Timon poikkitiedepalsta (Interdisciplinary Science by Timo): Valhe, emävalhe, tilaston tulkinta\nHesarin "kaksintaistelu" pakkoruotsin puolesta ja vastaan herätti kiivaita tunteita somessa – kuten saattoi arvatakin. Siteeraan tässä muutamia minun silmiini sattuneita kommentteja. Näkökulmani tällä kertaa on se, miten kommentoijat reagoivat kirjoittajiin, ei mitä mieltä he ovat itse kielikysymyksestä. Siteeraan kommentoijia nimettöminä, koska henkilöt kommenttien takana ovat tässä epäolennaisia ja osa on nimimerkkejä.\n"Itkonen kirjoittaa NIIN paljon paremmin ja kerää NIIN paljon paremmat sympaattisuuspisteet kuin Oranen, että jo yksin sillä perusteella pysyn kannassani. Asiaperusteista puhumattakaan."\n"Okunnig, obildad är bilden, som Raija Oranen ger av den person som fanatiskt driver kampanjen mot svenska i skolan."\n"Ruotsinkielen puolustajan tekstissä ei ole juurikaan asiaperusteita. Pikemminkin kyse on 'minusta on kivaa, kun meillä on ruotsinkielinen vähemmistö ja valtaväestö opettelee vähemmistökielen - vaikka väkisin' -ajattelusta."\n"Oranen voitti 6-0. Hänellä oli tarkkaan mietityt järkiargumentit ja kokemus."\n"Puolustajan teksti on sitä samaa argumentointia mitä näkee aina: tekstistä paistaa lähinnä kirjoittajan omat tunteet eikä minkäänlainen analyyttinen asiaperustelu."\n"Pakkoruotsille ei ole YHTÄÄN asiaperustetta."\n"Itkonen voisi yrittää perustella kantaansa enemmän asiapohjalta, kuin vain tunnepohjalta."\n"Svenskan är en del av Finlands tvåspråkiga nationella identitet, och tvåspråkighet är en självklar rikedom och absolut inget samhällsproblem, skriver Juha Itkonen. Det är lätt att instämma, på svenska och finska."\n"Juha Itkonen toteaa älyllisesti ja sivistyksellisesti ylivoimaisessa puheenvuorossaan mm. 'Kaksikielisyys on valtiolle päivänselvä rikkaus. Hämmästyttävää, miten näin kadehdittavasta vahvuudesta väännetään yhteiskunnallista ongelmaa.' Vastapuoli Raija Oranen syyllistyy juuri siihen tunkkaisuuteen, kun historialliset virheet jätetään huomioimatta, josta Itkonen varoittaa."\n"Författaren Raija Oranen var grötmyndigt för ett avskaffande. Hon åberopade egna erfarenheter i nordiska sammanhang. Hon hade inget förstått när kollegerna från Sverige-Norge-Danmark (värst av allt) diskuterade. Aversionen satt djupt. Engelskan vore ju en sån god lösning. Sen drog hon fram flummiga historiska motiveringar också. Den svadan har jag hört till leda nu.\nPå andra sidan stod en yngre manlig författare, Juha Itkonen. Han hade en klar blick och hans ord var lika fräscha. Han talade om hur han redan i barndomens Tavastehus glatts åt svenskan som en möjlighet, ett perspektiv som erbjöds. Hur motståndet nu drivs av unkna krafter, hur en rikedom vänts till ett nationellt problem."\nKommentit eivät pyrikään olemaan mikään tilastollinen otos artikkelin kirvoittamasta keskustelusta. Ne on satunnaisesti valittu muutaman minuutin hakemisen jälkeen silmiini osuneista yleisistä ja yksityisistä kommenteista.\nMitä niistä jää käteen? Lähinnä se, että Orasta pidetään hyvin ja rationaalisesti argumentoivana ja Itkosta taas surkeasti ja omia ennakkokäsityksiään peilaavana. Sekä täysin päinvastoin. Riippuen pelkästään siitä, mikä on kommentoijan oma käsitys pakkoruotsi-kysymyksessä.\nArgumentaatio, jolla ei ole muuta ulottuvuutta kuin vahvistaa kuulijansa ennakkokäsityksiä, on paitsi hedelmätöntä myös vaarallista. Asioiden tirkistely vain yhdestä näkökulmasta on yksi henkisen pysähtyneisyyden oireentuma. Oranen vakuutti varmaan vapaamman kielivalinnan puolustajat positiivisesti ja sen vastustajat negatiivisesti. Ihan samanlaisen vaikutuksen Itkonenkin teki pakkoruotsin kannattajiin ja vastustajiin. Tämäkin debatti olisi jäänyt yhdeksi monien samanlaisten mihinkään johtamattomien debattien joukkoon, ellei sen yhteydessä olisi tehty pieni tilastollinen selvitys.\n"Kyllä"-mielipiteen osuus on kasvanut 6 prosenttiyksikköä, "Ei"- mielipiteen on vähentynyt 1 prosenttiyksikön ja "En osaa sanoa" 6 prosenttiyksikköä. Johtuvatko muutokset siitä, että Oranen on onnistunut vai siitä, että Itkonen on epäonnistunut. Sitähän itse tilasto ei kerro, sen lukujen taakse kätkeytyvät mielipiteet jäävät vain kantansa kertoneiden omaan tietoon.\nKumman perustelut olivat paremmat ja loogisemmat, siihen on ota kantaa (toki sellainen on). Sen sijaan jos kriteeri on se, kumpi onnistui paremmin retoriikassaan, niin tulokset eivät jätä sijaa tulkinnoille. Poliittisen retoriikan päämäärät voidaan jakaa kolmeen osaan. Sen pitää olla sellaista, että se pitää vanhat kannattajat edelleen kannattajina ja saattaa vakuuttaa jopa jonkun vastustajankin leiristä. Ennen kaikkea sen pitää kuitenkin saada kannastaan epävarmat kääntymään retoriikan harjoittajan ajaman asian kannalle. Näillä kriteereillä Oranen murskasi Itkosen ei 6–0 vaan 6–(-1).\nOtin pari kuvaruutukaappausta Hesarissa olleista kommenteista. Hesari on suomenkielinen lehti ja kun enemmistö suomalaisista kannattaa vapaampaa kielivalintaa, niin ymmärrettävästi Orasen mielipide sai enemmän ymmärrystä kuin Itkosen. Minun näkökulmaani vahvistaa alla oleva kuvaruutukaappaukset. Kirjoittajan kanssa samaa mieltä oleva pitää argumentointia myös hyvänä ja päinvastoin. Pahimmat argumentaatiovirheet ovat kahdessa ensimmäisessä, mutta niin vain on peukkuja ollut pystyssä. Eihän viimeinenkään mikään argumentaation helmi ole, mutta ei yhtään kahta ensimmäistä huonompi.\nMitä opimme tästä. Tuskin mitään muuta kuin sen, että argumentaatiolla ei ole juuri väliä, jos sen kohde on vahvasti samaa tai eri mieltä kuin argumentoija. Huomio kannattaa kiinnittää niihin, jotka eivät ole vielä lyöneet kantaansa lukkoon.\nKun kaikilla ei ole mahdollista lukea Hesaria, niin alla sitaattina lehden kyseinen artikkeli 25.8.2013 ilmestyneessä numerossa.\nSuomen kansallisen kulttuurin loivat ensisijaisesti ruotsinkieliset miehet 1800-luvulla.\nRuneberg runoili Vänrikki Stoolin tarinat ja Maamme, jonka saksalainen Pacius sävelsi. Topelius tekstitti ensimmäisenä Porilaisten marssin, Edelfelt maalasi historian suurhetket, Gallen-Kallela kansantarustot. Snellman kehitteli ohjelman kansallishengen, kansallisvaltion ja kansallisen kulttuurin rakentamiseksi suomen kielen varaan. Suomenkielinen Lönnrot keräsi ja keksi Kalevalan.\nRuotsi oli tuolloinkin pienen vähemmistön kieli. Venäjän hallitus tuki suomalaistamista, jotta siteet yhä valloitusaikeita hautovaan Ruotsiin höllenisivät.\nMutta pitkään vielä senkin jälkeen, kun suomesta oli tullut valtakieli ja yliopiston kieli, eli käsitys siitä, että sivistys kulki Suomeen ruotsin kielen avulla.\nMiten syntyi ajatus ja käytäntö siitä, että kaikkien suomalaisten on opiskeltava koulussa ruotsia, ei ole tiedossani. Olen kuullut tarinan, että kyse olisi Paasikiven haksahduksesta poliittisessa kaupankäynnissä, mutta en tiedä tarinan todenperäisyydestä.\nYhä vuonna 2013 viisi miljoonaa suomalaista on pakotettu opiskelemaan ruotsia, jotta viiden, kuuden prosentin vähemmistöä kyettäisiin palvelemaan sen omalla äidinkielellä. Tuosta vähemmistöstä vain pieni osa ei ymmärrä suomea, ja hekin asuvat etupäässä Ahvenanmaalla.\nRuotsin valta Suomessa päättyi, kun Suomi liitettiin Venäjään vuonna 1809. Suomenkielinen sivistyneistö on vaihtanut ruotsin jo kauan sitten englantiin.\nVäitöskirjoja ei enää tuoteta paljonkaan suomeksi eikä varsinkaan ruotsiksi. Pakkoruotsilla ei ole kasvatettu luultavasti ainuttakaan ruotsin kielellä sujuvasti palvelevaa virkailijaa. Suomessa toimivissa ruotsalaisyrityksissä työkielenä on englanti.\nKaksi tapahtumaa omassa elämässäni pani minut ajattelemaan ruotsin opetuksen mielekkyyttä pohjoismaisessa yhteistyössä.\nOleskelin Roomassa syksyllä 1989 Circolo Scandinavossa hahmottelemassa tv-sarjaa Ruusun aika. Samaan aikaan siellä oli taiteilijoita Tanskasta, Norjasta ja Islannista. He pystyivät kommunikoimaan keskenään, siitä syntyi jonkinlaista skandinaaviskaa. Pohjoissuomalaisella pakkoruotsilla oli täysin mahdotonta osallistua, ja kaikkien oli otettava käyttöön englanti.\nVuosia myöhemmin Helsingissä kokoontui joukko pohjoismaisia näytelmäkirjailijoita. Jo etukäteen kauhisteltiin sitä, että tanskalaiset tietysti taas puhuisivat käsittämätöntä kieltään, ja päätettiin, että heidän olisi pakko puhua ruotsia.\nKuuntelin pöydän ääressä tunnin, puolitoista. Ruotsalaisten riikinkielestä tajusin jotain, tanskalaisten, norjalaisten ja islantilaisten puheesta en yhtään mitään. Pyysin viimein puheenvuoron ja ehdotin englanniksi, että kokous vaihtaisi siihen kieleen. Syntyi vilkas keskustelu englanniksi, kaikki olivat suostuvaisia.\nPaitsi suomalainen, ruotsinkielinen kollega, joka ilmoitti, että kokouksessa täytyy puhua ruotsia, koska se oli pohjoismainen kokous.\nOtin takkini, laukkuni ja lähdin.\nPienen kielialueen kansan on hallittava vieraita kieliä ollakseen suuressa maailmassa olemassa. Pienen kielialueen kulttuurin on pystyttävä esittelemään itsensä vierailla kielillä päästäkseen esiin ja saadakseen elinvoimaa.\nLatinan asema säilyi tieteen kielenä, vaikka ranskasta muutoin tuli 1700-luvulla latinan sijasta Euroopan yleiskieli. Sitä puhuivat aatelisto ja sivistyneistö myös Suomessa.\nKun Suomea irrotettiin Ruotsista, harkittiin myös saksaa Suomen sivistyskieleksi. Venäjän kielen torjuivat sekä baltit että suomalaiset.\nRanskan kielen – ja Ranskan valtion – heikkenemisen jälkeen englanti hyökyi yli Euroopan. Nyt englanti on yleiskieli kaikilla mantereilla. Jos kiinalainen ekspansio toteutuu, sen kieli tietysti valtaa alaa.\nSuomi on niin pieni kielialue, että sen asukkaiden olisi oltava oikeasti kaksikielisiä. Näin he voisivat kommunikoida koko maailman kanssa, ottaa vastaan työpaikkoja missä tahansa, käydä kirjeenvaihtoa, jopa kirjoittaa kirjallisuutta maailmankielellä tai ainakin lukea sitä. Englantia pitäisi ruveta opettamaan jo päiväkodeissa ja viimeistään esikoulussa. Sen jälkeen tulisivat muut, vapaavalintaiset kielet.\nVenäjän opiskelu ruotsin vaihtoehtona itäosissa maata estettiin. Epäviisaat eivät kehitä palvelua siellä, minne virtaa Suomelle elintärkeää tuloa. Venäjää tarvitaan, vaikka itänaapurit oppivat hekin englantia kovaa vauhtia.\nRuotsinkieliselle väestölle on tietysti taattava oikeus omaan kulttuuriin. Suomenkieliset saavat sieltä rikkaudekseen esimerkiksi mainiota kirjallisuutta ja iloisempia tapoja.\nEnglannin kielessä on se hyvä puoli maailman valtakielenä, ettei se nojaa yhteen ainoaan kulttuuripilariin, mikä pienentää kulttuuri-imperialismin liikkuma-alaa – etenkin kun ranskalaiset taistelevat ankarasti amerikkalaista hyökyä vastaan. Tukekaamme tätä taistelua, englanniksi, sitä ranskalainenkin sivistyneistö jo puhuu.\nRaija Oranen on vuonna 1948 Hyrynsalmella syntynyt kirjailija, joka asuu Helsingissä. Hän on julkaissut kymmeniä romaaneja, näytelmiä ja tv-draamoja.\nAlkuun myönnytys vastapuolelle: suomenkielisessä Suomessa arkinen kosketuspinta ruotsin kieleen on kieltämättä ohut. Itse muistan havahtuneeni toisen kotimaisen olemassaoloon vähän alle kouluikäisenä, kun ajoimme isän Saabilla Hämeenlinnasta serkkujeni luo Myyrmäkeen. Tienviitoissa oli äkkiä jotain outoa.\nOutous ei häirinnyt, päinvastoin. Ring III, Mårtensdal ja Myrbacka kutkuttivat mielikuvitustani. Yhdistin ruotsin alusta alkaen suureen maailmaan; kieli oli kuin lupaus siitä, että jotain Hämeenlinnaa isompaa on olemassa.\nSeuraava myönteinen muistikuvani on enoni levyhyllystä löytynyt Eva Dahlgren. Vuosi oli 1989, kappale Ängeln i rummet. Laulu oli kaunis, sen kauneus yhdistyi mielessäni vahvasti nimenomaan kieleen: tapaan, jolla Dahlgren lausui sanan ”stjärnorna” tai ”lugn”.\nHavahtuminen oli merkittävä, sillä sitä ennen en ollut ajatellut ruotsia mitenkään viehättävänä laulukielenä. Koulun ruotsintunnilla olimme kuunnelleet kelanauhalta Tomas Ledinin Sommaren är kortin, joka edelleen on mielestäni hirvittävä kappale: ”Sommaren är kort / de mesta regnar bort.” Vad fan?\nOsasin ruotsista vasta alkeet, mutta olin varma, että olisin itsekin riimitellyt paremmin.\nMitä muuta teimme yläasteen ruotsintunneilla kuin kuuntelimme Tomas Lediniä? Muistaakseni samaa kuin kaikilla muillakin tunneilla. Opiskelimme vaihtelevan kiinnostuneina, kukin taipumuksiensa mukaan. Sanakokeita pidettiin. Kielioppia päntättiin. Teinihiki tuoksui, lappusia vaihdeltiin, kuminpalasia lenteli.\nEn silti muista, että olisimme ajatelleet lukevamme pakkoruotsia. Luimme ruotsia niin kuin luimme matematiikkaa, englantia, historiaa tai biologiaa. Asia oli sillä selvä.\nEnää se ilmeisesti ei ole. Olen taipuvainen välttämään jyrkkiä mielipiteitä, mutta kantani ruotsin opiskelun muuttamiseen vapaaehtoiseksi on ehdoton ei.\nMiksi? Koska Suomi on kaksikielinen maa, jossa elää merkittävä ruotsinkielinen vähemmistö. He opiskelevat suomea, me opiskelemme ruotsia. Yksinkertaista, oikeudenmukaista, järkevää. Rkp on toivottanut keskustelun vapaaehtoisuudesta tervetulleeksi, mutta minä olen melkein jyrkempi. En oikeastaan ymmärrä, miksi näin selvästä asiasta edes keskustellaan.\nVäitetään, että pakkoruotsi haaskaa kansakunnan resursseja. Ikävät ruotsintunnit vievät koululaisilta arvokasta aikaa, jonka he voisivat käyttää jonkin hyödyllisen maailmankielen opiskeluun.\nRuotsia kuulemma opitaan niin huonosti, että olisi parempi olla opiskelematta sitä ollenkaan. Jopa EK on nykyään yllätyksekseni tätä mieltä.\nOn toki mahdollista visioida vaihtoehtoinen tulevaisuus, jossa ruotsin kielen ikeestä vapautuneet oppilaat hyökkäävät innokkaasti kyrillisten kirjaimien kimppuun ja saavuttavat opinnoissaan loistavia tuloksia. Se on kuitenkin puhdas utopia.\nRuotsi on nimittäin yksinkertainen, käyttäjäystävällinen kieli – vähän kuin saksaa, josta turhat piruetit on siivottu pois. Kun vielä Suomessa kuultava ruotsi on suomen nuotilla puhuttua, en osaa kuvitella suomenkieliselle koululaiselle helpommin lähestyttävää kieltä. En ymmärrä, miten ruotsin kielen opinnoissa takelteleva ihminen voisi oppia erinomaisesti venäjää tai kiinaa.\nHaluaisinkin muistuttaa ruotsin kielen hyvistä puolista. Eihän ruotsi ole vaikeaa. Ei se ole ikävän kuuloista. Ei se ole vierasta.\nSuomen itäisimmässäkin kolkassa se on jollain tavalla läsnä: maitopurkeissa, saippuatölkeissä, lottoarvonnassa. Kun tulee Helsinkiin, törmää jo kehäteillä niihin kaksikielisiin kyltteihin. Eikö olisi outoa, jos alempi rivi olisi täyttä hepreaa?\nRuotsin opiskelua tietenkin helpottaisi, jos kieleen syntyisi jonkinlainen tunneside. Omalla kohdallani se vahvistui vasta kouluajan jälkeen, kun Kentin majesteettinen pohjoismainen melankolia vyöryi ylitseni ja pyyhki lopullisesti mielestäni ikävän Ledin-trauman.\nSamoihin aikoihin tulivat Kjell Westö ja Monika Fagerholm. Luin heitä tosin pääosin käännöksinä, mutta merkityksellistä oli, että tiesin heidän kirjoittavan ruotsiksi. He kirjoittivat tästä maasta mutta jotenkin toisin kuin suomenkieliset kirjailijat, eri prisman läpi.\nTämähän on mahtavaa, minä ajattelin, kaksi kieltä yhdessä maassa. Toinen kielistä on outo ja kokonaan omamme, toinen avaa ovet muihin Pohjoismaihin. Tietty mentaalinen skandinaavinen yhteys nimittäin on todella olemassa. Viime aikoina olen vakuuttunut siitä katsoessani tanskalaista Vallan linnaketta tai lukiessani norjalaista Karl Ove Knausgårdia.\nKaksikielisyys on valtiolle päivänselvä rikkaus. Hämmästyttää, miten näin kadehdittavasta vahvuudesta väännetään yhteiskunnallista ongelmaa.\nPelkään, että sitä nimenomaan väännetään. Pelkkä termi on tarkoitushakuinen: pakkoruotsia ei ollut ennen kuin pakkoruotsista alettiin puhua.\nKeskustelua ruotsin vapaaehtoisuudesta olisi helpompi käydä, jos sitä käytäisiin muuten hyväntuulisessa ja maailmalle avoimessa Suomessa. Nyt vallalla oleva ilmapiiri on kaikkea muuta.\nPakkoruotsia vastustetaan fiksusti kansainvälistymisen ja valinnanvapauden nimissä, mutta taustalla leijuu tunkkainen löyhkä.\nAktiivisimmat voimat kansalaisaloitteen takana ovat juuri niitä tahoja, joiden ihanneyhteiskunta tuntuu olevan yksikielinen, kulttuurisesti yhtenäinen ja vieraista aineksista puhdistettu. Tässä yhteiskunnassa pitkään sortoa ja vääryyttä ja kaikenlaisia pieniä riesoja kokenut valkoihoinen suomenkielinen heteroseksuaalinen enemmistö määrää viimein tahdin ja vähemmistöt vikisevät.\nOn silti karkea virhe luulla, että pakkoruotsissa olisi kyse vähemmistön oikeuksista. Enemmistöstä enemmänkin – enemmistön maailmankuvasta ja mahdollisuuksista.\nJos me suomenkieliset todella olemme sitä mieltä, ettei ruotsia tarvitse osata lainkaan, suljemme silmämme osalta isänmaatamme. Samalla käännämme selkämme muille Pohjoismaille, omankin ymmärryksemme mukaan läheisimmälle viiteryhmälle.\nEi ruotsi nyt niin kamalaa voi olla. Ei mitenkään.\nJuha Itkonen on Hämeenlinnassa vuonna 1975 syntynyt kirjailija, joka asuu Helsingissä. Hän on kirjoittanut viisi romaania.\nPosted by Timo Suvanto at 18:42\nLabels: B1-kielen valinnat, Pakkoruotsi, Tilasto\nAnonymous 27 August 2013 at 18:52\nEi tuollaisilla pilipalitilastoilla ole mitään merkitystä. Hommafoorumin persut antavat kyllä-ääniä jokainen varmaan sata kertaa.\nTimo Suvanto 27 August 2013 at 19:12\nÄänestää sai vain kerran. En tiedä, mikä oli tarkistuskriteeri, IP-osoite vai tilaaja-tunnus, mutta äänestys mahdollisuus häipyi, kun oli laittanut mielipiteensä ennen ja jälkeen lukemisen.\nYmmärtääkseni kaikki gallupit tämän asian tiimoilta antavat suunnilleen saman suuntaisia tuloksia. 2/3 kannattaa vapaampaa kielivalintaa, 1/4 vastustaa ja 1/12 ei tiedä tai sano kantaansa. (Vähän murtolukujen vähennyslaskua, se taito alkaa olla katoavaa kansanperinnettä.)\nKataisenkin mielestä nämä ovat pilipaligalluppeja. Sillä asenteella vain jää aika helposti paitsi "nulikaksi" niin myös entiseksi pääministeriksi. Onneksi Katainen on varmaan jo katsonut sopivan EU-homman itselleen (vaikka toisin väittääkin). Soini ja Sipilä ohittavat rynnien Jyrki-boyn kuin Englanti ja Länsi-Saksa 4 x 400 metrin viestin loppusuoralla Suomen voitostaan varman ankkurin Markku Kukkoahon Rooman vuoden 1974 EM-kisoissa.\nSakari Mäkelä 27 August 2013 at 21:27\nViimeksi mainittu on luultavasti niitä varmimpia totuuksia tässä pakkoruotsisekoilussa. Siis se, että persujen laariin sataa ääniä, kun kokoomus kangistuu kalkkiviivoilla.... Tai siis aika paljon jo aikaisemmin näköjään. Nyt jo on kyse ainoastaan siitä, onko pääministeri vaalien jälkeen Soini vai Sipilä. Kuinka suureksi marginaali muihin puolueisiin muodostuu, riippuu sitten siitä, onnistuvatko peruspersut pitämään suutaan soukalla, niin kuin johtaja on käskenyt. Missään tapauksessa persujen menestykseen eivät muut enää voi vaikuttaa, vain persut itse pystyvät mokaaman vaalivoittonsa.\nKuntauudistus, soteuudistus, pakkoruotsi, Kreikka, taantumatalouden hoito.... Mitä hyvänsä hallitus on yrittänytkin, niin kengille roiskuu ja takkiin tulee.\nTimo Suvanto 28 August 2013 at 00:52\nMinun on vaikea kuvitella, miten persu- ja kepuvetoinen hallitus pystyy nyt nähtävästi aika vaikean taloustilanteen ratkaisemaan paremmin. Siitä olen kuitenkin samaa mieltä, että nykyisen hallituksen nokkamiesten toimet ovat persuille kuin sade ennen Juhannusta. Kaikki sataa ääniä suoraan persujen laariin.\nOtetaan nyt vaikka tämä puheena oleva pakkoruotsi. Kuudennen luokan kysymys, jolla ei ole käytännössä todellista merkitystä puoleen eikä toiseen. Kun noin 2/3 kansasta vastustaa sitä (mm. Kokoomuksen nuoret), niin mitä tekee Jyrki-boy? Haukkuu kaikissa mahdollisissa käänteissä nämä oman mielipiteensä muodostaneet taantumuksellisiksi idiooteiksi. Sitten ihmettelee, että kun gallupit näyttävät lehmänhännän suuntaisilta.\nMatti Äyräs 27 August 2013 at 22:15\nMuistan hyvin tuon juoksun. Kukkoaholla oli Suomi-Ruotsi maaottelussa aika ylimielinen tyyli. Hän jäi melkein kuin odottamaan Ruotsin ankkuria viestin loppusuoralla ja löi sitten loikkarivaihteen päälle väsyneen svenskin edessä ja voitti helposti. Näin hän menetteli ainakin kahdessa maaottelussa.\nSaman taktiikan Kukkis ajatteli sitten purevan EM-kisoissakin. Suomi oli viimeisessä vaihdossa selvässä johdossa. Kukkoaho päästi Englannin ja Saksan loppusuoralla ihan kiinni ja yritti heittää loikkarivaihdetta silmään viimeisellä 50 metrillä. Se, mikä puri svenskiin, ei tehonnutkaan enää brittiin ja germaaniin. Molemmat menivät anteeksi pyytämättä ohitse ja jättivät Suomen pronssille.\nJos joku haluaa löytää tästä jotain allegoriaa siihen, miten ruotsin kielen osaaminen suhtautuu maailmankielien kuten englannin ja saksan osaamiseen, niin aivan vapaasti minun puolestani.\nAnonymous 28 August 2013 at 01:31\nSuomenruotsalaisilta on tullut kovasti peukkuja Itkoselle. Niillä ei ole kuitenkaan mitään merkitystä, koska Itkosen teksti kääntyy itseään vastaan muiden kuin pakkoruotsin fanaattisimpien kannattajien silmissä. Sen vaikutus on negatiivinen pakkoruotsin vastustajiin, vastustus vain kasvaa. Kuten tilasto näyttää, niin epävarmat ovat kääntyneet vapaamman kielivalinnan puolelle ja jopa pakkoruotsin kannattajista on prosettiyksikön verran sirtynyt jopa epävarmoihin tai suorastaa pakkoruotsia vastustaviin. Tätä en voi tietenkään tilastojen perusteella todistaa, mutta veikkaan Itkosen tekstin vaikuttaneen tähän kehitykseen enemmään kuin Orasen tekstin.\nTimo Suvanto 28 August 2013 at 10:53\nTässä asiassa luulisi Siperian opettavan. Mutta ei - ainakaan meikäläistä. Vai muistaako joku olleensa jossain väittelyssä, jossa olisi pysytynyt vakuuttamaan opponentin kehumalla omia näkemyksiään ylivoimaisiksi ja haukkumalla vastapuolen kannat täysin lyttyyn. Satu auringosta, myrskytuulesta ja vanhasta mummosta pomppa päällä tulee jotenkin mieleen.\nSakari Mäkelä 28 August 2013 at 13:23\nPerinteinen väittely kulkee rationaalisen argumentoinnin keinoin. Esimerkiksi väitöstilaisuuksissa pyritään asialähtöisesti osoittamaan heikkouksia tai vahvuuksia siinä ergumentoinnissa. Yksinkertaista.\nNaisten ja RKP:n kanssa juttu ei toimi niin. Kun väitteiden todenperäisyydellä ja loogisuudella ei ole merkitystä, ollaan aika pian nykyisessä tilanteessa: kunhan höpötetään,kukin puhuu omiaan eikä kukaan kuuntele.\nTimo Suvanto 28 August 2013 at 14:04\nLaajentaisin piiriä kyllä aika reippaasti naisten ja RKP:n ulkopuolle. Siinä olen kyllä samaa mieltä, että kun otetaan matemaattinen leikkaus RKP ja nainen, niin saadaan sitä itseään: "naisen logiikkaa Speden tyyliin". Otetaan nyt vaikka esimerkeiksi Anna-Maja Henriksson, Mikaela Nylander tai Päivi Storgård. Kullakin on kannatusta sen verta, että uskoisin samalla logiikalla käyviä löytyvän runsain mitoin.\nAnonymous 28 August 2013 at 21:31\nMitähän Suvannolle on tehty ruotsin tunnilla, kun katkeruus ruotsalaisuutta kohtaan on niin syvää ja jatkuvaa?\nTimo Suvanto 28 August 2013 at 22:24\nMontakohan kertaa minun on vakuutettava, että olen tässä ristiretkellä ala-arvoista ja ajattelevia ihmisiä halveksivaa argumentaatiota vastaan, en ruotsin kieltä, en suomen ruotsalaisia, en edes maamme kaksikielisyyttä vastaan. Menkööt vielä tämän kerran – eikä se ole edes viimeinen.\nReijo Karvola 28 August 2013 at 22:04\nTässä on kaksi mittaria, jotka ovat edes jotenkin objektiivisia, kun pitäisi arvioida debatin voittajaa. Tilastolliset muutokset suhtautumisessa ruotsin kielen pakollisuuteen ja lukijoiden kommentit. Molempien perusteella Oranen oli selkeä voittaja. Vapaan kielivalinnan kannatus kasvoi ja Itkosen kommentit herättivät selvästi enemmän aggressiivisia reaktioita vastapuolen keskuudessa kuin Orasen.\nTämä ei tietenkään kerro mitään siitä, kumpi on enemmän "oikeassa". Jos sellaista käsitettä ylipäänsä tällaisessa kysymyksessä onkaan. Lähinnähän kysymys on mielipiteestä. Löytyy argumentteja puolesta ja vastaan.\nMinulle itselleni koko asialla ei ole mitään henkilökohtaista merkitystä. Olen jo eläkkeellä eikä minulla ole lapsia eikä lapsen lapsia, joita asia voisi koskea. Siksi minulle on ihan yksi hailee, lukevatko penskat koulussa ruotsia vai eivät. Tässä mielessä pidän itseäni "puolueettomana asiantuntijana". Siinä roolissa Itkosen kommentit herättivät minussa lähinnä myötähäpeää. Argumentaatio oli psykologisesti ja älyllisesti sillä tasolla, että minussa heräsi epäily siitä, että Itkonen oli tahallaan houkuteltu pelaamaan vapaan kielivalinnan puolesta. Sen hän nimittäin teki – luultavasti itse asiaa lainkaan tajuamatta.\nAnonymous 28 August 2013 at 23:15\nHuomaatteko, kenellä kärkipoliitikoista on tällä hetkellä kaikkein maltillisimmat mielipiteet?\nMikä puolue on galluppien kärjessä? Voisikohan johtua puheenjohtajasta?\nSakari Mäkelä 29 August 2013 at 08:24\nKeskusteluun - ja sen tasoon - vaikuttaa paljon se, että osalla osallistujista taitaa oikeasti olla sen tapaisia hahmotushäiriöitä, että edellä kirjoittelevan anonyymin tapaan ei ole kykyä erottaa kouluopetuksen tuntijaosta keskustelemista näkemyksistä, jotka sitten kohdistuisivat suiomensuotsalaisuuteen, ruotsin kieleen Suomessa tai muuhun vastaavaan kokonaan eri asiaan.\nOsin se sekoittaminen ja hämmentäminen tietysti on tahallista. En esimerkiksi millään usko, että muutamat johtavat poliitikot olisivat niin tyhmiä, kuin heidän lausunnoistaan voisi päätellä. Pakko sen on olla tahallista trollaamista. Sekoittamalla muita asioita keskusteluun saadaan huomiota käännettyä pois puheena olevasta pääasiasta - Vennamon opit käytössä siis.\nJos pitäisi ottaa täydestä nuo esim. Haglundin lausumat, menisi viimeinenkin uskon ripe suomalaisen yhteiskunnan järjelliseen toimintaan ja juuri ministerien täysipäisyyteen. Siitä kun ei muutoinkaan ole paljoa jäljellä juuri tänään, kun uutisista luettiin valtio-omisteisen yhtiön siirtävän toimintojaan veroparatiiseihin. Luulisi olevan parodiaa, että valtio huijaa veroja itseltään.... Mutta ei.\nTimo Suvanto 29 August 2013 at 12:45\nSamanlaista asian kääntämistä aivan toisin päin on ollut toisessa suosikkiteemassani, eli Guggenheimissa. Taannoin ihmettelin tätä, mutta niin sitä näköjään teki Karin Taipalekin.\n"Onko Guggenheim 'kansainvälinen investointi Suomeen', kuten muuan radiokolumnisti äskettäin sanoi? Yleensähän kansainvälinen investointi tarkoittaa, että ylikansallinen yhtiö tulee Suomeen mukanaan salkullinen kovaa valuuttaa. Tässä tapauksessa tyhjään salkkuun pakattaisiin riihikuivia suomalaisia euroja vietäväksi New Yorkiin."\nKaivosyhtiöt investoivat Suomeen. Kokonaan toinen juttu on sitten se, onko Suomen kannalta järkevää antaa muiden vallata meidän maaperässämme olevat malmivarat. Ymmärtääkseni se on aika ainutlaatuinen tilanne kehittyneissä maissa, kehitysmaissa taas maan tapa ja korruption keskeinen lähde.\nEhkä tässä takana on jotain perin suomalaista menttaliteettiä. Kun muualla ollaan kiinnostuneita Suomesta, niin täällä mennään onnesta sekaisin. Suomea kehua ymmärtävät kutsutaan kylään ja laitetaan parasta pöytään. Eikä puhettakaan mistään maksusta. Hyvä ettei emäntää tai tytärtä tarjota petikaveriksi kuin kulkumiehille aikoinaan. Tämä kaikki tietysti sillä edellytyksellä, että vieras ei ole saksalainen\nEikähän tuo sakujen haukkuminen jäänyt jo 70-luvulle? Silloin se oli sitäkin yleisempää kansanhuvia.\nSakari Mäkelä 30 August 2013 at 15:51\nKaikki nuo väittelyn temput on kuvattu Schopenhauerin teoksessa "Taito olla ja pysyä oikeassa". (Kaikki eivät liene sitä lukeneet, joten kerrotaan sen käsittelevän keinoja, millä voitetaan väittely kokonaan riippumatta siitä, ollaanko oikeassa vai väärässä.)\nPakkoruotsin puolesta puhujien suosituimpia ovat Schopenhauerin asteikolla numerot 14 ja 15. (Niitä on kaikkiaan 37, viimeisenä vielä lisäksi se vihonviimeinen keino, että siirrytään haukkumaan toista mieltä olevien henkilökohtaisia ominaisuuksia, siis Suomessa n.s. keravalaisena väittelynä tunnettu menetelmä).\n14. Häpeämättömän kiistelijän tuntee tästä. Vastattuaan useisiin kysymyksiin lausumilla, jotka eivät ole lainkaan tukeneet hänen pätelmäänsä, hän siitä huolimatta katsoo, että johtopäätös on tullut esitetyksi, ja marssii pois paikalta. Tempussa toteutuu virhepäätelmä, johon ei-syy on syynä. (Tämäkin on Keravalla suosittu menettely, mutta se on toinen juttu.)\n15. Esitetään epäuskottava väite, jota ei osata todistaa. Siihen lisätään jokin todenmukainen väite, joka muka muodostaa tarvittavan todistuksen aiemmalle väitteelle. Siten harhautetaan vastapuoli arvostelemaan paikkansa pitävän lausuman todenmukaisuutta. Tähän voi tarvittaessa lisätä tempun 14.\nSchopenhauer toteaa vielä: "Temppu osoittaa äärimmäistä röyhkeyttä. Mutta kokemus osoittaa, että sitä on liikkeellä. Ja että on ihmisiä, jotka harjoittavat tätä kaikkea aivan vaistonvaraisesti."\nMinua jaksaa aina vain ihmetyttää se, miten Schopenhauer osasikaan kuvailla pakkoruotsin puolustajien keinoja niin hyvin, ja melkein 200 vuotta ennen nykyistä keskustelua! :)\nTimo Suvanto 31 August 2013 at 00:30\nLaitoinpa heti Helmet-tilauksen sisään. Pitäähän väittelyn epäurheilijamaisimmat ja likaisimmat keinot hallita.\nMainio juttu muuten tämä Helmet-kirjastopalvelu. Olen ryhtynyt taas käyttämään kirjastoa, kun kirjan tilaaminen on muuttunut niin vaivattomaksi.\nSakari Mäkelä 31 August 2013 at 01:50\nJuu, kirja on hauska. Schopenhauer tietysti nojaa paljon Platonin ja Aristoteleen muotoiluihin, mutta hyvin terävänäköinen veikko hän oli itsekin. Esimerkiksi se, että hän kuvaa täsmällisen tarkasti keravalaisen ystävämme menetelmän, on aika hupaisaa.\nMatti Äyräs 31 August 2013 at 10:01\nEsitin tämän väittelytyylin keskeiset vaiheet jo aikaisemmin eräässä blogissa. Kun erilaisia filosofisia ja tieteellisiä suuntauksia on nimetty paikkakunnan mukaan, kuten vaikka kööpenhaminalainen tulkinta, niin olkoot tämä sitten keravalaista argumentointia.\n1. Nälväistään jotakuta ammattitaidottomaksi/varkaaksi/moraalittomattaksi/tai muuten vain huonoksi ihmiseksi.\n2. Metsä vastaan niin kuin sinne huudetaan.\n3. Kerrotaan itseensä ja sukulaisiinsa kohdistuvasta vihapostin tulvasta.\n4. Suljetaan oma blogi lopullisesti sietämättömän ajojahdin uuvuttamana.\n5. Lähetään itse sähköpostiviestejä, joissa joka toisessa lauseessa vastaanottajaa nälvitään omakehun kera ja joka toisessa lauseessa valitetaan omaa kurjaa ja epäoikeudenmukaista kohtelua.\n6.Nostetaan kohtuullisen, ei niinkään pitkän ajan jälkeen oma blogi pystyyn lukemattomien siihen kohdistuvien pyyntöjen johdosta.\nTämä on argumentaatiomalli, jolla keravalaiset saavat voimaa väittelyynsä. Tietysti se on äärimäisen negatiivinen ja kuluttava tapa "keskustella", mutta kun se tuntuu olevan ainoa opittu vaihtoehto. Siksi sen toistuminen on yhtä varmaa ja ennustettavaa kuin vuodenaikojen kierto. Välillä kevät ja elämänkierron uusi alku on vähän myöhemmässä kuten luonnossakin usein on, mutta kyllä se sieltä tulee. Odotellaan vain syksyä kärsivällisesti.\nNiinpä niin. Ennen blogeja oli ns. news-ryhmät. Jos kiinnostaa niin tässä linkki vuodelle 2001. Tutuntuntuista tekstiä... (kopioi linkki selaimeesi).


KA103 Eurooppalainen liikkuvuus - PDF\nDownload "KA103 Eurooppalainen liikkuvuus"\n1 Erasmus+ korkeakoulutukselle KA103 Eurooppalainen liikkuvuus Opas korkeakouluille ja liikkuvuuskonsortioille Lukuvuosi Päivitetty\n2 Sisällysluettelo Lukijalle... 4 Yhteystiedot... 5 Erasmus+ -ohjelmassa käytetyt termit ja lyhenteet Osallistuminen Erasmus+ -ohjelmaan Erasmus+ -peruskirja Liikkuvuuskonsortion akkreditointi PIC ja URF Sopimussuhde CIMOn ja korkeakoulun/konsortion välillä Liikkuvuustuen hakeminen Liikkuvuustuen myöntämisperusteet CIMOn ja korkeakoulun/konsortion välinen rahoitussopimus Korkeakoulun sopimusyhteystietojen muutokset Apurahan maksatus korkeakoululle/konsortiolle Lisäapurahat Tuen palautus Raportointi Mobility Tool Väliraportti Loppuraportti CIMOn järjestämät tilaisuudet Facebook-ryhmä Erasmus+ -koordinaattoreille Viestintäohjeet Asiakirjojen säilytysaika Seuranta ja tarkastukset Erasmus+ -tuen hallinnointi korkeakoulussa Yleisiä ohjeita liikkuvuustuen hallintaan Siirtomahdollisuudet tukikategorioiden välillä Liikkuvuusapurahojen laskeminen ja maksaminen vaihtoon lähteville Liikkuvuusapurahojen yleiset periaatteet Apurahasopimukset ja apurahan maksaminen Opiskelija- ja harjoittelijaliikkuvuuden apurahat Opettaja- ja henkilökuntaliikkuvuuden apurahat Esteettömyystuki - erillisapurahat henkilöille, joilla on erityistarpeita Vaihtojen järjestämisen tuki (OS) Vaihtojen toteuttamisen periaatteet Korkeakoulujen väliset vaihtosopimukset Erasmus+ -ohjelmaan osallistuvat maat Opiskelija- ja harjoittelijavaihto Vaihtoon lähtijän kelpoisuusehdot vaihtokuukautta tutkintotasoa kohti Vaihtojakson kelpoisuusehdot Harjoittelupaikaksi soveltuvat organisaatiot Vaihto omaan kotimaahan Yhdistetty opiskelu- ja harjoittelujakso Vaihtoon lähtijöiden valinta Erasmus+ -kielitaidon testaus ja -kielivalmennus Vaihdon kesto Vaihtojakson pidentäminen\n3 Vaihtojakson keskeyttäminen Vaihdon seuranta ja laadunvarmistus Hyväksilukeminen Ei opintomaksuja Oleskeluluvat Vakuutukset ja vastuu Erasmus+ -opiskelijan peruskirja Opiskelija- ja harjoittelijavaihdon lomakkeet Opettaja- ja henkilökuntavaihto Vaihtoon lähtijän ja vaihtojakson kelpoisuusehdot Vaihtoon lähtijöiden valinta Vaihdon kesto Vaihtosopimus ja vaihdon muut lomakkeet Raportointi vaihdon jälkeen Liite 1. Korkeakoulun Erasmus+-liikkuvuuden lukuvuosikalenteri Liite 2. Hyödyllisiä Erasmus+ -linkkejä Liite 3. Asiakirjatarkastuksessa ja tarkastusvierailuilla tarkastettavat asiakirjat toiminnoittain\n4 LUKIJALLE Tämä opas on tarkoitettu korkeakouluille ja Erasmus+ -liikkuvuuskonsortioille ohjeeksi ja avuksi Erasmus+ -eurooppalaisen liikkuvuuden tuen hallinnoimiseen ja Erasmus+ - vaihtojen toteuttamiseen. Sen on laatinut Suomen kansallinen Erasmus+ -toimisto, CIMO. Toivomme, että se antaa vastauksen useimpiin vaihtoihin liittyviin kysymyksiin. Lukuvuosi oli uuden Erasmus+ -ohjelman ensimmäinen toimintavuosi, mikä tarkoitti sitä, että monet ohjelman säännöt, käytänteet ja lomakkeet muuttuivat, vaikka toki itse tuote liikkuvuus pysyikin pitkälti entisellään. Erityisen suuria muutoksia uusi ohjelma toi liikkuvuusapurahojen laskemiseen, sillä nyt käytössä ovat kiinteät tukisummat sekä opiskelija- että henkilöstöliikkuvuudessa. Siksi on hyvin tärkeää lukea huolellisesti läpi tämä opas, kuten myös CIMOn ja korkeakoulujen välinen sopimus kaikkine liitteineen. Lukijan auttamiseksi keskeisimpiä muutoksia aiempaan on lisäksi korostettu HUOM. merkinnällä. Merkittävimmät muutokset lukuvuoden oppaaseen on merkitty keltaisella. Otamme mielellämme vastaan kaikenlaista palautetta tämän oppaan sisällöstä! Päivityksistä ja muista ajankohtaisista asioista tiedotetaan sähköpostitse campo- ja cimeonilistojen kautta. Oppaan uusin versio löytyy internetistä CIMOn Erasmus+ -sivuilta: CIMOn Erasmus+ korkeakoulutukselle-tiimi vastaa mielellään kaikkiin Erasmus+ -ohjelmaan liittyviin kysymyksiin! 4\n5 YHTEYSTIEDOT Kansainvälisen liikkuvuuden ja yhteistyön keskus CIMO PL 343 (Hakaniemenranta 6) Helsinki Puh (vaihde) Faksi: Sähköposti: CIMOn Erasmus+ korkeakoulutukselle-tiimi: Kunkin toiminnon yhteyshenkilöiden ajantasaiset yhteystiedot löytyvät osoitteesta: Erasmus+ -ohjelman yleiskoordinaatio Suomessa Anne Siltala, vastaava asiantuntija, Erasmus+ -peruskirjat Outi Jäppinen, ohjelma-asiantuntija, Erasmus+ -eurooppalainen liikkuvuus Anni Kallio, vastaava asiantuntija, Sofia Lähdeniemi, ohjelma-asiantuntija, Heli Tiilikainen, ohjelmakoordinaattori, Kiira Noponen, projektikoordinaattori, Erasmus+ -globaali liikkuvuus Anni Kallio, vastaava asiantuntija, Sini Piippo, ohjelma-asiantuntija, Sofia Lähdeniemi, ohjelma-asiantuntija, Veikko Jalkanen, projektikoordinaattori, Erasmus+ -strategiset kumppanuushankkeet Outi Jäppinen, ohjelma-asiantuntija, Tiina Pärnänen, ohjelma-asiantuntija, Kiira Noponen, projektikoordinaattori, Erasmus+ -yhteiset maisteriohjelmat ja kapasiteetinvahvistamishankkeet Sini Piippo, ohjelma-asiantuntija, Annika Sundbäck-Lindroos, vastaava asiantuntija,\n6 ERASMUS+ -OHJELMASSA KÄYTETYT TERMIT JA LYHENTEET DS ECAS ECHE ECTS HEI KA KA1 KA2 KA3 LA MT+ NA NEO OLS OS PIC SM SMS SMP SP ST STA STT URF Diploma Supplement (Tutkintotodistuksen liite valmistuvalle opiskelijalle) European Commission Authentication System (EU:n komission sähköinen tunnistautumisjärjestelmä, jota käytetään useimmissa komission sähköisissä työkaluissa) Erasmus Charter for Higher Education (Erasmus+ -peruskirja) European Credit Transfer and Accumulation System (Eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä) Higher Education Institution (Korkeakoulu) Key Action (Erasmus+ -ohjelman avaintoiminto) Avaintoiminto 1 / Liikkuvuus Avaintoiminto 2 / Yhteistyöhankkeet (ml. strategiset kumppanuushankkeet, tietoyhteenliittymät, kapasiteetinvahvistamishankkeet) Avaintoiminto 3 / Tuki toimintapolitiikan uudistamiselle (ml. Jean Monnet) Learning Agreement for Studies / Traineeship (Opinto- / Harjoittelusopimus) Mobility Tool+ (Erasmus+ -ohjelman sähköinen raportointityökalu) National Agency (Erasmus+ -ohjelman kansallinen toimisto, Suomessa CIMO) National Erasmus+ Office (Erasmus+- toimisto kumppanimaissa, ent. Tempustoimisto) On-line Linguistic Support (Verkkopohjainen kielitaidon testaus- ja kielivalmennustyökalu) Organisational Support (Vaihtojen järjestämisen tuki) Participant Identification Code (Organisaation yksilöllinen tunniste, joka vaaditaan hakuvaiheessa kaikilta organisaatioilta) Student Mobility (Opiskelija- ja harjoittelijavaihto) Student Mobility for Studies (Opiskelijavaihto) Student Mobility for Traineeships (ent. Placements) (Harjoittelijavaihto) Strategic Partnership (Strateginen kumppanuushanke) Staff Mobility (Opettaja- ja henkilökuntavaihto) Staff Mobility for Teaching Assignments (Opettajavaihto) Staff Mobility for Staff Training (Henkilökuntavaihto) Unique Registration Facility (Euroopan komission organisaatiorekisteri, johon Erasmus+ ohjelmaan osallistuvien organisaatioiden tulee rekisteröityä) 6\n7 1. OSALLISTUMINEN ERASMUS+ -OHJELMAAN 1.1. Erasmus+ -peruskirja Voidakseen osallistua Erasmus+ -ohjelman toimintoihin korkeakoululla on oltava Erasmus+ -peruskirja (Erasmus Charter for Higher Education, ECHE), jonka myöntää Euroopan komissio. Peruskirja tarjoaa raamit kaikelle korkeakoulun Erasmus+ -yhteistyölle, ja sen kautta korkeakoulu sitoutuu ohjelman perusperiaatteisiin ja ehtoihin. Erasmus+ - peruskirjaa käytetään myös korkeakoulun Erasmus+ -liikkuvuuden seurannan pohjana. Peruskirjaan sisältyvä Erasmus Policy Statement (EPS) on korkeakoulun Erasmus+ -toimintojen suunnitelma, johon sisällytetään tiedot liikkuvuuden järjestämiseen ja laatuun liittyvistä toimenpiteistä. Allekirjoitettu peruskirja ja Erasmus Policy Statement tulee julkaista korkeakoulun webbisivulla. Peruskirjan edellyttämät laatuvaatimukset korkeakoulun liikkuvuusjärjestelyille on kuvattu tarkemmin ns. Annotated Guidelines dokumentissa, joka löytyy CIMOn sivuilta: Erasmus+ -peruskirjaa voi hakea kerran vuodessa. Myönnetyt peruskirjat ovat voimassa Erasmus+ -ohjelman päättymiseen, lukuvuoteen , asti. Kaikilla suomalaisilla korkeakouluilla on tällä hetkellä voimassa oleva Erasmus+ -peruskirja, mutta uutta voi joutua hakemaan esim. korkeakoulujen yhdistyessä. Tällöin kannattaa olla ensin yhteydessä CIMOon. Seuraava hakuaika Erasmus+ -peruskirjaa varten päättyy todennäköisesti huhtikuussa Lisätietoja hausta sekä tiedot voimassa olevista Erasmus+ -peruskirjoista löytyvät toimeenpanoviraston sivuilta: Liikkuvuuskonsortion akkreditointi Erasmus+ -liikkuvuutta voivat yksittäisten korkeakoulujen lisäksi järjestää myös korkeakoulujen ja muiden toimijoiden muodostamat liikkuvuuskonsortiot. Edellisellä ohjelmakaudella konsortiot saattoivat järjestää Erasmus-harjoittelijavaihtoa, mutta nyt Erasmus+ -ohjelmakaudella konsortiot voivat järjestää kaikkea korkeakoulujen liikkuvuutta. Liikkuvuuskonsortio voi olla esimerkiksi alueellinen tai temaattinen korkeakoulujen yhteenliittymä, johon voi kuulua myös muita organisaatioita, kuten yhdistyksiä, säätiöitä, kauppakamareita, yrityksiä ja kuntia. Konsortion vähimmäiskoko on kolme organisaatiota, joista vähintään kahden on oltava korkeakouluja. Konsortio on kansallinen eli sen kaikkien jäsenorganisaatioiden on toimittava samassa maassa. 7\n8 Korkeakoulun on mahdollista toimia kokonaan tai osittain osana liikkuvuuskonsortiota. Jos korkeakoulu toteuttaa kaikki vaihdot osana liikkuvuuskonsortiota, ei se voi hakea itsenäisesti liikkuvuusapurahoja vuosittaisessa liikkuvuustukihaussa. Korkeakoulu voi kuitenkin osallistua liikkuvuuskonsortioon vain osittain, esim. toteuttaa vain tietyn koulutusalan vaihdot tai vaikkapa kaikki harjoittelijavaihdot konsortion kautta ja muut vaihdot itsenäisen liikkuvuustukisopimuksen kautta. Suomalaiset liikkuvuuskonsortiot hakevat kansalliselta toimistolta CIMOlta Erasmus+ - liikkuvuuskonsortion akkreditointia (Mobility Consortium Accreditation), joka myönnetään 3 vuodeksi kerrallaan laatuarvioinnin perusteella. Akkreditoidut konsortiot voivat hakea Erasmus+ -liikkuvuusapurahoja ja vaihtojen järjestämisen tukea vuosittaisessa liikkuvuustukihaussa. Konsortio hakee liikkuvuuskonsortion akkreditointia ja liikkuvuustukea samalla hakukierroksella. Kansallisen toimiston ja konsortion välillä solmitaan liikkuvuustukisopimus, joka sitoo kaikkia konsortion jäseniä (multi-beneficiary grant agreement). Konsortio vastaa Erasmus+ -tuen hallinnoinnista ja raportoinnista. Konsortion koordinaattori solmii konsortion muiden jäsenten kanssa sopimuksen, jossa sovitaan eri osapuolten tehtävistä ja velvollisuuksista sekä hallinnollisista ja talouden hoitoon liittyvistä käytännöistä PIC ja URF Erasmus+ -ohjelmassa yhä isompi osa asioinnista tapahtuu sähköisesti, mm. kaikki hakulomakkeet ovat sähköisiä. Asiointia varten Euroopan komissio on kehittänyt organisaatiorekisterin (Unique Registration Facility, URF), johon Erasmus+ -ohjelmaan osallistuvien organisaatioiden tulee rekisteröityä. Rekisteröityneillä organisaatioilla on oma 9- numeroinen tunniste (Participant Identification Code, PIC). Kaikkien Erasmus+ -hankkeiden koordinaattorin ja partnereiden PIC-koodi tarvitaan sekä hakemuksiin että hankesopimuksiin. Kaikilla suomalaiskorkeakouluilla on yksi validoitu PIC-koodi, ja tätä samaa koodia tulee käyttää kaikissa EU-ohjelmien hakemuksissa, myös esimerkiksi Horizon 2020 tutkimushankkeissa. PIC koodia koskeva ohjeistus kannattaakin sisällyttää esim. korkeakoulun kv.palveluiden verkkosivuille, hankehallinnon ja taloushallinnon ohjeisiin tms. sekä varmistaa, että korkeakoulun hankehakijat ovat tietoisia korkeakoulukohtaisesta PIC-koodista. Kannattaa huomata, että EU:n koulutus- ja tutkimusohjelmissa on eri portaalit URF-tietokantaan, vaikka PIC-koodi on sama: Koulutusohjelmat Tutkimusohjelmat 8\n9 2. SOPIMUSSUHDE CIMON JA KORKEAKOULUN/KONSORTION VÄLILLÄ 2.1. Liikkuvuustuen hakeminen Korkeakoulut ja liikkuvuuskonsortiot hakevat vuosittain liikkuvuustukea kansallisesta toimistosta CIMOsta. Tukea myönnetään opiskelija-, harjoittelija-, opettaja- ja henkilökuntavaihtojen apurahoihin eurooppalaisten ohjelmamaiden välillä. Lisäksi jaetaan vaihtojen järjestämisen tukea (OS). Lukuvuodesta alkaen haettavana ovat myös ns. globaalin liikkuvuuden apurahat Euroopan ulkopuolella sijaitsevien maiden kanssa tehtäviin vaihtoihin. Suomella on lukuvuodelle käytössä yhteensä 10,3 miljoonaa euroa EU-tukea Erasmus+ korkeakoulutukselle eurooppalaista liikkuvuutta varten (miltei saman verran kuin lukuvuonna ). Lukuvuoden liikkuvuustuen hakuaika päättyy alustavan tiedon mukaan 2. helmikuuta CIMO tiedottaa korkeakouluja hakuajoista ja hakuohjeista campo- ja cimeoni-listojen kautta sekä verkkosivuillaan. Kaikkien Erasmus+ -hankkeiden hakulomakkeet on koottu osoitteeseen Liikkuvuustuen myöntämisperusteet Lukuvuodeksi CIMO myöntää korkeakoulujen rahoitussopimuksissa liikkuvuustukea yhteensä euroa, mikä jakautuu toiminnoittain seuraavasti: Opiskelijavaihto Harjoittelijavaihto Opettajavaihto Henkilökuntavaihto Vaihtojen järjestämisen tuki (OS) Liikkuvuustuesta on lisäksi varattu myöhemmin jaettavia lisäapurahoja varten (sisältäen varauksen esteettömyystukeen). Katso tarkemmat tiedot lisäapurahojen hakumenettelystä luvusta 2.6. Liikkuvuustuki allokoitiin korkeakouluille lukuvuotta varten kahden aikaisemman lukuvuoden (12/13 ja 13/14) toteuman sekä lukuvuodelle haetun määrän perusteella. Arviota toteutettavien opettaja- ja henkilökuntavaihtojen määrästä jouduttiin kuitenkin leikkaamaan 70 %:in lasketusta, jotta käytettävissä oleva tuki saatiin riittämään. Opiskelijavaihtoon myönnettiin tukea 230 ja harjoittelijavaihtoon 330 kutakin laskennallista vaihtokuukautta kohti. Opettaja- ja henkilökuntavaihtoon myönnettiin tukea 9\n10 615 vaihtoa kohti, paitsi Lapin ja Oulun lääneissä sijaitseville korkeakouluille myönnettiin tukea 700 vaihtoa kohti pidempien etäisyyksien vuoksi. Suurin euromääräinen muutos myönnetyssä liikkuvuustuessa uudella Erasmus+ -ohjelmakaudella edelliseen ohjelmakauteen verrattuna on tapahtunut vaihtojen järjestämisen tuessa (OS), jossa tukisummat yli 2,5-kertaistuivat aiempaan nähden. Vaihtojen järjestämisen tuki myönnetään kaikkien neljän liikkuvuustoiminnon arvioidun lähtijämäärän perusteella. Sitä laskettaessa käytetään määriteltyjä yksikköhintoja eli laskennallista hintaa yhtä lähtijää kohden. Korkeakoulun yhtä liikkujaa kohti saama tuki pienenee vaihtojen lukumäärän kasvaessa. OS-tuen allokoinnissa käytetään yhtä laskentakategoriaa, joka muodostuu opiskelija-, harjoittelija-, opettaja- ja henkilökuntavaihtoon lähtevien henkilöiden yhteismäärästä. Näin ollen lähtijämäärän kasvu yhdessä ryhmässä kompensoi lähtijöiden vähenemistä jossakin toisessa ryhmässä. OS-tuen yksikköhinnat ovat seuraavat: Liikkujamäärä yht. OS-tuki / liikkuja hlö OS-tuen lopullinen määrä selviää loppuraportin jättämisen jälkeen, jolloin sama yksikköhintoihin perustuva laskutoimenpide toistetaan lukuvuoden aikana toteutuneiden opiskelija-, harjoittelija-, opettaja- ja henkilökuntavaihtojen yhteismäärän perusteella. Määrässä huomioidaan myös ns. nolla-apurahalla liikkuneet sekä ulkomaisista yrityksistä opettajavaihdon kautta kutsuttu henkilökunta. CIMO laskee lopullisen OS-tukisumman. Jos korkeakoulu/konsortio toteuttaa vaihtoja arvioitua vähemmän, voidaan osa sille myönnetystä OS-tuesta periä takaisin. Vaihtojen toteuman suhteen noudatetaan kuitenkin 10 %:n liikkumavaraa: jos lopullinen liikkujamäärä jää enintään 10 % arvioitua määrää pienemmäksi, ei OS-tukea tarvitse palauttaa. Jos taas liikkujia on yli 10 % arvioitua vähemmän, lasketaan OS-tuen lopullinen määrä edellä esitetyn mallin mukaisesti ja erotus alkuperäiseen myöntöön verrattuna peritään takaisin. HUOM. Kannattaa huomata, että LLP-kaudesta poiketen vain 50 % OS-tuesta voidaan harkinnan mukaan siirtää muihin toimintoihin, ks. tarkemmin 3.2. Siirtoja suositellaan erityisesti tilanteessa, jossa OS-tukea muutoin palautuisi CIMOon, mutta Erasmus+ -ohjelmakaudella korkeakouluja kannustetaan siirtämään OS-tukea vaihtoapurahoihin myös lisäliikkuvuuden rahoittamiseksi, koska opettaja- ja henkilökuntaliikkuvuuden haettuja määriä jouduttiin leikkaamaan tukea myönnettäessä. Siirrot ilmoitetaan CIMOon loppuraportoinnin yhteydessä. Arvioitua suurempi liikkujamäärä ei johda OS-tuen määrän lisäämiseen. Liikkuvuuskonsortioille apurahat ja vaihtojen järjestämisen tuki lasketaan samojen periaatteiden mukaisesti kuin korkeakouluille. 10\n11 2.3. CIMOn ja korkeakoulun/konsortion välinen rahoitussopimus Liikkuvuustoiminnoista solmitaan rahoitussopimus CIMOn ja korkeakoulun/konsortion välillä sopimuskauden alkaessa. Sopimus on allekirjoitettava viimeistään kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun myönteinen tukipäätös on tiedotettu korkeakoululle / konsortiolle. Sopimuskausi alkaa ja päättyy (16 kk). Tukea voi käyttää vain sopimuskauden aikana tapahtuviin vaihtoihin ja toimintoihin. CIMO lähettää sopimuksen allekirjoitettavaksi tuensaajalle, joka palauttaa molemmat sopimuskappaleet CIMOon. Sopimuksen allekirjoittaa korkeakoulun laillinen edustaja, yleensä rehtori. Tämän jälkeen CIMO allekirjoittaa sopimuksen, palauttaa yhden sopimuskappaleen korkeakoululle/konsortiolle ja maksaa ensimmäisen osan myönnetystä tuesta. Liikkuvuuskonsortion puolesta sopimuksen CIMOn kanssa solmii konsortion koordinaattori, mutta sopimus sitoo kaikkia konsortion jäseniä. Rahoitussopimuksessa sovitaan myönnettävän liikkuvuustuen määrästä, käyttötarkoituksesta sekä tuen maksatuksesta korkeakoululle/konsortiolle. Sopimuksen liitteitä ovat mm. eri vaihtotoimintojen mallisopimukset, jotka löytyvät CIMOn Erasmus+ -verkkosivuilta. Myös kaikkia Erasmus+ -ohjelman toimintoja koskevat rahoitussopimuksen yleiset sopimusehdot löytyvät CIMOn sivuilta. Tämä opas on rahoitussopimuksen liite ja sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä ja ohjeita liikkuvuustuen hallinnoimisesta ja yksittäisten apurahojen myöntämisperusteista. Rahoitussopimuksen liitteet löytyvät lukuvuosittain CIMOn verkkosivuilta --> KA103 Eurooppalainen liikkuvuus / Hallinnointi ja sopimusliitteet Muutokset sopimukseen on tehtävä kirjallisesti lisäsopimuksella. Lisäsopimukset tehdään erityisesti silloin, kun tukisumma muuttuu lisäapurahojen tai esteettömyystuen myöntämisen myötä Korkeakoulun sopimusyhteystietojen muutokset Jos korkeakoulun / konsortion tili- tai laskutustiedot vaihtuvat, tulee muutoksesta ilmoittaa CIMOon erillisellä lomakkeella, joka löytyy löytyvät CIMOn Erasmus+ -nettisivuilta kyseisen lukuvuoden liikkuvuuden sopimusliitteiden yhteydestä. Korkeakoulun nimen, laillisen edustajan, tai Erasmus-koordinaattorin muutoksista on ilmoitettava Komission toimeenpanovirastolle (EACEA), joka pitää yllä tietokantaa Erasmus+ -peruskirjan saaneista korkeakouluista. Skannattu kopio muutoslomakkeesta toimitetaan myös CIMOon Muutoslomakkeet löytyvät CIMOn Erasmus+ -nettisivuilta kyseisen lukuvuoden liikkuvuuden sopimusliitteiden yhteydestä. Korkeakoulun nimen tain laillisen edustajan muuttuessa tulee korkeakoulun lisäksi itse muuttaa laillisen edustajan tiedot URF-järjestelmään. Sopimusyhdyshenkilön/Erasmus-koordinaattorin vaihtuessa korkeakoulun tulee myös varmistaa, että uusi henkilö on jäsenenä joko CIMOn campo-sähköpostilistalla 11\n12 (ammattikorkeakoulut) tai cimeoni-listalla (yliopistot). Erasmus+ -ohjelmalla ei ole omaa koordinaattoreiden sähköpostilistaa, vaan hakukierroksista, tilaisuuksista ja muista ajankohtaisista asioista tiedotetaan mainittujen listojen kautta. Tiedonkulun varmistamiseksi on suositeltavaa, että listan jäsenenä on useampi henkilö kustakin korkeakoulusta. Näiden listojen kautta CIMO välittää ajankohtaista tietoa myös muista korkeakoulujen yhteistyöohjelmista. Tarkemmat tiedot listoista löytyvät osoitteesta Apurahan maksatus korkeakoululle/konsortiolle CIMO maksaa korkeakoululle/konsortiolle ensimmäisen osan tuen kokonaismäärästä 30 päivän kuluessa siitä, kun molemmat osapuolet ovat allekirjoittaneet rahoitussopimuksen. Tämä ns. ensimmäinen ennakkomaksu on suuruudeltaan 65 % sopimuksessa määritellystä tuen kokonaismäärästä. Jos korkeakoulu/konsortio osoittaa väliraportissa (deadline ) käyttäneensä vähintään 70 % ensimmäisestä ennakkomaksusta (=46 % koko tukisummasta), maksaa CIMO korkeakoululle liikkuvuustuen ns. toisen ennakkomaksun. Toinen ennakkomaksu on enintään 35 % sopimuksessa määritellystä tuen enimmäismäärästä, yleensä tuen loppuosa kokonaisuudessaan. Siinä tapauksessa, että väliraportista käy ilmi, ettei korkeakoulu/konsortio tule käyttämään koko sille myönnettyä tukisummaa sopimuskauden aikana, toinen ennakkomaksu on pienempi tai sitä ei makseta ollenkaan. Mikäli vaihtomäärät jäävät selvästi arvioitua pienemmäksi, voi CIMO myös periä takaisin osan jo maksetusta ennakkomaksusta. Tällöin liikkuvuustukisopimuksen loppusumma voidaan korjata sopimusmuutoksella vastaamaan tuen todellista käyttöä. Jos korkeakoulu/konsortio ei ole väliraportointiin mennessä käyttänyt vähintään 70 % ennakkomaksusta, se voi anoa toisen ennakkomaksun maksamista CIMOlta niin pian kuin vaadittu osuus on käytetty. Anominen tapahtuu toimittamalla uusi väliraportti, kuitenkin viimeistään mennessä. Mikäli korkeakoulu haluaa toimittaa toisen väliraportin, tulee sen ottaa yhteyttä CIMOon lisäohjeiden saamiseksi Lisäapurahat CIMO varaa vuosittain erillisen ns. reservipotin korkeakouluille myönnettäviä lisäapurahoja varten. Lisäapurahojen tarkoitus on taata mahdollisuus lisätukeen niille korkeakouluille, joilla lähtijöiden määrä kasvaa CIMOn arviosta. Lukuvuodelle on lisäapurahoja varattu euroa, joka sisältää euron varauksen esteettömyystukeen. Lukuvuonna lisäapurahoja voivat anoa sellaiset korkeakoulut, joille myönnetty liikkuvuustukisumma (päätös ) ei riitä kaikkien toteutettavien vaihtojaksojen rahoittamiseen. Lisäapurahoja myönnetään ensisijaisesti opiskelija- ja harjoittelijavaihtoon ja toissijaisesti opettaja- ja henkilökuntavaihtoon. HUOM. Koska uu- 12\n13 den ohjelman liikkuvuusapurahasummat ovat kiinteitä, eivät korkeakoulut enää voi hakea lisäapurahoja apurahojen korottamiseen kuten edellisellä ohjelmakaudella. Sen sijaan korkeakoulut voivat hakea lisäapurahoja kattamaan perheellisille opiskelijoille maksetut erillisapurahat. Lisäapurahoja varten järjestetään sopimuskauden aikana yksi hakukierros. Haku tapahtuu mennessä, samaan aikaan väliraportoinnin kanssa. Lisäksi haettavana on ns. esteettömyystukea sellaisille vaihtoon lähtijöille, joilla on fyysisestä tai psyykkisestä terveydentilasta johtuvia erityistarpeita. Tukea on varattu euroa. Tämä haku on jatkuva. Ks. tarkemmat ohjeet kappaleesta Tuen palautus Korkeakoulun/konsortion kannattaa suunnitella huolellisesti myönnetyn tuen käyttö ja toimintojen väliset siirrot koko sopimuskauden ajalta, jotta kaikki varat tulevat käytetyksi (lisäohjeita luvussa 3.1.). Erasmus+ -ohjelmassa tämä on erityisen tärkeää, koska liikkujien apurahoja ei voi enää vaihdon jälkeen korottaa mahdollisista ylijäävistä varoista. Mikäli apurahoja tästä huolimatta jää käyttämättä, korkeakoulun/konsortion tulee viipymättä ottaa yhteys CIMOon, joka pyrkii kierrättämään tuen muille korkeakouluille lukuvuoden aikana. CIMO perii korkeakoululta / konsortiolta käyttämättä jääneen tuen takaisin erillisellä laskulla joko sopimuskauden aikana tai loppuraportin palauttamisen jälkeen Raportointi Mobility Tool+ Mobility Tool+ on Euroopan komission luoma verkkopohjainen työkalu, jonka avulla hallinnoidaan ja raportoidaan Erasmus+ -ohjelman edunsaajakohtaisia liikkuvuusjaksoja ja budjetin käyttöä. Mobility Tooliin avautuu uusi projekti jokaiselle sopimuskaudelle ja jokaiselle toiminnolle erikseen (esim. eurooppalainen ja globaali liikkuvuus). Korkeakoulut /konsortiot syöttävät Mobility Tooliin jokaiseen Erasmus+ -liikkuvuusjaksoihin liittyvät tiedot, kuten kuka liikkuu, mihin kohteeseen, kuinka pitkäksi aikaa ja minkä suuruisen apurahan liikkuja saa. Erasmus+ -ohjelmassa myös väli- ja loppuraportointi tapahtuu pääasiassa Mobility Toolin kautta. Sopimuskauden aikana Mobility Toolin budjetti päivittyy korkeakoululle / konsortiolle myönnettyjen lisätukien (lisäapurahat, esteettömyystuki) mukaan. Sen sijaan korkeakoulujen tekemät siirrot eivät päivity Mobility Toolin budjettiosioon. Jotta Mobility Toolissa näkyy ajantasaisesti korkeakoulun / konsortion kuluvan sopimuskauden käytetty budjetti, on liikkuvuustietoja suositeltavaa päivittää Mobility Tooliin säännöllisesti sopimuskauden aikana. 13\n14 Yksittäiset liikkujat eli opiskelijat ja henkilökunta täyttävät Mobility Toolista heille automaattisesti lähtevän raportin (EU-survey) omaa liikkuvuusjaksoaan koskien. Mobility Tooliin kirjautuminen tapahtuu osoitteessa: Kirjautuminen edellyttää henkilökohtaista ECAS-tiliä (ECAS, the European Commission Authentication System) sekä käyttäjän rekisteröintiä Mobility Tooliin. Erasmus-koordinaattorit, joiden tiedot ovat lukuvuoden liikkuvuustukihakemuksessa, ovat automaattisesti Mobility Toolin käyttäjiä. Kun CIMO on vienyt liikkuvuustukisopimusten tiedot Mobility Tooliin, saavat Erasmus-koordinaattorit sähköpostin, jossa kerrotaan, että korkeakoululle on luotu MT-projekti uudelle sopimuskaudelle. Erasmus-yhdyshenkilöt pääsevät ensimmäisenä kirjautumaan uudelle sopimuskaudelle avattuun projektiin Mobility Toolissa ja voivat tarvittaessa lisätä omalle korkeakoululleen muita käyttäjiä. On erityisen tärkeää, että liikkuvuustukihakemuksessa käytetty koordinaattorin sähköpostiosoite on sama kuin ECAS-tilissä, muutoin seisäänkirjautuminen Mobility Tooliin ei onnistu. Mikäli Erasmus-koordinaattorilla ei ole ECAS-tunnuksia, voi ne luoda osoitteessa Mobility Toolin data dictionary sekä komission laatimia Mobility Tool -opastevideoita löytyy CIMOn verkkosivuilta liikkuvuuden osallistujalle-sivulta: Väliraportti Väliraportin tarkoituksena on raportoida liikkuvuustuen määrä, jonka korkeakoulu/konsortio on käyttänyt väliraportointiin mennessä, jotta CIMO pystyy maksamaan mahdollisen tuen toisen ennakkomaksun korkeakoululle/konsortiolle. Lisäksi väliraportissa ilmoitetaan arvio koko lukuvuonna toteutuvasta liikkuvuudesta ja sitä varten tarvittavasta Erasmus+ -tuesta. Sopimuskauden väliraportointi tulee tapahtumaan Mobility Tool+ työkalun kautta, mutta vielä sopimuskauden osalta väliraporttiin käytetään väliaikaista ratkaisua. Tarkempia väliraportointiohjeita ei tämän oppaan kirjoitushetkellä ollut saatavilla, mutta niistä tiedotetaan korkeakouluja sähköpostitse campo- ja cimeonilistojen kautta sekä CIMOn Erasmus+ -verkkopalvelussa. Sopimuskauden väliraportti toimitetaan CIMOn mennessä Loppuraportti Liikkuvuuden loppuraportointi tulee tapahtumaan Mobility Tool+ työkalun kautta. Sopimuskauden loppuraportti toimitetaan CIMOon mennessä. 14\n15 Loppuraportointi uudistuu jo sopimuskaudesta alkaen, jonka loppuraportti jätetään mennessä. Uuden loppuraportin malli löytyy CIMOn Erasmus+ - nettisivuilta. Loppuraportti täytetään sähköiselle lomakkeelle ja se pitää sisällään mm seuraavat osiot: Toteutuneet liikkujamäärät ja vaihtojen kestot Budjetti: Käytetty tuki ja siirrot toiminnoittain Kielivalmennus ja OLS-lisenssien käyttö Hyväksiluetut opintopisteet Vaihtojärjestelyiden kuvaus Erityisryhmien osallistuminen vaihtoon: perheelliset opiskelijat, esteettömyystuen saajat, vastavalmistuneet harjoittelijat, ulkomailta yrityksistä opettajavaihtoon kutsutut Yhteenveto liikkujien antamasta palautteesta EUSurvey-vastausten perusteella Palaute CIMOlle ja/tai EU:n komissiolle Osa tiedoistaa generoituu lomakkeelle valmiiksi Mobility Tooliin syötetyn datan ja EUSurvey-vastausten perusteella. Korkeakoulun on mahdollista kommentoida ja selittää tietoja. Tarkemmat raportointiohjeet toimitetaan korkeakouluille ja konsortiolle sähköpostitse campo- ja cimeoni-listojen kautta sekä niistä tiedotetaan CIMOn verkkopalvelussa. Loppuraportit arvioidaan ja pisteytetään CIMOssa. Arvioinnin kohteita ovat liikkuvuustukisopimuksen ehtojen noudattaminen, Erasmus+ -peruskirjan laatuvaatimusten noudattaminen sekä liikkuvuusapurahojen maksaminen liikkujille sopimusehtojen mukaisesti. Tarkoituksena on kerätä esimerkkejä hyvistä käytännöistä sekä tietoja ohjelman vaikuttavuudesta niin yksilö- kuin organisaatiotasollakin. Jos loppuraportin laatu arvioidaan heikoksi tai raportti on puutteellinen, voidaan osa myönnetystä OS-tuesta periä takaisin. Loppuraportin enimmäispistemäärä on 100 pistettä. OS-tuesta voidaan periä takaisin 25 %, jos loppuraportti saa pistettä 50 %, jos loppuraportti saa pistettä 75 %, jos alle 25 pistettä Jos todetaan, ettei korkeakoulu noudata Erasmus+ -peruskirjan laatuvaatimuksia, voi CIMO pyytää korkeakoulua laatimaan suunnitelman puutteiden korjaamiseksi (action 15\n16 plan). Jos puutteita ei korjata, voi CIMO pyytää EU:n komissiota perumaan korkeakoululle myönnetyn peruskirjan. Kun loppuraportti on tarkastettu, CIMO toimittaa korkeakoululle/konsortiolle loppukirjeen sopimussuhteen päättymisestä. Mahdollinen loppumaksu tai lasku palautettavasta tuesta lähetetään sen jälkeen CIMOn järjestämät tilaisuudet CIMO järjestää vuosittain 1-3 Erasmus+ -koordinaattoreiden tapaamista, joiden tarkoituksena on tiedottaa korkeakouluja ja liikkuvuuskonsortioita Erasmus+ -liikkuvuuden hallinnointiin liittyvistä asioista sekä keskustella ja vaihtaa hyviä käytäntöjä korkeakoulujen kesken. Tilaisuuksien ajankohdasta ja ohjelmasta tiedotetaan CIMOn sähköpostilistojen kautta. On hyvin tärkeää, että korkeakoulujen Erasmus+ -koordinaattorit seuraavat koordinaattoritapaamisia vähintään etäyhteyden avulla, jotta varmistetaan, että kaikki korkeakoulut ovat perillä ohjelmahallinnon uusimmista ohjeista. Koordinaattoritapaamisten lisäksi CIMO järjestää tarvittaessa webinar-tilaisuuksia teemaltaan rajatummista aiheista Facebook-ryhmä Erasmus+ -koordinaattoreille Alkuvuodesta 2015 CIMO perusti Korkeakoulujen Erasmus-koordinaattorit nimisen Facebook-ryhmän vapaamuotoiseen tiedonvaihtoon ja keskusteluun Erasmus+ -asioita korkeakouluissa hoitaville henkilöille. Ryhmään voivat liittyä muutkin kuin korkeakoulujen viralliset Erasmus+ -koordinaattorit. Ryhmään kuuluminen on vapaaehtoista, mutta varmasti hyödyllistä. Liittymistä varten voi luoda erillisen Facebook-profiilin, jos siihen ei halua käyttää omaa henkilökohtaista profiiliaan (tai jos sellaista ei ole). Ryhmä löytyy Facebookin hakutoiminnolla kirjoittamalla siihen ryhmän nimen Viestintäohjeet Erasmus+ -ohjelman tuella rahoitetussa viestintämateriaalissa tulee käyttää Erasmus+ - logoa sekä mainita rahoitusohjelman nimi (Erasmus+ ) ja Euroopan komission tuki. Viestintämateriaaleissa tulee myös kertoa, ettei EU:n komissio ole vastuussa kyseessä olevasta sisällöstä. Erasmus+ -ohjelman viestintäohjeet ja logot löytyvät CIMOn nettisivuilta: Asiakirjojen säilytysaika Mahdollisia tarkastuksia varten Erasmus+ -toimintoihin liittyviä asiakirjoja on säilytettävä huolellisesti. Euroopan komissio edellyttää niiden säilyttämistä vähintään viiden 16\n17 vuoden ajan ja Suomen kirjanpitolaki vähintään kuuden vuoden ajan sopimuksen loppuraportin hyväksymisen jälkeen lähetettävästä ja sopimussuhteen päättävästä loppukirjeestä laskettuna Seuranta ja tarkastukset CIMOn ja Euroopan komission välinen sopimus velvoittaa CIMOn kansallisena toimistona tekemään Erasmus+ -ohjelman tarkastuksia ja seurantaa (monitorointi) suomalaisissa korkeakouluissa ja konsortioissa. Erasmus+ -peruskirjaa käytetään korkeakoulun Erasmus+ -liikkuvuuden seurannan pohjana. Seuranta kattaa laajimmillaan kaiken sen tuen ja neuvonnan, jota CIMO voi tarjota korkeakouluille Erasmus+ -ohjelman toimeenpanossa. Monitorointi tapahtuu korkeakoulujen toimittaminen väli- ja loppuraporttien kautta, sekä seuraamalla liikkujien yksilöraporttien (EU survey) kautta antamaa palautetta. Erillisillä seurantavierailuilla kerätään tietoa Erasmus+ -liikkuvuuden toimeenpanosta sekä ohjelman laadusta, tuloksista ja vaikuttavuudesta. Vierailujen aikana pyritään myös kartoittamaan ja levittämään hyviä toimintatapoja ja korjaamaan mahdollisia puutteita. Seurantavierailut ovat parhaimmillaan hyödyllisiä molemmille osapuolille korkeakoululla on mahdollisuus antaa palautetta CIMOn palveluiden ja ohjelmahallinnon kehittämiseksi, ja samalla tarjoutuu tilaisuus yhdessä arvioida korkeakoulun kansainvälistä toimintaa ja keskustella sen kehittämistarpeista. Lisäksi voidaan pohtia CIMOn ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä ja Erasmus+ -ohjelman toimeenpanoa yleensä. Vierailun perusteella laaditaan kirjallinen raportti. Erasmus+ -ohjelman asiakirjatarkastusten ja tarkastusvierailujen tarkoituksena on varmistaa, että Erasmus+ -liikkuvuus on toteutunut raportoidun mukaisesti ja että ohjelman varat käytetään rahoitussopimuksen ehtojen mukaisesti. Asiakirjatarkastukset tehdään satunnaisotantana loppuraportoinnin jälkeen pyytämällä kopiot tiettyjä liikkujia koskevista dokumenteista CIMOon. Lisäksi vuosittain tehdään muutamia tarkastusvierailuja sekä suurimpiin tuensaajiin niin kutsuttuja systeemitarkastusvierailuja. Systeemitarkastuksessa analysoidaan korkeakoulun apurahahallinnon prosesseja ja tehdään normaali asiakirjatarkastus. Tarkastukset kohdistuvat aina viimeisimpään raportoituun sopimuskauteen. Asiakirjatarkastuksessa ja tarkastusvierailuilla tarkastettavat asiakirjat toiminnoittain on listattu liitteessä ERASMUS+ -TUEN HALLINNOINTI KORKEAKOULUSSA 3.1. Yleisiä ohjeita liikkuvuustuen hallintaan Erasmus+ -määrärahan tulee olla omana eränään korkeakoulun tilillä siten, että maksuliikenne pystytään aukottomasti selvittämään mahdollisen tilintarkastuksen yhteydessä. 17\n18 Korkeakoulun/konsortion kannattaa suunnitella huolellisesti myönnetyn tuen käyttö ja toimintojen väliset siirrot koko sopimuskauden ajalta, jotta kaikki varat tulevat käytetyksi. CIMO joutuu palauttamaan käyttämättä jääneet varat komissiolle. Niinpä korkeakoulun kannattaa seurata vaihtojen toteutumista lukuvuoden mittaan ja tarkistaa, onko tarpeen hakea lisärahaa tai siirtää tukea toimintojen välillä. Erasmus+ -ohjelmassa ei ole enää mahdollista korottaa liikkuvuusapurahoja jälkikäteen, vaikka tukea olisi jäämässä käyttämättä, joten tuen käytön suunnittelu ja seuranta on tärkeää. HUOM. Erasmus+ -liikkuvuusapurahat perustuvat kiinteisiin yksikköhintoihin, eikä apurahan suuruus riipu siitä, mitkä ovat vaihdon todelliset kustannukset (poikkeuksena esteettömyystuki, ks luku ). Tämä voi aiheuttaa haasteita erityisesti opettaja- ja henkilökuntavaihdon apurahojen hallinnointiin. Niiden osalta kv-taloushallinnossa kannattaa Erasmus+ -tuen käyttöä seurata erillään vaihtojen todellisista kustannuksista. Esimerkki: Erästä opettajavaihtoa varten matkan pituuden mukaan laskettu kiinteä Erasmus+ -matkatuki on 530, mutta opettajan lentoliput maksavat vain 290. Mitä tällöin tehdään? Matkatueksi raportoidaan ohjeiden mukaisesti 530. Yli jäävän tuen korkeakoulu voi käyttää halunsa mukaan muihin Erasmus+ -kuluihin OS-tuen tapaan, eikä sen käyttöä voi enää uudestaan raportoida CIMOon. Tämä ohje koskee tilannetta, jossa korkeakoulu ei maksa vaihtoapurahaa suoraan vaihtoon lähtevälle, vaan kattaa vaihdon kustannukset normaalin matkalaskumenettelyn mukaisesti. Jos apuraha maksetaan vaihtoon lähtevälle suoraan, lasketaan se ohjeiden mukaisesti, ks luku , eikä vaihdon todellisia kustannuksia tule kysyä. Apurahojen maksuja ja kirjanpidon muutoksia on mahdollista tehdä vielä Erasmus+ - sopimuskauden päättymisen jälkeenkin, mutta enintään siihen asti, kun korkeakoulu jättää CIMOlle Erasmus+ -loppuraportin Siirtomahdollisuudet tukikategorioiden välillä Riippuen korkeakoululle myönnetyn tuen suuruudesta ja kussakin toiminnossa toteutuvien vaihtojen määrästä korkeakoulu voi lukuvuoden aikana katsoa tarpeelliseksi hyödyntää sopimuksen suomaa joustomahdollisuutta ja siirtää varoja toimintojen välillä. Korkeakoulu voi halutessaan siirtää varoja tukikategorioiden välillä seuraavin periaattein: enintään 100 % opiskelijavaihtoapurahoista voi siirtää harjoittelijavaihtoapurahoihin tai päinvastoin enintään 100 % opettajavaihtoapurahoista voi siirtää henkilökuntavaihtoapurahoihin tai päinvastoin enintään 100 % opettaja- ja henkilökuntavaihtoapurahoista voi siirtää opiskelija- ja harjoittelijavaihtoapurahoihin enintään 50 % OS-tuesta voi siirtää opiskelija- ja harjoittelijavaihtoon ja/tai opettaja- ja henkilökuntavaihtoon (HUOM: ei enää 100 %) 18\n19 opiskelija- ja harjoittelijavaihtoapurahoista ei saa siirtää muihin toimintoihin. Muita siirtoja ei sallita. Tehdyt siirrot raportoidaan CIMOon loppuraportin yhteydessä Liikkuvuusapurahojen laskeminen ja maksaminen vaihtoon lähteville Liikkuvuusapurahojen yleiset periaatteet Erasmus+ -ohjelmassa halutaan edellistä ohjelmakautta tarkemmin varmistaa, että yksittäisille liikkujille maksettavat apurahat eivät eroa suuresti toisistaan eri maiden välillä ja että apurahojen määräytymisperiaatteet ovat selkeät, läpinäkyvät ja liikkujille tiedossa hyvissä ajoin ennen ulkomaanjakson alkua. Siksi apurahojen määräytymisperiaatteet on täysin uudistettu Erasmus+ -ohjelmakauden alkaessa. Erasmus+ -tukeen ja apurahoihin liittyvät periaatteet on kirjattu liikkuvuustukisopimuksen liitteeseen III Financial and contractual rules, mikä kannattaa lukea huolella läpi. Sekä opiskelijoiden että henkilöstön liikkuvuusapurahojen suuruus määräytyy vaihdon kohdemaan sekä vaihdon keston (kuukausissa ja/tai päivissä) perusteella. Lisäksi henkilöstön apurahaan kuuluu matkatuki, jonka suuruus lasketaan lähtö- ja kohdepaikkakunnan välisen etäisyyden perusteella. Jokaisen liikkujan Erasmus+ -apuraha on siis laskettava yksitellen yllä mainitut seikat huomioiden, eikä korkeakoulun enää ole mahdollista maksaa kaikille liikkujille samansuuruista tukea. Jos lasketussa päiväkohtaisessa liikkuvuusapurahassa on desimaaleja, pyöristetään apurahan loppusumma ylös- tai alaspäin lähimpään kokonaislukuun euroissa. Apurahan laskennassa kannattaa käyttää hyväksi Mobility Tool+ -järjestelmää, joka kertoo kokonaisapurahan suuruuden, kun sinne syötetään vaihdon alkamis- ja loppumispäivä, kuukausi- tai päiväkohtaisen apurahan suuruus ja mahdollinen nolla-apurahalla tehtävä jakso. Apurahan suuruuden laskeminen onnistuu myös excel-työkalulla, joka löytyy CIMOn Erasmus+ -nettisivuilta. Korkeakoulun on ennen sopimuskauden alkua määriteltävä tarkat päivä- ja kuukausikohtaiset apurahat Erasmus+ -opiskelija- ja harjoittelijaliikkuvuutta varten ja annettava ne tiedoksi vaihtoon lähteville. CIMO kerää tiedot korkeakoulujen määrittelemistä apurahoista sopimuskauden alussa sen jälkeen, kun kyseisen vuoden liikkuvuustuki on allokoitu korkeakouluille. Sekä korkeakoulun itse opiskelijaliikkuvuuteen määrittelemät tukisummat että tässä oppaassa opettaja- ja henkilökuntaliikkuvuuteen määrätyt tukisummat ovat kiinteitä ja niitä on käytettävä apurahojen laskennassa koko sopimuskauden ajan. Vaihtoon lähtijöiden apurahoja ei siis ole mahdollista korottaa jälkikäteen, vaikka korkeakoululla olisi Erasmus+ -tukea jäämässä käyttämättä. Apurahaa voi korottaa ainoastaan siinä tapauksessa, että vaihto pitenee suunnitellusta. 19\n20 Erasmus+ -tuen lisäksi korkeakoulun on kuitenkin mahdollista maksaa liikkujille lisätukea omista varoistaan. Lisätukea eivät sido tässä oppaassa esitetyt apurahojen määräytymisperiaatteet. Lisäksi korkeakoulun on mahdollista toteuttaa osa vaihdoista kokonaan ns. nolla-apurahalla eli niin, että vaihtoon ei käytetä lainkaan tukea Erasmus+ -ohjelman varoista. Nämä liikkujat raportoidaan Mobility Tool+ -järjestelmään ilman apurahaa ja nekin kasvattavat korkeakoulun liikkuvuustoteumaa. Näiden vaihtojen täytyy kuitenkin täyttää kaikki muut Erasmus+ -reunaehdot. HUOM. Joustavuutta tuen käyttöön tuo myös mahdollisuus toteuttaa osa yksittäisestä vaihtojaksosta nolla-apurahalla. Tämä mahdollisuus koskee sekä opiskelija- että henkilöstöliikkuvuutta. Opiskelijaliikkuvuuden kohdalla tämä mahdollisuus on tarkoitettu erityisesti tilanteeseen, jossa vaihdon kesto pitenee suunnitellusta. Tällöin korkeakoulun on mahdollista hyväksyä vaihtojakson piteneminen, mutta olla maksamatta apurahaa pidennyksen ajalle, jos EU-tukea ei enää ole jäljellä. Henkilöstövaihtojen kohdalla korkeakoulu voi päättää maksaa oleskelutukea vain osalle vaihtopäivistä ja toteuttaa loput vaihtopäivät nolla-apurahalla. Jos tietyn vaihdon kohdalla käytetään osittaista nollaapurahaa, tulee apurahaa kuitenkin maksaa vähintään ajanjaksolle, joka on vaihdon vaadittu minimikesto (opiskelijavaihto: 3 kk, harjoittelijavaihto: 2 kk, opettaja- ja henkilökuntavaihto: 2 pv). Osittainen nolla-apuraha huomioidaan vaihdon apurahasopimuksessa ja nollatuella toteutettava jakso merkitään vaihdon tietoihin Mobility Tool+ -järjestelmässä. Apurahojen jakoperiaatteiden tulee olla oikeudenmukaiset, läpinäkyvät ja julkiset. Apurahan saajien valinta ja apurahojen jakaminen tulee dokumentoida, ja korkeakoulun tulee säilyttää hakemukset ja muu valintaan liittyvä aineisto viiden vuoden ajan loppuraportin hyväksymisen jälkeen lähetettävästä ja sopimussuhteen päättävästä loppukirjeestä. Samaan vaihtojaksoon ei voi käyttää rahoitusta useasta eri EU- tai CIMOn hallinnoimasta ohjelmasta. Jos opiskelija on saanut vaihtopaikan Euroopasta CIMOn harjoitteluohjelman kautta ja saa harjoittelua varten CIMOlta apurahan, ei hän lisäksi voi saada samaa harjoittelua varten korkeakoululta Erasmus+ -apurahaa. Käytännössä tämä koskee lähinnä joitakin Suomen edustustoihin, eurooppalaisiin kulttuuri- ja tiedeinstituutteihin ja Finpron toimistoihin valittuja opiskelijoita, sillä muutoin CIMOn harjoitteluohjelmat on nykyisin suunnattu Euroopan ulkopuolisiin tai ei-erasmus-kelpoisiin kohteisiin. Huom. IAESTE-harjoitteluun lähteville opiskelijoille korkeakoulu voi halutessaan kuitenkin maksaa Erasmus+ -apurahan, sillä IAESTE-harjoittelijat eivät saa apurahaa CIMOlta ja työnantajan heille maksama palkka on usein varsin pieni. 20\n21 Apurahasopimukset ja apurahan maksaminen Sekä opiskelija- että henkilöstövaihtoon lähtevän kanssa laaditaan ennen vaihtoa apurahasopimus. Tätä varten on olemassa valmiit pohjat (yksi opiskelija- ja harjoittelijavaihtoon, yksi opettaja- ja henkilökuntavaihtoon), jotka löytyvät CIMOn Erasmus+ -nettisivuilta. Sopimuspohjat ovat saatavilla suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Apurahasopimus allekirjoitetaan lähettävän korkeakoulun ja vaihtoon lähtevän henkilön välillä. Sopimus pitää tehdä, vaikka apurahaa ei maksettaisi suoraan vaihtoon lähtevälle henkilölle, kuten usein on tapana opettaja- ja henkilökuntavaihtojen kohdalla. Sopimus tehdään myös niiden henkilöiden kanssa, joiden vaihto toteutuu nolla-apurahalla. Apurahasopimus voidaan allekirjoittaa myös sähköisesti, jos korkeakoululla on käytössä sähköinen järjestelmä, jossa käyttäjät tunnistautuvat ja johon kirjautuu tieto ajankohdasta, jolloin sähköinen allekirjoitus on tapahtunut. Sopimuksesta tulee jäädä kopio myös vaihtoon lähtevälle henkilölle, jotta hän on tietoinen siitä, mihin on sopimuksella sitoutunut. Opiskelija- ja harjoittelijavaihdon apuraha maksetaan vaihtoon lähtevän opiskelijan tilille viimeistään 30 päivää sen jälkeen, kun apurahasopimus on allekirjoitettu ja viimeistään silloin, kun vaihdon on määrä alkaa. Maksu voidaan kuitenkin suorittaa myöhemmin, jos opiskelija ei ole toimittanut vaadittuja dokumentteja määräajassa. Apuraha maksetaan opiskelijalle yhdessä tai kahdessa erässä. Jos apuraha maksetaan kahdessa erässä, on vähintään 70 % apurahasta maksettava ennen vaihdon alkua. Loppusumma maksetaan viimeistään 45 päivää sen jälkeen, kun opiskelija on täyttänyt elektronisen vaihtoraporttinsa (EU survey) vaihdon jälkeen. Korkeakoulun on esim. tilintarkastuksen yhteydessä kyettävä osoittamaan, että apuraha on maksettu opiskelijan tilille. Opiskelija- ja harjoittelijavaihdon apurahasopimuksessa sovitaan mm. seuraavasta: Vaihdon alku- ja loppupäivät. Vaihdon kestoon on mahdollista lisätä myös ennen vaihtoa tapahtuva kielikurssi, jos korkeakoulu katsoo sen tarpeelliseksi. Tapahtuuko vaihto Erasmus+ -tuella vai täysin tai osittain nolla-apurahalla. Jos tukea maksetaan, määritellään sopimuksessa tarkka kesto, monelleko kuukaudelle ja/tai päivälle apurahaa maksetaan. Vaihdon kokonaisapuraha koko vaihtojaksolle sekä tiedot sen laskennassa käytettävien kuukausi- ja päiväkohtaisen apurahan suuruudesta. Periaatteet, joiden mukaisesti apurahaa voidaan periä takaisin, jos opiskelija ei noudata apurahasopimuksen velvoitteita. Apurahan maksuaikataulu ja tieto maksetaanko apuraha yhdessä vai kahdessa erässä. 21\n22 Tiedot vaadituista vakuutuksista sekä tieto siitä, kuka vastaa vaadittujen vakuutusten ottamisesta. Opiskelijan ottamien vakuutusten osalta on suositeltavaa kirjata sopimukseen tiedot vakuutuksesta. Tiedot opiskelijan osallistumisesta Erasmus+ -kielitestiin ja kielivalmennukseen Learning Agreement for Studies / Traineeship on apurahasopimuksen liite. Opettaja- ja henkilökuntavaihdon apurahasopimuksessa sovitaan mm. seuraavasta: Vaihdon alku- ja loppupäivät. Maininta, lasketaanko 1-2 matkustuspäivää mukaan vaihdon kestoon niin, että oleskelutukea maksetaan myös näille päiville. Tapahtuuko vaihto Erasmus+ -tuella vai täysin tai osittain nolla-apurahalla. Jos tukea maksetaan, määritellään sopimuksessa tarkka kesto, monelleko päivälle apurahaa maksetaan ja mitkä päivät toteutetaan mahdollisesti nollatuella. Kohdassa Financial support valitaan vaihtoehto, joka vastaa korkeakoulun menettelyä apurahan maksamisessa. Jos apuraha maksetaan suoraan vaihtoon lähtevälle henkilölle, joka huolehtii itse vaihdon kustannuksista, valitaan vaihtoehto 1 ja sopimukseen kirjataan apurahan tarkka suuruus. Jos apurahaa ei makseta liikkujalle, vaan korkeakoulu korvaa matkakustannukset ja päivärahat, valitaan vaihtoehto 2. Jos apurahan maksussa käytetään vaihtoehtoa 2 (korkeakoulu maksaa vaihdon kulut työmatkoina), on sopimuspohjasta mahdollista jättää pois kohdat 4.2 ja 5.2. Periaatteet, joiden mukaisesti apurahaa voidaan periä takaisin, jos henkilö ei täytä apurahasopimuksen velvoitteita. Apurahan maksuaikataulu ja tieto maksetaanko apuraha yhdessä vai kahdessa erässä. (koskee vain vaihtoehtoa 1 eli tilannetta, että korkeakoulu maksaa apurahan suoraan vaihtoon lähtevälle henkilölle) Staff Mobility Agreement on apurahasopimuksen liite. Jos vaihtojakson kesto muuttuu sovitusta, on apurahasopimus tehtävä uudestaan. Vaihtojakson lyhentyessä apurahan suuruus lasketaan uudestaan vastaamaan toteutunutta vaihdon kestoa. Vaihdon pidentyessä korkeakoulun on mahdollista maksaa lisätukea pidennysjakson ajalle. Jos EU-tukea ei ole enää riittävästi jäljellä, voidaan pidennysjakso toteuttaa myös nolla-apurahalla ja sopia tästä opiskelijan / henkilökunnan edustajan kanssa. 22\n23 Jos vaihdossa oleva opiskelija haluaa itse pidentää vaihtojaksoaan, on hänen otettava yhteyttä sekä omaan korkeakouluun että vastaanottavaan organisaatioon viimeistään kuukautta ennen vaihdon suunniteltua loppumista. Vaihtojakson pidentäminen edellyttää apurahasopimuksen muutosta. Apurahasopimuksen muutoksista voidaan sopia sähköpostitse Opiskelija- ja harjoittelijaliikkuvuuden apurahat Vaihdon keston ja vaihdon alkamis- ja päättymispäivien määräytyminen Opiskelijavaihtoapurahan tarkoituksena on korvata liikkuvuudesta aiheutuvia lisäkustannuksia eli esimerkiksi matkakulut, vieraaseen kieleen perehdyttäminen sekä kohdemaan korkeammat elinkustannukset. Opiskelija- ja harjoittelijavaihtoihin maksetaan kuukausiapurahaa täysille vaihtokuukausille sekä päiväkohtaista apurahaa täysien kuukausien yli meneville päiville. Päiväkohtainen apuraha on 1/30 korkeakoulun määrittelemästä opiskelija- tai harjoittelijavaihdon kuukausiapurahasta. Apurahaa on siis lähtökohtaisesti tarkoitus maksaa kaikille vaihtopäiville (poikkeuksena nolla-apurahalla toteutettavat päivät), eikä vaihdon kestoa voi pyöristää ylös- tai alaspäin täysiin kuukausiin apurahaa laskettaessa. Apurahaa laskettaessa kuukausi on yhtä kuin kalenterikuukausi eli päivää riippuen siitä, mistä kuukaudesta on kyse. Kuukausi määritellään seuraavasti: kuukauden päivä N seuraavan kuukauden päivä N-1 esimerkiksi: 5. syyskuuta 4. lokakuuta Jos vaihdon ajankohta on esimerkiksi , on vaihdon kesto 4 kuukautta ( ) ja 11 päivää ( ). Näin ollen vaihtoapuraha koostuu neljästä täydestä kuukausiapurahasta ja 11:sta päiväkohtaisesta apurahasta. Mobility Tool+ -työkalu laskee vaihdon keston kuukausissa ja päivissä, kun sinne syöttää vaihdon alku- ja loppupäivämäärät. Jatkossa vaihdon oikea kesto on se, jonka Mobility Tool+ ilmoittaa sen olevan, vaikka se eroaisi yhdellä päivällä siitä, mitä vaihdon kestoksi tulee yllä mainitulla laskukaavalla laskettuna. Liikkuvuusapurahaa maksetaan sille ajalle, joka opiskelijan on oltava läsnä vastaanottavassa korkeakoulussa / organisaatiossa. Apurahasopimukseen vaihdon alkamispäiväksi kirjataan ensimmäinen päivä, jolloin opiskelijan on oltava läsnä vaihtokohteessa (esim. lukukauden alku, tervetulotilaisuus yms.) ja päättymispäiväksi viimeinen päivä, jolloin opiskelijan on oltava läsnä (esim. lukukauden tai tenttijakson viimeinen päivä). Vaihdon todellinen kesto tarkistetaan vaihdon jälkeen vastaanottavan organisaation myöntämästä Transcript of Records / Traineeship Certificate -dokumentista. Jos opiskelija on hoitanut vaihtonsa sovitusti ja asianmukaisesti, tulee vastaanottavan korkeakoulun / organisaation pääsääntöisesti pyrkiä kirjaamaan dokumenttiin samat päivät, joista 23


Kahvilatyöntekijä (kesätyö), Neste Heinävesi | Oikotie Työpaikat\nKahvilatyöntekijä (kesätyö), Neste Heinävesi\nBarona Kauppa Oy Hyllyttäjä keikkatyöhön Mäntyharjulle pikaisella aikataululla\nEtsimme Heinäveden Nesteelle asiakaspalvelutaitoista ja ilolla työhönsä suhtautuvaa kahvilatyöntekijää kesätyöhön.\nTyö alkaa kesäkuun alussa tai sopimuksen mukaan, ja päättyy elo-syyskuussa. Työtä on tarjolla kokoaikaisesti (37,5h/vko), mutta halutessasi voit työskennellä myös osa-aikaisesti.\nKahvilatyöntekijän tärkein tehtävä on asiakkaiden palveleminen suurella sydämellä ja reippaalla asenteella. Lisäksi tehtäviisi kuuluu mm. burger-annosten ja Kotipizzan tuotteiden valmistus, sekä salin siisteydestä huolehtiminen. Työhön annetaan hyvä perehdytys, joten tehtävä sopii hyvin esim. opiskelijalle, eikä vaadi aiempaa kokemusta!\nTässä tehtävässä menestyt varmasti, mikäli sinulla on aito halua palvella asiakasta aina ystävällisesti ja laadukkaasti, eikä hymysi hyydy kiireisinäkään hetkinä. Lisäksi arvostamme aiempaa asiakaspalvelu- tai keittiökokemusta.\nTyö on kokoaikainen (37,5h/vko), mutta halutessasi voit työskennellä osa-aikaisesti.\nTyöaika aukioloaikojen mukaan: kahdessa vuorossa, klo 6:00-20:00 välillä.\nPalkkaus MaRa:n työehtosopimuksen mukaan.\nTyö alkaa aikaisintaan kesäkuun alussa ja päättyy viimeistään syyskuun lopussa.\nNeste Heinäveden apuna rekrytointia hoitaa Rekryluuri. Jätä hakemuksesi palkkatoiveineen Rekryluurin hakupalvelun kautta mahdollisimman pian tai viimeistään 20.5.2021.\nLisätietoja tehtävästä antaa Rekryluurin Kaisa Luukkanen. Tiedustelut puhelimitse maanantaisin klo 13.00 – 15.00 ja torstaisin klo 10.00 – 12.00, p. 050 4167 592 (ei tekstiviestimahdollisuutta).