anja-reginan aitta: elokuuta 2015\nTorstaina tuntui, että on pakko päästä niemeen. Prinssipuolison kokous kesti ennakoitua pitempään, mutta hämärissä noustiin vankkuriin ja suunta kohti pohjoista. Iltataivas Hartolan paikkeilla oli värejä täynnä, kuvat otin auton sisältä joten eivät nyt ihan timmikuvia ole.\nKoko alkukesä kitistiin kylmää ja sateista säätä. Nyt on vissiin kitinä kuultu ja annettu niin kesäistä ettei ikinä. Auringon paiste on ollut ihan pistävän lämpöistä, järven vesi lämmennyt uimakelpoiseksi. Aivan mahtavaa päästä uimaan paitsi heti aamulla myös useita kertoja päivän mittaan. Ainoa haittapuoli on, että kasvimaa ja kukat alkavat nuokkua kuivuutta ja vaativat kastelua, joka tosin on helppoa kun ottaa kastelukannun käteen, järvessä vettä riittää kyllä.\nMustikoiden säilöminen jo riittää, vaikka vielä napattiin reilu ämpärillinen lauantaina kun osuttiin todella hyvään varvikkoon.\nTuli mieleen sananlasku, että ahneella on tietynlainen loppu!\nNo, sitten pari päivää istuttiin mustaherukkapensaissa ja illat pyöritettiin Mehu-Maijaa kenttäkeittiön levyllä. Mehut on pullotettu ja sen suhteen talvi voi tulla. No ei vielä kuitenkaan.\nUlkona on nyt ihanan leppoisa ilta, kuunsilta ulottuu aivan meidän laiturille asti. Kun etelässä on jo pilkkopimeää, täällä sisemmässä Suomessa vasta hämärtää. Ja aamuisin on mukava herätä auringon nousuun järven takaa aamusumun hälvetessä ja avatessa maisemaa saareen asti. Vaan asialla on toinenkin puoli: syksyn kylmetessä on mukava asua keskuslämmitystalossa katuvalojen valaistessa kulkutietä. Tämän ikäisenä voisi nimittäin kompuroida puun juuriin pihapoluilla ja liukastua laiturilta...hm.\nLämmin ilma on saanut viimeiset perennat kukkimaan. Ja ruusut.\nVaalean peittoruusun istutin keväällä ja nyt se kukkii täysillä.\nJa tämäkin ruusu avasi ensimmäisen kukkanuppunsa:\nRitarinkannukset kukoistavat, tosin sininen ja valkoinen alkavat olla jo loppuvaiheessa:\nOlen nähnyt täysin punaisen ritarinkannuksen jossakin lehdessä, sen vielä haluaisin tähän joukkoon.\nIso hirvenjuuri on perhosten ja mehiläisten mieleen.\nJa joutsenet, uskaltavat tulla aivan laiturin viereen iltaisin aterioimaan ja nostamaan räpylät ja pyrstöt ilmaan pystyyn.\nNäitä uljaita lintuja kuvasin ikkunan läpi, joten kuvien laatu on sen mukainen.\nSimo päivystää pihassa päivällä, iltaisin poika on pötköttämässä etukäpälät ristissä mökin sohvalla.\nNäissä maisemissa on nautiskeltu kesän lämpimimmistä päivistä nyt elokuun lopulla. Hyvää ei koskaan odota liian kauan.\nOikein leppoisaa elokuun viimeistä viikkoa kaikille, pian siirrytään syyskuuhun.\nTää lähtee nyt prinssipuolison ja Simo-koirulin kanssa saunaan.....\nLähettänyt anja klo 22.07 15 kommenttia:\nLiekö syynä kesäinen sää vai mikä, mutta nyt on mummelilla ollut vientiä. Keskiviikkona tanssitettiin ikäihmisiä ensin päivällä, sitten illemmalla yriteltiin yhteislauluja jokirannassa, harmittavasti juuri kesken kaiken alkoi sataa ja nuotit ja soittimet piti kerätä oitis sateensuojaan. Siksikin harmitti, kun melkoisesti lauluporukkaa oli tullut paikalle. Mutta sää oli mikä oli, vaikka koko päivän porotti mitä lämpöisin aurinkosää. Ja tietysti sitten torstaina taas aurinko lämmitti koko naamallaan.\nKuvassa vielä Fredrika Runeberg-laiva lipui ohi ennen sateen alkamista.\nJa miksikö haipakkaa. No, minä olen taputellut kongarumpujani prinssipuolison takana tansseissa. Jopa niin, että sain nimenomaisen kutsun syksyllä eräisiin pippaloihin puolison mukana rytmittämään.\nTorstaina eestaas pääkaupungissa, sitten paikallisessa pankissa ja sitten kamat kassiin ja menoksi. Mukaan niemen nokkaan lähti eräs suht. vaikeasti liikkuva mieshenkilö, jonka tukihenkilönä prinssipuoliso on toiminut vuosikaudet.\nNiemessä sitten tavanomaiset systeemit. Nopeasti menivät vähät päivät ja sunnuntaina heti aamupalan jälkeen tielle. Kun iltapäivällä oli meidän seurakunnan leirikeskuksessa seurat ja puolison siellä piti säestämän virret ja muut.\nSeurossa oli neljä pappia puhumassa, tarjolla sanan lisäksi maukkaita karjalanpiirakoita ja omenapiirakkaa kera kahvin. Kuvassa ruandalainen lauluryhmä, joka esitti vauhdikasta musiikkia meille hitaille hämäläisille. Ei heistä kukaan tikkujäykkänä seisonut vaan musiikin mukana liikkuivat koko ajan ja heidän esityksensä oli täynnä iloa ja ylistystä.\nTässä veisataan virttä haitarin säestyksellä. Sopi paremmin kuin hyvin kesäiltaiseen tunnelmaan.\nKarijärvi on kaunis ja korvaamaton. Kuvat on ns. vanhalta puolelta. Kuinka ihmeessä seurakuntayhtymä on päättänyt sen myymisestä. Ennemminkin sitä pitäisi markkinoida paremmin, se on kaupungista kävelymatkan päässä, rauhallinen luonto ja järvenranta, sauna ja uintimahdollisuus. Viihtyisä ja tärkeä monelle kaupunkilaiselle. Monet ovat juurtuneet paikkakunnalle ja Karijärveen kuin tämä mänty Karijärven rantakalliolla.\nNo, parin päivän päästä nähdään, riittääkö voima päättävissä elimissä pysäyttämään myyntihankkeet, joita virkamieskunta tarmolla vie eteenpäin seurakuntalaisten vastustuksesta huolimatta.\nSunnuntain iltapuoli meni sitten pensasmustikoiden poimimisessä.\nJa tänään puhdistettiin herukkapensaita. Onneksi ei nyt niin hurjasti ole satoa niissä. Kun tuo puoliso on superinnokas marjastaja ja mustikoita on kertynyt pakastimet täyteen. Pesin aamulla äitini vanhan Rosenlewin. Se on käydä porskuttanut kuistilla useana syksynä varalla ja hyvin lähti hyrryttämään tänäänkin pesun jälkeen. Vanhassa vara parempi, se pitää kyllä paikkansa jos verrataan näihin uusiin ja paljon elektroniikkaa sisältäviin laitteisiin. Tilanpuutetta helpottaa aina ystävä kylmälaukkunsa kanssa. Ja perheenjäsenille lähtee mukaan mustikkapussukoita.\nLoppuun on hyvä postata pienen kuonolaisen kuva. Meidän oma Simo-poika, mamman lullukkapoika. Kuinkas muuten! Mukana haipakassa...\nLähettänyt anja klo 22.44 12 kommenttia:\nAivan ihania aamuja, kun sumu on kietonut vaippaansa koko ympäristön. Sumun hälvenemistä järven yltä on mukava katsella.\nAivan aluksi ei näy saarta eikä takarantaa. Sitten vähitellen aurinko saa sumun hälvenemään ja on kuin hiiden orhit ajaisivat järven yllä kun sumuharvo häviää.\nAurinko on hellinyt muutamana päivänä niin kesäisesti, että menneet sadepäivät ihan jo unohtuvat. Pieni koiruli nauttii rantalaiturilla paitsi auringosta myös lähistöllä räpylöivistä kuikista, joutsenista, koskeloista ja kurkikolmikosta, joka kajauttaa huutonsa järven takarannan lahdekkeesta.\nSumuinen aamu voi tuoda yllätyksiä myös täällä kaupungissa.\nAamulla Simo vinkui ulos jo kuuden jälkeen. No, minä reippaana lähdin koiran kanssa postilaatikolle. Poika veti jo vähän kylkimyyryä, tuli varmaan kuonoon tuoksuja. Pysähdyttiin tien reunaan postilaatikolle. Läheltä kuului heinien kahinaa. Siirryin vähän eteenpäin nähdäkseni kahinan aiheuttajan. Ja kas; katsoin silmästä silmään hirviemoa ja sen kahta vasaa! Simo tajusi eläimet myös ja alkoi tietenkin haukkua otuksia. Hirvet pyörähtivät kannoillaan ja lähtivät kohti pellon takana olevaa kaupungin metsää. Oli upeata katsoa niiden vähitellen sumuun häviäviä silhuetteja. Koskaan ei tiedä, kenet kohtaa aamuisella retkellä vaikkapa vain postilaatikolle. Kettuja ja jäniksiä ja pähkinähakkeja ja muitakin lintuja meillä on päivittäin, mutta hirvien näkeminen on harvinaista. Minä en koskaan ole nähnyt näin silmästä silmään hirvilehmää vasoineen. Harmi kun kamera ei ole mukana silloin kun pitäisi.\nAamukosteuden vähennyttyä kävimme poimimassa pensasmustikoita puutarhastamme. Isoja, makeita ja eivät sotke sormia sinisiksi. Pakastin niitä viisi litraa ja kun niitä kypsyy taas lisää, poimiminen jatkuu. Metsämustikkaakin on jo niin paljon säilötty pakastimeen, että mietityttää, minne laitan sitten karhunvatukat, herukat, tyrnit ja muut. Mutta tänään upotin rasiat vielä helposti pakastimeen.\nNopeasti aurinkoiset päivät saavat järven pintaveden lämpiämään niin, että uinti on helppoa ja nautinnollista. Keväällä uhosin, että uin saareen (500 m) mutta eipä siitä tänä kesänä mitään tullut kun aina oli vesi niin vilpoista. Siirrän suosiolla ensi kesään, jos sittenkään....\nOn ajeltu eestaas nelostietä ja ysitietä viikottain. Simo on tottunut reissaaja, tietää taukopaikan puolimatkassa. Eikä sitä nyt itsekään jaksa yhtäsoittoa kolmeasataa kilometriä vaikka kuskia vaihdetaankin puolimatkassa.\nAina pitää olla joku projekti. Siirsin ruusutarhasta suviruusun mökin tien varteen kun se melkein valloitti koko tilan. Saa nähdä, onnistuiko siirto kun oli jo lähes yli minun korkuiseni ja leveyttäkin parin Anjan verran. Mökillä kukkii Amalialta saamani nukkeruusu, ihanat kaksi kukkaa siinä. Ja Irmalta sain akileijan siemeniä, niitä kerrottuja myös valkoisia. Kylvän ne erilliseen penkkiin. Kärhöt ovat isoilla nupuilla,olispa nyt lämmintä vielä että ehtisivät aueta.\nVanha pihakeinu kiikuttaa nyt kukkasia, on niin laho, ettei siihen voi itse istua. Kun maalasin keittiön seinät valkoiseksi, putsasin pensseliä keinun selkälautoihin. Oli niin harmittavan harmaa.\nNo niinpä. Aina on kaipuu niemeen päin. Usein kun siitä untakin näin.\nAuringon kimallus järven pintaan on aina yhtä kiehtovaa. Eipä rasita matka, nopeasti kasaan eväät ja kamppeet ja ei kun menoksi. Ja sama takaisinpäin. Onhan tähän jo vuosikymmenet totuttu. Elämäntapa jo meillä.\nHuomenna ensin tanssitetaan ikäihmisiä ja sitten laulatetaan jokirannassa jos sää sallii. Sateita taas povataan, harmi. Ensin on tarkoitus laulaa hengellisiä lauluja stämmiharmoonin säestyksellä ja sitten kesäisiä kukka- ja rakkauslauluja harmonikan tahtiin.\nToivottavasti sää on suotuisa. Loppuviikko lienee kesäisen aurinkoinen.\nLähettänyt anja klo 20.54 14 kommenttia:\nJos metsään haluat mennä nyt, sä takuulla yllätyt...\nSateisen kesän (?) jälkeen keltalakkiset kanttarellit ovat nyt parhaimmillaan ja niitä on paljon. Kotona poimin pihametsiköstä toista ämpärillistä ja eilen illalla täältä mökin ympäristöstä lisää.\nKanttarellikiintiö alkaa olla täynnä, rouskuja ei montaakaan ole noussut, vaikka niitä kyllä mieluusti suolasieniksi poimisin.\nMökin pihassa kasvaa myös mustia torvisieniä, annan niiden hieman vielä venyä suuremmiksi ennen noukkimista.\nTässä Tupperwaren leivontakippo kukkuroillaan, arvioisin reilut 8 litraa ainakin.\nJa mökiltä poimin eilisiltana tämän reilun litran, olivat niin puhtaita, että helppoja siivota syöntikuntoon.\nJa vadelmat. Keltaisia - ja tietysti punaisia - Maurin makeita on saatu poimia urakalla.\nIsoja ovat, mutta makeutta ei ole kun ei ole ollut aurinkopäiviä.\nOnneksi makeutta voi lisätä mielen mukaan.\nJa kertyyhän noista punaisten kanssa melkoinen kasa pakastimeen laitettavaksi.\nVillivadelmia on jo eteläisessa Suomessa, ovat isoja kooltaan. Pakkaseen sain niitä myös puolitoista litraa. Kyllä kelpaa talvella.\nTäällä keskeisemmässä Suomessa ovat vielä kypsymässä, pienempiä kuitenkin.\nSimo teki elämänsä karkureissun pari päivää sitten. Pesin takaterassillamme painepesurilla isoja mattoja ja samalla pyykkikone pyöritti edellisen mökkireissun pyykkejä. Aurinko paistoi ja ripustin pyykkejä narulle, Simon tapansa mukaan siinä vieressäni. Ykskaks ei koiraa näkynyt missään. Huutelin, etsin, vihelsin. Ei missään. Hätäännyin melkoisesti ja lähdin autolla ajamaan lähinaapureiden lähelle, heillä kun on koiria ulkohäkeissä.\nEi vilaustakaan valkoisesta hännästä. Kun olin aikani etsinyt ja palasin kotiin päin, tulla vimpsutti koiruli kuin ei mitään meidän postilaatikkojen luona minua vastaan. Väsyneenä. Janoisena.\nEi tappijaloilla niin pitkälle pötkitä metsää pitkin. Olin helpottunut.\nSamana iltana koiruli teki toisinnon. Kääntelin mattoja pyykkitelineellä ja eikös valkoinen hännäntupsu vilahtanut puuliiterin läpi heinikkoon. Ei auttanut huuto eikä rähjääminen. Oli kuin maa olisi nielaissut pienen otuksen. Prinssipuoliso oli kirsikkapuussa poimimassa kypsiä, huusin hänet apuun. Fillarilla hän ajeli ympäristössä, minä taas lähdin autolla etsimään. Ja kuten päivälläkin tämä koiruli tepsutteli tiellä kohti kotia. Taas huokaistiin helpotuksesta ja vannottiin, että poika pysyy hihnassa ulkona.\nVielä eilen illalla väsymys painoi pikkuista ja makasi reporankana ennen saunaa.\nKotona otin syysvuokon ja kirjavan ukonhatun juurakkoja mukaan tänne istuttaakseni. Syysvuokon söi pakkanen ja kirjavaa ukonhattua minulla on vaikka en sitä muistanutkaan.\nNostin ukonhatun juurakon ja kas, pieniä kirkkaita helmiä oli kasa mullassa. Lehtokotilo oli käynyt juurella munimassa. Otin munat multineen ruukkuun ja keitin vettä kiehuvaksi niiden päälle. Juurakot huuhtelin tarkkaan, sillä en halua niitä nilviäisiä tänne niemeen yhtään ainoata. Onneksi on säilynyt etanattomana.\nMutta vesipaljussa, mihin on järvestä kannettu kasteluvettä, pienet järvikotilot eli näkit olivat tulleet veden mukana. Niitä oli astian sisäseinillä kiinni. Vietiin ne takaisin järveen varovasti. Eikä pelätty näiden näkkien vievän lapsia, niinkuin meitä pieninä peloteltiin. Kasvakoot isoiksi näkeiksi meidän rantakivissä.\nTänne ajellessa eilen iltapäivällä Hartolan paikkeilla viipotti kettu ihan edestäni nelostien yli. Laiha luikku, mutta onneksi ehdin painaa jarrua niin että pääsi onnellisesti edestäni tien yli. Mietin, miten helposti voi esim. koira karkuteillään jäädä auton alle.\nLämmin kesäilta, olihan eilinen jopa viides hellepäivä tänä kesänä, sauna lämpiämässä ja järvi lähes tyyni. Nautin täysillä tunnelmasta. Kyllä minuakin väsytti, olihan aamulla herätys ollut ukkosen paukkeeseen ja salamointiin sekä valtavaan vesivyöryyn tummista pilvistä. Tänään herättiin aurinkoiseen päivään, prinssipuoliso säntäsi mustikkaan ja Simo istuu laiturilla katse tiukasti takarantaan, missä mustikkamiehen vene on. Minä taidan lähteä myös laiturille vaikka lukemaan tai kutomaan sukkaa.\nJa loppuun vielä kuva valkoisesta orkideastani. Kuudesta orkideasta kaksi valkoista pukkaavat kukkavarteen puhtaanvalkeita kukkia. Tykkään.\nPS. Olen kyllä käynyt blogeja lueskelemassa, mutta miten lienen niin laiska nyt kommentoimaan. Sorry. Parannan tapani.\nLähettänyt anja klo 11.41 18 kommenttia:\nBENSAA SUONISSA JA VAUHTI KALLOSSA\nPäivä kääntyy iltaan ja järven pinta on lähes peilityyni. Kuitenkin tähän sunnuntaipäivään on mahtunut pilvinen aamuhetki, sitten aurinkoinen päivä - onneksi - sillä näillä rallikärpäsen puremilla olisi ollut kostean yön jälkeen vielä sateinen päivä tosi surkeata.\nAamulla meni meidän maantie sulkuun heti seitsemältä ja ensimmäiset ralliautot starttasivat hieman ennen yhtätoista.\nMeidän miespuoliset ja nuoret veivät heti aamulla pitkän penkin rallikivelle, joka on pojan tontin reunassa. Ja kas, parikymmentä nuorta miestä oli jo ehtinyt vallata kiven aamupirtelönsä (!) hörppimispaikaksi. Pienen keskustelun jälkeen katsomopaikka tyhjeni maanomistajien käyttöön. Ja ei muuta kuin kivelle kiipeämään.\nMinä ja Simo ei niin pörinästä piitata. Jäätiin suosiolla mökille ja mentiin laiturille onkimaan. Ja eikös vaan helikopterit - ensin punainen ja sitten tummansininen - tulleet aivan kohti. Jos olisin tiennyt, että sininen oli Ari Vatasen, olisin ehdottomasti vilkuttanut.\nNo jaa, radio oli kuistin pöydällä riittävällä volyymillä, joten pysyin ajantasalla tilanteesta. Kaloja ei tullut.\nVäkeä tien reunoilla oli ennätysmäärä ja meidän muuten uinuva pikkukylämme raitti oli elämää täynnä. Rallin tulos oli upea, Jari-Matti Latvala teki sen mitä häneltä odotettiin. Ja kun maaliin tulleita kuljettajia haastateltiin ja kysyttiin, mitä pitivät tästä Myhinpään pätkästä, kaikki pitivät tätä erinomaisena ja upeana. Nythän se ajettiin kahteen kertaan. Toivottavasti pätkä säilyy Neste-rallin erikoiskoepätkänä edelleenkin.\nRallipörinä hälveni ja tie avattiin liikenteelle. Meidän nuoret lähtivät etelään ajelemaan ja heitä saatteli sankka sadekuuro, joka muuttui ukkosen jyrähdyksen myötä raekuuroksi. Kyllä pomppivat jäiset rakeet taas kerran niemen kukkamaalla. Ei ihme, että kasvu ja kukinta on tänä kesänä ollut tosi heikkoa. Eräs ilonaihe sentään: olin ostanut punaisen ritarinkannuksen taimen. En enää ollut varma, oliko lähtenyt kasvuun, kunnes huomasin nuppujen punerruksen. Aivan ihana on.\nJoutsenperhe kävi yhtenä iltana aivan meidän rannassa syömässä. Jouduin ottamaan mökin ikkunan läpi kuvat etten olisi heitä häirinnyt.\nPoikaset ovat jo emojen kokoisia vaikka vielä harmaita. Niiden näkeminen saa aina hyvälle tuulelle.\nTässä lähiniemessä on usein nähty harmaahaikara, siinä se oli myös eilen illalla, mutta jotkut tyypit alkoivat ampua savikiekkoja ja haikara ponnahti lentoon. Mutta kurkipariskunta vähät veisaa ampumisäänistä. Kahlaavat sammakoita lähipoukamassa ja välillä kajauttavat karmivan huudon ilmoittaakseen, että täällä ollaan.\nRaekuuron jälkeen alkoi kala syödä mato-onkea. Eräs tuttu pyysi onkimaan muutamia särkiä ja suolaaman ne. Tein työtä käskettyä ja laitoin särkipurkin prinssipuolison mukana hänelle. Tönkkösuolassa ovatkin. Samalla hän sai ne muutamat ahvenet paistaakseen.\nMustikkaa on kyllä metsässä, mutta hieman on laatu kärsinyt kesän kosteista säistä. Osassa mustikoita on ns. muumiotautia. Varsinkin koneella poimittaessa sekaan tulee näitä marjoja melkoisesti, käsin poimimalla voi tietenkin valita hieman.\nKanttarellit ovat nousseet ja pieniä keltaisia lakkeja on runsaasti. Kävin ennen ralleja keräämässä taatusta kanttarellipaikasta jo nousseet, sillä tien vartta ramppaava rallikansa olisi ne tallannut maan rakoon.\nTulipa tylsä tyypillinen postaus. Järki kuin jäässä ja sormet soutaa.\nTaidetaan Simon kanssa lähteä lämmittämään saunaa, johon pari päivää sitten hankittiin upouusi kiuas ja nyt lämpenee vähällä. Kovassa käytössä entinenkin oli, kesäaikana joka ilta lämpeni.\nJa niin myös tämä uusi joutuu samaan rääkkiin.\nNo oikeasti kuitenkin mökkijärven takarantaa:\nLähettänyt anja klo 19.54 16 kommenttia:


Rekry: Communications Lead | Sanoma Pro\nRekry: Communications Lead\nHaemme Sanoma Learning Nordics -tiimiimme kansainvälisestä viestintätyöstä innostuvaa\nOlet vastuussa Nordic-alueen sisäisen viestinnän suunnittelusta liiketoiminnan tarpeiden mukaan sekä viestinnän kanavien ja tapahtumien kehittämisestä yhteistyössä tiimisi kanssa. Teet tiivistä yhteistyötä Nordic HR-tiimin ja ylimmän johdon sekä Sanoma Learningin viestintätiimin kanssa. Sinulla on kyky inspiroivalla viestinnällä tukea liiketoimintaa ja organisaatiota niin muutoksessa kuin arjessakin.\nOnnistuaksesi viestinnän kehittämisessä ja uudistamisessa olet utelias ja sinulla on erinomaiset yhteistyö- ja vuorovaikutustaidot sekä hyvät verkostot. Olet idearikas ja aikaansaava kehittäjä, taitava kirjoittaja ja liiketoiminnasta aidosti kiinnostunut asiantuntija. Olet kokenut muutosviestinnässä, sinulla on visuaalista silmää ja osaat tukea brändiä sisäisessä toimintakulttuurin kehittämisessä. Tunnet viestinnän uusimmat vaikuttamisen keinot ja olet soveltanut niitä käytännössä.\nEdellytämme sinulta erinomaista suomen ja englannin kielen kirjallista ja suullista taitoa. Ruotsin kielen osaaminen on tehtävässä eduksi muttei välttämätöntä. Sinulla on osaamista ja kokemusta vastaavista viestinnän tehtävistä, tiimin vetämisestä sekä tehtävään soveltuva korkeakoulututkinto. Sinulla on paineensietokykyä myös vaativiin tilanteisiin ja teet laadukasta lopputulosta aikataulupaineista huolimatta. Tehtävään kuuluu myös jonkin verran matkustamista.\nTarjoamme kokonaisvaltaisen viestintäroolin mielenkiintoisessa, murrosvaiheessa olevassa konsernissa, missä pääset rakentamaan kanssamme oppimisen tulevaisuutta! Työ on vastuullista ja merkityksellistä työtä asiantuntijaorganisaatiossa. Meillä on työhön sitoutunut huipputiimi, jossa on todella hyvä tekemisen fiilis.\nTyöntekijöillämme on mahdollisuudet kouluttautua, kehittyä ja onnistua omassa työssään. Kansainvälinen organisaatiomme tarjoaa monipuolisia yhteistyö- ja uramahdollisuuksia. Meillä on monipuoliset henkilöstöedut, kuten yksi ylimääräinen lomaviikko vuodessa sekä työsuhdepyöräetu. Teemme työtä joustavasti hybridityömallilla toimistollamme Ruoholahdessa sekä etänä.\nJos haluat mukaan merkitykselliseen oppimisen maailmaan ja koet olevasi etsimämme Communications Lead, täytä hakemus palkkatoiveen kanssa 7.8. mennessä. Lisätietoja tehtävästä saat HR Director Nordics Kaisu Kiiskilältä puh. 0400 601572. Kaisun tavoitat parhaiten torstaina 30.6 klo 14-16.


Tatsutan tassuttelijat: Kakkukestit\nKun täytin viime keskiviikkona 13 vuotta, Padmakin päätti osallistua juhlintaan, tai ainakin syömään kakkua. Padma tykkäsi erityisesti kakun reunalla olleesta vaahdosta.\nMuut kissat eivät kakusta välittäneet. Ne söivät mieluummin kissoille tarkoitettuja herkkuja. Padma tosin on ollutkin aina enemmän kaikkiruokainen kuin muut kissat :-)\nLähettänyt Meeri klo 11.21\nMamma N 28. heinäkuuta 2013 klo 4.07\nMyöhästyneet syntymäpäiväonnittelut sinulle!\nMeeri 30. heinäkuuta 2013 klo 8.53


Sivuja: 1 2 3  5 6 ... 51 Siirry alas\nKirjoittaja Aihe: Kaatuminen. (Luettu 415131 kertaa)\n« Vastaus #45 : 26.06.12 - klo:00:41 »\nLainaus käyttäjältä: jarska - 25.06.12 - klo:22:35\nYli 90-asteen kulma?\n« Vastaus #46 : 26.06.12 - klo:00:45 »\nMulla toimii tommosissa asfaltti-ihottumissa parhaiten yks tai kaks kerrosta urheiluteippiä. Lyhentää paranemisaikaa huomattavasti.\n« Vastaus #47 : 26.06.12 - klo:11:51 »\nLainaus käyttäjältä: Grandi67 - 26.06.12 - klo:08:53\nTämmöinen setti tulossa Kemorassa rikottujen tilalle.Kilinkolin pulloo, jos saa ison inspiksen tai sit ei. Saa .\nJoko sä kerkesit käymään naamallaan? Kuis se silleen lipsahti?\n« Vastaus #48 : 26.06.12 - klo:12:00 »\nLainaus käyttäjältä: Nitrous - 26.06.12 - klo:11:51\nLiian ahne avaus viimeisees kallistetussa vasurissa. Ihan oma moka, niistähän oppii....kait.\nKato mun naamakirjan profiilikuva. Vajaa sekunti tosta ja hisider\n« Vastaus #49 : 26.06.12 - klo:12:24 »\nLainaus käyttäjältä: Grandi67 - 26.06.12 - klo:12:00\nSiinähän on komian näkönen sammakkoasento. Hyvin on kehitystä tapahtunu selkeesti. No ei muuta kun leuka rintaan ja kohti uusia pettymyksiä...vai miten se meni. :p\n« Vastaus #50 : 26.06.12 - klo:12:39 »\nLainaus käyttäjältä: Nitrous - 26.06.12 - klo:12:24\nKyllähän se kehittyy kun on tarpeeks puupäinen opettaja. Sekuntti per päivä tais olla suunta.\nKaadon jälkeen grandi totes ett tasakaasulla lähti perä alta, totesin vaan ett vitut ollu.\nNooh, näytin racechronon datasta ett tos sul on tasakaasu, ja tos sä avaat, ja tos lähtee hisider.\n« Vastaus #51 : 26.06.12 - klo:13:19 »\nLaitoin kaikki konttaamiset tänne samaan ketjuun.\n« Vastaus #52 : 26.06.12 - klo:13:26 »\nLainaus käyttäjältä: murmela - 26.06.12 - klo:12:39\nHyvin Grandilta tippui ajat Kemoran juhannuskeikalla, kehitys on ollut nopeaa. En enää perässä pysynyt, pakko myöntää, ja enkka jäi 2 sekkaa Grandista. Muilla radoilla vielä on toistaiseksi toisin päin\nManaillessani omaa paskahousuisuuttani ja uskalluksen puutetta ajaa kovempaa hieman lohdutti, kun tänään katselin racechronodataa viime juhannuksen Kemoran ajopäiviltä. Ilokseni ja jonkunlaiseksi lohdutukseksi totesin, että niin ennätys kuin oma mukavuusaluekin on tippunut n. 10 sekuntia vuodessa. Yrityksen puutteesta kertoo ehkä se, että mukavuusalue (sekuntin sisään helppo ajaa kierros toisensa jälkeen) on reilun sekuntin päässä ennätyksestä eli melkoisen varman päälle kurvaillaan\n« Vastaus #53 : 26.06.12 - klo:19:31 »\n« Vastaus #54 : 26.06.12 - klo:23:40 »\n« Vastaus #55 : 27.06.12 - klo:00:29 »\nMä luotan perinteiseen suomalaisen miehen tapaan. Numerolappu rintaan ja kypärä päähän.Kyllä se siitä lähtee...\n« Vastaus #56 : 27.06.12 - klo:00:53 »\nKävelen nykyään syömään kun ei lähde kulkemaan. Ei tommosella tourinki kamppeella mahottomia, vaikka kisasemamman vehkeen silä nakitin. Ei väkisin vääntämällä tule kun nirhautumia.\n« Vastaus #57 : 27.06.12 - klo:16:22 »\nLaitetaas noi jutut omasta viimeisimmästä tänne.\nTakarengas oli 95g epätasapainossa ja ketjut ihan liian kireellä. Pukilla rullaillessa pyörä alkaa ravistaa saman tien kun rengas ottaa vähän vauhtia. Kaipa tuo saa kelvata syyksi pyörän epävakaudelle, etenkin jos renkaan vaihdon jälkeen oireet häviää.\nJoutuu muuttamaan mielipidettään takarenkaan tasapainottamisesta.\nLainaus käyttäjältä: Vuorela - 11.06.12 - klo:16:44\nLainaus käyttäjältä: Vuorela - 11.06.12 - klo:09:11\nPuolikuivalla sateisilla ajamassa. Shikaanin avauksesta high sider. Vähän liikaa intoa kaasun kanssa ja takanen varmaan luisti märällä, otti pidon kuivassa kohdassa ja siitä sitten vähän ensin rodeoa, kunnes turvalleen. Tosin ihan spekulointia toi miten kaato lähti. Vähän liian aikaisin ja kovaa kaasulla kuitenkin. Rengaskaan ei vielä ehtinyt sulaa alle vaikka lämpösenä kävikin.\nHmm. Silminäkijä lausunnon perusteella ajoin kuitenkin kuivalla uralla pyörä oli jo muutamaa astetta vaille pystyssä kun takapää heitti vasemmalle ja heti perään oikealle. Tässä kohtaa kuski haki paikkaansa maatakiertävältä radalta ja tulos tulikin jo kirjoitettua. Datan keruuta ei ollut mukana joten sieltä ei nyt voi käytöstä kaivaa.\nMikähän voi saada pyörän käyttäytymään noin? Jos kerran perä ei luista avauksessa, mutta menettää tuolla tavalla pidon. Pyörä vähän ravisti/luikerteli bussipysäkin ulostulossa ja paluusuoralla mäen päällä, näistä vihjeistä kai olisi pitänyt osata tulla pois ja tutkia tarkemmin missä on vikaa. Kun kerran olin viimeistä settiä sateisilla liikkeellä ajoin nuo paikat vaan rauhassa ettei pyörä ravistanut liikaa. Tässä kohtaa oli tullut jo toista kymmentä kierrosta tällä kokoonpanolla. Vauhti oli mielestäni ihan reipasta, muttei mitään riskin kanssa touhuamista.\nEi kai takapyörä voi kiihdytyksessä nousta irti radasta, kun paino on jo takana ja sitten tuo epävakaus saada kyseisen heittämisen alulle. Olisiko jollain ajatuksia mistä lähteä pyörää tutkimaan takapyörän kiinnityksen, renkaan rungon ja tasapainon sekä takapään laakereiden lisäksi?\nTästä voi tehdä oman ketjunsa, jos joku sille näkee sopivan paikan.\n« Vastaus #58 : 27.06.12 - klo:16:35 »\nEn voi kuin viitata aiempaan kirjoitukseeni: http://www.mprata.fi/radalla/3/vanteiden-tasapainotus/245/msg3588#msg3588\n« Vastaus #59 : 27.06.12 - klo:17:10 »\nMulla menee tosiaan keskimäärin sellanen 40-60g painoja takarenkaaseen, viime vuonna Pirelliin tuntu tarvivan vielä hieman ennemän kuin mitä nyt Dunloppiin, saattaa tosin olla harhaa.\nKoskaan en muista että olis lähemmäs 100g tarvinnu mutta uskon että se on hyvinkin mahdollista, sulla Vuorela on ilmeisesti käyny just nyt niin jos et siis ollu laittanu painoja ollenkaan?\nSellanen tärinä jonka huomaa perseellä ajossakin ilmenee takarenkaan osalta varmaan just siellä lähempänä sitä 100g epätasapainoa, koska kovin usein ei valitusta aiheesta kuule ja osa porukasta ei tosiaan niitä renkaita tasapainota.\nKaksi kertaa on ittellä käynyt niin että alko täristään kohtuu paljon. Eka oli eturengas Kemoralla 2009 aika-ajossa, siinä renkaassa (Dunlop slick) oli kyllä jotain hämärää, sitä ei meinannu saada kirveelläkään tasapainoon ja ajossa sitten täristi vaikka olin sen kuitenkin tasapainottanut. Eikä ollu pyörähtänyt vanteella. Toinen oli myös Kemoralla, tällä kertaa 2011 kisojen aika-ajossa. Takarenkaasta lähti oikein kunnon tärinät. Renkaana oli Pirellin slick jossa oli tasapainotettu 60g verran. Rengas oli pyörähtänyt 180 astetta vanteella eli mun järjen juoksun mukaan epätasapainoksi tuli joku 120g. Molemmilla kerroilla ajoin kyllä muutaman kierroksen että sain edes jonkinlaisen ajan mutta ei se herkkua ollut.\nSivuja: 1 2 3  5 6 ... 51 Siirry ylös


Terveydenhuollon valvonta-asioita käsiteltiin 72 vuonna 2018 (Pohjois-Suomi) - Tiedotteet 2019 - Aluehallintovirasto\nTerveydenhuollon valvonta-asioita käsiteltiin 72 vuonna 2018\nPohjois-Suomen aluehallintovirastossa otetiin käsiteltäväksi 72 terveydenhuoltoa koskevaa valvonta-asiaa vuonna 2018. Tilastotietoa terveydenhuollon valvonnasta vuodelta 2018 löytyy juuri julkaistusta aluehallintovirastojen tilinpäätöksestä.\n19 valvonta-asiaa toteutettiin valtakunnallisen valvontaohjelman mukaisesti. Oma-aloitteisesti valvontaan otettuja asioita oli 24 ja saatujen yhteydenottojen perusteella aloitettiin 29 valvonta-asiaa.\nRatkaistuja valvonta-asioita oli yhteensä 87. Suurimmat ryhmät olivat:\n22 perusterveydenhuolto, suunterveydenhuolto\n12 puolustusvoimien terveydenhuolto\nAluehallintovirasto antoi kolme kehotusta koskien mm. hoitoon pääsyn aikarajoja ja lääkärin lääkkeenmääräämis käytäntöjä. Neljässä tapauksessa aluehallintovirasto päätti jatkaa valvontaa. Käsitys oikeasta toimintatavasta ilmaistiin seitsemässä ja huomiota vastaisen toiminnan varalle kiinnitettiin kolmessa päätöksessä.\nOhjaus- ja arviointikäynnit sekä tarkastukset\nAluehallintovirasto teki ohjaus- ja arviointikäynnit Kempeleen ja Limingan terveyskeskuksiin ja Oulun kaupunginsairaalaan. Tarkastuskäynnit tehtiin Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän lasten-, nuorten- ja aikuispsykiatrian yksiköihin. Kaksi ennalta ilmoittamatonta tarkastuskäyntiä tehtiin Oulun yliopistollisen sairaalan päivystysyksikköön.\nKäynneillä kiinnitettiin erityisesti huomiota yksikköjen toimintakäytäntöihin, henkilöstömiehitykseen, potilasturvallisuuteen ja potilaan itsemääräämisoikeuden toteutumiseen. Käynneillä annettiin ohjausta mainittuihin epäkohtiin liittyen. Esille otettiin myös yksikköjen hyviä toimintatapoja ja vahvuuksia.


San Francisco majatalo Anza studio - Asunto - San Francisco\nSan Francisco majatalo Anza studio\nAnza St, 94121 San Francisco, Yhdysvallat\n- 400 sf (36 sq mtr.)\n- Studio, 1 kylpyhuone\n- Nukkuu 1-3 henkilöä max. (15 dollaria per extra henkilö)\nSuuri studio on queen kaksinkertainen futon, väritelevisio, ja pöydän neljälle. Wetbar on jääkaappi, sähköliesi, mikroaaltouuni ja kahvinkeitin kevyitä aterioita.\nOmassa kylpyhuoneessa on suihku yli kylpyamme. Se on pieni rakennus ja on erittäin hiljainen ja yksityisiä. Se voi nukkua jopa kolme (3) henkilöä yksi queen (double) sänky ja yksi täysikokoinen futon. Kaikki liinavaatteet ja pyyhkeet, ei päivittäinen siivouspalvelu. On kolikoilla toimiva pesukone ja kuivuri rakennuksessa. Ilmainen, ajoittamattomat katu pysäköinti on yleisesti saatavilla alueella. Yksityisparkkipaikka vuonna paljon on kolmen korttelin päässä.\nAnza Studio sijaitsee luoteisosassa San Francisco, joka tunnetaan nimellä Richmond District, lähellä Geary Blvd. / 20th Avenue käytävällä. Se on yksi kaupungin korttelin muni: n 31 ja 38 (paikallista ja ilmaista) bussilinjoja Union Square ja Downtown ostoskeskuksia, Bart ja muita keskeisiä alueita San Francisco, 15-30 minuuttia julkisilla linja-10-15 minuuttia autolla / taksit: Castro / SOMA-alue, ATT Baseball Park, Kalastajan Wharf, Pier 39, Chinatown, MOMA / Moscone Center, Ocean Beach ja sen jälkeen.\nSe on koti Golden Gate Park, deYoung museo, California Academy of Sciences, Presidio National Park, Baker Beach, Fort Point, Golden Gate Bridge, New Chinatown, ja Legion of Honor museo ja Lincoln Golf Course (10-15 minuutin kävely).\nSe on 1-3 kaupunki korttelin bussit, 20 paikallista etnistä ruokaa ravintoloita, internet-kahviloita, pankkeja, posti, ruokakaupat, ja YMCA kuntosali ja uima-allas. Alueella on ilmainen, ajoittamattomat kadun pysäköinti, jollei kylttejä alueelle. Maksu parkkipaikka on kahden korttelin päässä.\n1) Tupakointi tai lemmikit ovat sallittuja tiloissa\n2) Vähintään kaksi (2) yötä, vähintään kolme (3) yötä loma viikonloppuisin.\n3) lisäksi siivousmaksu jopa 10% tai 50 dollaria vähintään per oleskelu.\n4) 250 dollaria vakuus, luottokortilla vaaditaan.


Rocks Off, Naughty-Boy, musta | Masturbaattori | Huippukiva\nEtusivu > Tuotteet > Peppulelut > Rocks Off, Naughty-Boy, musta\nEnsin oli Rude-Boy, sitten isoveli Bad-Boy ja nyt pikkuveli Naughty-Boy tulee ja räjäyttää potin! Sauva on loistava valinta aloitteleville välilihan ja eturauhasen saloihin tutustuville herroille, koska Naughty-Boyn halkaisija on edeltäjiänsä pienempi. Tämä helpottaa vibraattorin asettamista ja antaa nautintoa vähemmällä venytyksellä.\nVärähtelevä nautinto leviää koko alapäähän ja villit sensaatiot vapauttavat myös mielen leijumaan sfääreissä. Naughty-Boy-sauva takaa tehokkaamman erektion kauemmaksi aikaa, entistä rajummista orgasmeista puhumattakaan. Kun vibraattori on paikoillaan, käyttäjä voi maata selällään tai istua ja keinuttaa itseään Naughty-Boyta vasten, jolloin kädet jäävät vapaiksi muihin aktiviteetteihin. Uudenlainen seksikokemus käsiesi ulottuvilla!\nLääketieteelliseenkin käyttöön hyväksytty, pehmeän joustava ja hypoallergeninen silikoni on mukavaa käytössä. RO-80MM Power Bullet-vibraluoti on kokonaan irrotettavissa, mikä mahdollistaa sauvan totaalisen puhdistamisen.\nAlkutotuttelun jälkeen toimii. Hyvät värinät. Oikeaan paikkaan osuessaan kutittaa kivasti. Tyylikäs tuote.\nRocks off Naughty Boy on todella seksikäs peppuväline ja odotukset olivat korkealla. Valitettavasti en saa sauvaa pysymään sisällä, se on joko liian suuri tai liian kaarteva. Naughty Boy painaa aivan järkyttävästi prostaattaan, mutta tunne ei ole kiva ja erektio ei tästä kyllä parane. Valitettavadti ei sopinut ainakaan minulle.\nToimii hienosti ja on laadukas tuote. Tuote ainakin omalla kohdallani oli kuitenkin hieman turhan lyhyt. Helppo käyttää ja hoitaa.\nVaikka olenkin jo kertaalleen arvostellut kyseisen Naughty-Boyn,mustan, niin otetaan uusiksi,tein hyvän kaupan , silikonipinta ja kiveksin sekä välilihan hieronta upeata, etsin vielä sopivaa asentoa ,joka onkin jo melko hyvin onnistunut.Omasta mielestäni erittän hyvä ja toimiva:siis huippukiva + hiljainen,pituuskin sopiva g-pisteen hakuseen,muuten pari lisäsenttiä ei olisi pahitteeksi, mutta asiaan vielä .Osta ihmeessä!


Väinämöisen polvenhaava – Wikipedia\nVäinämöisen polvenhaava, Robert Wilhelm Ekman, 1860\nPolvi parannetaan, Robert Wilhelm Ekman, 1860\nKertomus Väinämöisen veneenveistosta ja Väinämöisen polvenhaavasta, runoustutkijoilla pelkästään Polvenhaavasta, on suomalainen kansanruno, jossa Väinämöinen iskee kirveellä polveensa venettä veistäessään. Syntyy vakava haava, josta vuotaa paljon verta; eräissä toisinnoissa veri peittää maan, mikä tarjoaa yhtymäkohdan Raamatun Nooaan. Runon loppupuoleen kuuluu usein myös loitsu, joka on lausuttu vertavuotavia haavoja parannettaessa eli verta seisautettaessa. Kertomus on samankaltainen ja käytetty samaan tapaan kuin olentojen ja ilmiöiden syntykertomukset, mutta eräiden runonlaulajien sille antama nimitys "veren synty" on hieman harhaanjohtava, sillä tämä kertomus ei selitä veren alkuperää, vaan sitä, miten verta vuotavien haavojen arkkityyppi, "ensimmäinen haava", syntyi ja miten se hoidettiin, tehtiin "ensimmäinen verenseisautus". Kyseessä on tarkkaan ottaen verenseisautuksen syntysanat.\n2 Yhteys vedenpaisumusmyytteihin\n3 Raamatusta poikkeavat piirteet\n3.2 Kalannahkainen katto\nKertomuksen mukaan suuri tietäjä Väinämöinen veisti vuorella venettä. Usein mainitaan, että kirves ei osunut kiveen eikä kalkahtanut kallioon, tai että Väinämöinen teki venettä tiedolla tai laulamalla. Alun perin tällä lienee tarkoitettu, että työskentely oli hiljaista. Paha henkiolento, kuten piru, lempo tai hiisi, ohjasi kirveen sivuun, jolloin se osui Väinämöisen polveen. Syntyi vakava vertavuotava haava, jota Väinämöinen lähti hoidattamaan. Eräässä Simana Sissoselta kerätyssä toisinnossa Väinämöinen huutaa tuskasta ja pyytää apua taivaalta, maalta ja mereltä, mutta tämä ei yleensä runossa esiinny. Tämän jälkeen kyseinen toisinto sekaantuu Ison tammen runoon.\nUseimmissa toisinnoissa Väinämöinen lähtee etsimään apua heti haavan syntymisen jälkeen. Kahdesta ensimmäisestä talosta ei löydy kunnollista parantajaa, mutta kolmannesta löytyy ukko, joka kerskuu parantaneensa pahemmatkin haavat: "On sulettu suuremmatki, / Jalommatki jaksettuna: / Jo'et suista, järvet päistä, / Selät niemien nenistä". Hän parantaa Väinämöisen käyttäen muun muassa taikavoidetta ja verensalpausloitsua. Eräässä savolaisessa toisinnossa ukko nukuttaa Väinämöisen, joka herättyään kiittää julkista jumalaa (julkisesti palvottu eli kristinuskon Jumala) parantumisestaan.\nYhteys vedenpaisumusmyytteihin[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nJotkut tutkijat ovat pitäneet tätä rappeutuneena osana Raamatun vedenpaisumuskertomusta. Tämän tulkinnan mukaan Väinämöinen vastaisi tässä yhteydessä Raamatun Nooaa, joka rakensi suuren laivan, arkin, joka selviytyi maailman hukuttaneesta tulvasta mukana olleine eläimineen ja matkustajineen. On arveltu, että suomalaisesta tarinasta olisi jäänyt varsinainen vedenpaisumus pois, koska tarinan tarkoitus oli kertoa haavan parantamisesta, ja vedenpaisumus oli tämän suhteen sivuseikka. Martti Haavion uudemman tulkinnan mukaan kertomus pohjautuu kyllä vedenpaisumuskertomukseen, mutta jo sen Raamattua aikaisempiin tai muuten Raamatun kertomuksesta poikkeaviin, kansainvälisesti laajalle levinneisiin versioihin. Vedenpaisumusmyytti nimittäin tunnettiin monissa kulttuureissa jo paljon ennen Raamatun versiota, esimerkiksi sumerilaisessa Gilgameš-eepoksessa ja kreikkalaisessa mytologiassa.\nRunoissa on selvästi vedenpaisumuksesta kertovia säkeitä, kuten\nHurme kasteli kanervat\nEikä vuorta korkiata,\nPolvesta pojan pätösen,\nRaamatusta poikkeavat piirteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSuomalaisen mytologian veneenveisto-myytissä on piirteitä, joita ei ole Raamatussa, mutta on muissa vedenpaisumuskertomuksen versioissa. Esimerkiksi veneen veiston hiljaisuus, kun kirves ei kilka kiveen, on tällainen piirre. Raamatussakin Nooa rakentaa arkkiaan salassa, mutta joissain muissa kertomuksissa yliluonnollinen voima, kuten jumala, estää työskentelyn ääntä kuulumasta, ja jopa tekee laivan näkymättömäksi.\nRuno on mahdollisesti varhaiskristillistä alkuperää, mihin viittaa hiiden vertaaminen lempoon, pahaan henkiolentoon. Alkujaan hiisi on nimittäin ollut pyhä paikka; paha henkiolento siitä on tullut vasta kristinuskon vaikutuksesta.\nVerenvuoto[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nRaamatusta poikkeava piirre on myös itse kertomuksen pääaihe, haavoittuminen. Sille löytyy vastineita esimerkiksi Luoteis-Afrikan berbereiden juutalaisperäisestä, mutta ei Raamatun mukaisesta kertomuksesta. Siinä villisian karju hyökkää arkkia tekevän Nooan kimppuun. Haavoittunut Nooa kaivaa kuopan, johon antaa verensä vuotaa. Verestä syntyy leijona, joka vahtii, että karju pysyy poissa. Kuten leijona, myös karju pääsee vedenpaisumuksen ajaksi arkkiin. Arkissa karju aivastaa, ja sen sieraimesta lentää hiiri, joka tekee pahojaan. Leijona aivastaa, ja sen sieraimesta lentää kissa, joka syö hiiren. Siitä lähtien kissat ovat syöneet hiiriä.\nVerenvuodosta kertovat eräät muutkin vedenpaisumusmyytit. Esimerkiksi skandinaavisessa mytologiassa maailman alkuvaiheissa surmatusta Ymir-jättiläisestä tuli niin paljon verta, että koko härmäjättiläisten suku kuoli, paitsi yksi, joka kiipesi vuorelle vaimoineen. Afrikkalaisen masai-kansan mytologiassa maailman alussa oli Nenaunir-hirviö, jonka ihmisten esi-isä tappoi. Verta vuoti kaikkialle, ja se sai aikaan kasvillisuuden. Kabyylit taas selittivät maailman merien syntyneen surmatun jättiläisen verestä. Jurakkisamojedien kertomuksen mukaan maailman alkuvaiheissa kaatui suuri puu, jonka juuresta virtasi "pyhä vesi", joka hukutti maailman. Tämä pyhä vesi samaistetaan usein vereen ja tuleen.\nMyös suomalaisen kertomuksen joissain versioissa Väinämöisen veri peittää jopa korkeat vuoret. Haavion mukaan vedenpaisumusmyytit, myös Raamatun kertomus, perustuvat ikivanhaan myyttiin alkuolennon tappamisesta ja siitä seuraavasta valtavasta verenvuodosta.\nKalannahkainen katto[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nRaamatusta poikkeaa myös suomalaisen kertomuksen joissain versioissa esiintyvä laivan kattaminen kalannahkalla eli sammen suomuksella. Tämän piirteen vastine löytyy mansien vedenpaisumusmyytistä. Siinä neulottiin sammennahasta laivaan katos. Mansien tarinan mukaan laiva voidellaan kalanrasvalla, suomalaisen tarinan eräissä versiossa vene voidellaan hylkeen ja kalan rasvalla.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Väinämöisen_polvenhaava&oldid=20560556”\nSivua on viimeksi muutettu 26. kesäkuuta 2022 kello 21.20.


Akuutin erikoislähetys: Uhkaavatko kemikaalit terveyttämme? | Akuutti | yle.fi\nHiuslakkaa. Kuva: Yle, Tero Kyllönen kemikaalit\nJulkaistu 02.03.2015 - 10:46 . Päivitetty 03.03.2015 - 13:23\nJorma Toppari ja Anu-Maija Kärjä Kuva: Yle, Tero Kyllönen kemikaalit\nKosmetiikan testauksessa ollaan oltu kiinnostuneita pääasiassa sen aiheuttamista ihoärsytyksistä. Tutkijat ovat nyt kuitenkin huolissaan vaikutuksista, jotka tulevat mahdollisesti esiin pitkällä viiveellä seuraavissa sukupolvissa. Akuutin erikoislähetyksessä kurkistetaan pintaa syvemmälle ja selvitetään, millaisen kuormituksen kemikaalit ihmisille aiheuttavat ja kuinka kuormitusta voisi pienentää. Erikoislähetyksen juontaa Anu-Maija Kärjä ja vieraaksi saapuu Turun yliopiston fysiologian professori Jorma Toppari, joka on työssään tutkinut paljon kemikaalien terveysvaikutuksia.\nYmpäristötekijät ja elintavat ovat osaltaan vaikuttaneet siihen, että suomalaismiesten sperman laatu on romahtanut. Lapsettomuushoitoja tarvitsee yhä useampi pariskunta. Spermanlaatua on tutkittu Suomessa paljon ja uusia luovuttajia kaivataan kiperästi, koska tulevaisuudessa sperman tarve lisääntyy. Millainen rooli ympäristön kemikaaleilla on spermanlaadun heikkenemisellä?\nMoni haaveilee mahdollisimman luonnonmukaisesta elämästä, mutta käytännön toteutus tyssää arjen pyöritykseen ja kiireeseen. 33-vuotiaan, Oulun Yli-Iissä asuvan Teemu Syrjälän keinot hänen omassa arjessaan ovat simppelit: pienilläkin valinnoilla pääsee hyvin alkuun. Syrjälän kolmihenkisessä perheessä eletään mahdollisimman puhdasta elämää ja sitä kautta mahdollisesti myös hyvinvointia tavoitellaan kaikissa arjen käänteissä.\nAkuutti, TV1 maanantaina 2.3. klo 18:30\nMOT: Hiusvärien vaarat kuluttajan riskinä\nMOT: 13 tylyä faktaa hiusväreistä


Väyrynen ilakoi Ranskan ei-tuloksella - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nVäyrynen ilakoi Ranskan ei-tuloksella\nJulkaistu: 30.5.2005 12:25 , Päivitetty: 16.8.2006 15:38\nKeskustan europarlamentaarikko Paavo Väyrynen on tyytyväinen Ranskan kansanäänestyksen tulokseen. Hän ilmoitti maanantaina pitävänsä ranskalaisia edistyksen airueina, kun he torjuivat epäonnistuneen perustuslain.\nVäyrynen luottaa myös siihen, että Alankomaissa ei-äänten enemmistö on vielä selkeämpi kuin Ranskassa. Hänen mielestään perustuslaki ei voi tulla voimaan sen jälkeen, kun se on tullut hylätyksi kahden EU:n perustajamaan kansanäänestyksessä.\nVäyrysen mielestä perustuslain kohtalo osoittaa, että sen valmisteluprosessi oli kelvoton. Sopimusta valmistelleen konventin olisi pitänyt pohtia erilaisia vaihtoehtoja laajenevan EU:n tulevaisuudelle.\n- Konventin suuri enemmistö koostui kuitenkin puhdasoppisista federalisteista, jotka ajoivat läpi 1950-luvun ajatteluun perustuvan perustuslain, joka ei sovellu 2000-luvun laajalle ja edelleen laajentuvalle unionille, hän korosti kannananotossaan.


Haaveissa villit seksileikit? Näin kerrot toiveista kumppanillesi | Me Naiset\nklo 21:00 | 27.2.2016\nJo fantasioista puhuminen voi piristää suhdetta. Kuva: Colourbox\nHampurilaismalli pätee petipuheissakin.\nToisinaan sitä toivoisi, että joku sitoisi kiinni patteriin. Ja että puoliso tajuaisi sen, mielellään ihan ajatuksia lukemalla. Onhan viitteitä ollut ilmassa!\nTurha toivo. Oikeasti toinen tajuaa toiveesi vasta, kun kerrot niistä suoraan. Se voi olla hankalaa, jos seksistä puhuminen ujostuttaa muutenkin tai parisuhteessa ei ylipäänsä puhuta asioista kovin avoimesti.\n”Kannattaa miettiä, milloin kyse on fantasiasta ja milloin toiveesta tehdä jotain toisin.”\nMyös oma seksuaalihistoria voi tehdä puhumisesta takkuista. Jos ei ole tullut kuulluksi aiemmissa suhteissaan tai omia toiveita on arvosteltu rajustikin, kertomisen kynnys voi olla korkea. Kehtaanko kertoa, kun en tiedä, miten toinen fantasioihini suhtautuu?\n– Usein tuntuu vaikealta puhua asioista, joita haluaisi muuttaa. Pelätään, että kertomalla loukkaa toista, sanoo psykologi Aino Pitkänen Kuopion Terveystalosta.\n– Kannattaa miettiä myös, milloin on kyse fantasiasta, jota ei tarvitse kertoa, ja milloin toiveesta tehdä jotain toisin. Fantasia voi mennä kertomalla pilallekin, Pitkänen sanoo.\nJos toiveista kertominen on hankalaa, eikä kumppani ole – vieläkään – oppinut lukemaan ajatuksia, kokeile näitä vinkkejä:\n1. Muista hampurilaismalli\nSeksistä puhumiseen pätee ihan sama juttu kuin kaikkeen palautteenantoon: aloita myönteisestä. Kerro ensin, mihin olet seksielämässänne tyytyväinen, mikä sujuu ja mikä tuntuu kivalta.\n– Kun otat toiveet esiin, älä esitä niitä moitteina tai vaatimuksina, ettei toinen tunne tehneensä kaiken väärin tähän asti, Aino Pitkänen sanoo.\nValmistaudu myös siihen, ettei toinen varauksettomasti innostukaan.\n– Jokaisella on oikeus omiin tunteisiinsa. Negatiivinen reaktio voi olla hämmennystäkin, jos toive on tullut esiin yllättäen. Toinen voi tulla sitten viikon päästä sanomaan, että ei tuo niin hirveätä olisikaan.\n2. Varaa aikaa puhumiseen\nÄlä aloita jutustelua, kun aikaa on vain vartti. Jutelkaa mieluummin tilanteessa, jossa aikaa on riittävästi ja tunnelma rento ja myönteinen – ei siis riidan yhteydessä tai silloin, kun toinen on valtavan väsynyt.\n3. Kokeile kirjoittamista tai kerro kaverille\nJos seksistä puhuminen tuntuu epäluontevalta, kokeile kirjoittaa toiveitasi paperille tai juttele aiheesta vaikka ystävän kanssa. Kun seksistä puhuu ylipäänsä jollekin, oma tapa jutella aiheesta löytyy helpommin.\n– Moni miettii jo sitä, mitä sanoja käyttäisi, puhuuko vaikka tisseistä vai rinnoista, Pitkänen sanoo.\n4. Varaudu kuulemaan toiveita itsekin\nKeskusteluun ei kannata lähteä sillä asenteella, että minä puhun, sinä kuuntelet ja toimit niin kuin toivon. Puolisollakin voi olla toiveita tai ainakin mielipide sinun toiveistasi. Oletko valmis ottamaan vastaan sen, mitä toinen toivoo sinulta?\n5. Jutelkaa vain lämpimiksenne\nJutelkaa aluksi seksistä yleensä, älkää vain siitä, mikä teidän makuuhuoneessanne voisi olla toisin. Säännöllinen seksistä puhuminen pitää tutkitusti intohimoa yllä.\n”Kun puhuu seksistä säännöllisesti, on helpompi kertoa toiveistakin.”\n– Fantasioista voi puhua ilman, että edes toivoo niiden toteuttamista. Se voi piristää ja pitää vireyttä yllä, Pitkänen sanoo.\n– Jos seksistä puhumista on koko parisuhteen ajan vältelty, kummankin mielessä on usein täyttymättömiä toiveita, jotka tulevat esiin vasta, kun ahdistus on suuri. Kun puhuu seksistä säännöllisesti, on helpompi kertoa toiveistakin.


Ympäristöministeriö rahoittaa hanhipeltohanketta – tavoitteena vähentää valkoposkihanhien aiheuttamia haittoja - Ympäristöministeriö\nJulkaisuajankohta 25.1.2021 13.16\nYmpäristöministeriö rahoittaa kaksivuotista hanhipeltohanketta. Tavoitteena on käynnistää hanhipeltojen suunnittelu, perustaminen, seuranta ja tutkimus Pohjois-Karjalassa Tohmajärven, Kiteen, Rääkkylän, Liperin ja Joensuun kunnissa. Hankkeen toteuttaa Luonnonvarakeskus (Luke) yhteistyössä Pohjois-Karjalan ELY-keskuksen kanssa. Hankkeen työt käynnistyvät heti.\nHankkeessa pilotoidaan hanhipeltojen toteutustapoja, sekä tutkitaan hanhipeltojen toimimista ja järjestetään niiden seuranta. Yhtenä selvitettävänä kysymyksenä on hanhipeltojen toteutustapojen yhteensopivuus kilpailulainsäädännön, eli valtiontukisääntelyn sekä EU:n maatalouslainsäädännön kanssa. Hanhipeltojen perustaminen edellyttää alueellista suunnittelua ja tiivistä yhteistyötä viljelijöiden, tutkijoiden, hallinnon kesken. Ensimmäiset pilottipellot pyritään toteuttamaan jo tänä kesänä.\nTavoitteena on, että hanhipeltokohteet valitaan mahdollisimman avoimesti ottaen huomioon viljelijöiden yhdenvertainen kohtelu. Jo ennen hankkeen käynnistämistä Luonnonvarakeskus järjestää kyselyn hankealueen maanomistajille halukkuudesta osallistua hanhipeltotutkimushankkeeseen. Näin kaikilla viljelijöillä on mahdollisuus tarjota omia alueitaan mukaan hankkeeseen.\nHankkeen taustalla hanhityöryhmän ehdotukset\nMaa- ja metsätalousministeri Jari Leppä ja ympäristö ja -ilmastoministeri Krista Mikkonen asettivat kesäkuussa 2020 yhteisen valkoposkihanhityöryhmän. Ryhmän toimikausi oli elokuun loppuun saakka. Hanhinyrkiksi kutsutun työryhmän tehtävänä oli tehdä esityksiä tarvittavista toimenpiteistä valkoposkihanhien aiheuttamien vahinkojen ja haittojen vähentämiseksi.\nTyöryhmän mukaan valkoposkihanhien aiheuttamien vahinkojen ennaltaehkäisy ja vahinkojen vähentäminen tulee perustua kokonaisvaltaiseen ratkaisuun. Ratkaisu koostuu hanhipelloksi varatuista alueista, joilla linnulla on mahdollisuus ruokailla rauhassa sekä alueista, joilta hanhet pyritään karkottamaan. Työryhmä ehdottaa useita vaihtoehtoisia toteutustapoja lintupeltojen perustamiseksi. Käynnistyvässä hanhipeltohankkeessa saadaan tietoa työryhmän ehdotusten toteuttamiskelpoisuudesta.\nHanke on jatkoa maatilatalouden kehittämisrahastolla (Makera) rahoitetulle Valkoposkihanhien aiheuttamien maatalousvahinkojen ennaltaehkäisy -hankkeelle, jonka Luonnonvarakeskus toteuttaa vuosina 2019–2022.\nHanhityöryhmän raportti (ym.fi)\nErityisasiantuntija Hanne Lohilahti, p. 0295 250 374, [email protected]


Valkolakki voi jäädä haaveeksi – Hämeen Sanomat\nValkolakki voi jäädä haaveeksi\nAikanaan keskeytetyt lukio-opinnot saattavat jäädä kokonaan suorittamatta, vaikka opiskelija haluaisikin ne suorittaa.\nNäin on vaarassa käydä hämeenlinnalaiselle Juho Huhtiselle. Huhtinen keskeytti päivälukionsa vuonna 2005.\nVuonna 2003 Huhtinen aloitti lukio-opintonsa, mutta tuolloin koulunkäynti ei ollut päällimmäisenä mielen päällä. Lukio jäi runsaan kahden vuoden opiskelun jälkeen kesken, kun Huhtinen pääsi töihin Prismaan.\nKauppatyöntekijän työt vaihtuivat pian kuorma-autonkuljettajan töihin, ja samalla Huhtinen ilmoittautui Hämeenlinnan aikuislukioon suorittamaan lukion oppimääräänsä loppuun. Vuosi oli 2008, ja vuoden aktiivisen koulunkäynnin jälkeen Huhtinen lähti armeijaan. Armeijan jälkeen hän alkoi puolestaan ajaa taksia, ja pitkien työpäivien jälkeen ei koulu enää maistunut.\n– Olin työhöni tyytyväinen, eikä ollut oikein kiinnostustakaan jatkaa koulunkäyntiä, Huhtinen sanoo.\nHuhtinen jätti koululle ilmoittamatta, ettei jatka opintojaan. Hän siis jäi aktiivisena opiskelijana kirjoille edelleen, mutta taannoin hänelle heräsi halu suorittaa ylioppilastutkinto loppuun. Pakollisesta 75 kurssista Huhtisella on suorittamatta 19.\nKävikin ilmi, ettei se olekaan mahdollista. Syynä on lukiolaki ja valtion maksama valtionosuusjärjestelmä.\nNeljässä vuodessa suoritettava\nLukiolain mukaan oppimäärä pitää suorittaa enintään neljässä vuodessa. Suoritusajalle voidaan perustellusta syystä myöntää pidennystä, mutta käytännössä lukioille tulevat valtionosuuskäytännöt vastaan.\nJokainen lukio saa valtiolta rahoitusta sen mukaan, miten paljon lukiossa opiskelee ihmisiä. Tänä vuonna Koulutuskuntayhtymä Tavastia saa valtiolta käyttökustannuksiin perustuvaa rahoitusta runsaat 7,8 miljoonaa euroa.\nYhdellä opiskelijalla on vain yksi mahdollisuus suorittaa lukion oppimääränsä. Kun vuodet tulevat täyteen, opiskelija on koulujen armoilla.\n– Lainsäädäntö määrää, miten kauan voi olla opiskelijana. Sen mukaan määräytyy tietysti myös rahoitus, opetusneuvos Heikki Blom opetus- ja kulttuuriministeriöstä sanoo.\nJää siis jokaisen kunkin koulun arvioitavaksi, myöntääkö opinto-oikeuden vai ei. Mikäli lukion oppimäärää ei ole ajoissa suoritettu, koulu jää vaille valtionosuutta.\nKäytännössä tällöin kunta maksaisi aikuislukio-opiskelijan koulutuksen kokonaan.\nValtionosuusjärjestelmää ollaan parhaillaan uusimassa, mutta Hämeen Sanomat ei tavoittanut opetus- ja kulttuuriministeriön vastaavaa virkamiestä.\nHämeenlinnassa aikuislukiota pyörittävän Lyseon lukion rehtorin Pieta Tukkimäki-Hildénin mukaan jokaisen aikuislukioon pyrkivän tilanne katsotaan tapauskohtaisesti.\n– Koulun intressinä on aina saada tutkinto valmiiksi. Joskus on kuitenkin tilanteita, jossa on parempi panna raja vastaan. Lukion suorittaminen ei ole mikään harrastus, vaan tänne tullaan suorittamaan tutkinto, Tukkimäki-Hildén sanoo.\nKeväästä lähtien vastaavia tapauksia on Hämeenlinnassa tullut vastaan kymmenkunta. Selkeitä kieltoja on tehty tuona aikana yksi.\n– Me kouluttaisimme ihmisiä mielellämme, mutta kouluttaminen tehdään julkisella rahoituksella, hän sanoo.\nJuho Huhtinen on saanut kahdelta lukiolta kielteisen päätöksen, koska hänen opintoaikansa on käytetty umpeen. Katkera hän ei ole, ainoastaan hämmentynyt.\n– Omaa hölmöyttänihän se oli, kun roikuin kirjoilla koko ajan, hän sanoo.\nTäysin harakoille lukio-opinnot eivät kuitenkaan mene, sillä Huhtinen on kääntynyt Koulutuskeskus Tavastian opinto-ohjaajien puoleen. Tavoitteena on suorittaa aikuiskoulutuksena ammattitutkinto, ja osa lukiokursseista voidaan lukea suoraan uuden tutkinnon hyväksi.\n– Toisaalta harmi, koska lukio-opinnot avaisivat enemmän ovia jatko-opinnoissa, Huhtinen toteaa. (HäSa)


sukupuoli Archives - Suomen Uutiset sukupuoli Archives - Suomen Uutiset\nkesäkuu 16, 202218:02\nPlan Suomi vaatii, että naisia pitää nyt alkaa kutsua menstruoiviksi ihmisiksi – Twitter-käyttäjiltä topakka kurinpalautus\nKielen on muututtava, vaatii julkisen rahoituksen varassa toimiva Plan Suomi, ja määrää nyt, että naisia pitäisi jatkossa nimittää naisen anatomiaan ja keholliseen toimintaan viittaavilla sanoilla, eikä naisista saisi enää puhua. Järjettömyyden verukkeeksi Plan Suomi esittää – mitäpä muutakaan kuin tasa-arvoa. Lue lisää >\nkesäkuu 08, 202211:04\nLakivaliokunnan perussuomalaiset uudesta vanhemmuuslaista: ”Hallituksen ideologista humppaa”\nHallitus haluaa, että äitiyslaki ja isyyslaki yhdistetään uudeksi vanhemmuuslaiksi. Jatkossa isyyttä ja äitiyttä ei siten säänneltäisi nykyiseen tapaan erikseen, vaan uudessa laissa säädettäisiin yleisesti ”vanhemmuudesta”. Lue lisää >\nhuhtikuu 11, 202219:45\nElokuva-ala alkaa jakaa sukupuoletonta Jussi-palkintoa – ”Historiallisen huono päätös”\nSuomen elokuva-ala hyppää trendihakuisesti mukaan woke-muotivillitykseen, jossa sukupuolia ja sukupuolten eroja ei enää haluta tunnustaa. Ensi vuonna kotimaiset elokuvantekijät jakavat toisilleen sukupuolettomia Jussi-palkintoja, jotka korvaavat parhaan nais- ja miespääosan sekä parhaan nais- ja miessivuosan palkinnot. Lue lisää >\nelokuu 11, 202115:17\nUrheiluvaikuttaja Valavuori käytti vääriä sanoja transurheilijoista – vasemmistopoliitikot ja toimittajat säntäsivät cancelöimään – ”Deadnamen” käyttö on transfobiaa\nEpäonnistuneesta painonnostajasta tuli Tokion olympiakisojen puhutuin urheilija, koska aiemmin miehenä kilpaillut nostaja kisasi nyt naisten sarjassa. Keskustelun laineet ulottuivat jopa kaukaiseen Suomeen, jossa tunnettu urheiluvaikuttaja joutui transaktivistien maalittamaksi ja menetti nettivainon takia ainakin yhden sponsorisopimuksistaan. Lue lisää >\nhuhtikuu 16, 202017:52\nValtiovarainministeriö asetti vuonna 2017 työryhmän selvittämään henkilötunnuksen uudistamista. Uudistuksen tavoitteena oli kehittää suomalaista henkilötunnusjärjestelmää vastaamaa nyky-yhteiskunnan haasteisiin. Työryhmä esimerkiksi toteaa, että Suomessa on nykyisin ”kansainvälisen muuttoliikkeen vuoksi paljon henkilöitä, jotka pitää yksilöidä, mutta joilla ei ole henkilötunnusta”. Viime vuonna Rinteen hallitus lisäsi tehtävälistaan vielä sukupuolineutraalin ideologian. Lue lisää >\nLastenkirjallisuus on tutkijoiden mielestä yhteiskunnan peili ja siellä näkyvät etuajassa maailman polttavat ongelmat. Lapsille tarkoitetuissa teksteissä ovat nyt nousussa ilmastonmuutokseen, seksuaalisuuteen ja terveyteen liittyvät teemat. Lue lisää >\ntoukokuu 24, 20190:22\nHalla-aho Suomen komissaarivalinnasta: ”Mihinkään tehtävään ei pidä valita ihmisiä sukupuolen perusteella”\nUuden hallituksen aloittaessa selviää myös, kuka on Suomen seuraava EU-komissaari. Ylen eurovaalitentissä torstai-iltana puoluejohtajilta kyseltiin näkemyksiä valinnasta. Vasemmistopuolueille komissaarin sukupuoli näyttäisi olevan tärkeä kriteeri. Lue lisää >\nhuhtikuu 25, 201811:38\nYlen kyselyn mukaan joka kymmenes koululainen ei tunne itseään tytöksi tai pojaksi – asiantuntija kyseenalaistaa tutkimusmenetelmän\nYlen Uutisluokan tekemän kyselyn mukaan 9 prosenttia Suomen koululaisista ei tunne itseään tytöksi tai pojaksi tai halua ilmoittaa sukupuoltaan. Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö Juho Rahkonen pitää kuitenkin tulosta erittäin epäuskottavana. Lue lisää >


Kun keinot loppuvat, konstit jäävät | Ilkka-Pohjalainen\n3/16/2022, 6:06 PM\n3/24/2022, 6:26 AM\nKun keinot loppuvat, konstit jäävät\nVaalitutkimuskonsortio on pohtinut keinoja äänestysaktiivisuuden nostamiseen. Arkistokuva.\nKuntavaalien äänestysprosenttia voitaisiin nostaa sallimalla, että äänestäjät antavat äänensä puolueelle ilman ehdokasvalintaa, ehdottaa dosentti Sami Borg Kunnallisalan kehittämissäätiön (KAKS) tutkimuksessa.\nAjatus perustuu kansallisen vaalitutkimuskonsortion eli yliopistotutkijoista koostuvan asiantuntijaverkoston työhön.\nKysymys ei olisi ns. pitkistä listoista, suljetusta listavaalista, jossa voi äänestää vain puolueiden ehdokaslistoja. Siinähän äänestäjän on hyväksyttävä se, että puolue on asettanut ehdokkaansa valmiiksi tiettyyn järjestykseen.\nHenkilövalinnat määräytyvät nyt niin, että ehdokas saa suhdeluvun oman äänimääränsä ja puolueen kokonaisäänimäärän perusteella. Valtuustovalinnat tehdään henkilökohtaisten suhdelukujen suuruusjärjestyksessä.\nUutuutena ehdotuksessa on se, että listalla olisi ehdokasnumerojen lisäksi puolueelle erillinen numero. Sitä voisi äänestää yhtä lailla kuin listalla olevia henkilöitä.\nPuolueelle annetut äänet otettaisiin huomioon kuitenkin vain laskettaessa listan henkilöiden vertauslukuja, eivätkä ne siis vaikuttaisi ehdokkaiden järjestykseen listan sisällä.\nKaikki lailliset vaikuttamisen keinot on käytetty, jotta kansa kiiruhtaisi vaaliuurnille. Tulokset eivät saa ketään riehaantumaan: kesäkuun kuntavaaleissa äänestysprosentti jäi 55,1 prosenttiin, ja tammikuun aluevaaleissa luisuttiin odotetusti jo alle 50 prosentin.\nPidennetyn ennakkoäänestyksen suosio on toki noussut, mutta kokonaisprosentin jyrkästi laskeva trendi ei ole muuttunut.\nSeuraavat kuntavaalit järjestetään vuonna 2025 samanaikaisesti aluevaalien kanssa. Borg pelkää, että nykyinen ehdokasäänestäminen kasvattaa silloin äänestämättä jättämisen riskiä entisestään. Äänestäjän urakkaa helpottaisi, jos voi valita pelkästään puolueen.\nKeskustelunavaus on tervetullut, mutta ehdotus pelkän puolueen äänestämisestä ei kuulosta äkkipäätä vallankumoukselliselta äänestysaktiivisuuden pelastajalta.\nEduskuntavaaleihin se vielä jotenkuten istuisi, mutta kunta- ja aluevaalit ovat tyypillisesti henkilövaaleja. Kuntapäättäjien paikoille halutaan itsenäisesti ajattelevia ihmisiä, ei puolueita. Jos sopivaa yksilöehdokasta onkin vaikea löytää, vielä työläämpää olisi saada äänestäjät kahlaamaan läpi puolueiden vaaliohjelmia.\nHuoli äänestysaktiivisuuden laskun kansanvaltaa rapauttavasta vaikutuksesta on yleinen ja aiheellinen, mutta mikä arvo olisi puolipakolla tai läpällä annetuilla äänillä?\nKansalaisten nukkuva enemmistö alkaa olla tosiasia, jonka muuttamiseen tarvitaan paljon enemmän kuin yksi rasti ruutuun.\nTämä suhteuttaa myös ajatukset vaikkapa Nato-kansanäänestyksestä. Miten voidaan luovuttaa edes neuvoa-antavaa valtaa kansakunnan kohtalonkysymyksessä ihmisille, joille jo sopivan kunnanvaltuutetun löytäminen näyttää olevan liian vaativaa?


Koerakenteen maabetonireseptien testaaminen - Theseus\nKoerakenteen maabetonireseptien testaaminen\nLahdenperä, Kari (2016)\nSideaineiden ansiosta betonipäällysteiden lujuus ja kantavuus ovat yleensä asfalttipäällysteitä paremmat. Betonipäällysteen mahdollisia käyttökohteita ovat mm. teiden pohjat, lentokentät ja teollisuuspihat. Maabetoni on tiivistetty maan, sideaineen ja veden seos. Kovettuessaan se muodostaa kestävän ja edullisen rakenteen. Suomalaisessa tierakentamisessa maabetonin käyttö on nykyään vähäistä, vaikka vielä 2000-luvun alussa maabetonipäällystettä valmistettiin noin 2 000 000 neliömetriä vuodessa.\nOpinnäytetyön aiheena oli Torniossa sijaitsevan teollisuusalueen pohjaan tehtävä maabetonikoerakenne. Tavoitteena oli testata ja vertailla maabetonipäällysteen reseptejä. Lisäksi tarkoituksena oli selvittää lähtötietoja maabetonikoerakenteen toteuttamisen tueksi. Työ tehtiin Tapojärvi Oy:n Oulun ammattikorkeakoulun betonilaboratoriolle antamasta toimeksiannosta.\nLaboratoriokokeita suoritettiin Oulun ammattikorkeakoulun betonilaboratoriossa. Betonin koemassoja sekoitettiin yhteensä kuusi, joista kaikista valettiin neljä koekappaletta. Tuoreista massoista määritettiin ilmamäärät ja tiheydet. Lujittuneiden koekappaleiden tiheydet mitattiin ja niille tehtiin puristuslujuustestit. Työssä perehdyttiin myös koerakenteen suunnitteluperusteisiin ja haasteisiin teoriatasolla.\nOpinnäytetyössä saatujen tulosten perusteella todettiin, että maabetonia ja jaloteräskuonaa on mahdollista käyttää teollisuusalueen päällystyksessä. Laboratoriokokeissa tehdyt koekappaleet täyttivät niille asetetut puristuslujuusvaatimukset. Ilmamäärämittausten perusteella arvioitiin koekappaleiden pakkaskestävyyden olevan toivottua huonompi. Tuloksena olivat testatut vertailureseptit maabetonipäällysteelle. Tuloksia voidaan hyödyntää koerakennetta toteutettaessa.


Kummalogi - kevät 2017 by Osuuskumma - issuu\nKummalogi KevĂ¤t 2017\nKustannusjohtajan tervehdys avaruuteen. Kissat ovat keskeisessä osassa Varjoisilta kujilta -novellianto logiassa ja esikoisteos Langanpäitä tarjoaa lyhytproosaa O.E. Lönnbergin tapaan. Ihan ilman romaanimittaa emme lukijoitamme jätä, sillä Minna Roinisen vain e-kirjana ilmestynyt esikoisromaani julkaistaan nyt painettuna nimellä Pimeänkutojat. Kotimaisen spefin tilanne näyttää siis hyvin valoisalta. Osuuskumma pitää omalta osaltaan huolta siitä, että lukijoidemme kevät on kummallisen hieno.\nKeväällä 2017 Osuuskumma-kustannus täyttää viisi vuotta. Olemme va kiinnuttaneet asemamme kotimai sen spekulatiivisen fiktion kentällä ja nyt on aika tähystää myös Suomen rajojen ulkopuolelle. Hyvän ponnahduslaudan tähän tarjoaa elokuussa Suomessa järjestettävä Worldcon. Huhut novellin kuolemasta ovat vahvasti liioiteltuja. Suomalainen spefiyleisö rakastaa novelleja ja raapaleita. Tässä hektisessä ajassa pienproosa on vahvoilla, sillä lyhyessäkin tarinassa lukijan voi viedä toisiin maailmoihin nopeasti. Viime aikoina erityisesti nuorten lukemisen vähyys on herättänyt kovasti huolta. Novellistiikalla on tärkeä merkitys lukemiseen kannustamisessa. Pieneen tarinaan on helpompi tarttua kuin paksuun eepokseen. Lukuharrastus on mittaamattoman arvokas lahja! Osuuskumman kevät onkin vahvasti ja monipuolisesti pienproosapainotteista. Raapaleantologia Ajantakojat pistää ajankulun ihan uuteen uskoon ja konkarinovellisti Jussi Katajalan Nollameridiaani ja muita kosmisia tarinoita vie lukijansa\nKosmisia lukuhetkiä toivottaen Hanna ”Morre” Matilainen kustannusjohtaja\nKummalogi — Kevät 2017 2\nSisällys Kustannusjohtajan tervehdys kevään kirjat\nAjantakojat Varjoisilta kujilta Nollameridiaani ja muita kosmisia tarinoita Pimeänkutojat Langanpäitä\nJussi Katajala Minna Roininen O.E. Lönnberg\nOsuuskumma-kustannus Voionmaankatu 36–38 A 26 33300 TAMPERE Y-tunnus 2473179-9\ninfo@osuuskumma.fi www.osuuskumma.fi Arvostelukappalepyynnöt: tiedotus@osuuskumma.fi\nKummalogi — Kevät 2017 3\nHelmikuu Christine Thorel ja Kari Välimäki (toim.)\nAjantakojat Aika kuluu. Kellopeliseppä kilkuttaa alasintaan ja takoo tarinalenk kejä, -ketjuja ja -verkkoja. Minä tahansa hetkenä aika saattaa hypähtää tuntemattomaan suun taan yllättä vin seurauksin: historia muuttuu, maailmanloput ja maailmanalut seuraavat toisiaan. Ajantakojat on raapaleantologia, jossa mielikuvitukselliset tapahtumat odottavat, että saavat järjestäytyä lukijan ajatuksissa ja muuttua historiaksi. Sinä valitset. Millaisen maailmanhistorian tai tulevaisuu den rakennat? Sataviisi satasanaista tarinaa kah- ISBN: 978-952-7215-18-0 nidottu deksaltatoista tekijältä. Sinulle kir- ISBN: 978-952-7215-19-7 epub toimittajat: Christine Thorel ja joitettu. Kari Välimäki kansi: Maria Carole\nKummalogi — Kevät 2017 4\nHelmikuu Shimo Suntila ja Christine Thorel (toim.)\nVarjoisilta kujilta "Asla ei ollut koskaan ymmärtänyt, miten ihmiset pitivät kissoja lutuisina pikku karvapalloina. Ne olivat kauhistuttavia, kuvottavia pienpetoja, tehty repimään ja raatelemaan, leikittelemään uhreillaan."\n–Janos Honkonen: Ne ovat niin helppoja saaliita Tarinoita villeistä, vapaista, viattomista ja vaarallisista kissoista! Kirjoittajat: Maija Haavisto, Janos Honkonen, Jussi Katajala, Artemis Kelosaari, Anu ja Eero Korpinen, Taru Kumara-Moisio, J.S. Meresmaa, Anni Nupponen, Mikko Rauhala, Timo Saarto, Tarja Sipiläinen. ISBN 978-952-6642-65-9 nidottu ISBN 978-952-6642-66-6 epub toimittajat: Shimo Suntila ja Christine Thorel kansi: M. A. Tyrskyluoto\nKummalogi — Kevät 2017 5\nMaaliskuu Jussi Katajala:\nja muita kosmisia tarinoita Kekkosen ja Breznevin saunomis kilpailusta Zavidovossa koituu historiaa mullistavia seurauksia. Suurvaltojen ydinsukellusveneitä katoaa selittämättömästi. Taivaalta pudonnut pie ni kivi saa aikaan peruuttamattomia muutoksia löytäjässään ja koko ihmiskunnassa. Tampere joutuu sisällissodan näyttämöksi Suomen liittovaltion hajotessa kieli riitoihin. Atorox-palkitun Jussi Katajalan tie teisnovelleissa kuljetaan ajassa, avaruudessa ja vaihtoehtoisissa maailmoissa sekä kohdataan monenlaisia muukalaisia. Kosmiset tarinat tarjoavat laajan kattauksen perinteistä ISBN 978-952-6642-77-2 nidottu ja modernia science fictionia. ISBN 978-952-6642-78-9 epub kansi: Jarno Kantelinen\nKummalogi — Kevät 2017 6\nHuhtikuu Minna Roininen:\nPimeänkutojat “Ne vaanivat saalistaan unien äärillä. Jos ne surmaavat uneksijan keskellä painajaista, osa tämän mielestä kuolee.”\nAlma Eriksson on sairautensa vuoksi jäänyt vangiksi avioliittoonsa. Hänen fyysikkomiehensä Simon on kaikin puolin ikävystyttävä tyyppi, jonka pie nistä pakkomielteistä ei ole haittaa kenellekään. Ei ainakaan ennen kuin Simonin synkät unet kietoutuvat osaksi pariskunnan elämää. Pelastaakseen miehensä Alman on astuttava painajaisten valtakuntaan. Tässä tehtävässä häntä opastaa aavemainen Frank Pohjoispuoli, jolla on omat syynsä estää Simonia luisumasta hulluuteen. Minna Roinisen esikoisromaani on aiemmin ilmestynyt elektronisena syvä kirjana Kirjalabyrintti-kustantamon jul kaisemana.\nISBN 978-952-6642-57-4 nidottu kansi: Miia Anttila\nKummalogi — Kevät 2017 7\nToukokuu O.E. Lönnberg:\nLanganpäitä “Minä räpäytin siipiäni kerran, kaksi. Se tuntui kummalta, tuntea niiden liike, jota siteet eivät enää kahlinneet. Vapaus oli juovuttavaa.”\nLanganpäitä on kokoelma välähdyksiä: hetkiä, katseita ja kohtaamisia. Yksikään kokoelman sadasta tarinasta ei ole sataa sanaa lyhyempi, eikä yksikään kahtasataa pidempi. Tarinat kertovat erilaisista maailmoista, joissa peikot lausuvat runoja, konstruktit hamuavat höyryä ja ensitreffeillä saattaa seuralaisen huu lilta lehahtaa perhonen lentoon.\nLanganpäitä on O.E Lönn bergin ISBN 978-952-6642-67-3 nidottu ISBN 978-952-6642-68-0 epub esikoisteos. kansi: Ami Koiranen\nKun tarttuu langan päähän, ei voi tie tää, mihin se johdattaa.\nKummalogi — Kevät 2017 8\nKummalogi — Kevät 2017 9\nEspoolainen Jussi Katajala (s. 1974) on monipuolinen spefinovellisti. Päi vätöikseen ohjelmistosuunnittelijan hommia tekevä Katajala on julkais sut yli 60 novellia esimerkiksi Kos moskynässä, Kultakuoriaisessa, Täh tivaeltajassa ja Usvassa, sekä monissa antologioissa. Katajala voitti 2014 Atorox-palkinnon novellillaan Mare Nostrum ja on sijoittunut kymmenen parhaan joukkoon useita kertoja. Katajalan suosikkikirjailijoita ovat muun muassa Iain M. Banks, Arthur C. Clarke, Philip K. Dick, Boris Hurtta, Neil Gaiman ja H. P. Lovecraft. Kirjailijoiden lisäksi kunnioitettavien joukkoon mahtuvat Tyrion Lannister ja Bruce Dickinson.\nJulkaisuja: Nollameridiaani ja muita kosmisia tarinoita (Osuuskumma 2017) Romuluksen pojat (Kuoriaiskirjat 2016) Korpin silmät kaiken näkevät ja muita yöpuolen tarinoita (Osuuskumma 2015) Leonardon rasia ja muita historiallisia tarinoita (Osuuskumma 2013)\nROCKNOMICON (2016) Pimeää pimeämpi – Kummalinnun munia 2 (2016) Kummalinnun munia 1 (2015) Kristallimeri (2015) Käärmeenliekit (2015) Praedor – Kirotun maan kulkijat (2014) Ruumiittomat – suomalaisia aave novelleja (2014) Steampunk! – Höyryä ja helvetinkoneita (2013) Huomenna tuulet voimistuvat (2013) Kumman rakas (2012)\nKummalogi — Kevät 2017 10\nMinna Roininen Minna Roininen (s. 1989) on kotoi sin Pohjois-Pohjanmaalta ja asuu Helsingissä. Hän on opiskellut psykologiaa Jyväskylän yliopistossa.\nPimeänkutojat on hänen ensimmäi nen romaaninsa. Se on aiemmin julkaistu valintoihin perustuvana sähköisenä teoksena nimellä Unohdetut ovet.\nPimeänkutojat (Osuuskumma 2017) Unohdetut ovet (Kirjalabyrintti 2015) Mukana julkaisuissa:\nMarraskesi (Osuuskumma, 2016) Roinisen suosikkikirjailijoita ovat Käärmeenliekit (Osuuskumma, 2015) muun muassa Haruki Murakami, Pasi Ruumiittomat (Osuuskumma, 2014) Ilmari Jääskeläinen ja Stephen King.\nKummalogi — Kevät 2017 11\nO.E. Lönnberg Turkulainen O.E. Lönnberg (s. 1988) alkoi kirjoittaa ensimmäistä eeppistä romaanisarjaansa kahdeksanvuotiaana. Myöhemmin hän oppi arvostamaan lyhyempää ilmaisua ja sitten vielä lyhyempää.\nHänen novellejaan ja lyhytproosaansa on julkaistu useissa lehdissä. Nyt Osuuskumma julkaisee hänen esikoisteoksensa, Langanpäitä-lyhytproosakokoelman.\nLanganpäitä (Osuuskumma 2017) Mukana julkaisuissa:\nSpekulatiivinen Turku (Turun yli opiston tieteiskulttuurikabinetti 2016) Juhla (Kammio ry. 2016) Uhri (Kammio ry. 2015) Hei, rillumapunk! (Tajunta Media 2015) Hirviö (Kammio ry. 2014)\nLönnberg on opiskellut yleistä kirjallisuustiedettä ja luovaa kirjoittamista Turun yliopistossa. Lönnbergin suosikkikirjailijoita ovat muun muassa Neil Gaiman, China Miéville, Jeanette Winterson, Pasi Ilma ri Jääskeläinen ja Johanna Sinisalo.\nKummalogi — Kevät 2017 12\nKirjojen saatavuustiedot Painetut kirjat Osuuskumman verkkokaupasta:\nHyvinvarustetuista kaupoista, muun muassa: Aavetaajuus (Helsinki) Akateeminen kirjakauppa (Helsinki/Tampere) Puolenkuun pelit (Tampere/Lahti) Tulenkantajien kirjakauppa (Tampere)\nSähköisiä kirjojamme tarjoavat: Elisa Kirja Aavetaajuus iTunes\nKummalogi - kevät 2017\nOsuuskumma-kustannuksen katalogi, kevät 2017.


CDLC.CO Forum :: TECH :: Tech talk Jaa\nAihe: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ke 15 Kesä 2011 - 6:43\nKatotaan jos tämmönen topikki toimii? Elikkä tänne vois postailla jos tarvii korjaajaa/apua autosi kanssa. Modet voi poistaa jos näkee ihan turhaks\nElikkä tarttis omasta e36:sest startti vaihtaa niin ajattelin täält kysellä et oisko joku turun alueelta valmis vaihtaa startin ja yhen pallonivelen tohon?? Jos just sä haluat vaihtaa noi niin laita yv:tä, laita kans et paljon haluat korjauksesta koska maksan tietty vaivan .\nJA TÄLLE OIS VÄHÄN KIIRUS, Tarttee päästä leimaa\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ke 15 Kesä 2011 - 10:37\nJos jollain on käytössään autonosturi, niin voisi vaikka tänne latoa vähän vuokrauksen hintoja. Ei ihan huvittais alkaa tota lootaa ropaamaan irti ilman nosturia..\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ke 15 Kesä 2011 - 12:00\nIhan hyvä idea tää topikki. Kuiteski löytyy ympäri suomee populaa ja joillain saattaa jopa testereitäkin olla.\nItellä ei sellasia löydy mutta tutuilta kylläkin. Eli jos tampereen alueella tarvii apua niin pienen varotusajan sisällä löytyy vag-com.\nItsekkin osaan jonkun verran autoja roplata, ajoneuvoasentajan koulutus löytyy. Paikkoja on 2 missä voi roplata,\nTyöpaikka: täälä nyt ei onnistu kun pesut ja vahaukset =D Onhan täälä ny tietysti jotai pikkukorjauksia tehty mutta esmes öljyjä on vaikee vaihtaa.\nKotona taas löytyy lämmin talli missä öljymonttu. Siellä pystyykin tekeen sit vähän kaikenlaista autojumppaa.\nYv:tä tuleen jos apua tarvitsee.\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? To 23 Kesä 2011 - 19:58\nMää pystyn tekee aikalailla kaikkia huolto, korjaus sekä paikkamaalaustöitä. Siis harrastuspohjalla (tämä ei ole yritysmainos). Käytössä on nosturi, hitsauslaitteet, laaja työkalu arsenaali (myös erikoiskaluja), metallisorvi, ruiskumaalaus sekä maalipintojen kiillotus tarvikkeet ym. ym.\nPaikkana kirkkonummi masala. Yv:llä voi kysellä\nViimeinen muokkaaja, Ian13 pvm Ti 20 Marras 2012 - 10:06, muokattu 3 kertaa\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? To 23 Kesä 2011 - 21:15\nMää pystyn tekee aikalailla kaikkia huolto, korjaus sekä paikkamaalaustöitä. Siis harrastuspohjalla (tämä ei ole yritysmainos). Käytössä on nosturi, hitsauslaitteet, laaja työkalu arsenaali (myös erikoiskaluja ), metallisorvi, ruiskumaalaus sekä maalipintojen kiillotus tarvikkeet, euroautojen vikakoodi testerit ym. ym.\nPaikkana kirkkonummi masala. Yv:llä voi kysellä.\neikö tuota kannattais toiminimellä jo tehdä jos löytyy tekemistä.. ei olis aloitus kustannukset kummoset..\nnm. vituttaa tehdä muitten pussiin\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? To 23 Kesä 2011 - 21:39\nNojoo, kerran olen aikasemmin yrittäjänä ollut ja ihan heti en uudestaan ala täällä suomessa yrittäjäks. Mukavempi pitää toiminta harrastepohjaisena\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Pe 24 Kesä 2011 - 10:56\nniin eipähän tarvitse stressiä ottaa..\nPaikkakunta : ruokolahti\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ma 27 Kesä 2011 - 22:08\nmiulta löytyy talli missä voin jeesata pientä korvausta vastaan noissa rempoissa....\nlöytyy iso prässi, kantti kone, metallikin liimautuu kiinni ja pienet maalauksetkin onnistuu...\ntalli on ruokolahdella. yv:llä saa miun numeron jos tarvetta.\nhinaus apukin löytyy tarvittaessa.\nite oon aujoneuvoasentaja ammatiltani mutta teen pienkone hommia töikseni.\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ma 27 Kesä 2011 - 22:27\nhämeenlinnan suunnallakin onnistuu remontit.\ntalli on ja uusi valmistuu parasta aikaa. löytyy laaja työkalu arsenaali,\nse mitä ei ole itsellä niin saan töistä.. löytyy myös bosch vikadiaknostiikka\nlaitteisto, sekä ilmastointihuolto laite..\nPaikkakunta : Rovaniemi / Oulu\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Su 10 Heinä 2011 - 23:35\nOnko Tampereella ketään joka vilkasis 1.6td ajoituksen kohilleen suht edullisesti?\nPaikkakunta : Nykäskylä\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Su 25 Maalis 2012 - 19:06\nOliskohan Jyväskylän alueella ketään innokasta, joka haluaisi vaihtaa mulle etuvakaajan 1M Leoniin? Itellä kun ei ole minkäänlaista paikkaa,\nmissä sen voisin vaihtaa. Ja kerrostalon pihallakaan sitä ei viittis tehdä..\nIte voin kyllä olla jeesaamassa. Ja kohtuullinen korvaus olisi tietty luvassa.\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ma 7 Toukokuu 2012 - 14:28\nTurussa/lähialueilla ketään Kun haluais kalvottaa bemarista lasit? Jos niin yvllä viesti paljon maksaa ynm. Mitä halvempi sen tietty parempi\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Pe 18 Toukokuu 2012 - 0:48\nOliskos joensuun suunnilta osaavaa myllyttäjää? Privaa kiitos jos löytyy.\nJa topikkiin muuten liittyen, täällä onnistuu perus alusta, jarru yms remontit, ehkäpä korityötkin työn suuruudesta riippuen. Myös rengashommiakin voin tehdä.\nPaikkakunta : Kankaanpää\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Su 27 Toukokuu 2012 - 14:54\nLöytyiskö keneltäkään Nissan consult vikakoodin lukijaa? Satakunnan, Pirkanmaan tai Etelä-Pohjanmaa alueelta.\nViestien lukumäärä : 357\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Pe 8 Kesä 2012 - 17:10\nHitsaria Hyvinkään lähistöllä? Tarve rosteriahtoputkille ja parille pisteosalle. Yv:llä yhteyttä..\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Pe 8 Kesä 2012 - 17:30\nLöytyiskö Kuopion lähistöltä ketään asentamaan golffiin alustaa? YV:llä yhteyttä.\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? La 9 Kesä 2012 - 21:45\nTampereen seudulta hakusessa peltikorjaajaa/maalaajaa! Peräänajetun auton peltiä pitäisi vaihtaa suorempaan ja sitten koko laitteen ylimaalaus. Peltitöiltä odotan tietysti jonkinmoista laatua, maalaus jos kestäisi katseita edes kauempaa. Yyveellä voi ilmoitella tai tässä topikissa..\nViestien lukumäärä : 362\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ma 11 Kesä 2012 - 23:08\nEtsitään pirkanmaan alueelta edullista ja taitoa omaavaa myllyttäjää hinkkaamaan tallimaalatun auton pinta vähän tasasemmaks. Saa olla ihan harrastelija kun vaan tietää mitä tekee. Ajankohta puuhalle olisi siinä heinäkuun alussa. Eli homma olis myllyttää pintaa vähän siistimmäksi että kehtaa hääautona käyttää.\nTarjotkaa YV:llä palvelujanne ja apuanne, itsellä ei mitään kokemusta koko puuhasta.\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ti 12 Kesä 2012 - 1:13\nKannattaa kysästä tuolta pesukinnas.comin puolelta.\nAsiallista, avuliasta ja osaavaa porukkaa.\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ti 26 Kesä 2012 - 16:36\nJotain muovivelhoa pääkaupunkiseudulta joka osaisi täyttää peräkoukun kolon takapuskurista?\nhttp://aijaa.com/0033010434449 Tollanen reikä löytyy.\nViimeinen muokkaaja, Vesmo pvm Ke 27 Kesä 2012 - 8:57, muokattu 1 kertaa\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ti 26 Kesä 2012 - 23:22\nMulta löytyy myös Vag-comi jos tarvii tässä PK-seudulla koodeja ihmetellä..\nOn myös 2x2 adapteri OBD1 autoihin.\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ke 29 Elo 2012 - 21:14\nUpataas tähän vielä, edelleen haetaan tekijää peltitöille ja maalaukselle Tampereen lähistöltä! Halukkaat voi laitella yyveetä..\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ti 11 Syys 2012 - 18:51\nLöytyiskö lappeenrannan alueelta halukkaita vikakoodin lukijoita volkkariin?\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? La 15 Syys 2012 - 20:54\nTURKU / SALO\nPienet rempat joissa ei tarvita nosturia sekä irto osien ruiskumaalaukset onnistuu Salossa.\nSignaturen vikakoodin luvut ja kaarien mankeloinnit onnistumat salossa ja turussa.\nViimeinen muokkaaja, A.I pvm La 15 Syys 2012 - 21:19, muokattu 1 kertaa\nViestien lukumäärä : 507\nPaikkakunta : Kauhajoki\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? La 15 Syys 2012 - 21:02\nTäällä onnistuu myös metallityöt, hitsaukset, jyrsinnät, sorvaukset, särmäykset ym mahdollisuudet on. Vaihtelevasti vesileikkaus. Toki itellä paljon myös projekteja mutta kyllä johonkin väliin varmasti aina sopii.\nToisena hommana on kaiutinelementtien korjausta. Jos se on kärvähtänyt, älä heitä heti roskiin.\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ti 9 Loka 2012 - 20:58\nJos joku pk-seudulla/lähistöllä jeesais etutolpan patruunan vaihdon kans (ei oo tiloja itsellä) maksua vastaan? Ois suuri tarve!\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ti 9 Loka 2012 - 21:06\nOnko miten kiire? Ensviikolla joku päivä vois onnistuu moinen homma edukkaasti jos itekkin oot apuna.\nE: Tai mäihällä torstaina illasta joskus 6-7 jälkeen\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Ti 9 Loka 2012 - 21:17\n^^Iskin sulle privaa\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Pe 26 Loka 2012 - 12:02\nvaasan lähistöllä kellään vag-comia? jos olisi saanut audista vilkaistua vikakoodit, pientä korvausta vastaan toki.\nE: löin ennen tänne laittamista audifinssille jo kyselyä, mutta varoiksi heitin tänneki. mutta sieltä tosiaan löytyi jo apu.\npennin sininen kaapeli löytyy kaapista, mutta itsestä ei sen vertaa nörtin vikaa että ymmärtäisin miksei se saa yhteyttä audiin.\nViimeinen muokkaaja, jusni pvm Pe 26 Loka 2012 - 12:40, muokattu 1 kertaa\nAihe: Vs: Asentaja/korjaaja hakusessa? Pe 26 Loka 2012 - 12:37\nkova vinkki - kysy audiclubilta.\nEDIT: olit näköjään kysynytkin ja sait avun. :cheers:\nja tilaa itselle edes sellanen "pennin sininen kiinakaapeli"\nCDLC.CO Forum :: TECH :: Tech talk


Potentiaalisen asiakkaan hankinnan haasteita ja mahdollisuuksia Tampereen Seudun Osuuspankissa - Theseus\nPotentiaalisen asiakkaan hankinnan haasteita ja mahdollisuuksia Tampereen Seudun Osuuspankissa\nYlikorpi, Niko (2010)\nOpinnäytetyö tehtiin Tampereen Seudun Osuuspankin toimeksiannosta. Yksi yrityksen tärkeistä tulevaisuuden tavoitteista on saada lisää uusia keskittäjäasiakkaita. Keskittäjä-asiakkaalla tarkoitetaan asiakasta, joka keskittää pankki- ja vakuutusasiansa yhteen pal-veluntarjoajaan. Opinnäytetyön tavoitteena oli löytää toimintamalleja tehostamaan uus-asiakashankintaa tulevaisuudessa.\nAihetta lähestyttiin tutkimuksen näkökulmasta ja kysely suoritettiin toimihenkilöille suoritettavana sähköpostikirjeenä kesällä 2009. Kyselylomake lähetettiin 180 henkilölle ja määräaikaan mennessä kyselyyn vastasi 22 asiakasrajapinnassa työskentelevää toimi-henkilöä. Vastausprosentti oli 12,2 %. Tiedonkeruumenetelmänä käytettiin kaksisivuista, eri aihepiireihin jaettua kyselylomaketta. Lomakkeen eri aihepiireihin etsittiin teo-riapohjaa muun muassa finanssialaa ja asiakaspalvelua käsittelevästä kirjallisuudesta. Selkeät linjaukset aihevalinnoista auttoivat kokoamaan työhön johdonmukaisen teorian, joka vastaa työn toimeksiantoa.\nSelvityksellä saavutettiin paljon toivottua tietoa yritykselle toimihenkilöiden mielipiteistä keskittämisetuja kohtaan. Tutkimuksessa kävi ilmi, että keskittämisedut tunnetaan yrityksessä hyvin. Kyselyyn vastanneiden mielestä edut osataan tuoda riittävän hyvin esiin asiakaskohtaamisissa. Omistajajäsenyys ja keskittämisedut koettiin selkeästi te-hokkaimmaksi kilpailukeinoksi uusasiakashankinnassa.\nTutkimuksen avulla onnistuttiin löytämään joitakin kehittämisehdotuksia tehostamaan asiakashankintaa. Tuloksia voidaan käyttää apuna myös tulevaisuudessa keskittä-misasiakkuuksien edelleen kehittämisessä.


Peda.net > Laukaa > Sosiaalisen median ohjeet > Some-ohjeet opettajille\nOpettajien some-ohjeet kokonaisuudessaan\nOpettajana sosiaalisessa mediassa\nOpettajan tulisi tuntea perusasiat sosiaalisesta mediasta, koska se on kiinteä osa nykypäivän työskentelykulttuuria. Suuri osa nuorista viettää paljon aikaansa sosiaalisessa mediassa. Sosiaalinen media on muutakin kuin ajanvietettä. Se on monipuolinen oppimisresurssien aarreaitta ja tarjoaa hyviä työvälineitä opiskeluun.\nOpettaja käyttää sosiaalista mediaa työaikana silloin, kun se on tarkoituksenmukaista. Sosiaalisen median palvelut ovat opettajan työvälineitä kuten muutkin tieto- ja viestintätekniikan välineet. Se tarjoaa myös mahdollisuuden verkostoitua oman alan asiantuntijoiden, oppilaiden ja vanhempien kanssa.\nSome-palveluiden valinnassa tulee huomioida erilaiset oppijat ja oppimistyylit. Koulumaailmaan sopiva palvelukokonaisuus mahdollistaa oppilaille yhdessä työskentelyn ja keskustelun. Sen avulla voidaan tuottaa, jakaa ja käsitellä sekä tekstiä, kuvaa että liikkuvaa kuvaa. Kun koululla mietitään hyviä toimintamalleja somepalveluiden käyttöön, yhteistyö vanhempien, oppilaiden ja opettajien kesken on välttämätöntä. Näin puolin ja toisin ollaan tietoisia somepalveluiden oppimiskäytöstä, niiden tavoitteista ja sisällöistä.\nSosiaalisessa mediassa yksilö toimii useissa eri rooleissa. Työ- ja yksityisroolit sekoittuvat, eikä niitä ole tarkoituksenmukaista erottaa. Tämä johtuu mm. siitä, että joissakin somen palveluissa ei ole luvallista perustaa erillisiä käyttäjätunnuksia työ- ja vapaa-ajan käyttöä varten. Kuitenkin Suomen lait sekä työtehtäviin liittyvät vastuut ja velvollisuudet ovat voimassa myös sosiaalisessa mediassa, siis myös koulutyössä.\nOpettaja toimii sosiaalisessa mediassa\norganisaationsa edustajana, esimerkiksi koulun blogin tai Facebook-profiilin ylläpitäjänä, noudattaen Laukaan kunnan sosiaalisen median ohjeita (linkki) kaikissa toimissaan\n"Hybridinä" eli toimii omana itsenään tuoden julki työroolinsa, esim. työhön tai työpaikkaan liittyvässä keskustelussa tai julkaisussa. Sääntönä voidaan pitää, että silloin kun sosiaalisessa mediassa toimitaan henkilökohtaisen käyttäjätunnuksen kautta, kyse ei ole ensisijaisesti työnantajan edustamisesta. Opettaja voi osallistua verkkokeskusteluihin työroolissaan ja yksityishenkilönä. Opettajan kannattaa tarvittaessa selventää omaa rooliaan muille keskustelijoille epäselvyyksien välttämiseksi.\nYksityisenä henkilönä, jolloin opettaja toimii omana itsenään, kuten yksityiselämässäänkin.\nKoska sosiaalista mediaa leimaa avoimuus ja tiedonkulun nopeus, se tekee siitä tehokkaan viestintä- ja yhteistyökanavan. On kuitenkin muistettava, että harkitsematon viestintä somessa voi aiheuttaa sekä työntekijälle itselleen että työnantajalle arvaamatonta vahinkoa.\nOpettajaa koskee sosiaalisessa mediassa normaalit työhön liittyvät vastuut ja velvollisuudet. Tärkeää on, että julkisissa ympäristöissä ei kerrota tai käsitellä luottamuksellisia asioita. Opettajan salassapitovelvollisuus on pidettävä kirkkaana mielessä!\nSosiaalista mediaa olisi hyvä hyödyntää myös työpaikan sisäisessä viestinnässä. Näin se voisi myös edistää sosiaalisen median käyttöön liittyvää toimintakulttuurin muutosta.\nSosiaalisen median oppimistilanteissa opettajan tehtävänä on tukea oppilaiden itseilmaisua ja luovuutta. Kannustaessaan oppilaita tiedon ja osaamisen jakamiseen, opettaja myös harjoittaa oppilaitaan vastuullisuuteen ja aktiivisuuteen verkkopalveluiden käytössä. Koska tiedon määrä ja saavutettavuus on digitalisoitumisen myötä räjähdysmäisesti kasvanut, opettajalla on tärkeä rooli auttaa oppilaitaan löytämänsä ja käyttämänsä tiedon arvioimisessa.\nJotta oppilaiden mediataidot karttuisivat monipuolisesti, heille tulisi tarjota tilaisuuksia käyttää erilaisia somepalveluita ja -sovelluksia osana oppimistaan.\nSosiaalisen median avulla\nluodaan eri oppiaineissa oppilaille mahdollisuuksia taltioida omaa työskentelyään ja oppimistaan ja rakentaa omaa oppimispolkuaan\ntehdään yhteistyötä, kehitetään vuorovaikutus- ja ilmaisutaitoja ja verkostoidutaan\nhankitaan tietoa, dokumentoidaan ja kerätään aineistoa, luodaan esityksiä ja muita tuotoksia\nanalysoidaan ja reflektoidaan, annetaan vertaispalautetta ja tehdään itsearviointia\nkannustetaan oppilaita yhteisöllisiin toimintatapoihin ja otetaan heidät mukaan päätöksentekoon\nkasvatetaan itsetuntemusta sekä opitaan työelämä ja -kansalaistaitoja\nOpettajan on otettava huomioon, että alle 15 -vuotias oppilas ei voi ilman vanhempien suostumusta rekisteröityä somepalveluihin. Oppilas ei kuitenkaan voi kieltäytyä sellaisen sosiaalisen median käyttämisestä, johon ei vaadita rekisteröitymistä. Opettaja päättää opiskelun sisällöistä ja opiskelutavoista. Tärkeää on antaa oppilaille tietoa tekijänoikeuksista sekä valmiuksia oman yksityisyyden/julkisuuden suojelemiseen. Tietoa olisi annettava myös sosiaalisen median mahdollisuuksien hyödyntämisestä.\nKaikille oppilaille ja opettajille tulee taata turvallinen oppimisympäristö myös verkossa. Yhteisesti luodut ja sovitut säännöt sekä säädösten ja määräysten tunteminen, luovat pohjan turvalliselle oppimiselle.\nOpettaja, huomioi seuraavat asiat!\nAnna riittävät tiedot tekijänoikeuksista. Muista kunnioittaa myös muiden opettajien ja oppilaiden tekijänoikeuksia.\nÄlä vie missään tilanteessa luottamuksellista tietoa sosiaalisen median palveluihin.\nOpasta oppilaita kirjautumistunnusten tekemisessä. Ohjaa turvallisten salasanojen käyttöön ja yksityisyyden suojaamiseen liittyvissä asioissa.\nKorosta hyvää käytöstä myös sosiaalisessa mediassa. Muistuta oppilaita, että toisia kunnioitetaan nettiympäristössä, ja häiriökäyttäytymistä tai kiusaamista ei suvaita.\nSovi yhteisten pelisääntöjen rikkomisesta tulevat seuraamukset.\nLuo sosiaalisen median opetuskäytölle askeleittain etenevä malli, joka mahdollistaa oppilaiden osaamisen ja taitojen kehittymisen erityyppisten palveluiden käytössä ohjattuna ja turvallisessa ympäristössä.\nOppimisympäristön ylläpito sosiaalisessa mediassa\nKoulun tehtävä on kasvattaa oppilaita vastuulliseen tieto- ja viestintäteknologian käyttöön.\nTavoitteena olisi saada oppilaille yhdenvertaiset mahdollisuudet oppia käyttämään ja ymmärtämään sosiaalisen median hyötykäyttöä. Koulun haasteena on luoda oppilaalle turvallinen oppimisympäristö verkossa. Tähän päästään yhdessä sovituilla toimintamalleilla sekä säädösten ja määräysten tuntemisella ja noudattamisella.\nSosiaalista mediaa voi hyödyntää opetuskäytössä luomalla sinne oppilaille työskentelytiloja. Opettajan tulee huomioida niiden valinnassa ikärajoitukset ja tietoturvariskit. Opettajan on järkevintä luoda someen suljettuja työskentelytiloja, kuten Pedanet, Facebook- ja WhatsApp- ryhmät. Tällöin ylläpitäjällä eli opettajalla on oikeus muokata ja poistaa muiden osallistujien luomia sisältöjä. Opettajan tehtävänä on aina valvoa ylläpitämiään ryhmiä sosiaalisessa mediassa.\nOhjeita opettajalle ylläpitäjänä\nTutustu some-palveluihin ja valitse sopivin ratkaisu. Tee yhteistyötä kollegojen/vanhempien/oppilaiden kanssa.\nArvioi, tulisiko työskentelytilan olla avoin, rekisteröinnin vaativa vai suljettu.\nIlmoita työskentelytilan käyttötarkoitus osallistujille, muista huolehtia myös, että toiminta on sen mukaista.\nTarjoa käyttökoulutusta ja tukea osallistujille.\nArvioi ja kehitä työskentelytiloja - jaa hyviä käytäntöjä muillekin.\nIlmoita ylläpitäjän yhteystiedot.\nOn ensiarvoisen tärkeää, että opettaja tietää ja tuntee tekijänoikeuslain, ja sen vaikutukset omaan työhönsä. Tekijänoikeus syntyy aina teoksen (esimerkiksi piirros, sävelteos, teksti, valokuva, video) luoneelle henkilölle eli tekijälle. Tekijällä on oikeus määrätä teoksensa käytöstä.\nKoulun ulkopuolisen verkkopalvelun käyttöön tarvitaan aina oppilaan tai hänen huoltajiensa suostumus, etenkin jos oppilaan teoksia aiotaan julkaista poiketen koulun vakiintuneista toimintatavoista. Helpointa on laatia yksi lupalappu kouluvuoden alussa, joka antaa riittävät oikeudet verkon hyödyntämiseen opetuksen tukena. (Tekijänoikeuden ABC)\nOpettajan tehtävänä on huolehtia, että oppilas käyttää omissa oppimistuotoksissaan muiden töitä tekijänoikeuslaissa määritellyllä tavalla. Tekijänoikeuksista saa tietoa esimerkiksi Opettajan tekijänoikeus -sivustolta tai Kopioston ja opetus- ja kulttuuriministeriön tuottamasta tekijänoikeusopas Kopiraitista.\nLiitteeksi some-ohjeet pdf:nä


Tukkuliike Grene tunnetaan jatkossa nimellä Kramp - Oy SEK Ab\nTukkuliike Grene tunnetaan jatkossa nimellä Kramp\nma, tammi 30, 2017 09:00 CET\nMaatalous- ja teollisuusalan tukkuliike Grene vaihtaa nimensä Kramp:ksi. Nimenmuutos on seurausta Grenen ja hollantilaisen tukkuliike Krampin välisestä fuusiosta vuonna 2013. Yksi yhtenäinen brändi vahvistaa yritystä ja avaa uusia mahdollisuuksia Pohjoismaiden markkinoilla.\nVuonna 2013 Grene fuusioitui hollantilaisen tukkuliike Krampin kanssa, minkä seurauksena yrityksestä tuli Euroopan johtava asiantuntija osien ja tarvikkeiden toimittajana maatalousalalla. Nyt nämä kaksi brändiä yhdistyvät Kramp-brändiksi samalla, kun organisaatio tähtää yhä vahvempaan asemaan Euroopassa.\n”Haluamme olla tärkeä kumppani. Tavoitteenamme on tarjota asiakkaillemme nopeasti ja tehokkaasti oikeita varaosia ja neuvoja, jotta he voivat jatkossakin tarjota parasta mahdollista palvelua omille asiakkailleen. Maatalousalan vahva tuntemus on meille ainutlaatuinen etu tällä saralla, ja asemamme vain vahvistuu yhtenä yrityksenä yhden brändin alla ”, toteaa toimitusjohtaja Kim Sjöholm Krampin Suomen toimistosta.\nEuroopan johtavaksi tukkuyritykseksi\nGrene-brändi on tunnettu maatalousalalla jo yli sadan vuoden ajan. Vuonna 1915 perustettu Grene menestyi nopeasti ja saavutti aseman alan johtavana tukkuyrityksenä Tanskassa. Krampilla on samantapainen historia kuin Grenellä. Yritys perustettiin vuonna 1951, ja Grenen tavoin yritys aloitti toimintansa myymällä maatalouteen tarkoitettuja osia. Tänä päivänä Kramp Groep toimii 25 Euroopan maassa, ja vuonna 2016 yrityksen liikevaihto oli 736 miljoonaa euroa.\nUusi nimi tuo uusia mahdollisuuksia\nBrändien fuusioitumisen taustalla on tavoite yhdistää kaksi yritystä täydellisesti. ”Krampin ja Grenen yhdistämisestä seuraa uusia ja jännittäviä mahdollisuuksia asiakkaillemme”, toteaa Krampin Pohjoismaiden logistiikkapäällikkö Birgitte Kloster. ”Olemme viimeisten vuosien aikana tehneet kovasti töitä yritysten integroitumisen eteen. Yhtenä yrityksenä toimiminen hyödyttää sekä meitä että asiakkaitamme. Yhdistämällä Krampin ja Grenen voimat voimme tarjota laajemman tuotevalikoiman ja entistäkin parempaa palvelua.” Positiivisia muutoksia tapahtuu, mutta muutoin asiat hoituvat entiseen tapaan: ”Organisaation rakenne Pohjoismaissa säilyy ennallaan. Asiakkaamme saavat edelleen asiantuntevaa palvelua samoilta yhteyshenkilöiltä ja toimitukset ovat yhä nopeita.”\nLiikevaihto vuonna 2016: €736 miljoonaa\nTyöntekijöiden lukumäärä: 2 700 (400 Pohjoismaissa)\nToimintaa 25 maassa\n40 000 asiakasta\nYli 500 000 tuotetta\n10 000 – 150 000 tilauserää päivässä\nLisätietoja: toimitusjohtaja Kim Sjöholm, kim.sjoholm@grene.com, puh. 050 5899 885.\nKramp Groep on Euroopan johtava asiantuntija osien ja tarvikkeiden toimittajana maatalousalalla. Laajan valikoiman, suurten varastomäärien, nopean toimituksen ja täydellisten e-liiketoimintaratkaisujen ansiosta Kramp on luotettava ja tärkeä kumppani asiakkailleen. Vuonna 1951 perustetun Krampin pääkonttori on Varsseveldissa (Alankomaissa), ja yritys toimii kaikissa Euroopan maissa. Kramp. It’s that easy. Tutustu meihin osoitteessa www.kramp.com.\nGrene , Kramp


Lähes 30 pätkämääräyksestään huolimatta yliopistonlehtori\nRagna Rönnholm on tyytyväinen siitä,\nettä on saanut puuhata molekyylien kanssa, joista\non ollut koko ajan kiinnostunut. Tiede on tärkeintä.\nTieteentekijöiden liiton uusi puheenjohtaja Ragna Rönnholm:\nAikaa, arvostusta ja autonomiaa\n- Yliopisto on ajattelevien ihmisten klusteri. En ymmärrä, miten tilanne on voinut mennä sellaiseen jamaan, jossa ulkopuoliset selvitysmiehet sanelevat, miten yliopistolaitosta pitää kehittää. Valta pitää ottaa takaisin, toteaa Tieteentekijöiden liiton uusi puheenjohtaja, yliopistonlehtori Ragna Rönnholm. Hänen mielestään yliopistojen opettaja- ja tutkijakunta kaipaa ennen kaikkea lisää aikaa, arvostusta ja autonomiaa.\nHelsingin yliopiston biotieteellisen tiedekunnan biokemian osaston yliopistonlehtori Ragna Rönnholm aloitti vuoden alussa puheenjohtajana lähes 6700 jäsenen Tieteentekijöiden liitossa. Akavalaisten liittojen joukossa Tieteentekijöiden liiton jäsenkunta pitää kärkisijaa määräaikaisuuksissa. Rönnholmin oma yliopistoura koostuu lähes 30 erimittaisesta pätkästä, joten uusi puheenjohtaja tuntee kantapään kautta liittonsa jäsenten ongelmat.\nPätkätyöläisyys on Rönnholmin mielestä yliopistomaailmassa vielä haitallisempaa kuin esimerkiksi terveydenhuollon sektorilla. - Yliopistoihmisellä tyssää sekä karriääri että työ. Kun olet jatkuvissa määräaikaisuuksissa, et voi perustaa laboratoriota etkä voi ottaa sinne ihmisiä töihin. Tutkijalla on usein vastuu itsestään ja vastuu muista, siksi pätkätyöläisyys on kurjempi juttu yliopistoissa kuin monilla muilla sektoreilla.\nLisäksi tutkijaopettajilla on takanaan yli 10 vuotta yliopistollista koulutusta, joka on vienyt melko paljon myös veronmaksajien varoja. Rönnholm pitää suurena tuhlauksena, ettei näin korkeakoulutetulle joukolle järjesty töitä.\nRönnholm on kuulunut kolmisen vuotta European Life Science -järjestön alaiseen Career Development -komiteaan. Siellä on viime aikoina keskusteltu paljon tutkijan uran houkuttelevuuden laskusta. - Myös muualla Euroopassa ura on kiinni rahoituksesta ja viroista. Kunpa olisi edes jonkinlainen trackki, joka loisi hieman enemmän ennustettavuutta ja antaisi mahdollisuuden tulevaisuuden suunnitteluun. - Kun vielä yhdistää epävarmuuden ja sukupuolen, niin tarvitaan todellista tieteen paloa tutkijanuralla pysymiseen.\nKilpaillun rahoituksen Matteus-efekti\nYliopisto on Ragna Rönnholmin mielestä ajattelevien ihmisten klusteri. Hän ei ymmärrä, miten tilanne on voitu päästää siihen jamaan, että ulkopuolelta tulee selvitysmiehiä, jotka sanelevat, miten yliopistolaitosta tulee kehittää. Valta pitää ottaa takaisin!\n- Yliopistopäättäjät kääntelevät ja vääntelevät näitä raportteja, joista sitten tulisi löytyä viisaus ohjata toimintaa. Virkamies- ja päättäjätasolla on kummallinen luulo, että yliopistoissa elettäisiin jossain pimiössä. Ne, jotka niin ajattelevat, eivät ole päivittäneet tietojaan pitkään aikaan.\nSuurella yleisöllä tietämys tieteenteosta ja tieteentekijöistä tuntuu olevan paremmalla tolalla kuin päättäjillä. Sen osoittivat jälleen Tieteen päivät – viiden päivän aikana luennoille ja muihin esityksiin tungeksi tuhatmäärin kansaa kuulemaan tutkittua tietoa. Ja luennoitsijoista oli pölyttyneisyys kaukana.\nPäättäjien silmissä yliopistojen perusrahoitus on laiskaa rahaa ja kilpailtu raha on sitä, joka saa aikaan laatua ja draivia. Kilpaillun rahoituksen osuuden lisäämisen puolesta liputti mm. opetusministeriön yliopistoyksikön johtaja Markku Mattila lehtihaastattelussa Suomen Akatemian pääjohtajavalinnan jälkeen. Rönnholm edellyttää, että yliopistoille pitää antaa suurempi potti nimenomaan perusrahoitukseen. Rahasta voisi sitten kilpailla yliopiston sisällä.\n- Kilpailu on niin kovaa, että ilman jatkuvia uusia tuotoksia olet ihan pihalla. Sinun pitää koko ajan oikeuttaa oma tilasi tiedemaailmassa. Mutta mikään ei tunnu riittävän. Kun olet osoittanut, että sinusta on kunnon tutkijaksi, pitäisi vihdoin antaa myös mahdollisuudet keskittyä siihen, mihin ihmisellä on palo. Kilpaillun rahan “erinomaisuudessa” on myös se vika, että se sulkee pois pienet aloittelijat. Näistä voisi kuitenkin nousta niitä tulevia huippuja. Vaikeuksia on myös ulkomailta palaavilla post doc -tutkijoilla. - Kilpaillun rahoituksen jaossa pätee Matteusefekti: sille annetaan, jolla on jo ennestään.\nLuottamuksen kulttuuri auttaa tuloksenteossa\nTutkimuksen tekemisessä ja yliopistomaailmassa on kuitenkin joku magneetti, jonka takia ihmiset siellä edelleen pysyvät – kaikista ongelmista huolimatta.\n- Minä olen aina pitänyt akateemisesta maailmasta. Uuden tiedon etsintä viehättää. On ihmeellinen asia, että voi joka päivä löytää jotain uutta.\nLukion jälkeen luonnontieteiden valinta oli Ragna Rönnholmille selviö. Maisterin papereiden jälkeen myös jatko-opinnot tuntuivat luontevalta ajatukselta. Tutkimusintressit veivät Tukholmaan, jonka Karoliinisen instituutin suojissa valmistui väitöskirja vuonna 1992. Ruotsi on myös molempien lasten syntymämaa. Jatkaminen edelleen ulkomaille post doc - vaiheeseen oli itsestään selvyys ja perhe seurasi äitiä Sveitsin Geneveen. Lapset olivat silloin 3-ja 5 vuoden ikäisiä.\n- Sveitsissä sain loistavan tarjouksen jatkaa tutkimusta, mutta perhesyyt vetivät takaisin Suomeen. Mies oli juuri valmistunut lastenlääkäriksi ja sai viran täältä.\nUlkomailla vierähti yhteensä 10 vuotta. Noista ajoista Rönnholm kaipaa tiettyjä piirteitä. - Ulkomailla arvostettiin osaamista ja oma osaaminen oli myös suotavaa tuoda esille. Kilpailu oli kamalan kovaa, mutta ilmapiiri oli hyvin kannustava. Suomalaisiin yliopisto- ja tutkimusympyröihin Rönnholm toivoisi rakenteellisten muutosten sijaan asenteiden tuuletusta. - Ihmiset ovat yliopistojen suurin voimavara ja aito luottamuksen kulttuuri auttaisi tuloksen tekemisessä.\nRagna Rönnholm on aina halunnut haistella uusia tuulia. Hän oli puuhaamassa Bio-ja ympäristötieteiden laitokselle bioyrittäjyyskoulutusta. Vuonna 2003 alkanut biobusiness-kurssi onkin nyt pakollinen Viikin tutkijakoulussa (Viikki Graduate School in Biosciences). Suositun kurssin liiketoimintaosuuden vetää Helsingin kauppakorkeakoulun professori. Muutaman vuosi takaperin Rönnholm kiinnostui nyt niin muodikkaasta nanoteknologiasta. Hän solmi yhteyksiä, kokosi Viikkiin asiasta symposiumin ja nyt nanoohjelma on integroitu kansalliseen nanokoulutusohjelmaan.\n• synt. 1956 Ruotsissa\n• FM, Helsingin yliopisto, 1986\n• Karoliininen Instituutti, Tukholma, (1986-\n• FT, Helsingin yliopisto 1993\n• Universite´ de Gene‘ve, Sveitsi (1993-\n• erilaisia määräaikaisuuksia Helsingin yliopiston\nBiotieteellisessä tiedekunnassa, vuodesta1995\n• Tieteentekijöiden liiton varapuheenjohtaja\n• Helsingin yliopiston konsistorin jäsen\n• Tieteentekijöiden liiton puheenjohtaja\n• naimisissa, abi-poika ja lukiolainen tytär\n• harrastukset: ruoanlaitto, tanssiminen,