessa toistui alttariseinän triglyfien ultramariinin sininen. Muina väreinä saarnatuolissa olivat kellertävän ruskea ja vaaleanpunertava ”elonväri”. Kirkon penkkien eturintamusten maalaus jäljitteli ruskeansävyistä puuta. Ikkunoiden vuorilaudat olivat vihreät.\nTämä kirkon ensimmäinen sisämaalaus on jälleen nähtävissä, sillä vuosina 1980–1986 tehdyn kirkon kunnostustyön yhteydessä on kirkkosaliin palautettu sen alkuperäinen väriskaala. Kirkkotekstiilit uusittiin seurakuntalaisten talkootöinä vuonna 1986. Tekstiilit on suunnitellut kotiteollisuusopettaja Leena Laine.\nKirkonkelloja on kaksi. Kellot on valmistanut vuonna 1905 Bochumissa saksalainen valuteräsyhtiö Bochumer Verein für Bergbau und Gusstahlfabrikation. Pienempi kello on halkaisijaltaan 90 cm, ja siinä on lause: ”Palvelkaa Herraa ilolla tulkaa hänen kasvonsa eteen riemulla”. Toinen suurempi kello on halkaisijaltaan 116 cm, ja siinä on lause: ”Nyt kaiken loppu lähestyy niin olkaat siis raittiit ja valppaat rukoilemaan”. Molempien kellojen yläreunassa on lisäksi kirjoitus ”Greg; V. Bochumer Verein Bochum 1905 sekä kellojen keskellä kirjoitus ”Ylikiimingin kirkolle valettu v: 1905. Kappalainen F. Hj. Heikelin aikana”.\nAlttarimaalaus esittää ristiinnaulittua Kristusta. Taulun on maalannut Gustaf Holmqvist vuonna 1839. Lisäksi alttaritaulun oikealla puolella on kuva, joka esittää Neitsyt Mariaa Jeesuslapsi sylissään, ja alttaritaulun vasemmalla puolella kuva, joka esittää Kristuksen taivaaseenastumista.\nNämä kaksi maalausta peitettiin vuonna 1897 kirkon korjauksen yhteydessä. Vuonna 1986 opettaja Reijo Nissilä maalasi samanaiheiset kuvat, jotka paljastettiin kirkon 200-vuotisjuhlassa samana vuonna.\nEnsimmäiset kaksiääniset Bror Axel Thulén rakentamat ”pedaaliurut” hankittiin Oulun lukkarinkoulusta vuonna 1890. Toiset Kangasalan Urkutehtaan rakentamat 21-äänikertaiset pneumaattiset urut hankittiin vuonna 1944. Uusimmat, Urkurakentamo Tuomen 21-äänikertaiset urut otettiin käyttöön vuonna 1986.\nKahdeksankulmainen ja kuusisivuinen saarnatuoli on tyyliltään kustavilainen. Kirjatelinettä kannattelee enkelinpää ja saarnatuolin takana seinässä on Jumalan kaikkinäkevä silmä.\nKattokruunut ja lampetit\nHelanderin valmistama pallokruunu.\nKirkkoa kaunistavat useat kattokruunut. Kirkossa on muun muassa Matias Brunnin (Jurvakainen) lahjoittama kuusihaarainen pallokruunu vuodelta 1848 sekä myöskin vuonna 1848 hankitut kaksi kahdeksantoistahaaraista Claes Helanderin valmistamaa messinkistä pallokruunua.\nKirkko on saanut lahjoituksina useita lampetteja. Vuonna 1747 lahjoittivat Johan Jurakka (Jurvakainen?) ja Matias Parkkinen kaksi messinkilampettia. Myös vuosisadan puolivälissä vuonna 1752 oululainen kauppias Johan Lithovius, Iisakki (Isaac) Runtti vuonna 1754 sekä Henrikki (Henric) Huttu ja Johan Taskinen vuonna 1755 lahjoittivat messinkilampetteja kirkkoon. Kirkossa on myös useita kynttelikköjä.\nHyvönen Heikki. Ylikiimingin kirkko 200 vuotta . Ylikiiminki: Ylikiimingin seurakunta, 1986\nYlikiimingin kirkon esite.


Seuraavat kesäolympialaiset tullaan järjestämään vuoden 2020 heinä-elokuussa Tokiossa, Japanissa. Olympialaiset ovat upea elämys kaikille suomalaisille urheilun ystäville, jotka lähtevätkin sankoin joukoin paikan päälle seuraamaan oman suosikkitiimin tai -urheilijan menestystä.\nVuoden 2020 Tokion kesäolympialaisten tapahtumapaikkana tulee toimimaan upouusi stadioni, joka rakennetaan vartavasten kisoja varten. Kansainvälinen olympiakomitea (KOK) on päättänyt lisätä kisaohjelmaan myös viisi uutta lajia: baseballin, karaten, kiipeilyn, rullalautailun ja lainelautailun. Paljon on ollut mediassa jo puhetta myös siitä, voisiko tuoreeltaan lisätty, pesäpalloa pitkälti muistuttava baseball tuoda mahdollisuuksia uudeksi suomalaiseksi menestyslajiksi. Myös telinevoimistelu löytyy kesäolympialaisten lajilistalta ja voimme vain toivoa, että tulevat kisat toisivat myös voimistelun saralla kauan kaivattua suomalaismenestystä.\nOlympialaiset ja voimistelu\nTelinevoimistelu on jossakin muodossa ollut osana olympialaisia jo aivan siitä lähtien, kun olympialaisia alettiin ensi kertaa järjestämään Ateenassa vuonna 1896. Muinaiset kreikkalaiset uskoivat voimistelun kuvaavan täydellisesti mielen ja ruumiin välistä harmoniaa ja sekä Plato, Aristotle ja Homer olivat vakuuttuneita lajin tuomista vahvuuksista. Kreikkalaisilla oli vankka uskomus, että mielen ja ruumiin välinen symmetria voitaisiin saavuttaa ainoastaan yhdistämällä fyysisen harjoittelun älyllisen toiminnan kanssa. Ei siis ole ihme, että voimistelusta tuli tärkeä ja arvostettu laji muinaisessa Kreikassa.\nEnsimmäinen suomalaismenestys saavutettiin vuoden 1908 Lontoon kisoissa, kun Suomen miesten joukkue voitti pronssia. Itse asiassa, vielä 1920-luvun loppuun asti vain miehet saivat kilpailla telinevoimistelusta olympialaisissa ja vasta vuoden 1928 Amsterdamissa järjestetyissä kesäolympialaisissa kilpailemaan hyväksyttiin ensimmäistä kertaa myös naisvoimistelijoita. Alkujaan telinevoimistelu oli aina joukkuekilpailua, eikä henkilökohtaisia moniotteluita järjestetty ennen vuotta 1952. Suomen ensimmäinen henkilökohtainen telinevoimistelun olympiamitali meni Heikki Savolaiselle, joka voitti pronssia Amsterdamissa vuonna 1928 järjestetyissä kisoissa. Suomi on tämän jälkeen tienannut lukuisia palkintoja, mutta 50-luvulta alkaen telinevoimistelun mitalipaikkoja alkoivat pääsääntöisesti hallitsemaan Neuvostoliitto ja Japani.\nVedonlyönti Tokion olympialaisissa\nUrheiluvedonlyönti on yksi suomalaisten suoituimista rahapelaamisen muodoista ja etenkin vedonlyönti eri urheilulajeista on nostanut päätään viimeisen vuosikymmenen. Nykyaikaiset vedonlyönti- ja kasinosivustot tarjoavatkin loputtomalta tuntuvan määrän eri lajeja ja kohteita, joista veikata, mukaan lukien telinevoimistelun. Voimistelusta lyödään vetoa eritoten kaikkein suurimpien kisojen alla, olympialaisten ollessa tietenkin tärkeiden kisojen kärjessä. Tulevat kesäolympialaiset tulevat epäilemättä jälleen lyömään uusia ennätyksiä vedonlyönnin suosiossa, sillä tarjolla on yhteensä jopa 100 kisatapahtumaa ja 33 eri lajia.\nMitä lähemmäs olympiakisoja päästään, sitä laajemmin lajeista löytyy eri vedonlyöntikohteita. Jokaisesta tarjolla olevasta lajista on olemassa vähintään mitaliveto, mutta suurin osa lajeista mahdollistavat myös vedot, jossa veikataan parasta kahdesta urheilijasta. Suomalaista vedonlyöjää kiinnostavat yleisesti ottaen eniten ammunta, lentopallo, jalkapallo ja voimistelu. Jotkut vedonvälittäjät tarjoavat lisäksi mahdollisuuden veikata esimerkiksi, kuinka monta mitalia Suomi tulee kisoista nappaamaan. Vetojen kirjo on todella laaja ja siksi on hyvä tutustua useampaan vedonlyöntisivustoon ja nettikasinoon ennen vedon lyömistä ja esimerkiksi hajauttaa osan vedoista eri sivustoille. Yleisenä sääntönä voidaan pitää, että parhaat kertoimet löytyvät miltei aina ulkomaisten vedonlyönti- ja kasinosivustojen sivuilta, sen lisäksi että nämä sivustot tarjoavat myös mahtavia talletusbonuksia ja joskus jopa ilmaisia vetoja.\nUrheiluvedonlyönti on todella erinomainen ja viihdyttävä harrastus kaikille urheilun ystäville ja iloksemme voimme todeta, että viime vuodet ovat nostaneet myös telinevoimistelun yhä vahvemmin vedonvälittäjien listoille. Muista aina kuitenkin, että kyse on rahapelaamisesta, johon liittyy aina omat riskinsä. Siksi omalle pelaamiselle on aina asetettava rajat ja vedoista pidettävää kirjaa. Kun pelaat huolellisesti ja järkevästi, voit rauhallisin mielin nauttia sekä olympiakisojen että vedonlyönnin tuomasta mukavan kutkuttavasta jännityksestä.


"Pikillä on aina aikaa minulle" - Elämä | HS.fi\n"Pikillä on aina aikaa minulle"\nTuulalla meni 1990-luvun lopussa huonosti. Hän joutui loppuun palamisen vuoksi sairaslomalle lastentarhanopettajan työstä. Samaan aikaan aviomies otti eron, ja Tuulan oli muutettava maalaistalosta Tampereen keskustaan. Myös parin koirat jäivät miehelle. "Putosin tyhjän päälle.\nmielenterveys: Koira tukee arjen peloissa


Hedelmäpuiden valkaisu syksyllä: valinta koostumuksesta + ohjeet\nKylmän sään alkaessa, kun hedelmäpuut ovat jo luopuneet viljelystään ja pudottaneet lehtivaatteita, puutarha näyttää jäätyvän, syventyen syvään uneen ensimmäiseen kevään auringonpaisteeseen saakka. Tämä ajanjakso on sopivin aika päätoimintoihin puutarhan valmistamiseksi talvella. Hedelmäpuiden valkaisu syksyllä antaa paitsi lisätä satoa seuraavalle kaudelle, mutta myös suojata puutarhaa monilta ongelmilta kylmällä kaudella.\nErilaisia valkaisuyhdisteiden valintoja\nVaihtoehto # 1 – kotitekoinen valkaisu\nVaihtoehto 2 – valmiit puutarhasekoitukset\nVaihtoehto 3 – akryyli- ja vesipohjaiset maalit\nValkaisua koskevat säännöt\nHedelmäpuiden syksyn valkaisu suorittaa useita toimintoja kerralla:\nAuringon heijastus. Talvinen aurinko harhauttaa. Sen säteet, etenkin sulatuksen aikana, aiheuttavat palovammoja puiden kuorelle. Valkoisella kalkilla peitetyt tavaratilat kykenevät heijastamaan auringonsäteitä estäen siten kuoren ylikuumenemisen ja halkeilun.\nLämpötilasuojaus. Valkaisu toimii eräänlaisena lämmöneristyksenä «Turkki», jonka takia puunrunko ei ylikuumene talvipäivänä eikä jäätyy yöllä. sellainen «Turkki», se toimii erinomaisena puun suojana pakkaselta, estäen pakkaskuoren muodostumisen kuoreen, joka toimii erinomaisena ympäristönä patogeenisten itiöiden ja muiden patogeenien kehittymiselle.\nTaudinaiheuttajien tuhoaminen. Hedelmäpuiden valkaisuun tarkoitetut kalkki ja sienitautien torjunta-aineet, jotka tunkeutuvat syvästi kasvien kuoreen, kykenevät tuhoavasti vaikuttamaan haitallisten hyönteisten pesäkkeisiin ja tuhoamaan mikro-organismit ja sieni-itiöt.\nYksinkertaisin ja halvin vaihtoehto valkaisukoostumuksen valmistamiseksi on liuos hydratoitua kalkkia yksinkertaisimmassa kalkissa. Tällaisen liuoksen komponenttien välinen suhde on: 2 kg vastaleikattua kalkkia, 300 g kuparia tai 500 g vitriolia 10 litraa vettä. Lisätään liuokseen 1 rkl. lusikallinen karboolihappoa voi suojata puita edelleen jänisten ja hiirien tunkeutumiselta.\nLimevalkoliuoksen liuosta sekoitetaan ämpäri, kunnes sen konsistenssi on paksua smetanaa\nMonet puutarhurit ovat käyttäneet tätä ratkaisua muista ajoista lähtien. Vaikka tällaisen kalkion suojaustaso ei ole riittävän korkea, mutta edullisen hinnan ja valmistuksen helppouden vuoksi se on edelleen yksi suosituimmista puutarhureiden keskuudessa.\nKoska rungon pintaa ei voida käsitellä valkaisevalla koostumuksella, voit aina käyttää toista isoisämenetelmää – päällystää sienet tavanomaisella seoksella, jossa on savea ja mulleinia. Tätä varten 2 kg kalkkia, 1 kg savea, 1 kg lehmälantaa ja 250 g kuparisulfaattia on sekoitettava astiaan.\nSavi- ja kalkkipohjaiset puutarhaseokset sallivat puun «hengittää».\nJos kalkkilaastia voidaan levittää vain kypsille puille, saviseoksia voidaan levittää nuoriin taimiin vaarantamatta kasvua.\nTämän ratkaisun ainoa haitta on, että se huuhtelee tavaratilan asteittain talvella. Siksi varhain keväällä on suositeltavaa puhdistaa hedelmäpuut uudelleen.\nAkryylimaali, joka sisältää antifungaalisia ja bakterisidisiä komponentteja, suojaa tehokkaasti puutarhoja kaikilta taudinaiheuttajilta.\nTällainen valkaisu on hyvä, jos omistajalla ei ole kykyä seurata puutarhan kuntoa ajoissa: pysyikö suojamaali niissä talven jälkeen\nKärki. Akryylivalkoinen ei ole numero «hengittäminen» perusasiat ja siksi ei ole toivottavaa soveltaa sitä nuoriin taimeihin.\nVesipohjainen maali on tehokas torjuttamaan talvihaltoja, mutta se ei pysty suojaamaan puuta haitallisilta hyönteisiltä. Siksi ennen kuparia sisältävien komponenttien sekoittamista maaliin ennen käyttöä.\nPuiden valkaisu voidaan aloittaa syksyn jälkipuoliskolla, kun sadekausi on jo ohitse ja ilman lämpötila on asettunut välillä 2-3 ° C. Valkaisuun on parempi valita mukava kuiva päivä.\nValkaisu voidaan suorittaa vain hedelmäkauden alkaville puille. Syksyllä ostetut nuoret taimet eivät valkaisu talveksi, koska suojamaali tukkeuttaa vain puun huokoset eikä anna kasvin kehittyä kokonaan, mikä johtaa sen kuolemaan.\nYhden tai kahden vuoden ikäiset taimet sidotaan vain mihin tahansa peitemateriaaliin. Agrofibre sopii parhaiten näihin tarkoituksiin.\nMuovikalvo ei ole kaikkein paras valinta, koska se pitää kosteuden yllä ja provosoi homeen ja sienten kehittymistä tavaratilan suojaisella alueella.\nEnnen valkottamista puut on tarkastettava huolellisesti taudinaiheuttajien taimien poistamiseksi. Puiden rungot ja luuhaarojen alaosat on puhdistettava kuivuneesta ja sairastuneesta kuoresta, vanhoista kasvista ja sammalta. Vaikka jäkälät eivät vahingoita puiden kuorta, ne tukkevat ne. Päästä eroon jäkälistä antaa «pesu» arkut liuoksella, joka koostuu 1 kg suolaa, 2,5 kg tuhkaa ja 2 kappaletta pyykkisaippuaa. Kaikki komponentit on sekoitettava ja kaadettava yhdellä ämpäriä kuumaa vettä, kiehauta ja jäähdytä.\nTynnyri voidaan puhdistaa puisilla lastilla, metalli kaavinta tai harjaa; tähän voidaan käyttää vaihdesahoja\nSinun on työskenneltävä työkalujen kanssa erittäin huolellisesti, jotta kasvin kuori ei vaurioidu. Puhdistuksen jälkeen kaikki haavat ja vammat on hoidettava puutarhavarikolla.\nJos sinulla ei ole puutarha-auraa käsillä, voit tehdä haavan parantavan kitin itse. Sekoita 2 osaa savea 1 osan lannan kanssa lisäämällä seokseen kuparisulfaattia ja olkipölyä. Kitin tulee olla paksu kuin smetana.\nVoit valkaista puita tavallisella harjalla tai ruiskupistoolilla. Tämän kätevän laitteen kanssa työskenneltäessä on kuitenkin varauduttava siihen, että maalin kulutus on suuruusluokkaa suurempi kuin perinteisessä valkaisumenetelmässä. Maalaamisen helpottamiseksi on suositeltavaa valmistella harjat, jotka vastaavat rungon ja luuhaarojen paksuutta.\nValkopesu tulee suorittaa rungon pohjasta ja nousta vähitellen luuston oksiin. Luuhaarojen kalkinnan korkeuden tulisi olla 20-30 cm haarakohdasta\nVisuaalinen apuväline, joka paljastaa pätevän valkaisun pääsalaisuudet:\nHedelmäpuiden karsimista koskevat säännöt eri vuodenaikoina\nPuutarhatalon katon puutarhanhoito: ”katto nurmikon” säännöt\nEsimerkkejä kauniiden kukkapenkkien suunnittelusta ja hyvän kukkapenkin luomisen säännöt\nTee miettiä itse-suojaus: istutusta, kasvatusta ja...\nMonikerroksiset ja kohotetut sängyt: suunnittelusäännöt\nKotitekoinen hydroponics: miten se toimii + miten...\nTopiary käsillään: tutkitaan 3 eri tekniikoita luoda...\nValitsemme puutarhaan kauniita vuosikukkia, jotka...\nmaisemasuunnittelu Tee miettiä itse-suojaus: istutusta, kasvatusta ja...\nmaisemasuunnittelu Monikerroksiset ja kohotetut sängyt:...\nmaisemasuunnittelu Kotitekoinen hydroponics: miten se toimii + miten...\nmaisemasuunnittelu Koristeviljojen käytön piirteet maisemasuunnittelussa


Vain hullut tarvitsevat terapiaa - MS-tauti ja masennus - Maria's Superpower\nVain hullut tarvitsevat terapiaa\n19/02/2019 2 kommenttia\nMinulla on 15 vuoden takaa eräs mieltäni hieman järkyttänyt kokemus, jonka johdosta aloin kärsiä paniikkikohtauksista ja kävin psykologin juttusilla yhteensä kymmenen kertaa. Vuonna 2012 kävin jälleen muutaman kerran turisemassa psykologille, kun elämässä oli jokseenkin hankalampi ja kuormittavampi jakso. Tänä päivänä uskon, että masennukseni ja pakkoajatukseni alkoivat oireilla jo niihin aikoihin.\nKuten viime tekstissä kerroinkin, oli elämäni melko hektistä vielä monta vuotta MS-tautiin sairastumisen jälkeen. Pahinta aikaa elettiin pari vuotta diagnoosin jälkeen, kun kieltovaihe oli muuttunut hällä väliä vaiheeksi. Koin, ettei minulla ollut mitään kontrollia siihen, mitä elämässäni tapahtui, joten luovutin kokonaan. Ihan sama, kun asioita vain tapahtui halusin tai en.\nNäihin aikoihin vietettiin muutaman ystävän kanssa sinkkuaikoja ja viikonloput kului enemmän tai vähemmän yöelämässä juhlien. Suhtauduin MS-taudin lääkitykseen hyvin negatiivisesti, ja piikitin kun muistin, jos muistin. Voin koko ajan henkisesti huonommin, vaikka tanssilattialla jalka vipatti kovemmin.\nLoppuvuodesta olin siinä pisteessä, etten enää halunnut jatkaa samalla tavalla. Asioiden oli muututtava. Kontrollikäynnillä vihdoin myönsin neurologilleni, ettei asiat sujuneet kovin mallikkaasti. Hän otti tilanteesta heti kopin ja teki lähetteen kriisipolille, jonne sainkin ajan jo seuraavalle päivälle.\nSeuraavana päivänä suuntasin siis psykiatrin arvioon. Puolentoista tunnin aikana oksensin koko elämäntarinani psykiatriraukan korville. Pysyin täysin tyynenä ja tuntui kuin olisin selostanut jonkun muun elämää. En ollut ylipätään itkenyt kertaakaan vuoteen, vaan olin lähinnä turta.\nKäynnin aikana heräsi epäilys kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä, sen verran lujaa oli mennyt. Mutta mitkään testit eivät tätä puoltaneet. Oikeastaan mistään testeistä ei tullut ilmi kunnolla mitään mielenterveyden sairautta ja lopulliseksi diagnoosiksi sain yleistyneen ahdistuneisuushäiriön. (Jos haluat tietää siitä lisää niin klik klik ).\nPäädyin kriisipolin psykologin vastaanotolle paria päivää myöhemmin ja lopulta kävin häntä tapaamassa säännöllisesti yli puolen vuoden ajan. Psykoterapiaa väläyteltiin jo aika aikaisessa vaiheessa, mutta kieltäydyin täysin. Terapiassahan käy sellaiset, joilla on lapsuuden traumoja tai jotain oikeita ongelmia. En missään nimessä kokenut olevani riittävän sairas, jotta voisin mennä terapiaan.\nVei monta kuukautta, ennen kuin olin luonut riittävän luottamussuhteen psykologiini ja pystyin laskemaan suojamuurini. Sitten tultiinkin alas ryminällä ja kaikki vuosien aikana kertynyt paha olo nousi pintaan. Haavat, jotka olin teipannut kasaan repsahtivat auki, ja tuntui etten saa edes henkeä. Itkin valtoimenaan seuraavat käynnit.\nPikku hiljaa aloin harkita terapian mahdollisuutta, kun sitä niin kovin suositeltiin. Ymmärsin, ettei kapasiteettini enää riittänyt yksin pärjäämiseen. Sairastuminen olikin paljon suurempi kriisi kuin olin osannut ajatellakaan ja koko identiteettini oli mennyt sekaisin. En ollut ollut aiemmin kykeneväinen käsittelemään sairastumista, vaan olin haudannut sen kaiken touhuamisen alle. Pärjäsin niin kuin reippaan tytön kuuluu pärjätä.\nOlin kovin onnekas ja psykologillani oli heti suositella minulle psykoterapeuttia. Otinkin häneen yhteyttä ja olen nyt ollut hänen asiakkaana yli kaksi vuotta. Ja se on parasta, mitä minulle on koskaan tapahtunut.\nMS-potilailla on tutkitusti puolitoistakertaa suurempi riski masennusoireisiin kuin muulla väestöllä. Taudin ennakoimattomuus, oirekuvan vaihtelevuus, fatiikki ja neuropsykologiset oireet ovat omiaan kasvattamaan riskiä.\nMielenterveyteen ja sen ongelmiin liittyy edelleen vahvoja stigmoja. Harva haluaa julkisesti huudella terapiastaan tai mielialalääkityksistään. Minunkin ensi ajatukseni terapiaan hakeutuessa oli, että olenko nyt hullu. Että tähän on tultu, olen viallinen. Tämä mimmi on sekaisin.\nNykyään näen asian niin, että mielen hoito ei eroa fyysisen kehon hoidosta. Joku paikka kremppaa, niin mennään lääkäriin, hierojalle tai fysioterapiaan. Kuntoa pidetään yllä liikunnalla. Myös psyykettä tulee hoitaa, jotta arjessa jaksaa kaiken kiireen ja vaatimusten keskellä. Hullu ei ole se joka menee terapiaan, vaan se joka ei hoida itseään.\nTerapian aikana olen oppinut itsestäni enemmän, kuin viimeisen 30 vuoden aikana muutoin. Minulla ei ole lapsuuden traumoja, vaan lapsuuteni on ollut hyvinkin turvallinen ja onnellinen. Persoonana olen kuitenkin suorittaja ja hyvin ankara itselleni. Olen yliempaattinen ja saatan huolehtia kovastikkin muista ihmisistä ja maailman tilasta, mutta samaan aikaan vaadin itseltäni mahdottomia.\nEn koskaan ymmärtänyt olevani perfektionisti, sillä mielikuvissani perfektionistit ovat kympin jumpparityttöjä, jotka itkevät kun kokeesta tulee kymppi miikka. Itsehän olin koulussa semmoinen keskiverto kasin tyyppi, eikä se kyllä koskaan kovin paljoa stressannut. AMK:ssakin mottoni oli ykkönenhän riittää, sillä kun pääsi kurssista läpi.\nUlkonäöstäkään en ole liiemmin koskaan ottanut paineita, vaan olen painellut pitkin kyliä tyytyväisenä tukka sekaisin ratsastusvaatteissa ja kuraisissa saappaissa. Sen lisäksi olen aina ollut tässä suhteessa vähän laiska, meikkien pois peseminen iltaisin on tänä päivänäkin liian vaivalloista, joten kuljen ilman.\nMutta niin vaan minussakin asuu pikku perfektionisti, joka näkyy muilla elämän osa-alueilla. Minun on pitänyt olla erittäin hyvä ystävä ja aina tavoitettavissa. Kierrättää tunnollisesti. Olla järjestelmällinen. Olla paras tyttöystävä, tytär, kaikkien tukena ja vuoden työntekijä.\nIhan hyviä tavoitteitahan nuo ovat, mutta kun niihin yhdistää neuroottiset pakkoajatukseni, niin ollaan väärillä vesillä. Olen mun muassa kierrättänyt pakonomaisesti, sekä laskenut päivittäistä vedenkäyttöäni ja sähkönkulutusta, koska maailman pelastuminen tuholta on ollut about siitä kiinni.\nPahimpina aikoina mieltäni hallitsi esimerkiksi ajatus, että jos tein jotain ”väärin” joku läheisistäni kuolee. Iltaisin kävin läpi mantraa, jossa olin tietoisesti kiitollinen perheestäni, ystävistäni ja koirastani, sillä jos en sitä olisi tehnyt, olisi jotain kauheaa tapahtunut.\nEn kyennyt hyväksymään MS-taudin mukanaan tuomaa väsymystä vuosiin, vaan olin jatkuvasti sitä mieltä, että tein jotain väärin. Rankaisin itseäni surutta kaikista pienistäkin erehdyksistä.\nMieleni muuttaa kaiken informaation säännöiksi, joita on noudatettava. Jos saliohjelmassa lukee, että treenejä on neljä viikossa ja keskiviikko on jalkapäivä, ei mieleni pysty hyväksymään mitään muuta. Ei kolmea treenikertaa, ei jalkapäivää torstaina. Tietyissä asioissa olen täysin mustavalkoinen ja joko-tai- ihminen. Jos en päässyt salille sitä neljää kertaa viikon aikana, en mennyt ollenkaan.\nJoskus luin, että marjoja tulisi syödä 200g päivässä. Seuraavan kuukauden punnitsin tasan 200g mansikoita ja mustaherukoita aamupuuron joukkoon. Ei 190 grammaa, ei 210 grammaa. Kerran mansikat oli loppu ja ajattelin ottaa sen sijaan ananasta (tuore ananas kaurapuuron joukossa on muuten ihan sika hyvää!). Sain slaagin, koska nythän marjamääräni ei täyttyisi. Jep jep.\nTänä päivänä olen päässyt lähes kaikesta tuosta eroon. Vieläkin toisinaan havahdun joidenkin asioiden äärellä, kun tiedostamattani toimin jonkun ”säännön” mukaan. Mutta alkuun se oli hankalaa, sillä en tiennyt olevani kummallinen tässä asiassa. Olen ollut tällainen kovin pitkään, joten en ollut osannut pitää sitä outona tai ymmärtänyt, että muut eivät toimi samalla tavalla.\n”Sääntöjen” määrä elämässäni korreloi suoraan vallitsevan ahdistuksen kanssa. Nykyään kun ei juurikaan ahdista pystyn ottamaan renommin. Olen myös tietoisesti harjoitellut päästämään irti näistä elämääni kontrolloivista ”säännöistä”, jotka ovat ihan itse keksimiäni. Mutta tähän pisteeseen en olisi päässyt ilman terapiaa. Ilman, että joku osoitti minulle missä meni vikaan ja auttoi löytämään keinot, joilla päästä niistä yli. Siihen on mennyt yli kaksi vuotta.\nPsykologin juttusille pääsee oman terveyskeskuksen tai vaikka työterveyden kautta. Sitä kautta voi tarvittaessa käynnistää myös haun psykoterapiaan. Ei ole väärin hoitaa itseään jos ahdistaa tai masentaa. Elämän kriiseistä ei tarvitse selvitä yksin. Jos pääsisin ajassa taakse päin ottaisin nuorempaa itseäni kädestä kiinni ja sanoisin, että mennään yhdessä.\nTämän jutun kuvat on ottanut Patricia Bertenyi, jota voitte käydä seuraamassa instagramissa @pgbfoto ja www.pgbfoto.com. Kiitos Patu <3\nOlipa hyvä postaus. Näistä asioista pitäisi puhua paljon enemmän, koska edelleen mielenterveydellisiä asioita pidetään tabuna. Se on niin surullisia, koska monella olisi niin paljon helpompi elämä, jos käsittelisi asioita. Itse olen saanut paljon apua ja enkä sitä salaa lainkaan. Se on ollut niin merkittävä osa elämässä, että miksi salaisin. Haluan mahdollisimman helppoa elämää ja siihen pääsen mm silleen, että käsittelen asioita ammattihenkilön kanssa.\nKiitos kommentista! Olen ihan samaa mieltä, että näistä täytyy vaan rohkeasti puhua ja tuoda esille, kuinka suuren avun voikaan saada. Ihanaa kevään alkua ☺☀ – Maria\nIso paha influenssarokotus?