⭐sopimusopas Lähiruokatoimijoiden JOHDANTO OPPAAN KÄYTTÖOHJE HYVÄ SOPIMISEN KÄYTÄNTÖ TUOTANTORESURSSIYHTEISTYÖ MYYNTIYHTEISTYÖ\nsopimusopas Lähiruokatoimijoiden JOHDANTO OPPAAN KÄYTTÖOHJE HYVÄ SOPIMISEN KÄYTÄNTÖ TUOTANTORESURSSIYHTEISTYÖ MYYNTIYHTEISTYÖ\nDownload "sopimusopas Lähiruokatoimijoiden JOHDANTO OPPAAN KÄYTTÖOHJE HYVÄ SOPIMISEN KÄYTÄNTÖ TUOTANTORESURSSIYHTEISTYÖ MYYNTIYHTEISTYÖ"\n1 Lähiruokatoimijoiden sopimusopas JOHDANTO OPPAAN KÄYTTÖOHJE HYVÄ SOPIMISEN KÄYTÄNTÖ TUOTANTORESURSSIYHTEISTYÖ MYYNTIYHTEISTYÖ JÄLLEENMYYNTI- JA JATKOJALOSTUSYHTEISTYÖ MYYNTIEDUSTAJAYHTEISTYÖ2 Lähiruokatoimijoiden sopimusopas on syntynyt keräämällä ja kehittämällä hyviä käytäntöjä haastatteluissa ja työpajoissa. Ruoka-alan ihmisten lisäksi näkökulmia ovat tuoneet muiden toimialojen sekä tutkimuksen edustajat. Tahdomme lämpimästi kiittää kaikkia haastatteluihimme ja tilaisuuksiimme osallistuneita arvokkaasta panoksesta hankkeemme hyväksi. Oppaan on tehnyt mahdolliseksi Maa- ja metsätalousministeriön Lähiruokaohjelmarahoitus. Hankkeen johtoryhmään oat kuuluneet Kirsi Viljanen Maa- ja metsätalousministeriöstä, Leena Hyrylä Kaakkois-Suomen ELY-keskuksesta, Anni-Mari Syväniemi Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry:stä. Kiitämme heitä erityisesti panoksesta oppaan viimeistelyssä. Aira Sevónille haluamme esittää erityiset kiitokset panoksesta oppaan kokoamisessa.. Lappeenrannassa LUT-Tuotantotalous Petri Niemi p ) Petra Pekkanen p ) Kaisa Seppänen Henri Karppinen Nico Forsström Julkaisija: Lappeenrannan teknillinen yliopisto Tuotantotalouden tiedekunta PL Lappeenranta Sähköinen julkaisu (pdf) osoitteesta: 1. painos Kuvat freeimages.com ellei toisin mainita.3 Mitä pienempi yritys, sitä tärkeämpää on löytää sopivat kumppanit ja saada yhteistyö kumppanien kanssa toimimaan. Lähiruokatoimijalle kumppaniverkosto tuo mukanaan täydentävää osaamista. Verkosto hoitaa tehtäviä, joita itse ei kannata tehdä. Usein myös asiakkaan valikoima- ja toimituskykyvaatimukset edellyttävät useamman toimijan yhteistyötä. Yhteistyöverkoston muodostumisen ja menestymisen edellytyksenä on, että vastuiden, töiden, panostusten ja riskien jaosta pystytään sopimaan. Sopiminen on yhteistyötä ylläpitävä prosessi. Se alkaa yhteistyön edellytysten luomisesta, johtaa sopimukseen ja jatkuu yhteistyön ja sopimuksen ylläpitona koko yhteistyön ajan. Sopimisen perusta on oikeudenmukaisessa vastuun ottamisessa ja jakamisessa sekä yhteisessä tekemisessä, ei velvoitteissa ja sanktioissa. Tämä opas on tehty tukemaan lähiruokaketjun yritysten ja yrittäjien välistä yhteistyötä. Se antaa neuvoja siitä, miten hyvään sopimukseen päästään sekä suuntaviivoja siihen, mitä asioita eri tilanteissa sopimukseen kannattaa kirjata. JOHDANTO OPPAAN KÄYTTÖOHJE4 Johdanto 2. Valitse sopivin, suunnittele ja tee sopimus 1. Tutustu Ei olla pantu paperille. Vaikka hyvä se kyllä olisi ollut. Näin kuuluu yleinen vastaus kysyttäessä ruoka-alan pieniltä toimijoilta heidän tekemistään yhteistyösopimuksista. Kuitenkin melkein aina pitkäaikaisimpien ja toimivimpien yhteistyömallien takaa löytyy alussa laadittu selkeä sopimus, johon on kirjattu yhteiset periaatteet, työn- ja vastuunjako. Sopimuksen laatiminen tarkoittaa yhteisten pelisääntöjen tekemistä yhteistyölle. Paras yhteistyö on räätälöity tekijöidensä mieltymysten mukaiseksi ja tilanteeseen sopivaksi. Se myös elää tilanteiden mukana Tämä opas neuvoo tekemään sopimuksen kirjallisena tyypillisimmissä lähiruokatoimijoiden välisissä yhteistyötilanteissa. Oppaan käyttöohje Opas jakautuu kahteen osaan. Ensimmäinen osa, HYVÄ SOPIMISEN KÄYTÄNTÖ ohjaa yhteistyöhön, sopimuksen valmisteluun ja sen ylläpitoon. Suosittelemme, että tutustutte tähän osaan ensin. Toinen osa käsittelee neljä lähiruokatoimijoille keskeistä sopimistilannetta. Valitkaa näistä eniten tilannettanne vastaava osuus ja laatikaa oma sopimuksenne, joko TUOTANTORESURSSIYHTEISTYÖ jossa sovitaan laitteen tms. yhteiskäytöstä ja/tai töiden jakamisesta. MYYNTIYHTEISTYÖ jossa sovitaan oman tuotannon myynnistä ja markkinoinnista yhteistyössä. JÄLLEENMYYNTI- JA JATKOJALOSTUSYHTEISTYÖ 2 jossa sovitaan pitempikestoisesta tuotteen toimittamisesta jälleenmyyjälle tai jatkojalostajalle. MYYNTIEDUSTAJAYHTEISTYÖ jossa annetaan edustajalle oikeus myydä tuotetta siten, että tuotteen omistus ei välillä siirry edustajalle. Jokainen sopimustilanne on yksilöllinen ja on tärkeää että sopimus laaditaan juuri kyseiseen tilanteeseen. Yhteistyötilanteiden sopimusten sisällöissä ja esimerkeissä on voitu käsitellä vain tärkeimpiä sopimuksen tekemisessä vastaan tulevia asioita. Esimerkit ovat yksinkertaistettuja ja niissä esitetyt mallit eivät välttämättä ole parhaita tapoja juuri teidän sopimukseenne.5 Ennen yhteistyösopimusta on yhteistyön perusasioiden oltava kunnossa. Hyvät sopimisen käytännöt auttavat lisäämään ja ylläpitämään yhteistyökumppanien välistä luottamusta ja luovat perustan hyvän sopimussuhteen rakentamiselle. Esimerkissä Arttu ja Juuso edustavat lähiruokayrittäjiä, jotka haluavat varmistaa yhteistyön toimivuuden etukäteen ja etenevät hyvän sopimisen käytännön mukaisesti. Sopiminen on haasteellista: on jaettava työt, vastuut ja velvollisuudet sekä tuotot ja kustannukset etukäteen. Yllättäviin tilanteisiin on myös varauduttava. Sopimuksen on myös joustettava tilanteen mukaan ja siksi sopimusta on pystyttävä myös muuttamaan ja muokkaamaan. Artulle ja Juusolle paras tapa löytyy poimimalla ja muokkaamalla oppaasta itselle ja tilanteeseen parhaiten sopivat tavat toimia. Yhdestä asiasta Arttu ja Juuso eivät tingi: sopimus laitetaan paperille. HYVÄ SOPIMISEN KÄYTÄNTÖ6 Hyvä sopimisen käytäntö Liiketoiminta edellyttää aina yhteistyötä. Jotta liiketoimintaa syntyisi, tarvitaan vähintään asiakas, jolle tavara tai palvelu toimitetaan. Kaikkea ei kannata tehdä itse. Yrittäjä tarvitsee suuren joukon erilaisia yhteistyökumppaneita: tavarantoimittajia, palveluntarjoajia, alihankkijoita, välittäjiä. Yhteistyössä täytyy päästä yhteis-ymmärrykseen siitä mitä kukin osapuoli tekee, antaa ja saa. Tarvitaan sopimus - molemminpuolinen lupaus hoitaa oma osansa. Sopimuksessa sovitaan yhteistyökumppanien kesken yhteistyön pelisäännöistä: mitä pitää ja mitä saa tehdä ja toisaalta mitä tapahtuu jos rikkoo näitä pelisääntöjä. Miksi kirjallinen sopimus? Lain edessä suullinen sopimus on yhtä pätevä kuin kirjallinenkin. Suullisen sopimuksen ongelmana on, että sopimuksen sisältö on tekijöidensä muistin varassa. Asiat voivat unohtua tai ne voidaan muistaa väärin. Saattaa olla, että asiat on jo alun perin käsitetty eri tavalla. Kirjallisen sopimuksen laatiminen kannattaa ennen kaikkea kahdesta syystä: Osapuolille muodostuu yhteinen ymmärrys sovitusta. Kun yhteistyön sisältö kuvataan yhdessä täsmällisesti sopimukseen, muuttuvat omat käsitykset yhteiseksi käsitykseksi. Kun vastuut, velvollisuudet ja tavat toimia on suunniteltu etukäteen, arki sujuu helpommin. Sopimusta laadittaessa varaudutaan etukäteen ei-toivottuihin tilanteisiin. Ei-toivottujen tilanteiden käsittely etukäteen voi tuntua ikävältä. Yhteistyön kannalta on kuitenkin ratkaisevan tärkeää suunnitella mahdollisimman hyvin miten tilanteet vältetään ja miten toimitaan, jos ikävä tilanne kuitenkin toteutuu. 4 Tapa kirjata yhteistyöasioita sopimuksiksi voi olla tekijöidensä näköinen. Tärkeintä on varmistua siitä, että sovittu on ymmärretty samalla tavalla. Tähän auttaa sopimuksen huolellinen muotoilu. Koska sopimuksen pitää elää yhteistyön mukana, on sopimus syytä päivittää säännöllisesti, esimerkiksi sopimukseen liitettävällä muistiolla tai kirjoittamalla sopimus uudelleen. Hyvin laadittu sopimus auttaa välttämään erimielisyyksiä. Joskus riitaan kuitenkin ajaudutaan. Voi olla, että toinen osapuoli ei pidä sopimustaan. Tällöin kirjallinen sopimus määrittää ensisijaisesti mitä tapahtuu ja tarvittaessa ulkopuoliset asiantuntijat ryhtyvät tulkitsemaan sopimusta. On siis tärkeää, että sopimus laaditaan ja säilytetään huolellisesti. Tämä koskee myös kaikkea tiedonvaihtoa liittyen toisen osapuolen sopimuksen vastaiseen toimintaan. Myös teksti- ja sähköpostiviestit ja vahvistukset niiden vastaanottamisesta on syytä säilyttää. Hyvä sopimus auttaa riitatilanteissa ja välttämään riitoja.7 Hyvä sopimisen käytäntö Sopimuksen perustan rakentaminen Yhteistyö ja sopimus rakentuu luottamuksen perustalle. Parhaimmillaan yhteistyössä päästään molemminpuolisen arvostuksen ilmapiiriin, jossa yhteistyökumppanit kunnioittavat toistensa osaamista, tuntevat toistensa toimintatavat ja sovittavat oman toimintatapansa vastaamaan yhteistyön tarkoitusta ja tavoitteita. Luottamus ei kuitenkaan synny itsestään, niiden eteen on tehtävä työtä. Se rakennetaan kahden kulmakiven, avoimuuden ja ymmärryksen päälle. AVOIMUUS Keskinäinen avoimuus antaa mahdollisuuden asettua toisen osapuolen asemaan. Keskinäisen avoimuuden edellytyksenä on, että keskustelut käydään luottamuksellisesti. YMMÄRRYS Luottamuksellisten keskusteluiden kautta osapuolet ymmärtävät yhteis-työn tavoitteiden ja toiminnan lisäksi myös toisen osapuolen omia tavoitteita ja toimintaa. LUOTTAMUS Luottamus tarkoittaa paremmin nukuttuja öitä ja huolettomampia päiviä. Voi keskittyä hoitamaan omaa osuuttaan tarvitsematta huolehtia siitä, hoitaako kumppani osansa. Luottamus säilyy ennen kaikkea pitämällä oman osansa sopimuksesta. ARVOSTUS Arvostus tekee työstä ja vastuunottamisesta mukavampaa. Arvostuksen kautta voi kumppanissa tunnistaa omaa osaamista täydentävät vahvuudet. Miten Arttu ja Juuso toimivat? Arttu ja Juuso sopivat heti ensimmäisessä tapaamisessa, että Kerrotaan suoraan ja välittömästi omat yhteiseen toimintaan mahdollisesti vaikuttavat asiat, esimerkiksi raha- ja terveystilanteen muutokset. Mitään toisen osapuolen asioita ei kerrota ulkopuolisille. Avoimesti keskustellen yrittäjät kävivät läpi yrittäjätoimiensa sisällön, tavoitteet, talouden nykytilan ja näkymät, sekä tehdyt ja suunnitellut investoinnit. Sovittiin myös, että toisen toimintatapoihin tutustutaan osallistumalla aluksi päivän ajan kumppanin työ-päivään. Arttu ja Juuso tunnistavat että vain avoimuus ja ymmärrys luovat luottamuksen ilmapiirin. Molemmat ymmärtävät myös, että tärkeintä on tehdä oma osuutensa ja mieluummin vähän yli. He jakavat työt osaamisen ja kiinnostuksen mukaan: Arttu keskittyy enemmän myyntiin ja raha-asioihin ja Juuso tekniikkaan ja tuotantoon. 58 Hyvä sopimisen käytäntö Hyvän sopimisen käytännön elementit Yrittäjien ja pienten yritysten keskinäisessä yhteistyössä on tärkeää säilyttää kyky mukautua uusiin tilanteisiin. Sopimuksen sisällä on oltava mahdollisuus kehittyä ja myös sopimuksen on kehityttävä ja elettävä toiminnan mukana. Parhaimmillaan sopiminen on jatkuva prosessi, joka auttaa yhteistyökumppaneita eteenpäin. SOPIMUKSEN YLLÄPITO YHTEISET TAVOITTEET TEKEMINEN vastuut ja velvollisuudet RAHA kulujen, voiton ja riskin jako OIKEUDET omistus, voimassaolo KEHITTÄ- MINEN Poikkeamat ja ongelmatilanteet ARVOSTUS LUOTTAMUS AVOIMUUS YMMÄRRYS Jokainen yhteistyötilanne on erilainen ja siten myös sopimuksen sisältö on erilainen. Hyvän sopimisen käytäntöön kuuluu vahvan perustan lisäksi sopimuksen peruselementit. Näiden rooli on eri tilanteissa erilainen, mutta jokaisen läpikäyminen auttaa toimivaan yhteistyöhön. Sopiminen jatkuu läpi yhteistyön elinkaaren SOPIMUKSEN YLLÄPITO 6 Tilanteet vaihtelevat. Yhteistyöhön on jo alkuvaiheessa luotava käytännöt, miten arkipäivän tiedonvaihto hoidetaan. Yhteistyön sisältö muuttuu ajan kuluessa ja sopimus on pidettävä mukana muutoksessa. Hyvä käytäntö on pitää esimerkiksi vuosittain erityinen sopimus-katselmus, jossa käydään läpi voimassaoleva sopimus ja korjataan se vastaamaan käytännössä jo toteutuneita sekä toteutettavia muutoksia. Miten Arttu ja Juuso toimivat? Arttu ja Juuso päättävät pitää kerran kuukaudessa tilannekatsauspalaverin. Lokakuussa pidetään sopimuskatselmus, jossa sopimus käydään kohta kohdalta läpi ja tehdään sopimukseen tarvittavat muutokset. Muutokset liitetään alkuperäiseen sopimukseen pöytäkirjana tai tarvittaessa laaditaan uusi sopimus.9 Hyvä sopimisen käytäntö Sopimisen elementit ovat keskusteltavia asioita YHTEISET TAVOITTEET TEKEMINENv astuut ja velvollisuudet RAHA kulujen, voiton ja riskin jako OIKEUDET omistus, voimassaolo KEHITTÄ- MINEN Poikkeamat ja ongelmatilanteet Onnistuneessa yhteistyössä osapuolten odotukset ja tavoitteet ovat realistisia ja houkuttelevia samanaikaisesti. Tavoitteet ovat asioita joita voidaan saavuttaa yhdessä työtä tekemällä: lisää myyntiä, parempi kannattavuus tai vaikkapa lisää vapaa-aikaa töitä jakamalla. Tekemisestä, oikeuksista ja rahaasioista sopiminen tulee vastaan aina sopimuksen laati-misessa. Etukäteen näitä asioita pohdittaessa on hyvä tuoda esiin omat edellytykset ja eritellä mitä ja kuinka paljon voi tuoda yhteistyöhön (esimerkiksi työpanosta, osaamista, laitteita, asiakaskuntaa) ja mitä odottaa toiselta osapuolelta. Omia alustavia ehdotuksia arvioidessa on hyvä yrittää asettua toisen osapuolen asemaan ja miettiä pitäisikö itse ehdotuksia reiluina. Yhteistyöhön ryhdytään tavoitteiden saavuttamiseksi. Kannattavuuden pitää tavalla tai toisella parantua. Arkipäivän toiminnan kehittämiseen pitää varata aikaa ja rahaa. Aina ei kaikki mene suunnitelmien mukaan. Asiakas ei maksa laskuaan, flunssa iskee tai koneet hajoavat kesken kiireiden. On hyvä listata todennäköisimmät ongelmatilanteet ja miettiä etukäteen, miten ne voidaan välttää ja mitä tehdään jos tilanteeseen kuitenkin joudutaan. Mitä Arttu ja Juuso keskustelivat? Arttu ja Juuso miettivät kumpikin omalla tahollaan omia vastauksiaan yhteistyön keskeisimpiin kysymyksiin, kuten: Mitä odotan yhteistyöltä? Millaisella panoksella voin lähteä yhteistyöhön? Kuinka paljon työpanosta, rahaa tai omaisuutta voin laittaa yhteistyöhön? Mikä on yhteistyössä yhteistä, mikä kummankin omaa? Milloin olen tyytyväinen yhteistyöhön? Kuinka paljon lisää rahaa tai vaikkapa vapaa-aikaa minun pitää vähintään saada? Kuinka suuria taloudellisia riskejä pystyn kantamaan? Miltä yhteistyö näyttää viiden vuoden kuluttua jos kaikki on mennyt hyvin? Entä vuoden päästä? Kuinka kauan sopimuksen tulisi olla voimassa? Miten yhteistyö voidaan reilusti päättää? Mitä uusia asioita yhteistyö voisi tehdä mahdolliseksi? He tekevät myös tahollaan kartoitusta poikkeamista ja ongelmatilanteista vastaamalla kysymyksiin: Mitä yllättäviä tilanteita voi yhteistyössä tulla vastaan? Mitkä näistä ovat todennäköisimpiä ja vaikutuksiltaan vakavimpia? Mitä voimme tehdä, jottei näihin tilanteisiin jouduttaisi? Jos joudutaan, kuinka pitäisi toimia? Mietittyään näitä muutaman päivän he tapaavat ja kertovat toisilleen miettimänsä asiat. Vaikka Juuson odotukset ja riskinottohalut ovat suuremmat kuin Artun, näkemysero ei heistä ole liian suuri. He muuttavat myös aiempia suunnitelmiaan tekemiensä poikkeama- ja ongelmatilannekartoituksen perusteella. Näistä lähtökohdista on hyvä lähteä tekemään kirjallista sopimusta. 710 Hyvä sopimisen käytäntö Hyvin tehty ja säännöllisesti ylläpidetty sopimus vähentää riitatilanteen mahdollisuutta. Sopimukseen liittyy kuitenkin usein asioita, joiden vaikutusten arviointi on vaikeaa tai herää jopa epäilys, liittyykö sopimukseen lain asettamia rajoituksia. Ammattiavun, lakimiehen, käyttö kannattaa aina kun omista tiedoista on pienikin epäilys. Sopimuksessa on luonnollisesti syytä varautua myös siihen, että toinen osapuoli ei täytä velvollisuuksiaan. 8 Milloin hakea lakimiehen apua? Lakimiehen apu sopimuksen laatimisessa varmistaa, että toimitaan EU:n ja Suomen lainsäädännön mukaisesti. Lakimies pystyy myös nostamaan käsittelyyn mahdollisia ongelmakohtia ja välttämään riitatilanteita. Erityisesti kannattaa harkita ammattiavun käyttämistä kun: yhteistyö vaatii osapuolten kannalta isoa taloudellista panostusta. riskit ovat niin suuret, että sopimukseen harkitaan otettavaksi taloudellisia sanktioita sopimusrikkomuksista. laki rajoittaa osapuolten sopimuksen sisältöä tai osapuolen oikeuksia. osapuolia on monia. toimintaan liittyy toisen osapuolen omistamia tavaramerkkejä, mallisuojia, patentteja tai muita aineettomia oikeuksia (tai niitä kehitetään yhteistyössä) yhteistyö ylittää valtiorajat. On tärkeä pitää mielessä, että lakimies ei voi määrittää yhteistyön sisältöä ja ohjeistaa päivittäistä toimintaa. Sopimuksen osapuolilla on oltava selvä käsitys sovittavasta yhteistyöstä. Lakimiehen apu on myös erittäin suositeltavaa tilanteessa, jossa toinen osapuoli haluaa purkaa sopimuksen sopimusrikkomukseen vedoten. Ilmaista tai edullista lakiapua on niukasti tarjolla. Jos omilla etujärjestöillä tai liitoilla ei omaa lakimiespalvelua ole, osaavat he usein suositella sopivaa asiantuntijaa. Kannattaa myös etukäteen varmistaa oma vakuutusturva mahdollisen riitatilanteen varalta. On syytä huomata, että yksityishenkilön oikeusturvavakuutus ei kata elinkeinotoimintaa. Mitä tehdä jos riita kaikesta huolimatta syntyy? On tärkeää, että sopimuksessa määritellään, miten sopimus lakkaa olemasta. Sopimukseen kannattaa määrittää irtisanomisaika. Irtisanomisajan pituus on hyvä määrittää sellaiseksi, että osapuolet pystyvät kohtuudella järjestämään toimin-tansa sen aikana uudelleen. Paras lääke riitatilanteisiin on ennakointi. Sopimuksen laatimisessa lakimiehen tehtävä on varmistaa sopimuksen selkeys mahdollisessa sopimusrikkomustilanteessa. Pääsääntönä on, että kannattaa ottaa yhteyttä lakimieheen, jos sopimusrikkomuksen vuoksi: toinen osapuoli haluaa päättää sopimuksen irtisanomisaikaa nopeammin ja/tai jos osapuolet näkevät sopimusrikkomuksen johtavan korvausvaatimuksiin. Vaikka olisikin vahingon kärsinyt osapuoli, on syytä toimia mahdollisuuksien mukaan sopimuksen mukaisesti. Esimerkiksi hallussa olevasta toisen osapuolen omistamasta tavarasta on edelleen pidettävä huolta. Lopuksi: riidat kannattaa aina pyrkiä sopimaan. Jos yhteistyön jatkaminen ei tule kyseeseen, tehdään pöytäkirja jossa yhteistyösopimus puretaan yhteisymmärryksessä. Riitelyä oikeudessa kannattaa välttää viimeiseen asti. Vaikka oikeusprosessi päättyisikin omalta kannalta hyvin, sitoo se pitkäksi aikaa ajatukset, aikaa ja rahaa jotka voisivat olla muualla tarpeen.11 Naapurukset, luomuviljelijät Matti ja Jussi, ovat usein harmitelleet, kuinka työssä tarvittavat kalliit koneet makaavat suurimman osan aikaa joutilaina. Matti on suunnitellut ostavansa maanmuokkauskoneen. Yksin hankittuna kallis kone on kuitenkin Matille iso investointi ja sitä tarvitaan melko harvoin ja lyhyen aikaa kerrallaan. Matti on esittänyt Jussille, että kone voitaisiin hankkia yhdessä molempien käyttöön. Yhdessä he päättävät, että koneen omistuksesta, käytöstä ja ylläpidosta pitää laatia kirjallinen sopimus jo ennen hankintaa. Näin he varmistuvat, että kone pysyy kunnossa ja on käytettävissä silloin, kun he sitä tarvitsevat. TUOTANTORESURSSIYHTEISTYÖ Kuva: maaseutu.fi / Studio Tomi Aho12 Tuotantoresurssiyhteistyö Tuotantoresursseja ovat esimerkiksi koneet ja laitteet, tilat, maa-alueet sekä tuotantorakennukset. Tuotantoresurssiyhteistyöllä tarkoitetaan tilannetta, jossa tuottajat tai -jalostajat jakavat yhtä tai useampaa resurssia keskenään. Sopimus voi sisältää myös korvauksia työstä tai töiden jakamista resurssiin liittyen. Sopimustilanteessa pitää määritellä, mitä resursseja sopimus koskee ja miten niiden käytöstä sovitaan. Mahdollisuuksia ja tilanteita tehdä tuotantoresurssiyhteistyötä on lukuisia, käytännön esimerkkejä löytyy aina yhteispihatoista yhteisiin koneurakointiyhteenliittymiin. 10 Sopimuksen sisältö 1. Sopimuksen osapuolet Sopimuksessa yksilöidään aluksi sopimuksen laatijaosapuolet. Osapuolten tiedot tulisi ilmoittaa mahdollisimman täsmällisesti, osoitteineen ja Y-tunnuksineen. 2. Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet on lyhyt, yleisluonteinen ja vapaamuotoinen kuvaus siitä mihin sopimuksella pyritään. Kuvaamalla yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet varmistetaan, että osapuolilla on yhteinen käsitys yhteistyön tavoitteista ja sopimuksen sisällöstä. 3. Sopimuksen kohde Sopimuksen kohteena olevien vastuiden, omistusten ja muiden oikeuksien ja velvollisuuksien määrittäminen on sopimuksen keskeisin kohta. Sopimuksen kohteessa määritellään mahdollisimman tarkasti mitä tuotantoresurssia sopimus koskee ja mitkä ovat kunkin osapuolen oikeuden ja velvollisuudet kyseisen resurssin osalta. Tässä yhteydessä sovitaan, mitä kunkin osapuolen on tehtävä ja milloin se on tehtävä. Sopimuksen kohteessa tulee yksilöidä ainakin: Näin Jussi ja Matti sopivat 1. Sopimuksen osapuolet Jussi Jokinen, Jokitie 12, Jäkkylä ja Matti Lampinen, Lampipolku 33, Jäkkylä 2. Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet Yhteistyön tarkoituksena on yhteisen maanmuokkauskoneen hankkiminen sekä laitteen käytöstä, huollosta ja käyttökustannuksista sopiminen. Yhteistyön tavoitteena on jakaa maanmuokkauskoneen hankinnasta, käytöstä ja vakuutuksista aiheutuvat kustannukset sekä sopia käyttöön, huoltoon ja ylläpitoon liittyvistä vastuista. 3. Sopimuksen kohde Sopimuksen kohteena on ABC12-maanmuokkauskoneen omistus- ja käyttöoikeudet sekä koneen käyttöön liittyvät vastuut ja työt Omistus- ja käyttöoikeudet: Kuka omistaa tuotantoresurssin? Voiko resurssia lainata tai vuokrata eteenpäin? Milloin, miten ja kuinka paljon resurssia kukin osapuoli saa käyttää? Käyttöön liittyvät vastuut, työt ja kustannukset: Mitä ja miten työnjaosta sovitaan? Miten tuotantoresurssin kunnossapito järjestetään? Miten kustannukset jaetaan?13 Tuotantoresurssiyhteistyö 3.1 Omistus- ja käyttöoikeudet Sopimuksen kohteena olevat resurssit voidaan hankkia ja omistaa yhteisesti. Jos resurssi on yhden osapuolen omistuksessa, voidaan sopia käyttöoikeudesta yleensä rahaa tai muuta vastiketta vastaan. Voidaan myös sopia useamman koneen tai muun resurssin vastavuoroisesta käytöstä. Omistussuhteiden muuttuessa on selkeintä laatia uusi sopimus. Resurssin käytöstä sovittaessa on tärkeää sopia täsmällisesti käytön jaosta, esimerkiksi aikataulu, miten kone on kunkin osapuolen käytettävissä. On myös sovittava, saako resurssia vuokrata tai lainata sitä eteenpäin. 3.2 Käyttöön liittyvät vastuut, kustannukset ja työt Yhteiskäytössä olevan koneen, tilan tms. käyttö aiheuttaa työtä ja kustannuksia joiden jakoperusteet on määritettävä oikeudenmukaisesti. Yhteiskäytön sujuvuuden kannalta on oleellista sopia täsmällisesti vastuusta, miten ja missä kunnossa resurssi luovutetaan seuraavalle käyttäjälle. On myös sovittava huolto- ja korjaustöiden kustannusten jakamisesta sekä vakuuttamisesta. 3.1 Omistus- ja käyttöoikeudet Osapuolet hankkivat ja omistavat maanmuokkauskoneen tasaosuuksin. Maanmuokkauskone on Jussi Jokisen käytössä parittomilla viikoilla ja Matti Lampisen parillisilla viikoilla. Konetta ei saa luovuttaa kolmannen osapuolen käyttöön ilman toisen osapuolen suostumusta. 3.2 Käyttöön liittyvät vastuut, kustannukset ja työt Päivittäisistä huolloista ja ylläpitotoimista vastaavat osapuolet omalla vuorollaan. Kone toimitetaan aina sovitun käyttöjakson lopuksi toiselle tilalle käyttövalmiina. Mahdollisista vioista on ilmoitettava viipymättä toiselle osapuolelle, jolloin tehdään yhdessä päätös jatkotoimen-piteistä. Kumpikin osapuoli vastaa omalla käyttöviikollaan käyttökustannuksista. Vakuutusten ja suunniteltujen huoltojen kustannukset puolitetaan osapuolten kesken. Huolimattomasta tai väärästä käytöstä johtuvat kustannukset ovat aiheuttajan vastuulla. Matti vastaa laitteen talvisäilytyksestä, Jussi laitteen syyshuollosta valmistajan ohjeiden mukaisesti. 4. Tiedonkulku, yhteydenpito ja toiminnan kehittäminen Sopimusta laadittaessa on hyvä määrittää, kuinka yhteydenpito hoidetaan: kuinka usein osapuolet pitävät yhteyttä toisiinsa, millaisista asioista on informoitava toista osapuolta sekä kuinka yhteistyötä voidaan kehittää tarpeiden mahdollisesti muuttuessa. 4. Tiedonkulku, yhteydenpito ja toiminnan kehittäminen Maanmuokkauslaitteen mukana kulkee ajopäiväkirja, johon merkitään ajot ja tehdyt huollot. Yllättävistä poikkeamista, jotka vaativat välittömiä toimenpiteitä, ilmoitetaan välittömästi toiselle osapuolelle puhelimitse. Laitteen talvisäilöön laittamisen yhteydessä pidetään sopimuskatselmus, jossa käsitellään muutokset tähän sopimukseen, esimerkiksi koneen uusimistarve tai kolmansien osapuolten mukaanotto sopimukseen. Muutoksista tehdään muistio joka liitetään allekirjoitettuna sopimukseen. 1114 Tuotantoresurssiyhteistyö Sopimuksen voimassaolo ja päättyminen Sopimuksessa tulee yksiselitteisesti määritellä, milloin sopimuksen voimassaolo alkaa ja päättyy. Vastaan voi myös tulla tilanteita (esim. sairastuminen), joissa sopimuksen täyttäminen ei ole enää mahdollista. Pelisäännöt yllättäviä tilanteita varten kannattaa ehdottomasti sopia etukäteen. On sovittava, miten sopimus voidaan irtisanoa tai purkaa. Sopimuksen kohteena oleva yhteistyö muuttuu väistämättä ja muutokset on kirjattava myös sopimukseen. Siksi sopimuksessa tulisi myös määritellä, millä tavalla ja kuinka usein sopimus päivitetään ja kuinka muutoksia voidaan sopimukseen tehdä. On erittäin tärkeää päivätä ja allekirjoittaa myös muutosasiakirjat ja viitata aiempaan voimassaolevaan sopimukseen. 5. Sopimuksen voimassaolo ja päättyminen Sopimus on voimassa toistaiseksi, kuitenkin enintään koneen romutukseen tai myyntiin saakka. Myynnistä tai romutuksesta sovitaan yhteisesti. Sopimusmuutoksista laaditaan molempien osapuolien allekirjoittama pöytäkirja. Toinen osapuoli voi irtisanoa sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti kuusi kuukautta ennakkoon. Tällöin toisella osapuolella on etuoikeus lunastaa kone käypään hintaan. 6. Sopimusrikkomukset, vahingonkorvaukset ja ristiriitojen ratkaisu Osapuolet eivät ole oikeutettuja korvauksiin laitteen käytön estymisestä koneen normaalista käytöstä johtuvan rikkoontumisen takia. Mikäli toinen osapuoli rikkoo sopimuksen ehtoja tai sopimuksen henkeä sellaisella tavalla, ettei vahinkoa kärsineen voida kohtuudella olettaa jatkavan sopimusta, vahinkoa kärsinyt osapuoli voi purkaa sopimuksen päättymään välittömästi. 6. Sopimusrikkomukset, vahingonkorvaukset ja ristiriitojen ratkaisu Sopimuksessa voidaan myös varautua mahdollisiin riitatilanteisiin tai yksilöidä seuraukset sopimuksen rikkomisesta. Sopimuksessa voidaan määritellä, mitä tapahtuu jos toinen osapuoli laiminlyö velvoitteensa ja onko haittaa kärsineellä osapuolella oikeus korvauksiin mahdollisista vahingoista. Korvattavia vahinkoja voivat olla esimerkiksi eläin-, henkilö- ja esinevahingot, saamatta jäänyt voitto tai muu taloudellinen tappio. Korvattava vahinko on luonnollisesti aina pystyttävä osoittamaan, samoin vahingon yhteys sopimusrikkomukseen. Sopimuksen purkaminen päättymään välittömästi on ankara toimenpide. Osapuolten on hyvä pohtia etukäteen, mitkä asiat olisivat sellaisia, että niiden perusteella sopimuksen purkaminen on paikallaan. Sopimuksessa on hyvä mainita, että mikäli toinen osapuoli rikkoo sopimuksen ehtoja tai sopimuksen henkeä sellaisella tavalla, ettei vahinkoa kärsineen voida kohtuudella olettaa jatkavan sopimusta, vahinkoa kärsinyt osapuoli voi purkaa sopimuksen päättymään välittömästi. Käytännössä, jos kumppani on mielestäsi rikkonut sopimusta niin pahasti, että haluat päästä siitä eroon irtisanomisaikaa nopeammin purkamalla sopimuksen päättymään heti, ota yhteyttä lakimieheen. Jos ristiriitojen ratkaisu tapahtuu ensisijaisesti muualla kuin oikeudessa, tulee tästä olla maininta sopimuksessa. 7. Allekirjoitukset ja päiväys Tätä sopimusta on tehty kaksi samansanaista kappaletta, yksi molemmille osapuolille.15 Lampurit Kari ja Risto ovat tähän saakka myyneet itse omat lampaanlihatuotteensa. Kari on toimittanut tuotteensa pääosin suurkeittiöasiakkaille ja tukuille. Suuri osa Riston tuotannosta on myyty omasta tilamyymälästä. Myynnin ja markkinoinnin hoitaminen on molemmista tuntunut sekä kalliilta että aikaa vievältä. Usein asiakkaiden tarpeet eivät osu yksiin tuotannon kanssa, on jouduttu myymään eioota tai kysyntää ei ole silloin kun tuotetta on saatavilla. Kari ja Risto uskovat, että kahden tilan tuotantoa yhdessä myytäessä suurempi tuotevalikoima ja parempi toimitusvarmuus palvelee asiakkaita paremmin. Kuljetusten ja jakelun järjestämisellä yhteistyössä on myös saavutettavissa kustannus-säästöjä. Kari on myös ehdottanut, että markkinoinnissa voitaisiin käyttää Karin rekisteröimää Makulammas-tuotemerkkiä. MYYNTIYHTEISTYÖ16 Myyntiyhteistyö Myyntiyhteistyöllä toimittajat voivat tarjota vähittäiskaupalle tai suurkeittiöille määriä ja toimitusvarmuuksia joihin yksin toimien olisi vaikeaa päästä. Jakamalla työtä ja kustannuksia edellytykset pärjätä tarjouskilpailuissa paranevat. Yksinkertaisimmillaan myyntiyhteistyössä tuottajat tai jalostajat jakavat omien tuotteidensa myynnin ja markkinoinnin työt, kustannukset ja tuotot keskenään. Osapuolia voi olla kaksi tai useampia. Varsinkin laajempi ryhmä voi järjestää toimintansa osuuskunnaksi. Sopimuksen sisältö 1. Sopimuksen osapuolet Sopimuksessa yksilöidään aluksi sopimuksen laatijaosapuolet. Osapuolten tiedot tulisi ilmoittaa mahdollisimman täsmällisesti, mielellään osoitteineen ja Y-tunnuksineen. 2. Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet on lyhyt, yleisluonteinen ja vapaamuotoinen kuvaus siitä mihin sopimuksella pyritään. Kuvaamalla yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet varmistetaan, että osapuolilla on yhteinen käsitys yhteistyön tavoitteista ja sopimuksen sisällöstä. 3. Sopimuksen kohde Sopimuksen kohteena olevien vastuiden, omistusten ja muiden oikeuksien ja velvollisuuksien määrittäminen on sopimuksen keskeisin kohta. Sopimuksen kohteessa määritellään mahdollisimman tarkasti, miten myynti- ja muut tehtävät, kustannukset ja tuotot jaetaan. Sopimuksen kohteessa on syytä yksilöidä ainakin seuraavat asiat: Näin Kari ja Risto sopivat 1. Sopimuksen osapuolet Kari Järvinen, Elotie 28, Karakylä ja Risto Lappalainen, Vainiotie 47, Karakylä 2. Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet Yhteistyön tarkoituksena on jakaa osapuolten myyntiin liittyvät tehtävät ja siitä aiheutuneet kustannukset osapuolten kesken. Yhteistyön tavoitteena on parantaa osapuolten toiminnan kannattavuutta säästämällä kustannuksia ja lisäämällä myyntiä. 3. Sopimuksen kohde Sopimuksen kohteena on Makulammastuotemerkin alla tehtävä myynti- ja markkinointiyhteistyö jatkossa esitetyin ehdoin. Makulammas-tuotemerkin omistaa Kari Järvinen ja tuotemerkki jää sopimuksen päättyessä Kari Järvisen haltuun Tuotantomäärät ja hinnoitteluperiaatteet: Kuinka paljon yhteistyössä pystytään tuottamaan ja kuinka suurta myyntiä tavoitellaan? Miten hinnat määrätään? Laatu: Miten laatu määritellään ja miten sitä valvotaan? Miten virhetilanteissa toimitaan? Miten laatua parannetaan? Pakkaus ja merkinnät: Miten tuotteet pakataan? Mitkä ovat pakkauskoot ja tavat? Myynti ja markkinointi: Kuka, miten, kenelle ja missä myydään? Millaista markkinointia tehdään j a miten sen kustannukset jaetaan? Myynnin tukitoiminnot: Miten tilausten käsittely, laskutus ja muut tukitoiminnot hoidetaan? Tuotteiden jakelu ja kuljetukset: Myydäänkö itse? Kuljetetaanko asiakkaalle? Linkkejä: Osuuskunnaksi järjestäytyminen: Vähittäiskaupan vaatimukset: Julkisten keittiöiden hankinnat:17 Myyntiyhteistyö 3.1 Tuotantomäärät ja hinnoitteluperiaatteet Sopimuksessa yksilöidään mitä tuotteita myyntiyhteistyösopimus koskee ja millä tuotantomäärillä osapuolet sitoutuvat yhteiseen myyntiin. Sopimukseen kirjataan esimerkiksi yhteistyössä myytävät tavoite- ja minimimäärät tuotteittain. Määrät voidaan kirjata osuutena sadosta, mutta myynnin kannalta määrät kilogrammoina tai litroina on selkeitä. Hintojen määräytyminen ja hinnoitteluperiaatteet kirjataan selkeästi ja yksiselitteisesti myyntiyhteistyösopimukseen. Hinta ja sen määrittelyperusteet asiakkaalle sekä hintojen tarkistamisen säännöt ovat luonnollisesti myyntiyhteistyösopimuksen avainasioita. Sopimuksen voidaan liittää yhteisesti hyväksytty hinnasto, jonka päivittämisestä sovitaan sopimuksessa. Tarvittaessa tässä yhteydessä sovitaan periaate siitä, kuinka mahdolliset erot ja poikkeamat tuotanto-osuuksissa otetaan huomioon. 3.1 Tuotantomäärät ja hinnoitteluperiaatteet Tuotteet ja tuotantomäärät: Sopijaosapuolet sitoutuvat osallistumaan yhteiseen myyntiin ja markkinointiin kaikilla lampaanlihatuotteillaan. Kumpikin osapuoli sitoutuu myymään Makulammastuotemerkin alla vähintään 75% tuotantokapasiteetistaan. Tuotemerkin tavoitemyynniksi asetetaan ensimmäiselle vuodelle kg. Molemmat osapuolet kirjaavat kerran kuukaudessa tuotteittain yhteiseen exceltaulukkoon karkean tuotantosuunnitelman kolmelle seuraavalle kuukaudelle. Molemmat osapuolet päivittävät torstaisin seuraavan viikon tuotteittain toimitettavissa olevat omat määrät sekä omaan myyntiin varatut ja kumppanin tuotteista varattavat määrät. Toimittava osapuoli vahvistaa toimitukset perjantain aikana. Suunnitelman ylläpidosta vastaa Risto Lappalainen. Hinnan määräytyminen: Osapuolet ovat yhdessä laatineet hinnaston tuotemerkin eri tuotteille (liitteenä). Tätä hinnastoa ja sen yksilöimiä määräalennuksia nouda-tetaan kaikissa myyntitilanteissa. Hintojen tarkistukset: Hintoja tarkistetaan puolivuosittain ja yksittäisistä hinnantarkistuksista sovitaan osapuolten kesken ennen asiakasneuvotteluja. 3.2 Laatu Yhteistyökumppanien yhteinen käsitys tuotteen ja toiminnan hyväksyttävästä laatutasosta on ratkaisevan tärkeää yhteistyön edellytys. Luonnollisesti osapuolet sitoutuvat toimimaan lakien ja viranomaismääräysten mukaisesti (esimerkiksi elintarvikehuoneisto-määräykset ja eläinsuojelulaki). Laatu-vaatimusten määrittelyssä voi käyttää tukena toimialan yleisiä laatukriteereitä, laadun minimitasoja sekä omavalvontakäytäntöjä ja täydentää niitä kunkin yhteistyötilanteen vaatimilla lisämäärityksillä. Toiminnasta laatuvirhetilanteissa sekä asiakasvalitusten käsittelytavoista on syytä sopia etukäteen. Yleensäkin toimittaessa asiakkaaseen päin yhteisillä kasvoilla tuotteen teknisen laadun lisäksi palvelun laadun tulee olla yhteisesti hyväksytyllä tasolla. Laatuun liittyvistä asioista sovittaessa tulisi myös pohtia laadun ja toiminnan kehittämiseen ja parantamiseen liittyvät toimenpiteet. Myyntiyhteistyössä tulisi kerätä ja käsitellä säännöllisesti asiakaspalautetta sekä sopia tavoista, joilla kerättyä palautetta hyödynnetään tuotekehityksessä ja toiminnan kehittämisessä. 1518 Myyntiyhteistyö Pakkaus ja merkinnät Ruokatuotteiden pakkausten ja tuotemerkintöjen on oltava viranomaismääräysten mukaisia. Pakkaukset ja pakkauskoot ovat lisäksi tärkeässä roolissa markkinoinnissa ja ostopäätöksissä, tuotemerkin ja tuoteperheen brändin luomisessa sekä tuotemielikuvien syntymisessä. Pakkauksilla tulee pystyä viestimään asiakkaille sekä tarvittavat tekniset tuotetiedot, että tuotteen yksilölliset ominaisuudet. Jo ennen pakkauksista sopimista on pitänyt tehdä päätös siitä, onko tarkoitus toimia yhteisen tuotemerkin alla. Jos tuotemerkki on toisen osapuolen, on sovittava korvaus sen käytöstä. Tuotemerkkien omistuksesta ja käytöstä on sovittava sopimuksen aikana ja sopimuksen päättymisen jälkeen. On syytä ottaa huomioon myös pakkauskokojen ja muiden teknisten ominaisuuksien vaikutukset esimerkiksi hinnoitteluun ja jakelun järjestämiseen (kohdat 3.1 ja 3.7). 3.2 Laatu Laatukriteerit: Osapuolet sitoutuvat noudattamaan laadun minimitasona kulloinkin voimassaolevia viranomaismääräyksiä. Lisäksi osapuolet noudattavat yhteisesti laadittavaa eettistä ohjeistoa. Ohjeistoa käytetään myös markkinoinnissa. Laadunvalvonta: Osapuolet noudattavat yhteisesti laadittua omavalvontasuunnitelmaa. Tuotannossa tarvittavien materiaalit sekä materiaalien ja palveluiden toimittajat valitaan yhteisesti. Laatuvirhetilanteet: Molemmat osapuolet ovat itsenäisesti vastuussa viranomaisten tai muun tahon havaitsemista toiminnan laadun puutteista ja ovat velvollisia tekemään toimintaan tarvittavat muutokset omalla kustannuksellaan. Tuotemerkin alla myytävien tuotteiden ja toimitusten laatuun liittyvät asiakas-reklamaatiot ja mahdolliset hyvitykset korvataan yhteisvastuullisesti. Laadun parantaminen: Asiakaspalaute ja reklamaatiot käydään yhteisesti läpi ja sovitaan palautteen edellyttämistä toimenpiteistä tapauskohtaisesti. 3.3 Pakkaus ja merkinnät Tuotepakkaus ja ulkoasu: Osapuolet käyttävät Makulammas-tuotteille suunniteltuja tuotepakkauksia sopimuksen liitteenä olevan ohjeistuksen mukaisesti. Risto Lappalainen maksaa kuukausittain Kari Järviselle korvauksena tuotemerkin käytöstä 0,5% euromääräisestä myynnistään. Pakkauskoot: Tilamyynnissä tuorelihatuotteita myydään kolmea eri pakkauskokoa: 500g, 1kg ja 2kg. Jälleenmyynnin pakkauskoot määräytyvät asiakastilausten mukaan. Sesonkiaikana myytävät lihajalosteet (lammasmakkarat) pakataan noin 500g pakkauksiin. Tuotemerkinnät: Pakkauksissa tulee olla voimassa olevien viranomaismääräysten mukaiset pakolliset tuotetiedot.19 Myyntiyhteistyö 3.4 Myynti ja markkinointi 3.4 Myynti ja markkinointi Myyntiyhteistyöstä sovittaessa tärkeintä on sopia kuinka tuotteiden myynnin ja markkinoinnin käytännön työt, vastuut ja kustannukset jaetaan. Tehtävien ja vastuiden määrittelyissä auttaa, jos sopimusosapuolet ovat yhteisesti mahdollisimman tarkasti määrittäneet kohteena olevat asiakasryhmät sekä eri asiakasryhmille tarjottavat tuotevalikoimat. Asiakasryhmittely auttaa määrittelemään kullekin asiakasryhmälle sopivimmat myyntikäytännöt ja markkinointitavat. Ryhmittelyä voi käyttää myös jaettaessa myynnin ja markkinoinnin vastuualueita. Käytännön menekinedistämistyöstä sovitaan esimerkiksi miten ja kuinka usein asiakkaisiin ollaan yhteydessä, millaista markkinointi- ja myyntimateriaalia käytetään ja kuinka tämä materiaali tuotetaan. Osapuolten on lisäksi sovittava mitä henkilökohtaisia työvälineitä (auto, tietokone, puhelin) markkinointityötä tekevä osapuoli tarvitsee ja kuinka välineistä aiheutuvat kustannukset jaetaan. Lisäksi myynti- ja markkinointitavoista sovittaessa on hyvä ottaa kantaa markkinoinnin tavoitteisiin. Markkinointikeinojen hyödyllisyyttä olisi hyvä pystyä mittaamaan. Yksinkertaista markkinointisuunnitelmaa ja listaa tarvittavista menekinedistämistoimenpiteistä tulisi ylläpitää säännöllisesti. Tehtävä- ja vastuualueet: Risto Lappalaisen päävastuualueena on kuluttajamyynti ja Kari Järvisen suurkeittiöt, tukut ja vähittäiskauppa. Molemmat huolehtivat oman vastuualueensa myynnistä ja markkinoinnista jäljessä esitettyjä periaatteita noudattaen. Myynti: Osapuolet voivat myydä seuraavalle viikolle omassa varastossa myytävissä olevan määrän. Mikäli oma tuotanto ei riitä, varmistetaan saatavuus ja varataan erä toiselta osapuolelta puhelimitse. Markkinointi: Kuluttajamyynnin pääasiallisina markkinointikanavina käytetään tilamyynnin netti- ja facebook-sivuja, jotka päivitetään viikoittain ja vastataan asiakaskyselyihin. Markkinointi suurkeittiöille, vähittäiskaupoille ja tukuille toteutetaan henkilökohtaisilla asiakaskäynneillä. Lähialueen markkinoille ja messuille osallistutaan mahdollisuuksien mukaan vuorotellen. Käytettävät markkinointi- ja myyntitavat hyväksytetään aina toisella osapuolella. Välineet ja kustannukset: Molemmat osapuolet käyttävät henkilökohtaisia työvälineitään ja hankkivat käyttöönsä myyntityössään tarvittavat välineet itse. Myyntityöstä aiheutuvat ajokilometrit merkitään ajopäiväkirjaan. Lehti-, yms. ilmoituksista, markkinoille, messuille osallistumisesta aiheutuneet kustannukset sekä markkinoinnin matkakulut tasataan euromääräisen myynnin suhteessa kuukausittain. Markkinoinnin seuranta ja kehittäminen: Kuukausipalavereissa käsitellään markkinoinnin tilanne ja laaditaan seuraavan kuukauden suunnitelma. Palaverissa raportoidaan toiselle osapuolelle myynnin ja markkinoinnin tilanne omalla vastuualueella, myyntitavoitteiden toteutuminen sekä tarve uusille markkinointi- ja myyntitavoille. 17 Kuva: maaseutu.fi / Contum Oy20 Myyntiyhteistyö Kuva: maaseutu.fi / Contum Oy Myynnin tukitoiminnot 3.5 Myynnin tukitoiminnot Varsinaisten myynti- ja markkinointitehtävien lisäksi on sovittava roolit, vastuut ja tehtäväalueet myynnin tukitoimintojen hoitamisessa. Tärkeimpiä myynnin tukitoimintoja ovat laskutus, tilausten käsittely ja kirjanpito. Myynnin tukitoiminnoista sovittaessa on aluksi määritettävä mitä tukitoimintoja tarvitaan, mitä järjestelmiä ja ohjelmia niiden hoitamiseen on käytettävissä, kuinka tehtävät ja niistä aiheutuneet kustannukset jaetaan sekä kuinka raportointi hoidetaan. Myynnin tukitoimintojen tehtävä- ja vastuualueet: Yhteisesti valittu tilitoimisto hoitaa laskutuksen, reskontran ja maksuliikenteen. Osapuolet hoitavat oman myyntivastuualueensa tilausten käsittelyyn ja laskutustietojen siirron tilitoimistolle viikoittain. Välineet ja kustannukset: Tilitoimiston kustannukset jaetaan euromääräisen myynnin suhteessa kuukausittain. Raportointi ja kustannusten tasaaminen: Risto Lappalainen kokoaa tilitoimiston raporteista ja myyntitiedoista kustannusten tasauslaskelman, jota täydennetään ja käydään läpi kuukausipalaverissa. Tasaus maksetaan toiselle osapuolelle kahden viikon maksuajalla.21 Myyntiyhteistyö 3.6 Tuotteiden jakelu ja kuljetukset 3.6 Tuotteiden jakelu ja kuljetukset Tuotteiden jakelun huolellinen suunnittelu ja toteutus on kannattavuuden elinehto. Sovittavana osa-alueena ovat kaikki käytännöt, toimenpiteet ja ratkaisut, joiden avulla tuotteet saadaan toimitettua loppuasiakkaille. Näihin kuuluvat esimerkiksi suoramyynti-pisteiden tehtävien hoito, tuotekuljetusten järjestäminen, nettikaupan käytännön toteutus ja kuljetuspalveluiden yhteinen kilpailutus ja hankinta. Selkeästi määritetyt pelisäännöt ja toimintaperiaatteet helpottavat sekä myyntityötä ja pitävät kustannukset kurissa. Jakelun ja kuljetusten hoitamisella yhteistyössä voidaan saavuttaa merkittäviä toiminnan kustannussäästöjä, kuten esimerkiksi hankkimalla tuotteiden kuljetuspalvelut yhteistyössä ja näin yhdistämällä jakelu- ja kuljetuseriä. Jakelua suunniteltaessa on syytä muista, että toisen omistaman tavaran kuljettaminen vastiketta vastaan vaatii liikenneluvan. 4. Tiedonkulku, yhteydenpito ja toiminnan kehittäminen Myyntiyhteistyössä on tarpeen läheinen ja säännöllinen yhteydenpito ja raportointi osapuolten välillä. Yhteydenpidon tavoista ja käytännöistä on näin ollen hyvä sopia yhteistyötä suunnitellessa. Myös tavat joilla toimintaa pystytään jatkuvasti arvioimaan ja kehittämään on syytä suunnitella etukäteen. Tärkeää on myös käydä läpi yhteistoiminnan suurimat riskit ja niihin varautuminen. Suoramyynti: Risto Lappalaisen vastaa tilamyymälästä, joka pidetään auki maanantaisin perjantaisin kello Kari Järvinen hoitaa myymälää joka neljäs viikko sekä Risto Lappalaisen loma-aikoina. Kuljetukset: Kuljetuspalvelut hankitaan paikalliselta kuljetusyhtiöltä. Sopivat kuljetusyhtiöt kilpailutetaan ja yritys valitaan yhteistyössä osapuolten kesken. Kuljetuksista aiheutuvat kustannukset jaetaan osapuolten kesken euromääräisen tuotemyynnin suhteessa kuukausittain. 4. Tiedonkulku, yhteydenpito ja toiminnan kehittäminen Yhteydenpito: Osapuolet kokoontuvat kerran kuukaudessa yhteiseen palaveriin, jossa käydään läpi myynti- ja markkinointiasiat. Yllättävistä poikkeamista ja välitöntä toimintaa vaativista asiakasyhteydenotoista ilmoitetaan aina heti toiselle osapuolelle puhelimitse. Toiminnan kehittäminen: Maalis- ja syyskuussa pidetään toiminnan arviointi- ja kehittämispalaveri, jossa käydään läpi esille tulleet kehittämistarpeet ja laaditaan suunnitelma niiden toteuttamiseksi. Samalla tehdään sopimuskatselmus, jossa tarpeen mukaan muutetaan sopimusta. Palaverista tehdään muistio. Kuva: maaseutu.fi / Contum Oy 1922 Myyntiyhteistyö 5. Sopimuksen voimassaolo ja päättyminen Sopimuksessa tulee yksiselitteisesti määritellä, milloin sopimuksen voimassaolo alkaa ja päättyy. Vastaan voi myös tulla tilanteita (esim. sairastuminen), joissa sopimuksen täyttäminen ei ole enää mahdollista. Pelisäännöt yllättäviä tilanteita varten kannattaa ehdottomasti sopia etukäteen. On sovittava, miten sopimus voidaan irtisanoa tai purkaa. Sopimuksen kohteena oleva yhteistyö muuttuu väistämättä ja muutokset on kirjattava myös sopimukseen. Siksi sopimuksessa tulisi myös määritellä, millä tavalla ja kuinka usein sopimus päivitetään ja kuinka muutoksia voidaan sopimukseen tehdä. On erittäin tärkeää päivätä ja allekirjoittaa myös muutosasiakirjat ja viitata aiempaan voimassaolevaan sopimukseen. 6. Sopimusrikkomukset, vahingonkorvaukset ja ristiriitojen ratkaisu Sopimuksessa voidaan myös varautua mahdollisiin riitatilanteisiin tai yksilöidä seuraukset sopimuksen rikkomisesta. Sopimuksessa voidaan määritellä, mitä tapahtuu jos toinen osapuoli laiminlyö velvoitteensa ja onko haittaa kärsineellä osapuolella oikeus korvauksiin mahdollisista vahingoista. Korvattavia vahinkoja voivat olla esimerkiksi eläin-, henkilö-, tai esine-vahingot tai saamatta jäänyt voitto ja muut taloudelliset tappiot. Korvattava vahinko on luonnollisesti aina pystyttävä osoittamaan, samoin vahingon yhteys sopimusrikkomukseen Sopimuksen voimassaolo ja päättyminen Sopimus on voimassa toistaiseksi. Toinen osapuoli voi irtisanoa sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti kuusi kuukautta ennakkoon. Tänä aikana molemmat osapuolet on sitoutuvat vastaamaan kustannuksista ja huolehtimaan työ- ja muista velvoitteistaan sopimuksen mukaisesti. Sopimusmuutoksista laaditaan molempien osapuolien allekirjoittama pöytäkirja. 6. Sopimusrikkomukset, vahingonkorvaukset ja ristiriitojen ratkaisu Osapuolet vastaavat toisilleen tai kolmansille osapuolille aiheuttamastaan vahingosta. Osapuolet eivät kuitenkaan ole vastuussa toisilleen aiheuttamistaan välillisistä vahingoista. Mikäli toinen osapuoli rikkoo sopimuksen ehtoja tai sopimuksen henkeä sellaisella tavalla, ettei vahinkoa kärsineen voida kohtuudella olettaa jatkavan sopimusta, vahinkoa kärsinyt osapuoli voi purkaa sopimuksen päättymään välittömästi. Sopimuksen purkaminen päättymään välittömästi on ankara toimenpide. Osapuolten on hyvä pohtia etukäteen, mitkä asiat olisivat sellaisia, että niiden perusteella sopimuksen purkaminen on paikallaan. Sopimuksessa on hyvä mainita, että mikäli toinen osapuoli rikkoo sopimuksen ehtoja tai sopimuksen henkeä sellaisella tavalla, ettei vahinkoa kärsineen voida kohtuudella olettaa jatkavan sopimusta, vahinkoa kärsinyt osapuoli voi purkaa sopimuksen päättymään välittömästi. Käytännössä, jos kumppani on mielestäsi rikkonut sopimusta niin pahasti, että haluat päästä siitä eroon irtisanomisaikaa nopeammin purkamalla sopimuksen päättymään heti, ota yhteyttä lakimieheen. Jos ristiriitojen ratkaisu tapahtuu ensisijaisesti muualla kuin oikeudessa, tulee tästä olla maininta sopimuksessa. 7. Allekirjoitukset ja päiväys Tätä sopimusta on tehty kaksi samansanaista kappaletta, yksi molemmille osapuolille.23 Hattusen luomukanalalla on pieni omille munille tarkoitettu munapakkaamo. Kanalalla on jo suoramyyntiä omalla tilalla ja osa munista myydään paikallisessa maatilamyymälässä, johon yritys itse toimittaa tuotteita myyntiin. Nyt, kanalan koon kasvaessa, toiveissa on kuitenkin saada munia laajemmille markkinoille ja yhteistyötä paikallisen lähiruokaan erikoistuneen tukun, Tommintori Ky:n, kanssa ollaan aloittamassa. Tommintori ostaa lähiruokatuotteet tuottajilta ja myy ne omille asiakkailleen. JÄLLEENMYYNTI- JA JATKOJALOSTUSYHTEISTYÖ24 Jälleenmyynti- ja jatkojalostusyhteistyö Jälleenmyynti- ja jatkojalostusyhteistyö on perinteistä tilaaja-toimittaja yhteistyötä, jossa tuottaja tai jalostaja sopii tuotteidensa myynnistä jälleenmyyjälle tai jatkojalostajalle. Perinteisen yhteistyömallista tekee tavaran omistusoikeuden siirtyminen jälleenmyyjälle/jatkojalostajalle. Jos omistusoikeus ei siirry väliportaalle, kyseessä on tässä oppaassa myöhemmin esiteltävä myyntiedustajayhteistyö. Jälleenmyyjiä ovat tukut ja vähittäiskaupat. Jatkojalostajia ovat tuotetta jalostavat kumppanit: julkiset ja yksityiset ammattikeittiöt sekä teolliset ruoanvalmistajat. Suurimmilla jälleenmyyjillä ja jatkojalostajilla on omat sopimuskäytäntönsä ja vakiosopimuksensa joiden sisältöön tuottajan vaikutusmahdollisuudet ovat rajatut. Oppaassa käsitelty sopimusmalli onkin tarkoitettu pienempien toimijoiden välisiin sopimuksiin. 22 Sopimuksen sisältö 1. Sopimuksen osapuolet Sopimuksessa yksilöidään aluksi sopimuksen laatijaosapuolet. Osapuolten tiedot tulisi ilmoittaa mahdollisimman täsmällisesti osoitteineen ja Y-tunnuksineen. 2. Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet on lyhyt, yleisluonteinen ja vapaamuotoinen kuvaus siitä, mihin sopimuksella pyritään. Kuvaamalla yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet varmistetaan, että osapuolilla on yhteinen käsitys yhteistyön tavoitteista ja sopimuksen sisällöstä. 3. Sopimuksen kohde Sopimuksen kohteena olevien vastuiden, omistusten ja muiden oikeuksien ja velvollisuuksien määrittäminen on sopimuksen keskeisin kohta. Sopimuksen kohteessa määritellään mahdollisimman tarkasti, mitä toimitettavaa tuotetta tai palvelua sopimus koskee ja mitkä ovat kunkin osapuolen oikeuden ja velvollisuudet missäkin toimituksen vaiheessa ja sen jälkeen. Jälleenmyynti ja jatkojalostusyhteistyössä pitää sopia ainakin seuraavista asioista: 3.1 Toimitusmäärät 3.2 Tilaus- ja toimitustavat 3.3 Hinnoittelu ja maksuliikenne 3.4 Tuoteoikeudet 3.5 Myyntioikeudet 3.6 Laatu 3.7 Pakkaukset Näin Hattusen Kanala ja Tommintori sopivat 1. Sopimuksen osapuolet Hattusen Kanala, Siimajärvi (Toimittaja) Tommintori Ky, Siimajärvi (Asiakas) 2. Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet Sopimuksen tarkoituksena on kananmunien jälleenmyyntiin ja jakeluun perustuvan yhteistyön käynnistäminen Hattusen Kanalan ja Tommintori Ky:n kesken. Yhteistyön tavoitteena on laajentaa Hattusen Kanalan asiakaskuntaa, löytää uusia jakelukanavia ja tuoda uusia munatuotteita Asiakkaan tuotevalikoimaan. 3. Sopimuksen kohde Sopimuksen kohteena on Toimittajan tuotteiden viikoittaiset toimitukset Asiakkaalle seuraavassa määriteltyjen ehtojen mukaisesti.25 Jälleenmyynti- ja jatkojalostusyhteistyö 3.1 Toimitusmäärät Yhteistyösopimuksella asiakas pyrkii turvaamaan saatavuuden, tuottaja menekin. On tärkeää sopia, kuinka paljon toimittaja enintään pystyy toimittamaan ja toisaalta kuinka paljon jälleenmyyjä/jatkojalostaja on velvoitettu vähintään ostamaan. Määrät voidaan ilmoittaa kilogrammoina, litroina tai osuutena sadosta tai kokonaistuotannosta. Sopimusta laadittaessa on syytä määrittää toimituseräkoot sekä käydä läpi pelisäännöt eräkokojen muuttamiselle. 3.2 Tilaus- ja toimitustavat Toimitusmäärien ja toimituseräkokojen sopimisen lisäksi on täsmällisesti määritettävä, kuinka usein, mihin aikaan ja millä tavalla tuotteet toimitetaan asiakkaalle. Erittäin tärkeää on määrittää, missä omistusoikeus ja vastuu tuote-erästä siirtyy asiakkaalle. Käytännössä tehdään ratkaisu siitä, kumpi osapuoli hoitaa kuljetuksen ja varastoinnin. Tärkeää on löytää ratkaisu, joka on kokonaisuuden kannalta helpoin, varmin ja lisäksi kustannustehokas. On myös määritettävä tilausten tekemisen käytännöt, miten tilaukset tehdään sekä kuinka toimitusongelmat ja toimitusten viivästymiset tai mahdolliset palautukset käsitellään. 3.3 Hinnoittelu ja maksuliikenne Hinnoista sovittaessa määritellään varsinaisen tuotteen hinnan lisäksi mahdolliset määrä- ja muut alennukset. Lisäksi on syytä sopia, miten ja milloin hinnantarkistuksia voidaan tehdä. Hinta voidaan sitoa helposti määritettävään ja yksiselitteiseen kustannustasoon (esimerkiksi tietyn rehun markkinahinta), mutta usein riittävän tiheä hinnantarkistusväli on molempien osapuolten kannalta selkein. Maksuliikenteen käytännöistä sovittaessa tärkeitä asioita ovat laskutusväli, maksuajat ja mahdolliset ennakkomaksut. Jos toiminta maksuviivästyksissä poikkeaa yleisestä käytännöstä pitää siitä olla maininta sopimuksessa. 3.1 Toimitusmäärät Toimitusmäärä: Sopimuksella tavoitellaan vähintään kg:n (n kpl) ja enintään kg:n M-kokoisen luomukananmunan vuodessa. Toimituseräkoot: Asiakas sitoutuu tilaamaan ja Toimittaja toimittamaan viikoittain vähintään 200 kg (n kpl) M-kokoisia luomukananmunia. Toimittaja sitoutuu enintään 400 kg viikkotoimituksiin. 3.2 Tilaus- ja toimitustavat Toimitusajat ja tavat: Asiakas noutaa erän viikoittain keskiviikkona klo 12-16, jolloin toimitettava erä on Toimittajan toimesta pakattu ja valmis kuljetettavaksi. Asiakas vastaa kaikista kuljetusten kustannuksista ja käytännön järjestelyistä. Omistusoikeuden ja vastuun siirtyminen: Toimituserän omistusoikeus ja vastuu siitä siirtyy Asiakkaalle Toimittajan varastossa luovutushetkellä kun Asiakkaan kuljettaja on kuitannut erän vastaanotetuksi. Tilaukset: Asiakas vahvistaa tilauksen ja noudon viikoittain sähköpostitse viimeistään toimituspäivää edeltävänä maanantaina kello 16. Toimitusongelmat: Kaikista toimitus- ja kuljetusongelmista on välittömästi informoitava toista osapuolta. Osapuolet vastaavat itse toimitus- ja kuljetus-ongelmista aiheutuvista kustannuksista. Toimittaja säilyttää tilattua toimituserää enintään kaksi vuorokautta sovitun toimitusajan jälkeen. 3.3 Hinnoittelu ja maksuliikenne Hinta: Tuotteen arvonlisäveroton hinta on 1,50 euroa/kg kuusi kuukautta tämän sopimuksen allekirjoituspäivästä lähtien. Hinnantarkistukset: Hinnat ovat voimassa kuusi kuukautta kerrallaan. Hinnantarkistusneuvottelu käydään kuukautta ennen hintakauden päättymistä. Maksuliikenne: Toimittaja laskuttaa Asiakasta kuukausittain koontilaskuna, jossa on eriteltynä toteutuneet toimituserät. Maksuaika 14 vuorokautta, viivästyskorko lain mukainen. 2326 Jälleenmyynti- ja jatkojalostusyhteistyö Tuoteoikeudet Tuoteoikeuksilla tarkoitetaan kaikkia tuotteeseen liittyviin nimiin ja ominaisuuksiin liittyviä oikeuksia (immateriaalioikeudet). Tärkeitä sovittavia asioita ovat miten ja missä yhteyksissä osapuolten nimet ja tuotenimet ja - merkit näkyvät, sekä kuinka osapuolet saavat hyödyntää niitä toiminnassaan. Tarvittaessa voidaan sopia esimerkiksi toisen osapuolen oikeudesta muuttaa tai muokata tuotetta. On erittäin suositeltavaa käyttää sopimuksen laatimisessa lakimiestä, jos sopimukseen sisältyy tavaramerkkien tai vaikkapa patentoitujen tuotteiden tai menetelmien oikeuksien siirtämistä toiselle osapuolelle. 3.5 Myyntioikeudet Varsinkin tuottajien ja jälleenmyyjien välisessä yhteistyössä jää helposti epäselväksi kuka saa myydä tuotteita kenellekin. On molempien etu, että tämä tehdään mahdollisimman selväksi etukäteen. Sopimuksessa voidaan antaa yksinoikeuksia ostaa ja myydä tai rajoittaa oikeutta hankkia kilpailijalta samaa tuotetta. Tällöin on erittäin tärkeää löytää molempia osapuolia hyödyttävä ratkaisu. Esimerkiksi vastineeksi yksinoikeudesta myydä edelleen tuotetta ostaja sitoutuu ostamaan koko tuotannon. 3.6 Laatu Jälleenmyynti- ja jatkojalostusyhteistyö asettaa molemmille osapuolille tuotteen ja toiminnan laatuvaatimuksia. Tuotteen ja toiminnan laadun määrittely on aina ala-, tuote- ja tilannekohtaista, joten laatuun liittyvät pelisäännöt pitää aina käydä yhteisesti läpi yhteistyötä käynnistettäessä. Tuotteen ja toiminnan laadun minimitason määrittää viranomainen ja viranomaissäädösten tulee olla molempien osapuolten tiedossa. Koska laatu on lähiruoan tärkeä kilpailukeino, on järkevää sopia minimitasoa korkeammista laatuvaatimuksista esimerkiksi tuoreuteen, laadunvalvontaan, kestävään toimintaan tai eettiseen ohjeistukseen liittyen. 3.4 Tuoteoikeudet Asiakkaalla on oikeus käyttää Toimittajan nimeä markkinoidessaan ja viestiessään Toimittajan tuotteiden alkuperästä. Nimen käyttö muuhun tarkoitukseen on kielletty. 3.5 Myyntioikeudet Asiakkaalla on tässä sopimuksessa määriteltyjen tuotteiden yksinmyyntioikeus toimialueellaan Uudenmaan, Varsinais- Suomen, Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan maakunnissa poislukien Toimittajan toimitukset valtakunnalliselle munatukulle. 3.6 Laatu Toimittaja toimittaa Asiakkaalle enintään neljä vuorokautta aiemmin munittuja munia. Asiakas toimittaa asiakkailleen enintään yhdeksän vuorokautta aiemmin munittuja munia. Toimittaja ja Asiakas noudattavat laadun minimitasona tuotteille, tuotannolle ja kanojen hyvinvoinnille viranomaissäädöksiä ja -ohjeita. Omavalvontanäytteet tulee ottaa vähintään neljän kuukauden välein. Vähintään kerran vuodessa näytteet tulee ottaa yhteistyössä eläinlääkärin kanssa. Asiakkaalla on oikeus saada korvauksena myyntikelvottomista (likaisista, säröisistä ja epämuodostuneista) munista vastaava määrä virheettömiä tuotteita.27 Jälleenmyynti- ja jatkojalostusyhteistyö 3.7 Pakkaukset 3.7 Pakkaukset Käyttötarkoituksiinsa sopiva pakkaus on tärkeä ostopäätökseen vaikuttava tekijä. Esimerkiksi ammattikeittiöille sopivat pakkausten koot, materiaalit ja merkinnät ovat erilaiset kuin kuluttajalle sopivat. Kuluttajille suunnatuissa tuotteissa on kiinnitettävä huomiota pakkausten houkuttelevuuteen ja käsiteltävyyteen kaupassa. Ammattikeittiöissä on puolestaan tärkeää tuotteiden ja pakkausten helppokäyttöisyys. Logistiikan toimivuuden kannalta on sovittava myös ryhmä-pakkaustavasta, esimerkiksi pakataanko myyntipakkaukset laatikoihin ja kootaanko laatikot lavoille vai rullakoihin. Kaikissa pakkausratkaisuissa on kiinnitettävä huomiota pakkausten ekologisuuteen. Jos ratkaisuun kuuluu takaisin palautuvia laatikoita, astioita, rullakoita tai lavoja, on näiden käsittelystä ja kustannuksista sovittava. Käytettävä kuluttajapakkauskoko on 10 munan paperimassakotelo. Toimittaja pakkaa kuluttajapakkaukset kymmenen kotelon pahvilaatikoihin kuljetusvalmiiksi Asiakkaan toimittamiin rullakoihin. Asiakas vastaa rullakoiden riittävyydestä. Munan kuoressa tulee olla viranomaismääräysten mukaiset merkinnät (kanalatunnusleima tuotantotapa, alkuperämaa, tuottajanumero). Munakoteloissa tulee olla elintarvikkeen nimi, pakkaamon nimi, laatuluokka, painoluokka, määrä grammoina, tuotantotapa, parasta ennen, säilytysohje, kanalatunnus ja tuottajanumero. Vapaaehtoisista merkinnöistä näkyvissä tulee olla Hattulan kanalan logo, viitteellinen päiväsaanti (GDA) ja Joutsenlippu-merkki. 4. Toiminnan ja tuotteiden kehittäminen Asiakas välittää jatkuvasti saamansa asiakaspalautteen Toimittajalle. Lisäksi hinnantarkistusneuvottelun yhteydessä pidetään toiminnan kehityspalaveri, jossa käsitellään pakkauksien ja toimintatapojen toimivuutta ja kehittämistarpeita sekä tarpeita ja toivomuksia tuote- tai pakkausvalikoiman muutoksille tai laajentamiselle. 4. Toiminnan ja tuotteiden kehittäminen Sopimuksiin kannattaa kirjata käytännöt liittyen asiakaspalautteen välittämiseen sekä tuotteiden ja toiminnan kehittämiseen. Kehittäminen voi liittyä esimerkiksi tuoteominaisuuksiin, uusiin tuotteisiin tai jatkojalosteisiin, pakkauksiin tai toiminnan kehittämiseen yleensä. Aktiivisesta vuoropuhelusta osapuolten välillä hyötyvät molemmat. Tuottaja saa tuotekehityksen pohjaksi tietoa asiakkaiden tarpeista ja toiveista ja palveluista. Jälleenmyyjä tai jatkojalostaja puolestaan saa asiakaskunnalleen ja käyttötarkoitukseen paremmin sopivia tuotteita ja toimintatapoja. Erityisesti tuottajan ja jatkojalostajan väliseen sopimuksessa on tärkeä miettiä etukäteen yhteisen kehittämisen pelisäännöistä, esimerkiksi ideoiden omistusoikeuksista. Voi myös olla aiheellista sopia, miten toimitaan tilanteessa jossa vaikkapa yhteisesti kehitelty tuote vaatisi investointeja johon toinen ei halua ryhtyä. Ennen ryhtymistä lupaavan idean työstämiseen saattaa olla aiheellista käydä sopimusneuvottelu erikseen. Jos tuotekehityshanke tai tuotekehityksen rooli yhteistyössä on kokonaisuutena merkittävä, on sopimuksen laadinnassa suositeltavaa käyttää lakimiestä. 2528 Jälleenmyynti- ja jatkojalostusyhteistyö Sopimuksen voimassaolo ja päättyminen Sopimuksessa tulee yksiselitteisesti määritellä, milloin sopimuksen voimassaolo alkaa ja päättyy. Vastaan voi myös tulla tilanteita (esim. sairastuminen), joissa sopimuksen täyttäminen ei ole enää mahdollista. Pelisäännöt yllättäviä tilanteita varten kannattaa ehdottomasti sopia etukäteen. On sovittava, miten sopimus voidaan irtisanoa tai purkaa. Sopimuksen kohteena oleva yhteistyö muuttuu väistämättä ja muutokset on kirjattava myös sopimukseen. Siksi sopimuksessa tulisi myös määritellä, millä tavalla ja kuinka usein sopimus päivitetään ja kuinka sopimukseen voidaan tehdä muutoksia. On erittäin tärkeää päivätä ja allekirjoittaa myös muutosasiakirjat ja viitata aiempaan voimassaolevaan sopimukseen. 5. Sopimuksen voimassaolo ja päättyminen Sopimus on voimassa allekirjoituspäivästä vuoden kerrallaan ja jatkuu samansisältöisenä, mikäli kumpikaan ei sitä irtisano. Toinen osapuoli voi irtisanoa sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti kolme kuukautta etukäteen. Sopimusmuutoksista laaditaan molempien osapuolien allekirjoittama pöytäkirja. 6. Sopimusrikkomukset, vahingonkorvaukset ja ristiriitojen ratkaisu Osapuolet vastaavat toisilleen tai kolmansille osapuolille aiheuttamastaan vahingosta. Osapuolet eivät kuitenkaan ole vastuussa toisilleen aiheuttamistaan välillisistä vahingoista. Mikäli toinen osapuoli rikkoo sopimuksen ehtoja tai sopimuksen henkeä sellaisella tavalla, ettei vahinkoa kärsineen voida kohtuudella olettaa jatkavan sopimusta, vahinkoa kärsinyt osapuoli voi purkaa sopimuksen päättymään välittömästi. 6. Sopimusrikkomukset, vahingonkorvaukset ja ristiriitojen ratkaisu Sopimuksessa voidaan myös varautua mahdollisiin riitatilanteisiin tai yksilöidä seuraukset sopimuksen rikkomisesta. Sopimuksessa voidaan määritellä, mitä tapahtuu jos toinen osapuoli laiminlyö velvoitteensa ja onko haittaa kärsineellä osapuolella oikeus korvauksiin mahdollisista vahingoista. Korvattavia vahinkoja voivat olla esimerkiksi eläin-, henkilö- ja esinevahingot, saamatta jäänyt voitto tai muu taloudellinen tappio. Korvattava vahinko on luonnollisesti aina pystyttävä osoittamaan samoin vahingon yhteys sopimusrikkomukseen. Sopimuksen purkaminen päättymään välittömästi on ankara toimenpide. Osapuolten on hyvä pohtia etukäteen, mitkä asiat olisivat sellaisia, että niiden perusteella sopimuksen purkaminen on paikallaan. Sopimuksessa on hyvä mainita, että mikäli toinen osapuoli rikkoo sopimuksen ehtoja tai sopimuksen henkeä sellaisella tavalla, ettei vahinkoa kärsineen voida kohtuudella olettaa jatkavan sopimusta, vahinkoa kärsinyt osapuoli voi purkaa sopimuksen päättymään välittömästi. Käytännössä, jos kumppani on mielestäsi rikkonut sopimusta niin pahasti, että haluat päästä siitä eroon irtisanomisaikaa nopeammin purkamalla sopimuksen päättymään heti, ota yhteyttä lakimieheen. Jos ristiriitojen ratkaisu tapahtuu ensisijaisesti muualla kuin oikeudessa, tulee tästä olla maininta sopimuksessa. 7. Allekirjoitukset ja päiväys Tätä sopimusta on tehty kaksi samansanaista kappaletta, yksi molemmille osapuolille.29 Marjatarhurit Katri ja Heikki valmistavat tuottamistaan marjoista mehuja ja hilloja, joita he myyvät omassa myymälässään. Oma myymälä pyörii mukavasti, mutta he olisivat valmiita myös laajentamaan toimintaansa. Katri ja Heikki päättävät antaa osan valmistamistaan hilloista alueella toimivan, lähiruokatuotteisiin erikoistuneen, myyntiedustaja Maijan myytäväksi. Katri ja Heikki uskovat pystyvänsä näin lisäämään tuotteidensa menekkiä, sillä edustajalla on hyvät suhteet alueen suurkeittiöihin ja jälleenmyyjiin. Yhteistyön alkaessa Katri ja Heikki sopivat Maijan kanssa tuottei-den myyntihinnasta, edustajan palkkiosta ja muista tärkeistä asioista. Näin he voivat keskittyä oman myymälänsä hoitamiseen. MYYNTIEDUSTAJAYHTEISTYÖ30 Myyntiedustajayhteistyö Myyntiedustaja hankkii ostotarjouksia tai solmii sitovia ostosopimuksia päämiehensä puolesta ostamatta myytävä tavaraa välillä itselleen. Edustaja tekee päämiehensä puolesta käytännön myynti- ja markkinointityötä: on yhteydessä vanhoihin asiakkaisiin hankkii uusia. Vastikkeeksi tekemästään työstä myyntiedustajalle maksetaan provisio, yleensä prosenttiosuutena myynnistä. Myyntiedustuksella on paljon erilaisia muotoja joten on tärkeää sopia tarkoin mitä myyntiedustajalta ja myynninedistämistoimilta halutaan ja odotetaan. Tässä sopimustilanteessa kannattaa tutustua myös lakiin kauppaedustajista ja myyntimiehistä. 28 Sopimuksen sisältö 1. Sopimuksen osapuolet Sopimuksessa yksilöidään aluksi sopimuksen laatijaosapuolet. Osapuolten tiedot tulisi ilmoittaa mahdollisimman täsmällisesti, mielellään osoitteineen ja Y-tunnuksineen. Näin Katri & Heikki ja Maija sopivat Katri ja Heikki Marjala, Leppäkylä (Tuottaja) T:mi Maija Hillola, Kauppala (Edustaja) 2. Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet 2. Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet Yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet on lyhyt, yleisluonteinen ja vapaamuotoinen kuvaus siitä mihin sopimuksella pyritään. Kuvaamalla yhteistyön tarkoitus ja tavoitteet varmistetaan, että osapuolilla on yhteinen käsitys yhteistyön tavoitteista ja sopimuksen sisällöstä. 3. Sopimuksen kohde Ennen kaikkea myyntiedustajasopimuksessa määritellään, mitä toimittajan tuotteita, kuinka paljon, kenelle ja millä hinnalla myyntiedustaja saa myydä. Siinä myös sovitaan, mitä edustajalle korvataan myyntityöstä. On tärkeää, että myymisen ja toimituksen yksityiskohdat käydään läpi huolellisesti erityisesti siitä syystä, että epäselvyydet eivät näytä hyvältä asiakkaan silmissä. Sopimuksen kohteessa on käsiteltävä ainakin: 1. Sopimuksen osapuolet Yhteistyön tarkoituksena on kasvattaa Tuottajan marjahillojen myyntiä ja palvella laajemmalla valikoimalla Edustajan asiakaskuntaa luovuttamalla Edustajalle Tuottajan tuotteiden myyntioikeudet. Yhteistyön tavoitteena on lisätä sopimuksen kohteena olevien tuotteiden euromääräistä myyntiä ja kannattavuutta etsimällä tuotteille uusia asiakkaita, erityisesti ravintoloita, tukkuja ja vähittäiskauppoja. 3. Sopimuksen kohde Sopimuksen kohteena on Toimittajan marjahillojen ja mehujen myyntiedustusoikeus tässä sopimuksessa määritellyin ehdoin. 3.1 Edustusalue ja myyntioikeudet 3.2 Myyntimäärät ja toimitustavat 3.3 Hinnat ja provisio 3.4 Maksuliikenne 3.5 Markkinointi ja sen kustannukset 3.6 Laatu Linkki lakiin myyntiedustajista:31 Myyntiedustajayhteistyö 3.1 Edustusalue ja myyntioikeudet Edustajan oikeuksia voidaan tarpeen ja tilanteen mukaan rajoittaa esimerkiksi tietylle maantieteelliselle alueelle tai tietylle asiakaskunnalle. Tuottaja voi myös rajata sopimuksen ulkopuolelle tuotteita, asiakkaita tai asiakasryhmiä. Jos oikeuksia rajoitetaan, olisi hyvä löytää molempia osapuolia hyödyttävä ratkaisu, esimerkiksi vastineeksi yksinoikeudesta myydä tuotetta edustaja sitoutuu olemaan ottamatta kilpailevia tuotteita omaan valikoimaansa. 3.1 Edustusalue ja myyntioikeudet Edustaja saa myydä liitteessä määriteltyjä Tuottajan tuotteita yksinmyyntioikeudella Uudenmaan maakunnan alueella poislukien kauppa suoraan kuluttajille. Edustaja ei saa ottaa vastaavia tuotteita edustettavakseen samalla alueella. Tuottaja ei saa myydä samoja tai samankaltaisia tuotteita edustusalueella ohi edustajan sopimuksen aikana ja kolmen kuukauden ajan sopimuksen päättymisen jälkeen. Tämä ei koske Tuottajan kauppaa suoraan kuluttajille. Mikäli Edustaja haluaa laajentaa toimintaaluettaan sopimuskauden aikana, tulee hänen saada siihen Tuottajan kirjallinen suostumus. 3.2 Myyntimäärät ja toimitustavat Tuottajan ja myyntiedustajan tulee sopia, mikä osuus tuotannosta luvataan edustajalle myytäväksi ja toisaalta millaisia myyntimääriä edustajalta odotetaan. Sovittu määrä voidaan asettaa edustajan myyntitavoitteeksi tai jopa myyntivelvoitteeksi. Tällöin on myös sovittava, miten toimitaan jos velvoite ei täyty. Myyntimäärät ja tavoitteet voidaan asettaa tavaramääräiseksi tai euromääräisiksi. On myös sovittava, miten toimitaan, jos tuottaja ei pysty toimittamaan sovittua määrää tai kohdataan muita toimitusongelmia. Jos tuotanto- ja myyntimäärissä on voimakasta kausivaihtelua, on se otettava huomioon sopimuksessa. Lisäksi on sovittava muista asiakastoimituksiin liittyvistä ehdoista: kuinka tilaukset, lähetykset ja kuljetukset käytännössä hoidetaan. 3.2 Myyntimäärät ja toimitustavat Myyntimäärät ja tavoitteet: Edustajan myyntitavoite on euron keskimääräinen kuukausittainen liikevaihto. Myyntitavoitetta tarkastetaan puolivuosittain sopimuksen allekirjoituspäivästä lähtien. Mikäli Edustaja ei saavuta 60% kulloinkin asetetusta kuukausittaisesta myyntitavoitteesta kolmena peräkkäisenä kuukautena, on Toimittajalla oikeus purkaa sopimus päättymään välittömästi Asiakastoimitukset: Edustaja ilmoittaa sähköpostitse excel-taulukkopohjaa käyttäen saamiensa tuotetilausten toimitustiedot (toimitusosoitteet, eräkoot ja toimituspäivät) myydyistä tuotteista Tuottajalle viikoittain perjantaihin kello 16 mennessä. Tuottaja on vastuussa tuotteiden toimituksista asiakkaille. Tuottaja vastaa kaikista kuljetus- ja lähetyskustannuksista. Molemmat osapuolet ilmoittavat toisilleen. myynnissä ja toimituksissa ilmenneistä sekä odotettavissa olevista vaikeuksista välittömästi asian tultua tietoon. 2932 Myyntiedustajayhteistyö 3.3 Hinnat ja provisio Tuottajan ja edustajan on sovittava, miten hinnat määräytyvät. Keskeinen kysymys on, onko edustajalla oikeutta antaa määräalennuksia tai tehdä muita hintaporrastuksia ja asiakaskohtaisia hintapäätöksiä. Edustajan kanssa sovitaan yleensä myyntiin tai myyntikatteeseen sidottu palkkio, provisio. Edustajalla on oikeus saada provisio sopimuksen voimassaoloaikana syntyneestä kaupasta, jos kauppa on syntynyt edustajan myyntityön vaikutuksesta. Jos edustajalla on yksinoikeus alueella, on edustajalla oikeus provisioon kaikista alueella sopimuksen voimassaoloaikana tehdyistä kaupoista. Poikkeuksen muodostavat asiakkaat ja/tai tuotteet, joista tuottaja on sopimuksessa etukäteen varannut oikeuden tehdä kauppaa ohi edustajan. On tärkeää, että provisio ohjaa edustajaa toimimaan yhteistyön kannalta toivotulla tavalla. Jos yhteistyöllä haetaan kasvua, voidaan kannustavuutta lisätä asettamalla tavoitteen ylittämisestä lisäpalkkio. Jos edustajalla on oikeus hinnoitella kaupat, voi provision määrääminen osuutena katteesta olla hyvä ratkaisu. 3.3 Hinnat ja provisio Hinnan määräytyminen: Tuottaja toimittaa edustajalle tuotehinnaston. Hinnastossa on eritelty tuotteista myönnettävät määräalennukset. Edustajalla ei ole oikeutta tehdä hintoihin tai alennuksiin liittyviä päätöksiä itsenäisesti. Mikäli Edustaja on antanut itsenäisesti alennuksia tuotteiden hinnasta, vähennetään alennus provision määrästä. Provision määräytyminen: Edustaja saa provision kaikista myyntialueella tehdyistä tuotteiden kaupoista lukuun ottamatta Toimittajan suoraa kuluttajakauppaa. Provision suuruus on 15 % kauppahinnasta. Mikäli vuosimyynti ylittää asetetut tavoitteet, on provisio 20 % tavoitteen ylittävän liikevaihdon osalta Maksuliikenne Raha- ja maksuliikenteestä sovittaessa tulee käydä läpi provisioiden erääntyminen, laskutusrytmit ja maksuajat sekä näiden rikkomisesta mahdollisesti määrättävät sanktiot. Provisiosta sovittaessa tulee määrittää millä perustein ja milloin se maksetaan. Yleisin tapa on toteutuneisiin myyntimääriin perustuva jälkiprovisio. Provision maksuliikenteen sopimisen lisäksi on sovittava, miten asiakasrahaliikenne tuottajalle hoidetaan: kuinka pitkiä maksuaikoja asiakkaille luvataan ja kuinka laskutuksen työnjako hoidetaan. Lisäksi on sovittava siitä, onko edustajalla mitään vastuuta tuottajaa kohtaan asiakkaiden maksukyvystä ja mahdollisista maksuvaikeuksista (esim. vaikutukset provision maksuun). 3.4 Maksuliikenne Maksuliikenne: Asiakkaille luvataan 14 päivän maksuaika. Viivästyskorko on korkolain mukainen. Tuottaja kantaa riskin asiakkaan maksuvaikeuksista. Tuottaja ilmoittaa Edustajalle asiakkaista, joilla on ilmennyt toistuvia maksuvaikeuksia, jonka jälkeen Edustaja ei saa enää tehdä kauppaa kyseisten asiakkaiden kanssa ilman tuottajan suostumusta. Provision maksu: Provisio maksetaan edustajalle kuukausittain joka kuun 15. päivä edellisen kuukauden toteutuneiden kauppojen perusteella. Viivästyskorko provision maksussa on korkolain mukainen.33 Myyntiedustajayhteistyö 3.5 Markkinointi ja sen kustannukset Tuottajan on sovittava edustajan kanssa markkinoinnissa korostettavista tuotteen ja tuotannon ominaisuuksista. Tuottajalla voi olla esimerkiksi imagoon, eettisyyteen ja maineeseen liittyviä asioita, jotka myyntiedustajan on otettava huomioon suunnitellessaan toimintatapojaan. Tärkeä syy edustussopimuksen tekemiseen on hyödyntää edustajan markkinointiosaamista. Ammattitaitoinen edustaja pystyy auttamaan esimerkiksi käytettävien pakkausten sekä muun myynninedistämismateriaan valinnassa. Myynnin ja menekinedistämisen kustan-nusten jaon on kuitenkin oltava selkeä. Tässä yhteydessä voidaan sopia myös esimerkiksi edustajan oikeudesta käyttää tuottajan tuotemerkkiä tai nimeä laajemmin omassa markkinointi- ja myyntityössään. 3.6 Laatu Myyntiedustajasopimuksessa tulee käydä läpi ja yksilöidä tuotteiden ja toiminnan laatuun liittyvät odotukset ja kriteerit. Laatukriteerejä voidaan asettaa tuotteiden sekä tuottajan toiminnalle laadulle. Myös edustajan toiminnan laadulle voidaan asettaa seurattavia kriteereitä. Luonnollisesti pitää määrittää toimenpiteet jos laatu ei vastaa sovittua. Tärkeä sovittava asia on osapuolten roolit asiakasreklamaatioiden ja korvausvaatimusten hoitamisessa. 3.5 Markkinointi ja sen kustannukset Edustaja vastaa Tuottajan tuotteiden markkinointi- ja myynninedistämistoimien suunnittelusta ja toteutuksesta omalla alueellaan ja omalle asiakaskunnalleen sekä näistä aiheutuvista kustannuksista. Edustajalla on oikeus käyttää tuottajan nimeä vain Tuottajan tuotteiden markkinoinnissa. Kotimaisuus, lähellä tuotettu sekä puhtaus ja terveellisyys ovat arvoja joita yhteisesti on sovittu korostettavan tuotteiden markkinoinnissa. 3.6 Laatu Laatukriteerit: Tuottaja käyttää tuotteidensa raaka-aineina vain Laatutarhatohjeiston mukaisesti omalla tilalla viljeltyjä marjoja. Toimitusten täsmällisyystavoite on 98% toimituksista sovittuna toimituspäivänä. Edustaja vastaa asiakkaan yhteydenottoihin viimeistään seuraavana arkipäivänä. Reklamaatiot: Tuottaja vastaa kaikista tuotteen tekniseen laatuun ja toimitukseen liittyvistä asiakasvalituksista. Edustaja vastaanottaa reklamaatiot ja välittää ne välittömästi Tuottajalle. Mikäli osapuolet eivät saavuta laatutavoitteitaan kolmena peräkkäisenä kuukautena, on osapuolilla oikeus purkaa sopimus päättymään välittömästi Kuva: maaseutu.fi / Yrjö Tuunanen 31 Linkki Laatutarha-ohjeisto:34 Myyntiedustajayhteistyö 4. Yhteistyö ja yhteydenpito 4. Yhteistyö ja yhteydenpito 32 Edustaja saa asiakastapaamisissaan paljon tietoa ja palautetta esimerkiksi siitä, kuinka tuote toimii eri käyttökohteissa sekä mitä tuotteisiin ja toimituksiin liittyviä tarpeita ja kehittämisehdotuksia asiakkailla on. Tämän tiedon pitäisi kulkea mahdollisimman saumattomasti tuottajalle asti. Toimiva tapa tiedonvälitykseen on sopia säännölliset palaverit, joissa seurataan tavoitteiden toteutumista, välitetään asiakaspalautetta ja esitellään kehittämisehdotuksia. Parhaimmillaan edustajan asiakastuntemus yhdistettynä tuottajan tuote- ja tuotantotuntemukseen tuottaa niin asiakkaalle kuin yhteistyön osapuolille hyviä ratkaisuja. 5. Sopimuksen voimassaolo ja päättyminen Sopimuksessa tulee yksiselitteisesti määritellä, milloin sopimuksen voimassaolo alkaa ja päättyy. Vastaan voi myös tulla tilanteita (esim. sairastuminen), joissa sopimuksen täyttäminen ei ole enää mahdollista. Pelisäännöt yllättäviä tilanteita varten kannattaa ehdottomasti sopia etukäteen. On sovittava, miten sopimus voidaan irtisanoa tai purkaa. Sopimuksen kohteena oleva yhteistyö muuttuu väistämättä ja muutokset on kirjattava myös sopimukseen. Siksi sopimuksessa tulisi myös määritellä, millä tavalla ja kuinka usein sopimus päivitetään ja kuinka muutoksia voidaan sopimukseen tehdä. On erittäin tärkeää päivätä ja allekirjoittaa myös muutosasiakirjat ja viitata aiempaan voimassaolevaan sopimukseen. Kuukausittain kuukauden viimeisenä perjantaina pidetään yhteistyöpalaveri, jossa käydään läpi edellisen kuukauden myynti- ja laatutavoitteiden toteutuminen, asiakashankinta ja asiakaspalaute. Lisäksi edustaja sitoutuu osallistumaan tuottajien kerran vuodessa järjestämään tuotekehitysiltapäivään, jossa asiakkailta saadun palautteen perusteella määritetään tarpeet tuotteiden, pakkausten ja toiminnan kehittämiseksi. 6. Sopimusrikkomukset, vahingonkorvaukset ja ristiriitojen ratkaisu Sopimuksen purkaminen päättymään välittömästi on ankara toimenpide. Osapuolten on hyvä neuvotteluissa pohtia etukäteen, mitkä asiat olisivat sellaisia, että niiden perusteella sopimuksen purkaminen on paikallaan. Sopimuksessa on hyvä mainita, että mikäli toinen osapuoli rikkoo sopimuksen ehtoja tai sopimuksen henkeä sellaisella tavalla, ettei vahinkoa kärsineen voida kohtuudella olettaa jatkavan sopimusta, vahinkoa kärsinyt osapuoli voi purkaa sopimuksen päättymään välittömästi. Käytännössä, jos kumppani on mielestäsi rikkonut sopimusta niin pahasti, että haluat päästä siitä eroon irtisanomisaikaa nopeammin purkamalla sopimuksen päättymään heti, ota yhteyttä lakimieheen. Sopimuksessa voidaan myös varautua mahdollisiin riitatilanteisiin tai yksilöidä seuraukset sopimuksen rikkomisesta. Siinä voidaan määritellä, mitä tapahtuu jos toinen osapuoli laiminlyö velvoitteensa ja onko haittaa kärsineellä osapuolella oikeus korvauksiin mahdollisista vahingoista. Korvattavia vahinkoja voivat olla esimerkiksi eläin-, henkilö- ja esinevahingot, saamatta jäänyt voitto tai muu taloudellinen tappio. Korvattava vahinko on luonnollisesti aina pystyttävä osoittamaan, samoin vahingon yhteys sopimusrikkomukseen. Jos ristiriitojen ratkaisu tapahtuu ensisijaisesti muualla kuin oikeudessa, tulee tästä olla maininta sopimuksessa. Näytä lisää\nLähiSopu Sopiminen ja sopimukset lähiruokaverkostoissa Lähiruokaohjelman seminaari Helsinki 11.6.2013 Lappeenrannan teknillinen yliopisto Tuotantotalouden tiedekunta Arvoverkostojen johtaminen TkT Petri Lisätiedot Rakenta Oy 2407354-6. Helsinki. Sergey Kovalev 044-919 0061\nKäyttöehdot, videokoulutukset Edita Publishing Oy PL 700, 00043 NORDIC MORNING www.editapublishing.fi Asiakaspalvelu www.edilexpro.fi edilexpro@edita.fi puh. 020 450 2040 (arkisin klo 9 16) 1 Yleistä Tämä Lisätiedot TASEPALVELUSOPIMUS (Balance Agreement) NRO XX [TASEVASTAAVA OY] sekä FINGRID OYJ\nTASEPALVELUSOPIMUS (Balance Agreement) NRO XX [TASEVASTAAVA OY] sekä FINGRID OYJ 2 (7) Sisällys 1 SOPIMUSOSAPUOLET JA SOPIMUKSEN TARKOITUS... 3 2 SOPIMUKSEN VOIMASSAOLO... 3 3 AVOIN SÄHKÖNTOIMITUS... 3 Lisätiedot KUNTOUTTAVAN TYÖTOIMINNAN TUOTTAMISTA KOSKEVA SOPIMUS\nKEURUUN KAUPUNKI KUNTOUTTAVAN TYÖTOIMINNAN TUOTTAMISTA KOSKEVA SOPIMUS 1. Osapuolet 1..1Keuruun kaupunki (jäljempänä Kaupunki ) Perusturva / työllisyyspalvelut työllisyyspäällikkö Erja Koivula Multiantie Lisätiedot Palvelukohtaiset toimitusehdot. Saunalahti SaunaVisio 13.6.2007. 1 Toimitusehtojen soveltaminen. 2 Palvelusopimuksen synty. Saunalahti Group Oyj\nPalvelukohtaiset toimitusehdot Saunalahti SaunaVisio 13.6.2007 1 Toimitusehtojen soveltaminen Näitä toimitusehtoja sovelletaan :n tai sen kanssa samaan konserniin kuuluvan yhtiön (jäljempänä Saunalahti) Lisätiedot KOKKOLANSEUDUN KEHITYS OY:N OSAKKEIDEN KAUPPAA KOSKEVA KAUPPAKIRJA\nKOKKOLANSEUDUN KEHITYS OY:N OSAKKEIDEN KAUPPAA KOSKEVA KAUPPAKIRJA 2 (5) 1 OSAPUOLET 1.1 Myyjä Kannuksen kaupunki (Y-tunnus: 0178455-6 ) 1.2 Ostaja Kokkolan kaupunki (Y-tunnus 0179377-8 ) 2 SOPIMUKSEN Lisätiedot Turre Legal neuvottelee Asiakkaan puolesta sovintosopimuksen oikeudenomistajien kanssa\nTOIMEKSIANTOSOPIMUS A. Toimeksisaaja Toimeksiannon toimeksisaaja on. Toimeksiannon vastuulakimies on Jussi Kari. Turre Legal voi käyttää myös muita lakimiehiä palvelun toteuttamiseen. B. Palvelut suorittaa Lisätiedot JÄLLEENMYYNTISOPIMUS HELSINGIN KAUPUNGIN RAKENNUSVIRASTON PALVELUOSASTO INNOFACTOR OYJ\nJÄLLEENMYYNTISOPIMUS HELSINGIN KAUPUNGIN RAKENNUSVIRASTON PALVELUOSASTO JA INNOFACTOR OYJ 16.6.2014 3815172.3 SISÄLLYSLUETTELO JÄLLEENMYYNTISOPIMUS... 3 OSAPUOLET... 3 SOPIMUKSEN TAUSTA JA TARKOITUS... Lisätiedot REVOLUTION-LISENSSISOPIMUS\nLisenssisopimus 1 (5) REVOLUTION-LISENSSISOPIMUS 1 OSAPUOLET Tämä lisenssisopimus ( Sopimus ) on tehty seuraavien osapuolten välillä: 1. Trainer4You Revolution Oy, y-tunnus 2623516 6, Suomessa rekisteröity Lisätiedot Yleiset toimitusehdot Asiantuntijapalvelut\nAsiantuntijapalvelut SISÄLLYSLUETTELO 1 YLEISTÄ... 2 1.1 Soveltaminen... 2 1.2 Työmenetelmät... 2 2 TOIMITTAJAN VELVOLLISUUDET... 2 2.1 Yleistä... 2 2.2 Tiedottaminen palvelun edistymisestä... 2 3 TILAAJAN Lisätiedot Yhteistyösopimus. Uudenkaupungin kaupungin. Finn Sportsman Oy:n. välillä\nKAU Yhteistyösopimus Uudenkaupungin kaupungin ja Finn Sportsman Oy:n välillä 2 1. OSAPUOLET Tämän yhteistyösopimuksen osapuolina ovat: (1) Uudenkaupungin kaupunki (Y-tunnus: 0144036-6) Välskärintie 2 23500 Lisätiedot JIK-peruspalveluliikelaitoskuntayhtymä (jäljempänä Tilaaja ) Könnintie 27 B, 60800 ILMAJOKI. Hankinta- ja taloussuunnittelija, p.\nLIITE 2 SOPIMUS SOPIMUS HAMMASLÄÄKÄRITYÖVOIMAN VUOKRAAMISESTA VIIKONLOPPU- JA ARKIPYHÄILTOIHIN 1. OSAPUOLET JA YHTEYSHENKILÖT Tilaaja: JIK-peruspalveluliikelaitoskuntayhtymä (jäljempänä Tilaaja ) Könnintie Lisätiedot SOPIMUS PALVELUTOIMINNASTA METSÄALUEELLA lisätietoa sopimukseen\n1 SOPIMUS PALVELUTOIMINNASTA METSÄALUEELLA lisätietoa sopimukseen Versio 30.3.2016: Ekosysteemipalveluiden tuotteistaminen kehittämishanke (Tapio Oy, maa- ja metsätalousministeriö) Sopimuspohja on tarkoitettu Lisätiedot MUINAISJÄÄNNÖSKOHTEEN NIMI ADOPTOINTISOPIMUS. Maanomistaja Pirkanmaan maakuntamuseo. 1. Sopimuksen tarkoitus. 2. Sopimuksen osapuolet\nTampereen museot, Pirkanmaan maakuntamuseo Adoptoi monumentti toiminta 12.11.2015 / MH Maanomistaja Pirkanmaan maakuntamuseo 1. Sopimuksen tarkoitus Tällä sopimuksella sovitaan ehdoista ja yksityiskohdista, Lisätiedot SOPIMUS RAKENNUKSEN NIMI LUOVUTTAMISESTA ADOPTOITAVAKSI\nTampereen museot, Pirkanmaan maakuntamuseo Adoptoi monumentti toiminta 12.11.2015 / MH SOPIMUS RAKENNUKSEN NIMI LUOVUTTAMISESTA ADOPTOITAVAKSI 1. Sopimuksen tarkoitus ja osapuolien vastuut Tällä sopimuksella Lisätiedot Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö, jäljempänä YTHS. Yhteyshenkilön nimi ja virka-asema (tai muu yksilöinti)\n1 (5) 1. SOPIJAOSAPUOLET OSTAJA: Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö, jäljempänä YTHS Yhteystiedot: OSTAJAN YHTEYSHENKILÖ: Yhteyshenkilön nimi ja virka-asema (tai muu yksilöinti) (Yhteystiedot, jos poikkeavat Lisätiedot SEUDULLISEN KUNTAPALVELUTOIMISTON PUITESOPIMUS\nLiite 1 Seutuhallitus 5.6.2008 SEUDULLISEN KUNTAPALVELUTOIMISTON PUITESOPIMUS Sivu 1 / 7 SEUDULLISEN KUNTAPALVELUTOIMISTON PUITESOPIMUS 1. Sopijapuolet Tilaaja kunta/kaupunki Tuottaja Oulunkaaren seutukunnan Lisätiedot LINJA-AUTOLIIKENTEEN ASIAKASPALVELUSOPIMUS. Toimeksiantaja: Oy Matkahuolto Ab Y-tunnus: 0111393-9 osakeyhtiö, Helsinki\n1 (5) LINJA-AUTOLIIKENTEEN ASIAKASPALVELUSOPIMUS II Asiamies: Y-tunnus: Yhteystiedot: Toimeksiantaja: Oy Matkahuolto Ab Y-tunnus: 0111393-9 osakeyhtiö, Helsinki Yhteystiedot: PL 111, Lauttasaarentie 8 Lisätiedot Kajaanin kaupungin joukkoliikenteen Waltti- nettilatauspalvelun käyttöehdot\nKajaanin kaupungin joukkoliikenteen Waltti- nettilatauspalvelun käyttöehdot 1. Yleistä Näitä verkkopalvelun käyttöehtoja sovelletaan Kajaanin kaupungin joukkoliikenteen (jäljempänä Palveluntarjoaja) tuottamaan Lisätiedot YHDEN YLITYÖN KÄSITTEESTÄ PAIKALLISESTI SOVITTAESSA HUOMIOON OTETTAVIA ASIOITA\n1 YHDEN YLITYÖN KÄSITTEESTÄ PAIKALLISESTI SOVITTAESSA HUOMIOON OTETTAVIA ASIOITA Mitä yksi ylityö -käsite tarkoittaa? Työehtosopimuksen kohtaan 20.6 on kirjattu ns. yhden ylityön käsitteen malli, josta Lisätiedot Tilaaja: Ylioppilastutkintolautakunta (jäljempänä Tilaaja ) Tilaajan yhteyshenkilö sopimusasioissa: XXX\nHankinta: USB-muistitikut sähköiseen ylioppilaskokeeseen, dnro 1/221/2016 TARJOUSPYYNNÖN LIITE 1, SOPIMUSEHDOT SOPIMUS USB-MUISTITIKKUJEN TOIMITTAMISESTA 1. OSAPUOLET JA YHTEYSHENKILÖT Tilaaja: Ylioppilastutkintolautakunta Lisätiedot OSAKEKAUPPAKIRJA. Lappeenrannan kaupungin. Lappeenrannan Asuntopalvelu Oy:n. välillä. (jäljempänä Kauppakirja )\nOSAKEKAUPPAKIRJA Lappeenrannan kaupungin ja Lappeenrannan Asuntopalvelu Oy:n välillä (jäljempänä Kauppakirja ) 1. Kaupan osapuolet 1.1 Lappeenrannan Asuntopalvelu Oy (y-tunnus 0433221-3), Valtakatu 44, Lisätiedot KILPAILUTTAMO PALVELU\nYLEISET KÄYTTÖEHDOT LAATIMALLA, ESIKATSELEMALLA, SELAAMALLA, LÄHETTÄMÄLLÄ, VASTAANOTTAMALLA TAI LUKEMALLA TARJOUSPYYNNÖN KILPAILUTTAMO:N WWW-SIVUILTA (MYÖHEMMIN PALVELU) SEN LAATIJA (MYÖHEMMIN ASIAKAS) Lisätiedot U R H E I L I J A S O P I M U S\nU R H E I L I J A S O P I M U S Sopimuksen tausta ja tavoitteet Suomen Ilmailuliitto ry (jäljempänä SIL ) ja (SIL:n jäsenmaksun maksanut jäsen, jäljempänä Urheilija, molemmat yhdessä jäljempänä Osapuolet Lisätiedot Yritys (jäljempänä Toimittaja) Osoite Y-tunnus. Molemmat jäljempänä myös Osapuoli tai Osapuolet. Asiakkaan yhteyshenkilön yhteystiedot\nTARJOUSPYYNTÖ / LIITE 3 1 (7) Toimistotyön ergonomiatuotteiden hankinta 1. Sopijaosapuolet Espoon kaupunki (jäljempänä Asiakas) Hankintapalvelut PL 640 Y-tunnus 0101263-6 2. Sopimuksen yhteyshenkilöt: Lisätiedot 1. Maskun kunta (myöh. Masku), Keskuskaari 3 21250 MASKU, itse ja perustettavan\nVEDENJOHTAMISSOPIMUSLUONNOS SOPIJAOSAPUOLET SOPIMUKSEN AIHE SOPIMUSEHDOT 1. Maskun kunta (myöh. Masku), Keskuskaari 3 21250 MASKU, itse ja perustettavan osakeyhtiön lukuun. 2. Nousiaisten kunta (myöh. Lisätiedot TEHORESERVIN KÄYTTÖSOPIMUS NRO 2015-S-1119 FORTUM POWER AND HEAT OY sekä FINEXTRA OY\nTEHORESERVIN KÄYTTÖSOPIMUS NRO 2015-S-1119 FORTUM POWER AND HEAT OY sekä FINEXTRA OY 2(5) SOPIMUKSEN TARKOITUS Fortum Power and Heat Oy (Kuormanhaltija), y-tunnus: 0109160-2 ja Finextra Oy (Finextra), Lisätiedot Tilaajan yhteyshenkilö:\nSopimusmalli 1 SOPIMUS UIMAOPETUSPALVELUN TUOTTAMISESTA Sopimusosapuolet Yritys (jäljempänä palveluntuottaja) Osoite ja Kirkkonummen kunta/ sivistyspalvelut (jäljempänä tilaaja) Jäljempänä termillä sopimusosapuoli Lisätiedot OSTOLIIKENNESOPIMUS PALVELU- JA ASIOINTILIIKENNE (malli)\nLIITE 5 1 KITEEN KAUPUNKI Sivistyskeskus OSTOLIIKENNESOPIMUS PALVELU- JA ASIOINTILIIKENNE (malli) 1. Sopijapuolet Tilaaja: Yhteyshenkilö: Kiteen kaupunki Sivistyskeskus Kiteentie 25 82500 KITEE Perusopetuksen Lisätiedot AUTOMAATTISEN TAAJUUDENHALLINTARESERVIN TUNTIMARKKINASOPIMUS NRO XX/2015 RESERVINHALTIJA OY sekä FINGRID OYJ\nAUTOMAATTISEN TAAJUUDENHALLINTARESERVIN TUNTIMARKKINASOPIMUS NRO XX/2015 RESERVINHALTIJA OY sekä FINGRID OYJ 8.1.2014 2 (7) 1 SOPIMUKSEN TARKOITUS XX (Reservinhaltija) ja Fingrid Oyj (Fingrid) ovat tehneet Lisätiedot KIINTEISTÖN VUOKRASOPIMUS\n1 KIINTEISTÖN VUOKRASOPIMUS 1. Sopijaosapuolet Tikkamäen Palvelut Oy (jäljempänä vuokranantaja) ja Pohjois-Karjalan sairaanhoitoja sosiaalipalvelujen kuntayhtymä, (jäljempänä vuokralainen) ovat sopineet Lisätiedot Nimi: Osoite: Puhelin/sp: Y- tunnus/kaupparekisteri nro:\nVASTAANOTTOTILOJA KOSKEVA VUOKRASOPIMUS VUOKRANANTAJA Nimi: Osoite: Puhelin/sp: Y- tunnus/kaupparekisteri nro: VUOKRALAINEN Nimi: Osoite: Puhelin/sp: Y-tunnus/kaupparekisteri nro: VUOKRAUKSEN KOHDE VUOKRASOPIMUKSEN Lisätiedot Taiteilijan sopimus- ja vastuukysymyksistä. 15.1.2016 lakimies Anna Nousiainen, Suomen Taiteilijaseura\nTaiteilijan sopimus- ja vastuukysymyksistä 15.1.2016 lakimies Anna Nousiainen, Suomen Taiteilijaseura Kun luovutetaan tavaraa tai palvelua korvausta vastaan, on selvitettävä: Kenen tai minkä kanssa järjestän Lisätiedot on oikeus lunastaa Vuokrauskohde omistukseensa. Normaalitapauksessa\nSolo International OY:N KULKUVÄLINEIDEN VUOKRAUS- PALVELUIDEN EHDOT 1. OSAPUOLET JA SOVELTAMISALA Näitä sopimusehtoja sovelletaan Solo International Oy:n, jäljempänä Solo ja asiakkaan, jäljempänä Vuokralleottaja Lisätiedot STT:n yleiset sopimusehdot 1.1.2010\nYLEISET SOPIMUSEHDOT 1 (5) STT:n yleiset sopimusehdot 1. Käyttöoikeus 2. Käyttöehdot 1 Kappale päivitetty 1.1.2016 alkaen. Asiakkaalla on oikeus käyttää STT:n palvelua ja/tai siihen sisältyviä aineistoja Lisätiedot Sopimus 1 (5) 20.1.2016\nSopimus 1 (5) SOPIJAPUOLET FORTUM POWER AND HEAT OY (jäljempänä "Fortum") PL 100, 00048 FORTUM, ja MUHOKSEN KUNTA, PL 39, 91501 MUHOS UTAJÄRVEN KUNTA, PL 18,91601 UTAJÄRVI VAALAN KUNTA, PL 12, 91701 VAALA, Lisätiedot Liite 3. Puitesopimusmalli\nPUITESOPIMUS 1. PUITESOPIMUSTOIMITTAJA Pankkiyhteys: Yhteyshenkilö: Yhteystiedot: 2. TILAAJA Oy Helsingin Asuntohankinta Ab Yhteyshenkilö: Yhteystiedot: Tukholmankatu 2, 3. kerros, 00250 Helsinki 3. SOPIMUKSEN Lisätiedot A. Lastensuojelulain mukaista ympärivuorokautista laitoshoitoa, B. Perhekotihoitoa, C. Erityisyksikköhoitoa\nSopimus lastensuojelulain mukaisesta ympärivuorokautisesta hoidosta. 1. Sopijapuolet Tilaaja PL 85 45101 Kouvola Y-tunnus 0161075-9 Yhteyshenkilö Palvelupäällikkö Sanna-Riitta Junnonen PL 85 45101 Kouvola Lisätiedot 1. Eurotum Oy (Y:1584946-1) tai Sirafire Oy (2540423-9)\n1 (4) ESIVUOKRASOPIMUS Sopimusosapuolet 1. Eurotum Oy (Y:1584946-1) tai Sirafire Oy (2540423-9) Kihlakangas 13, 96800 Rovaniemi (jäljempänä vuokranantaja ) 2. Lapin pelastuslaitos (Y: 0937073-7) (jäljempänä Lisätiedot ATERIAPALVELUJEN TUOTTAMISEN YHTEISTYÖSOPIMUS KAINUUN SOSIAALI - JA TERVEYDENHUOLLON KUNTAYHTYMÄN JA KUNNAN VÄLILLÄ SOPIJAOSAPUOLET\n1 ATERIAPALVELUJEN TUOTTAMISEN YHTEISTYÖSOPIMUS KAINUUN SOSIAALI - JA TERVEYDENHUOLLON KUNTAYHTYMÄN JA KUNNAN VÄLILLÄ SOPIJAOSAPUOLET Ateriapalvelun saaja: Nimi Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä, Lisätiedot ADENSY OY:N KÄYTTÖOIKEUSSOPIMUS\nADENSY OY:N KÄYTTÖOIKEUSSOPIMUS 1) SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT Tämä sopimus sisältää Adensy Oy:n tuottaman ohjelmiston käytön ehdot asiakkaan ja Adensyn välillä. Adensy on kehittänyt ohjelman ja omistaa Lisätiedot Ennakkotyö on Toimittajan Tilaajalle tekemä, ennen Sopimuksen syntymistä, tehty työ.\n1. SOVELTAMISALA Näitä yleisiä sopimusehtoja sovelletaan elinkeinonharjoittajien väliseen Palveluiden kauppaan. Näitä ehtoja sovelletaan, elleivät osapuolet ole toisin sopineet. 2. MÄÄRITELMÄT Dokumentaatio Lisätiedot OSAKASSOPIMUS KOSKIEN GREATER HELSINKI PROMOTION LTD OY - NIMISEN YHTIÖN HALLINTOA\nOSAKASSOPIMUS KOSKIEN GREATER HELSINKI PROMOTION LTD OY - NIMISEN YHTIÖN HALLINTOA Tämä osakassopimus (jäljempänä Sopimus) on solmittu seuraavien osapuolten välillä: 1. Helsingin kaupunki (Y-tunnus 0201256-6), Lisätiedot Jokilatvojen tilapalveluiden Kuntayhtymän palvelutuotannon YLEISSOPIMUS\nJokilatvojen tilapalveluiden Kuntayhtymän palvelutuotannon YLEISSOPIMUS 2 3 TUOTANNON YLEISSOPIMUS SISÄLTÖ 1 SOPIMUKSEN TARKOITUS...5 2 TOIMINTA JA TEHTÄVÄT...5 3 TOIMINTAYMPÄRISTÖ...5 4. TUOTANNON VALVONTA...6 Lisätiedot Sopimusohje. Sisällysluettelo. KL-Kuntahankinnat Oy. Oppikirjat ja niihin liittyvät oheismateriaalit KLKH75\nKL-Kuntahankinnat Oy Sopimusohje Sisällysluettelo 1. Sopimuskausi ja kohde... 1 2. Toimittaja... 1 3. Hinnoittelu... 1 4. Tilaaminen ja toimitus... 2 5. Sopimushallinta... 4 6. Sitoutuminen... 5 7. Eksaitti... Lisätiedot SOPIMUS HELSINGIN KAUPUNGIN SOSIAALI- JA TERVEYSVIRASTON TOIMIPAIKKOJEN KÄYTTÄMISESTÄ SOSIAALI- JA TERVEYSALAN OPISKELIJOIDEN KOULUTUKSEEN\nHELSINGIN KAUPUNKI 1 SOPIMUS HELSINGIN KAUPUNGIN N TOIMIPAIKKOJEN KÄYTTÄMISESTÄ SOSIAALI- JA TERVEYSALAN OPISKELIJOIDEN KOULUTUKSEEN 1 SOPIJAPUOLET Tämän sopimuksen osapuolia ovat Helsingin kaupungin sosiaali- Lisätiedot SOPIMUS TAVARAN X HANKINNASTA\nLIITE 5A SOPIMUS SOPIMUS TAVARAN X HANKINNASTA 1. OSAPUOLET JA YHTEYSHENKILÖT Tilaaja: Jyväskylän yliopisto Pl 35 40014 Jyväskylän yliopisto (jäljempänä Tilaaja ) Tilaajan yhteyshenkilö sopimusasioissa: Lisätiedot KIINTEISTÖNHOIDON JA ISÄNNÖINNIN YLEISET SOPIMUSEHDOT 2000\nKH&I-YSE 2000 26.1.2000 1(6) KIINTEISTÖNHOIDON JA ISÄNNÖINNIN YLEISET SOPIMUSEHDOT 2000 1 Soveltamisala Yleisiä sopimusehtoja sovelletaan kiinteistönhoidossa ja kiinteistöjen isännöinnissä toimeksisaajan Lisätiedot SOPIMUKSET KUNTALIITOKSISSA Lakiklinikka 13.9.2012\nSOPIMUKSET KUNTALIITOKSISSA Lakiklinikka 13.9.2012 Leena Hoppu-Mäenpää Lakimies, varatuomari Kuntaliitto / Kuntamarkkinat Leena Hoppu-Mäenpää VT Tehty sopimus sitoo Pacta sunt servanda periaate» Sopimukset Lisätiedot Hevoskaupan juridiikka\nHevoskaupan juridiikka Yleistä Hevonen on irtain esine Virhe hevosessa vaikeampi nähdä kuin tavanomaisessa tavarassa (esim. auto) Myyjän tiedonantovelvollisuus Ostajan selonottovelvollisuus Sovellettava Lisätiedot Punkalaitumen kunta ja. Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus. Valtori\nPalvelusopimus 1 / 6 PALVELUSOPIMUS Asiointitili-palvelusta Punkalaitumen kunta ja Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus www.valtori.fi VALTORI Palvelusopimus Lisätiedot 1. Valo, Valtakunnallinen liikunta- ja urheiluorganisaatio ry (jäljempänä Valo) sekä. 2. Urheiluseura (jäljempänä Seura)\nSOPIMUS VERKKOKUMPPANUUTEEN OSALLISTUMISESTA 1. Osapuolet 1. Valo, Valtakunnallinen liikunta- ja urheiluorganisaatio ry (jäljempänä Valo) sekä 2. Urheiluseura (jäljempänä Seura) 2. Sopimuksen tausta ja Lisätiedot Poikkeavista toimitusajoista tiedotetaan satu.ranta@pp3.inet.fi\nToimitusehdot Voimassa 01.11.2014 Tuotteita myy Sugart koriste- ja juhlapalvelu Ly-2447334-7. Myymme tuotteita täysi-ikäisille yksityishenkilöille sekä yrityksille ja oppilaitoksille. Emme toimita lähetyksiä Lisätiedot TOIMITUSSOPIMUS KIVIKON PÄIVÄKODIN OPPIMISYMPÄRISTÖN KALUSTEISTA\nLiite 5 Sopimusmalli (Kalusteet) TOIMITUSSOPIMUS KIVIKON PÄIVÄKODIN OPPIMISYMPÄRISTÖN KALUSTEISTA 1. Osapuolet ja yhteyshenkilöt Tilaaja: Kemin kaupunki Osoite: Tilaajan yhteyshenkilö sopimusasioissa: Lisätiedot IT2015 EKT ERITYISEHTOJA OHJELMISTOJEN TOIMITUKSISTA KETTERIEN MENETELMIEN PROJEKTEILLA LUONNOS\n20.4.2015 IT2015 EKT ERITYISEHTOJA OHJELMISTOJEN TOIMITUKSISTA KETTERIEN MENETELMIEN PROJEKTEILLA 1 1.1 SOVELTAMINEN Näitä erityisehtoja sovelletaan ohjelmistojen tai niiden osien toimituksiin ketterien Lisätiedot T U O T AN T O S O P I M U S\nLuonnos T U O T AN T O S O P I M U S X ja Y ja Z välillä paikka.. 17307 SISÄLLYSLUETTELO 1. Osapuolet... 1 2. Sopimuksen tausta ja tarkoitus... 1 3. Ohjelma... 1 4. Hinta- ja maksuehdot... 2 5. y ja Tuottajan Lisätiedot Hevoskaupan juridiikka\nHevoskaupan juridiikka Yleistä Hevonen on irtain esine Virhe hevosessa vaikeampi nähdä kuin tavanomaisessa tavarassa (esim. auto) Myyjän tiedonantovelvollisuus Ostajan tiedonottovelvollisuus 1 Sovellettava Lisätiedot SOPIMUSLUONNOS POLTTOAINEEN TOIMITTAMISESTA\n1 SOPIMUSLUONNOS POLTTOAINEEN TOIMITTAMISESTA 1 Sopijapuolet Polttoaineen myyjä, Metsänhoitoyhdistys Kalajokilaakso, seuraavassa myyjä ja polttoaineen ostaja, Pyhäjoen kunta, seuraavassa ostaja, ovat sopineet Lisätiedot OSAKASSOPIMUS. Luonnos 1 26.3.2014\nOSAKASSOPIMUS Luonnos 1 26.3.2014 Sisällys 1. Sopijapuolet... 2 2. Osakassopimuksen tarkoitus ja omistajatahto... 2 3. Yhtiön tarkoitus ja tehtävät... 3 4. Osakkeenomistajien keskinäiset suhteet... 3 5. Lisätiedot I I PATENTTI- JA REKISTERIHALLITUS. Kaupparekisterijärjestelmä : -\nPATENTTI- JA REKISTERIHALLITUS Kaupparekisterijärjestelmä Sivu 1 31.07.2013 : - SÄÄNNÖT Yritys- ja yhteisötunnus: 2555471-2 Yhtiö: Luoteis-Kuhmon kyläverkko-osuuskunta Käsittelevä toimisto: Jäljennöksen Lisätiedot Romlab.com myy tuotteita myös alle 18-vuotiaille asiakkaille sillä ehdolla, että holhooja antaa suostumuksen ostosten tekemiseen.\nSeuraavia ehtoja sovelletaan Romlab.com ja sen asiakkaiden välisessä suhteessa Internetin välityksellä tapahtuvassa kaupassa. Romlab.com myy tuotteita täysi-ikäisille yksityishenkilöille sekä yrityksille Lisätiedot Liikenne- ja viestintäministeriö (jäljempänä LVM)\n1 SOPIMUS KAUKO- JA LÄHIJUNALIIKENTEEN OSTAMISESTA 1. OSAPUOLET Liikenne- ja viestintäministeriö (jäljempänä LVM) VR-Yhtymä Oy (jäljempänä VR) 2. SOPIMUKSEN TARKOITUS JA KOHDE LVM ostaa VR:ltä sopimuskauden Lisätiedot 1. Toimeksiantaja(t) Nimi: Osoite: Puhelin / sähköposti: Päävastuullinen lakimies: Vastapuoli / asian osallinen:\nTOIMEKSIANTOSOPIMUS 1. Toimeksiantaja(t) Nimi: Osoite: Puhelin / sähköposti: 2. Toimeksisaaja Asianajotoimisto Tammer-Juristit Oy (y-tunnus 1053452-4) Aleksis Kiven katu 11 C, 33100 Tampere Puh. 010 346 Lisätiedot LAATUKÄSIKIRJA SFS-EN ISO 9001:2000\nLAATUKÄSIKIRJA SFS-EN ISO 9001:2000 LAATUPOLITIIKKA Puutyöliike Pekka Väre Ky:n liiketoiminnan kehittyminen ja jatkuvuus varmistetaan koko henkilökunnan yhdessä omaksumien toimintaperiaatteiden ja yrityksessä Lisätiedot PL 6000, 00099 Helsingin kaupunki. ja xxxxxxx (jäljempänä Palveluntuottaja) Osoite: xxxxxxxxxxxx y-tunnus\n1 SUUN TERVEYDENHUOLLON ANESTESIAPALVELUN HANKINTA 1. Sopijapuolet Helsingin kaupunki (jäljempänä Tilaaja) Osoite: Helsingin kaupungin terveyskeskus PL 6000, 00099 Helsingin kaupunki ja xxxxxxx (jäljempänä Lisätiedot Tilaaja: Perusturvakuntayhtymä Karviainen (jäljempänä Tilaaja ) PL 114 03101 Nummela Y-tunnus: 2187280-1\nSOPIMUS TEKSTIILIVUOKRAUSPALVELUN HANKINNASTA 1. OSAPUOLET JA YHTEYSHENKILÖT Tilaaja: Perusturvakuntayhtymä Karviainen (jäljempänä Tilaaja ) PL 114 03101 Nummela Y-tunnus: 2187280-1 Palveluntuottaja: nn Lisätiedot RMH-sopimus-/omistajuusmalli esimerkit\nRMH-sopimus-/omistajuusmalli esimerkit Kyseiset omistajuus-/sopimusmallit ovat pelkästään esimerkkejä. Jokaisen kaupan/sopimuksen yhteydessä on aina syytä harkita, tarvitaanko asiantuntijaa laatimaan yksilölliset Lisätiedot SISÄLLYS ALKUSANAT 5 LYHENTEET 7\nSISÄLLYS ALKUSANAT 5 LYHENTEET 7 1 VUOKRASOPIMUKSEN OSAPUOLET JA KOHDE 17 1.1 Vuokranantaja ja vuokralainen vuokrasuhteen osapuolina 17 1.2 Asuinhuoneisto 19 1.3 Useita huoneistoja koskeva sopimus 23 1.4 Lisätiedot HELSINGIN KAUPUNKI Rakennusvirasto\n2 (8) Sisältö 1 SOPIJAPUOLET 4 1.1 Tilaaja 4 1.2 Toimittaja 4 2 SOPIMUKSEN KOHDE 4 3 ASIAKIRJAT 4 4 SOPIMUKSEN SYNTYMINEN JA KAUSI 5 5 ALIHANKKIJAT 5 6 PALVELUNTUOTTAJALLE MAKSETTAAVAT KORVAUKSET 5 7.1. Lisätiedot PELAAJASOPIMUS HAUKIPUTAAN AHMAT\nPELAAJASOPIMUS HAUKIPUTAAN AHMAT PELAAJASOPIMUS KAUDELLE 1. OSAPUOLET 1. Haukiputaan Ahmat Ry (jäljempänä seura), joukkue (jäljempänä joukkue) sekä 2. (jäljempänä pelaaja) ja 3. (jäljempänä huoltaja) 2. Lisätiedot Dnro 1455/10.03.02/2015 S O P I M U S SÄHKÖENERGIAN TOIMITTAMISESTA. 1. Osapuolet. 1.1. Toimittaja. Salo Energia c/o Areva Group Oy.\nS O P I M U S SÄHKÖENERGIAN TOIMITTAMISESTA 1. Osapuolet 1.1. Toimittaja Salo Energia c/o Areva Group Oy Satamakatu 20 24100 SALO Yhteyshenkilö: Esa Areva, hallituksen jäsen 1.2. Asiakas Salon kaupunki Lisätiedot REKO Lähiruoan suoramyyntimalli\nREKO Lähiruoan suoramyyntimalli Näkökulmia lähiruokaan Ruoka-Kouvola Uudeksi Elinkeinokärjeksi -hankkeen kumppanuuspöytä, Elimäki 13.9.2014 Eeva Ylinen Projektiasiantuntija Parasta Pöytään Pirkanmaalta Lisätiedot SO 21 KILPAILULAINSÄÄDÄNNÖN HUOMIOON OTTAMINEN STANDARDOINNISSA\nSISÄINEN OHJE SO 21 1 (5) SO 21 KILPAILULAINSÄÄDÄNNÖN HUOMIOON OTTAMINEN STANDARDOINNISSA Vahvistettu :n hallituksessa 2014-09-19 1 Toimintaohjeiden tarkoitus ja soveltaminen Näiden sisäisten toimintaohjeiden Lisätiedot SOPIMUS TALOUS- JA VELKANEUVONTAPALVELUJEN JÄRJESTÄMISESTÄ\nSOPIMUS TALOUS- JA VELKANEUVONTAPALVELUJEN JÄRJESTÄMISESTÄ 1. Sopimuksen osapuolet Palveluntarjoaja: Tampereen kaupunki (jäljempänä: Tampere ja Palveluntarjoaja ) sekä Palvelunsaajat: Nokian ja Ylöjärven Lisätiedot xxxxxxx (jäljempänä Palveluntuottaja) Osoite: xxxxxxxxxxxx y-tunnus Nimi,osoite, y-tunnus, tehtävä Nimi, osoite, y-tunnus, tehtävä\n1 SOPIMUSLUONNOS, AULAPALVELUT 1.1. Sopijapuolet Helsingin kaupunki (jäljempänä Tilaaja) Ympäristökeskus PL 500, 00099 HELSINGIN KAUPUNKI Käyntiosoite: Viikinkaari 2 a, 00790 Helsinki Y-tunnus: 0201256-6 Lisätiedot LIITTYMISSOPIMUS NRO 5XXX ASIAKAS OY FINGRID OYJ\n20XX-S-XXX SOPIMUSLUONNOSMALLI 18.5.2015 Huom! Tämä sopimusmalli on kytkinlaitosliityntää varten. Punaiset kohdat päivitetään. LIITTYMISSOPIMUS NRO 5XXX ASIAKAS OY JA FINGRID OYJ 2(5) Sisällys 1 SOPIJAPUOLET Lisätiedot Näitä yleisiä sopimusehtoja sovelletaan Imatran Kylpylä Fitnessin klubijäsenyyksiin 23.3.2016 lukien.\nNäitä yleisiä sopimusehtoja sovelletaan Imatran Kylpylä Fitnessin klubijäsenyyksiin 23.3.2016 lukien. 1 Yleistä 1.1 Ehdot ovat osa Imatran Kylpylä Fitness -jäsensopimusta (myöhemmin Jäsensopimus ), joka Lisätiedot Paikallinen sopimus ulkopuolisen työvoiman käytöstä\nPaikallinen sopimus ulkopuolisen työvoiman käytöstä Laki tilaajan selvitysvelvollisuudesta ja vastuusta ulkopuolista työvoimaa käytettäessä 22.12.2006/1233 Laki yhteistoiminnasta yrityksissä Lisätiedot PELAAJASOPIMUS KAUDELLE\n0.08.013 1 (5) PELAAJASOPIMUS KAUDELLE 1. OSAPUOLET 1. Kiimingin Kiekko-Pojat Ry (jäljempänä seura), joukkue (jäljempänä joukkue) sekä. (jäljempänä pelaaja) ja 3. (jäljempänä huoltaja). SOPIMUSKAUSI Tämä Lisätiedot Lilli Huolenpito PALVELUKUVAUS\n1 (6) v 2.1 Lilli Huolenpito PALVELUKUVAUS Sisällysluettelo 1 Palvelun yleiskuvaus ja palveluvaihtoehdot... 3 2 Palvelun sisältö... 3 2.1 Lilli Huolenpito Mini... 4 2.2 Lilli Huolenpito Perus... 4 2.3 Lisätiedot VARANTOTILISOPIMUS. Varantotilisopimus 1 (5) 1 Sopimuksen tarkoitus\nVarantotilisopimus 1 (5) VARANTOTILISOPIMUS Tilinhaltija: Tilinumero: BIC-koodi: XX Pankki Oy (IBAN XX) XXXXXXXX 1 Sopimuksen tarkoitus 2 Tiliehdot Sopimuksessa määritellään menettelyt ja vastuut, joiden Lisätiedot KYSYMYKSET JA VASTAUKSET 1 (6) HEL 2014-004942 H009-14 Loponen 12.6.2014\nKYSYMYKSET JA VASTAUKSET 1 (6) VASTAUKSET MÄÄRÄAIKAAN 5.6.2014 KLO 12.00 MENNESSÄ SAATUIHIN KYSYMYKSIIN KOSKIEN TARJOUSPYYNTÖÄ LÄÄKKEIDEN ANNOSJAKELUN JA TOIMITUSPALVELUN HANKINTA Huom! Samaa asiaa useammin Lisätiedot LUT/TUTA 2011 CS20A0050 Toimitusketjun hallinta Case Rasa\nYRITYSKUVAUS RASA OY Rasa Oy on suomalainen teollisuusyritys, joka on perustettu 50-luvulla. Rasa Oy toimittaa rakentamiseen liittyviä ratkaisuja, ja sillä on toimipisteitä 12 maassa. Se pyrkii tarjoamaan Lisätiedot Tässä keskitymme palveluiden kehittämiseen ja niistä viestimiseen jotta osaaminen olisi nähtävissä tuotteena. Aluksi jako neljään.\n28.12.2007 HN Palvelun tuotteistaminen, palvelutuote Miksi on oltava tuote? Jotta olisi jotain myytävää! Voiko osaaminen olla tuote? Tässä keskitymme palveluiden kehittämiseen ja niistä viestimiseen jotta Lisätiedot Optiosopimus. Turun kaupungin, YH- Länsi Oy:n. Kiinteistö Oy Turun Yliopistonkatu 30:n. välillä\nOptiosopimus Turun kaupungin, YH- Länsi Oy:n ja Kiinteistö Oy Turun Yliopistonkatu 30:n välillä..2012 ASTREA Asianajotoimisto Attorneys at Law 2/6 OPTIOSOPIMUS 1. SOPIJAPUOLET 1.1. Optio-oikeuden myöntäjä Lisätiedot Näissä Yleisissä Myyntiehdoissa seuraavilla termeillä tarkoitetaan seuraavaa:\nYLEISET MYYNTIEHDOT Danone Finland Oy 1. Yleistä ja Ehtojen Tarkoitus Näissä Yleisissä Myyntiehdoissa seuraavilla termeillä tarkoitetaan seuraavaa: Myyjä : Danone Finland Oy, Malminkatu 30, 00100 Helsinki, Lisätiedot METALLIALAN OSUUSKUNTASELVITYS, RAMBOLL MANAGEMENT CONSULTING\nMETALLIALAN OSUUSKUNTASELVITYS, RAMBOLL MANAGEMENT CONSULTING Alustavien selvitystulosten esittely Ryhmätyöskentely Me-TALLI liiketoimintamallissa Ryhmä 1: Tarjonta ja asiakas näkökulma, Ryhmä 2: Toiminnan Lisätiedot 3.1 Karelia Expert matkailupalvelu Oy:n roolin ja aseman määrittäminen\nJOENSUUN KAUPUNGIN MATKAILUPALVELUSOPIMUS 1. Osapuolet Palvelun tuottaja Karelia Expert matkailupalvelu Oy (0932125-7) Koskikatu 5, 80100 Edustaja Toimitusjohtaja Markku Litja Palvelun tilaaja Edustaja Lisätiedot 3. Ryhdy kirjoittamaan ja anna kaiken tulla paperille. Vääriä vastauksia ei ole.\n1 Unelma-asiakas Ohjeet tehtävän tekemiseen 1. Ota ja varaa itsellesi omaa aikaa. Mene esimerkiksi kahvilaan yksin istumaan, ota mukaasi nämä tehtävät, muistivihko ja kynä tai kannettava tietokone. Varaa Lisätiedot Yhdistysrekisterinumero 214.590 (yhdistysrekisteri.prh.fi) Auvo Kuvaja Kotkatlahdentie120 79600 Joroinen 040 8123810\nMAANVUOKRASOPIMUS 1 1. JOHDANTO 1.1. Sopijapuolet Vuokranantaja: Vuokralainen: Joroisten kunta Y-tunnus 0207112-8 Mutalantie 2 79600 JOROINEN puh. (017) 578 440 Joroisten Mäkihyppääjät ry Yhdistysrekisterinumero Lisätiedot Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus innovatiivisten palveluiden mahdollistajana\nJulkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus innovatiivisten palveluiden mahdollistajana Helsingin Yrittäjien seminaari 1.3.2011 Kumppanuus Yritysmyönteistä yhteistyötä mikko.martikainen@tem.fi Mikko Martikainen Lisätiedot Omistajanvaihdoksia koskevat sopimukset\nOmistajanvaihdoksia koskevat sopimukset Christel Finne 4.3.2015 Omistajanvaihdoksen eri lähtökohdat Uusi omistaja Perheenjäsen tai lähisukulainen jatkaa yritystoimintaa (sukupolvenvaihdos) Työntekijä jatkaa Lisätiedot Skanskan vakiosopimusehdot materiaalihankinnassa\nSkanskan vakiosopimusehdot materiaalihankinnassa 1.9.2015 SISÄLLYSLUETTELO 1. SOPIMUSASIAKIRJAT... 2 1.1 Ehtojen tulkinta... 2 1.2 Tarjous... 2 1.3 Sopimusasiakirjojen pätevyysjärjestys... 2 2. MYYJÄN Lisätiedot SOPIMUSLUONNOS LIITE 3 1(6) 1.11.2012 Dnro KULTTUURI 5665/2012\nSOPIMUSLUONNOS LIITE 3 1(6) Oulun kaupunki/ Palveluntuottaja Oy Pohjoissuomalaisten kirjastojen kirjastoaineiston kuljetuspalvelun hankinta ajalle 1.1.2013-31.12.2014 ja mahdollisena optiona ajalle 1.1.2015-31.12.2015 Lisätiedot Espoon kaupunki jäljempänä Asiakas Osoite Y-tunnus 0101263-6. Yritys jäljempänä Toimittaja Osoite Y-tunnus. Asiakkaan yhteyshenkilö:\nTARJOUSPYYNTÖ / LIITE 4 1 (8) Uimahallikemikaalien hankinta Espoon uimahalleihin Sopijaosapuolet Sopimuksen yhteyshenkilöt: Sopimuksen kohde ja tavoitteet Sopijaosapuolten vastuut Espoon kaupunki jäljempänä Lisätiedot Valtakunnallisen romanihankkeen toteuttamisesta\n1 SOPIMUS Valtakunnallisen romanihankkeen toteuttamisesta 1. Sopijaosapuolet Hankkeen päätoteuttaja: Diakonia-ammattikorkeakoulu Oy PL 12 00551 Helsinki 0115776-3 Vararehtori Pirjo Hakala yliopettaja Marjo Lisätiedot Tehtävä on kaksiosainen.\nYRITYSKAUPPASOPIMUKSET ENNAKKOTEHTÄVÄ TAUSTAKUVAUS ENNAKKOTEHTÄVÄ Juuso Innanen ja Niklas Blomström omistavat tasaosuuksin vuonna 2003 perustamansa suomalaisen Chaos Entertainment Oy:n koko osakekannan. Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute