Suomen ulkomaankaupan vaihtosuhde on heikentynyt pitkän aikaa « Akateeminen talousblogi\n« Kilpailukykypaketti ja työllisyys\nVerotus, työnteko ja hyvinvointi »\n21.12.2015 Kirjoittanut Pertti Haaparanta\nSuomen viennin kyky lisätä kansakunnan tuloja ja erityisesti kansainvälisestä kaupasta saatavia hyötyjä on heikentynyt jo yli 20 vuotta yhteen menoon. Onko tällä mitään tekemistä hintakilpailukyvyn kanssa?\nViennin kykyä lisätä kansakunnan tuloa mitataan talouden vaihtosuhteella, vientihintojen suhteella tuontihintoihin. Suomen vaihtosuhteen kehitys vuodesta 1980 näkyy seuraavasta kuvasta (mukana myös Ruotsi):\nParhaimmillaan vaihtosuhde oli vuonna 1988. Sen jälkeen se alkoi laskea, aluksi hyvin hitaasti, myöhemmin kiihtyen. Erityisen huomattavaa on, että Nokian veto vain vaimensi vaihtosuhteen heikkenemistä hetkeksi 2000-luvun alkuvuosina, mutta veto hävisi pian, jo ennen globaalia rahoitusmarkkinakriisiä.\nSuomi ei kuitenkaan ole ollut yksin, Ruotsinkin vaihtosuhde on laskenut samana aikana, mutta tasaisemmin. Viime aikoina on syntynyt keskustelua, onko Ruotsin talous samanlaisissa ongelmissa kuin Suomenkin. Vaihtosuhteen pitkä ajan kehityksen näkökulmasta kysymys on perusteltu.\nMutta on paljon pahempiakin tapauksia. Etelä-Korean ja Japanin vaihtosuhteet ovat laskeneet paljon korkeammalta ja nopeammin kuin Suomen. Toisaalta, monen maan vaihtosuhde on parantunut samana aikana, Euro-alueen, EU:n ja OECD-maiden keskimääräiset vaihtosuhteet kun ovat pysyneet vuodesta 1995 lähtien käytännössä muuttumattomina.\nMikä voisi selittää Suomen vaihtosuhteen heikentymistä? Seuraavassa kuvassa ovat esillä OECD-maiden viennin hintakilpailukyvyn kehitys (vaaka-akseli, positiivinen luku merkitsee hintakilpailukyvyn heikentymistä) ja viennin laadun (joko todellisen tai havaitun) kehitys (pystyakseli, positiivinen luku merkitsee laadun heikkenemistä), kuva on otettu tästä Konstantin Benkovskisin ja Julia Wörtzin artkkelista:\nKuva kertoo karun totuuden: Suomen viennin laatu on laskenut vuosina 2000-2012 nopeammin kuin minkään muun maan. Samaan aikaan Suomen hintakilpailukyky on kuitenkin parantunut, vähän mutta kuitenkin. Huomattakoon, että tässä hintakilpailukyvyn mittarina on käytetty suhteellisia vientihintoja, siis esimerkiksi Suomen viennin hintoja suhteessa kilpailijoiden hintoihin samoilla markkinoilla.\nLaadulla on merkitystä myös vientikysynnälle. Tässä EKP:n tutkimuslyhenteessä näytetään, että viennin laatu voi lisästä vientiä vaikka samalla viennin hintakilpailukyky olisi heikentynyt.\nMutta mitä tekemistä viennin laadulla on Suomen vaihtosuhteen kehitykselle? Uusin sekä empiirinen ja teoreettinen tutkimus on tuonut vahvasti esille sen, että laadun puutetta ei voi korvata alhaisilla kustannuksilla eikä alhaisilla hinnoilla. John Sutton on osoittanut (hänen työnsä on hyvin koottu kirjaan “Competing in Capabilities”) jo vuosia sitten, että työn tuottavuuden parantamisella tai muilla palkkakustannuksia alentavilla keinoilla ei kilpailukykyä voi parantaa kuin rajallisesti, laadulla sitä voidaan parantaa rajattomasti. Jos kilpailijat panostavat laatuun, niin tuottavuutta parantamalla ja/tai palkkoja alentamalla ei voida vastata kuin rajallisesti. Jos kilpailijan laatu on tarpeeksi korkea, niin työvoimakustannuksia alentamalla ei voida vastata lainkaan.\nEckel, Iacovone, Javorcik ja Neary (2015, tässä työpaperiversio) tutkivat aihetta vähän toisesta näkökulmasta ja hieman syvemmin, he tarkastelevat hintakilpailukyvyn merkitystä maailmassa, jossa yritykset panostavat myös “havaittuun” laatuun, siis markkinointiin ja muuhun myynnin edistämistoimintaan. On kuitenkin syytä muistaa, että markkinoinnilla ei voi peittää huonoa laatua kuin hetkellisesti.\nEIJN:n päätulos on, että laatuun panostavat yritykset, jotka toimivat markkinoilla, missä tuotteet ovat erilaisia (differoituja) (ja tietenkin differointi on keskeinen osa markkinoinnin sanomaa). Tällöin tuotteista vaaditaan korkeampi hinta, ts. hintakilpailukyky heikkenee: laatuun investoiminen ja kustannuskilpailukyky sulkevat toisensa pois, laatua ei voi korvata mitenkään kustannuksia alentamalla. Teorian ennustama kehitys näkyy myös tilastollisessa aineistossa, EIJN käyttää meksikolaista yritysaineistoa.\nSuomen viennin laatu on siis heikentynyt samalla kun Suomen suhteelliset vientihinnat ovat laskeneet. Nämä asiat voidaan liittää toisiinsa edellä kuvatulla tavalla. Sitä voidaan soveltaa myös Japaniin, jonka vaihtosuhde on heikentynyt Suomeakin enemmän. Japanin viennin laatu on myös heikentynyt samaan aikaan, kun sen vientituotteiden suhteelliset hinnat ovat laskeneet. Eikä sovi unohtaa Ruotsiakaan: viennin laatu on heikentynyt samalla, kun suhteelliset vientihinnat ovat laskeneet hyvin voimakkaasti.\nSuomen viennin rakenne on sellainen, että vaihtosuhteen on voinut odottaa heikentyvän: välituotteiden osuus vientiin sisältyvästä kotimaisesta arvonlisästä (65,7 %) on suurempi kuin OECD-maissa keskimäärin (61,5 %, ks. tästä). Välituotteiden kansainväliset markkinat ovat hyvin kilpailulliset, myös siksi että markkinoille on tullut uusia maita Kiinasta alkaen, jotka ovat parantaneet arvoketjujensa tuottoa. Kiinan viennin laatu on kasvanut eniten, samaan aikaan sen vientituotteiden suhteelliset hinnat ovat pysyneet muuttumattomina. Suomen viennin kotoperäisen arvonlisän suurin tuottaja on edelleen puu- ja paperiteollisuus, liiketoiminnan palvelut ja konepajateollisuus tuottavat arvonlisää kuitenkin lähes yhtä paljon.\nEdellä esitetty selitys Suomen vaihtosuhteen heikkenemiselle ei tietenkään ole yleispätevä eikä sovellu kaikkiin maihin. Esimerkiksi Englannin ja Tanskan vaihtosuhteet ovat 30 vuoden aikana parantuneet, Tanskan vaihtosuhde on parantunut 1980-luvun alimmasta tasosta yhtä paljon kuin Suomen on heikentynyt. Samaan aikaan niiden viennin laatu on kuitenkin heikentynyt ja suhteelliset vientihinnat alentuneet. Tanskan viennin kotimaisesta arvonlisästä suurin osa tuotetaan kuljetus- ja tietoliikennesektoreilla. Ehkä niillä Tanskan tuottavuus on kasvanut nopeammin kuin kilpailijoilla ja tuotteet ovat suhteellisen homogeenisia.\nSuomen hallitus painottaa politiikassaan hintakilpailukyvyn parantamista. Jos yllä antamani selitys Suomen huonolle vientimenestykselle pitää paikkansa, niin tämä politiikka tulee entisestään heikentämään vientimenestystä ja vientisektorin kykyä lisätä talouskasvua.\nLopuksi Joulun lukuvihje: Crooked Timber-blogissa on organisoitu keskustelu Pikettyn kirjasta. Siihen osallistuu tutkijoita eri yhteiskuntatieteistä, myös taloustieteilijöitä, näiden joukossa Kenneth Arrow. Ja koska tämän blogin kommentaareissa joku kehotti taannoin tutustumaan Deirdre McCloskeyn Piketty-kritiikkiin, niin kehotan katsomaan myös Noah Smithin McCloskey-kritiikkiä.\n30 kommenttia kirjoitukseen “Suomen ulkomaankaupan vaihtosuhde on heikentynyt pitkän aikaa”\nPetra Erkkola kirjoitti:\nLaadun parantaminen on oiva keino pienentää tuotantokustannuksia.\nLaadukas ja hinnaltaan kilpailukykyinen tuote/palveluhan on vain oire yrityksestä, jonka toimintamallit ja prosessit on optimoitu ja turhat työvaiheet poistettu.\nNäin voisin ainakin itse nähdä, että kilpailukykyä voidaan paljonkin parantaa kun yritykset kääntävät katseensa tuotteensa / palvelunsa laadusta itse organisaation laatuun. Monessa organisaatiossa saattaa olla paljonkin viilattavaa jotta tuotantokustannukset saadaan todellakin optimoitua.\nJos tuotannossa työskentelee esimerkiksi 10 päällikköasemassa olevaa, onko mahdollista poistaa yhtälöstä 1 miestyövuosi ja kuitenkin säilyttää sama laatu tuotannossa?\nJos päätöksentekemisprosessia helpotetaan poistamalla esim yksi hyväksymiskierros, saadaan toimivampaa organisaatiota vähemmällä työllä ja edelleen tuotetaan sama laadukas tuote / palvelu.\nOptimoitu yrityksen sisäinen kommunikaatio ja vastuiden määrittäminen mahdollistavat sujuvan toiminnan ja estävät turhat päällekkäisyydet.\nNäin saadaan ns laadusta tinkimättä aikaiseksi säästöjä, jotka parantavat kilpailukykyä.\nJoskus nämä laadunhallinta toimenpiteet saattavat olla erittäinkin haastavia ja kivuliaitakin, mutta näin toimittaessa saatetaan saada aikaiseksi kilpailukyvyn paranemista, jos organisaatio itse on siihen valmis.\nKaiken voi tehdä joko helposti tai monimutkaisesti. Se optimi, kilpailukykyinen versio on vain etsittävä jos haluaa menestyä kansainvälisessä kilpailussa.\nSuomen kansan tie kulkee kohti superälyä.\nTuo Kenneth Arrow’n kirjoitus oli kyllä hyvä:\nKiitos vinkistä. Minustakin McCloskeyn kirjoituksen alku oli huono ja kirjoitus liian pitkä. Tästä John Cochranen tiivistelmästä selviää hyvin pääpointit:\nKalle L kirjoitti:\n“On viittä vaille yhdentekevää missä elektroniikka kootaan. Älypuhelimen kasaaminen maksaa muutaman euron. Peruspuhelin syntyy alle eurolla. Arvonlisä syntyy ihan muualla kuin kokoonpanossa.”\nYrityksen näkökulmasta ei ole kovin suurta merkitystä sillä, missä puhelimet kootaan, koska kuluttajien suuri enemmistö ei ole valmis maksamaan yhtään enempää puhelimestaan valmistusmaan perusteella. Ja puhelinkohtainen valmistuskulu on tosiaan varsin pieni. Vientitilastojen näkökulmasta asia näyttäytyy toisin, koska viedyksi ei tule vain kasaamistyö tai komponentit, vaan koko puhelin. Jos Suomessa tapahtuva tuotanto sisältää paljon muualta tuotuja komponenttaja, näiden komponenttien tuonti kasvattaa puolestaan tuontitilastoa.\nOn kuitenkin syytä muistaa, että matkapuhelinvalmistus ei 2000-luvun alussa tarkoittanut Suomessa pelkkää Nokiaa, vaan laajaa yritysten ekosysteemiä. Vielä 2000-luvun alussa Suomessa tehtiin aika paljon muutakin kuin vain puhelimien loppukoonta (ja vietiin matkapuhelinten valmistukseen liittyviä komponentteja laajalti ulkomaillekin). Tätä muuta toimintaa siirtyi 2000-luvulla pikku hiljaa halvemman tuotannon maihin, ja lopulta Salon matkapuhelintehdaskin suljettiin. Suomalaisvalmistajat suunnittelivat ja valmistivat myös esimerkiksi piirilevyjä (Aspocompilla oli valtava piirilevytehdas Salossa), akkuja, puhelimien muoviosia, antenneja ja monia muita komponentteja (muun muassa suomalaisyritykset Perlos ja Eimo olivat 2000-luvun alussa alalla isoja toimijoita erilaisten matkapuhelinkomponenttien suunnittelussa ja valmistuksessa. Kun Eimo (tai sen ostanut Foxconn) vuonna 2005 sulki Hollolan tehtaansa, oli yritys Hollolan ylivoimaisesti suurin yksityinen työnantaja 600 työntekijällään. Perloksella oli 2000-luvun alussa Suomessa yli 2200 työntekijäa. Sen lopettaessa matkapuhelinten valmistukseen liittyvän tuotantonsa Suomessa vuonna 2007 loppui maasta noin 1200 työpaikkaa.\nKyllä laadulla on merkitystä… ainakin minulle, silloin kun fillariin menee parin kuukauden palkka. Ja kyllähän minä hämmästyin, kun paljastui, että tämän maastopyörän valmistanut yritys on Puolasta.\nMiksi vain Saksasta ja Ruotsista puhutaan keskeisinä verrokkimaina? Eikö sekä historiallisesti että nykyisessä Euroopassa tulisi verrata itseään erityisesti entisiin SEV-maihin?\nProf. Krugmanin joululahja talouspoliittiseen keskusteluun on otsikoitu “vuosisadan suomalainen”.\nSuomen talouden orastava nousu tai kuolleen kissan hyppy katkesi kuin kanan lento vuonna 2011. Toisin kuin Espanjan härkämarkkinoilla. Krugmanilla on ketunhäntä kainalossa.\nHaaparanta sotkee laadun ja hinnan kestämättömin perustein. Haaparannan perusteluissa ei ole näyttöä sille että palkankorotus työntekijöille nostaisi tuotteen laatua tai tuntipalkan alennus huonontaisi tuotteen laatua.\nKiistämätöntä on, että säästö yksikkötyökustannuksissa alentaa tuotteen valmistuskustannuksia, mihin Sipilän hallitus pyrkii, jolloin hintakilpailukyky paranee. Vaihtoehtoisesti alentuneesta työkustannuksesta kertyvä säästö voidaan käyttää parempiin materiaaleihin, laatukoulutukseen tai tarkempaan laadunvalvontaan, jolloin samaan hintaan myytävän tuotteen laatukilpailukyky paranee.\nKun Nokian matkapuhelimista puhutaan, niin muutama seikka niiden valmistukseen liittyen: Peruspuhelimet eivät myynnin osalta olleet varsinainen Nokian syömähammas. Ne auttoivat sen sijaan Nokiaa saamaan isojen tuotantomäärien kautta alhaiset kustannukset koko tuoteportfoliolle.\nOn viittä vaille yhdentekevää missä elektroniikka kootaan. Älypuhelimen kasaaminen maksaa muutaman euron. Peruspuhelin syntyy alle eurolla. Arvonlisä syntyy ihan muualla kuin kokoonpanossa. Siksi tuntuu aika yhdentekevältä lukea professoristason ihmisten pohtivan Salon tehtaan tuotantoportfoliota. Ehkä se jossain tilastoissa näkyy.\nHyvä Professori Haaparanta!\nOn pakko haastaa Teidän näkemystä, Aalto yliopiston kurssikirjan avulla: “Frugal Innovation - How to do more with less´” Navi Radjou ,Jaideep Prabhu & Paul & Polman (Introduction) The Economist; February 10, 2015.\nKyseinen teos perustaa esittämiensä asiat yli 50 tapaustutkimukseen. Vähemmällä voi (pitää) saada enemmän aikaan. Kun Suomessa vientisektori ei vedä, niin yksi syy on se, että palkat ovat karanneet käsistä vuoden 2007 jälkeen. On enemmänkin ihan selvää, miksi vienti ei vedä: keskittyminen liikaa Venäjän markkinoille sekä tietty ylipolitisointi Suomessa: lobbaus yms. ajaa yhä enemmän rahaa rikkaiden taskuun ja laeista ei välitetä.\nSanotaan, että halvalla ei saa hyvää. Mielestäni tämä on hyvin yksinkertainen asia ja kummastelen, ettei tätä ymmärretä.\nSuomi on maa, jossa vapaa kilpailu on kirosana, joten onko ihme, ettemme pärjää?\nEihän Suomi menneinä vuosikymmeninä, kun kehittyvissä talouksissa oltiin vielä keskiajalla, ollut mikään laadun tuottaja silloinkaan. Bulkkia täältä myytiin paperin ja sellun muodossa silloinkin. Ostettiin lähinnä jaffoja ja kahvia.\nNyt Suomi tuo lähes kaiken, ja edelleenkin All-In on bulkkisellussa, niin onko tuo nyt mikään ihme, että hintatasapaino ei ole meille edullinen?\nSuomi kulutti juuri lähes koko tukiarsenaalinsa yhden sellutehtaan modernisointiin, mutta sitten vielä pelasti parilla sadalla miljoonalla eurolla erään montun Kainuun korvessa, jossa lumien sulaminen on aina yllätys.\nSuomesta puuttuu visio ja tahto, että tästä maasta tulisi jotain muutakin kuin bulkkisellun tuottaja. Kulutamme valtavat resurssit vuosittain metsäteollisuuden, maatalouden ja koko maan asuttamisen tukemiseen. Puhutaan pitkälti yli 10 miljardista eurosta vuosittain eli yli viidesosasta valtion budjetissa.\nBiohuuhaa, cleantech, digitalisaatio… Potaskaa sanahelinää.\nJolla tuottaa asiantuntijoiden mukaan potentiaalista käyttöjärjestelmää ja todellista vaihtoehtoa mobiilimarkkinoille, mutta siltikin he joutuvat kerjuulle itämaihin.\nYksikään kansanedustaja ei ole ehdottanut esimerkiksi Jollan tukemista. Edes vaikkapa kymmenellä miljoonalla eurolla. Se olisi kahdeskymmenesosa edellä mainitsemani kaivoksen vuotuisesta tukisummasta.\nMitä yritän sanoa on se, että Suomeen pitäisi saada viisas hallitus, joka muokkaa kovalla kädellä virkamieskuntaa ja kääntää tämän maan ruoria hyvävelikerhon tukemisesta kasvuyritysten kasvun ruokkimiseen.\nSuomi tarvitsee kipeästi Elon Munskin kaltaisia visionäärejä ja luopumista koko maan asuttamisesen ideologiasta, joka on kuin syöpäkasvain, joka imee voimia talouskasvusta.\nProf. Haaparanta nostaa jälleen talouskeskustelun keskiöön mielenkiintoisen havainnon: ”Suomen ulkomaankaupan vaihtosuhde on heikentynyt pitkän aikaa”.\nTuostapa noheva talouspoliitikko äkkiä äkkää takuuvarman talouspoliittisen suosituksen: vaihtosuhdetta on parannettava.\nHesari otsikoi näyttävästi “Professori varoittaa: Palkkojen alennus voi heikentää Suomen vientituloja laadun heiketessä”. Kirjoititko tai väititkö muussa yhteydessä todella näin vai onko toimittajan työ epätarkkaa? Blogikirjoituksestasi en pikaisella lukemisella tällaista viestiä löytänyt.\nMinun on vaikea kuvitella palkkojen alentamisen vaikuttavan laatua heikentävästi mitenkään kovin suoraan. Laatu voi jopa parantua jos palkkojen alennuksella voidaan saada työntekijöiden työkuormaa vähennettyä ja tuotekehitys panoksia lisättyä. Tietysti aivovuoto voi laadun kärsimistä aiheuttaa.\nViittasitko hallituksen politiikkaan tarkoittaen lähinnä leikkauksia jotka kohdistuvat koulutukseen ja muuhun vastaavaan innovaatioita tuottavaan toimintaan vai nimenomaan palkkojen leikkauspyrkimyksiin?\nKirjoitat, että tavanomaisille vienti- ja tuontihintaindekseille ei tehdä laatukorjauksia. Kuitenkin OECD:n käyttämä tuonti- ja vientihintaindeksien manuaali sanoo, että hintaindekseille kuuluu tehdä laatukorjaus: https://www.imf.org/external/np/sta/xipim/pdf/xipim.pdf\nMyös Tilastokeskuksen vienti- ja tuontihintaindeksit ovat laatukorjattuja: http://www.stat.fi/tup/julkaisut/tiedostot/julkaisuluettelo/yksk31_201000_2013_10372_net.pdf\nEn onnistunut löytämään OECD:ltä sellaista tilastoa vaihtosuhdeesta, jossa olisi sovellettu manuaalin ohjeistuksesta poiketen yksikköarvoindeksejä.\nOn syytä huomata, että halvempiin ja heikkolaatuisempiin hyödykkeisiin siirtyminen ei ole laatukorjatun hintaindeksin hintakäsitteen näkökulmasta hintojen laskua. Eli vientihintaindeksin kehitys ei riipu siitä, missä määrin viedään perus- ja älypuhelimia. Huonot tuotteet eivät selitä vaihtosuhteen tai vientihintojen laskua, ellei sitten hintakehitys ole eritahtista eri laatuluokan tuotteissa.\nSuomi on yhä enemmän metallien ja sellun tuottaja, jossa laatu ei ole tae hinnan korotuksille, varsinkin kun laatu on jo maailman huippua. Teollinen internet voi muuttaa tilannetta, mutta se ei välttämättä näy tuossa indikaattorissa. Ja vielä: jos elektroniikkateollisuudessa on hinnat pudonneet, se ei tarkoita, etteikö kustannuksia alentamalla saataisi nopeita kannattavuushyötyjä. Niitä voi sitten investoida vaikka laadun parantamiseen.\nMinusta Haaparannan teksti vaikuttaa melko asenteelliselta ja tarkoitushakuiselta rakennelmalta, jossa hän tekee hyvin ohuin aasinsilloin päätelmän: “tämä politiikka tulee entisestään heikentämään vientimenestystä ja vientisektorin kykyä lisätä talouskasvua”.\nEsimerkkinä käytetystä Nokiasta kommentoijat näyttävät olevan huomattavasti paremmin perillä kuin professori Haaparanta. Mutta vaikka Nokia yhä tekisi Suomessa matkapuhelimia (ehkä lähivuosina taas tekeekin), on hyvin vaikea yhtyä Haaparannan johtopäätökseen siitä, että hallituksen politiikka jotenkin vaikeuttaisi niiden puhelimien tulevaa menekkiä.\nJos kännykkätehtaan työntekijän aiheuttamia kustannuksia saadaan leikattua, on vaikea ymmärtää, että se heikentäisi vientimenestystä. Kyllä se “laatu” ja “makuun” vastaaminen syntyy jossain muualla kuin tuotantoketjun loppupäässä kokoonpanopöydällä. On lisäksi aika arroganttia olettaa, etteikö tätä yrityksissä tiedettäisi ja osattaisi palkita heitä, joiden suunnittelutyöhön tuo laatu perustuu.\nTäsmennän vielä, että blogikirjoituksessa Benkovskisin ja Woerzin esittämään nähden vaikuttaisi tapahtuneen sellainen muutos, että siinä, missä he puhuivat esimerkiksi blogiin kopioidun kuvan tekstissä “laadusta ja mausta” (siis käytännössä sekä tarjonnan että kysynnän sisällöstä), on blogissa sama kuva otsikoitu “Viennin laatu ja hintakilpailukyky” -tekstillä, ja alkuperäisen kuvan kuvatekstissä mukana ollut maku-puoli on jätetty blogista mainitsematta (pystysuuntaisena pienenä tekstinä alkuperäinen teksti näkyy kyllä blogin kuvassa englanniksi).\nYmmärtääkseni Benkovskis ja Woerz eivät esitetyssä kuvassa pyrkineet erottelemaan laatumuutosten osuutta, vaan sisältömuutosten mahdollista yhteismerkitystä (mikä sisältää sekä kysynnän että tarjonnan sisällölliset muutokset).\nSen verran mitä luin Benkovskisin ja Julia Wörtziä, niin heidän mukaansa tällainen kysymyksenasettelu vaikuttaisi olevan väärin tehty. Pointtina heillä näkyy ainakin eräässä paperissaan olleen se, että hintamuutokset eivät suoraan kerro hyvinvointimuutoksista, sillä siihen vaikuttavat myös hinnoissa näkymättömät tekijät (joita ovat laatu- ja makumuutokset).\nNokian kännyköiden myynnin vajoamisen kohdalla oli varmaan näistä ennemminkin kysynnän maku- kuin tuotteiden/tarjonnan laatumuutoksesta: tuotteiden laatu kohosi jatkuvasti ja samaan aikaan hinnatkin tulivat alas, mutta myynti laski muun muassa siksi, koska kuluttajien maku muuttui suuntaan, jota Nokian tuotteet eivät enää niin laajalti palvelleet.\nRoger: Hyvänen aika: Kun huomaamme hyödykkeen x hinnan laskeneen, kysymme mistä se johtuu, kysynnän vähenemisestä vai tarjonnan kasvusta. Nyt\nSuomen vaihtosuhde on heikentynyt, joten kysymme, mistä se johtuu, tuontihintojen noususta vai vientihintojen laskusta. Evidenssi viittaa siihen, että vientihinnat ovat laskeneet (Suomen hintakilpailukyky suhteellisilla vientihinnoilla mitattuna on parantunut).\nSitten kysymme, miksi Suomen vientihinnat ovat laskeneet ja pitkän aikaa. Kysyntä vai tarjonta? Todennäköisesti molemmilla on ollut vaikutusta, mutta minä nostin esille yhden kysyntätekijän, vientituotteiden laadun. Suomen vientituotteiden laatu on heikentynyt enemmän kuin muiden maiden. Tämä on vähentänyt Suomen vientituotteiden kysyntää ja alentanut sitä hintaa, joka niistä voidaan saada. ja kyse on vientihintojen muutoksesta kilpailijoiden hintoihin.\nEn ole siis väittänyt, ettei muilla tekijöillä kuin laadulla ole vaikutusta vaihtosuhteeseen, mutta sen verran iso laadun heikentyminen on ollut, että siitä kannattanee olla huolissaan? Ja varsinkin, kun viimeaikainen tutkimus, sekä teoria että empiria on nostanut esille laadun merkityksen kansainvälisessä kilpailussa. Kyse on siis siitä, millainen Suomen vaihtosuhde olisi ilman tätä laadun alenemista.\nMika Malirannalla on kuvio si(vu 35 kuvio 4.4a oikea alakulma http://www.etla.fi/wp-content/uploads/ETLA-B264.pdf) siitä miten suomalaisten tuotteiden hinnat ovat kehittyneet kansainvälisessä vertailussa korjattuna toimialarakenteen vaikutuksesta. Siinä ei näy mitään alenevan hinnan trendiä, mikä vahvistaa, että vaihtosuhteen kehitys johtuu toimialarakenteesta, ei suomalaisten tuotteiden laadusta.\nLauri Kajanoja selittää suomalaisten tuotteiden suhteellista halventumista samalla tavalla toimialarakenteella tässä (sivu 87-89)\n“Jos oikein muistan, niin IPhonet ovat olleet koko ajan kalliimpia kuin Nokiat?”\nApplella oli alkuun aina vain yksi puhelinmalli millä oli kova hintalappu, Nokialla hintaluokkia oli aika paljon enemmän. Riippuu vähän mihin vertaa, mutta eihän Nokian huippumallit kovin halpoja olleet nekään. 2009 iPhone 3GS maksoi Suomessa luokkaa 450-550 euroa. Nokian N97 maksoi silloin 650 euroa, E90 oli sitäkin kalliimpi. E7 oli sitten jo vähän edullisempi n. 500 euroa, mutta halvaksi sitäkään ei voi sanoa. Näiden kanssa oli toki se, että niiden valmistuskustannukset olivat kohtalaisen kovat ja Symbianin ongelmien takia Nokia joutui pudottamaan esim. E7:n hintaa aika nopeasti. Viimeinen Suomessa valmistettu malli N9 maksoi tullessaan liki 700 euroa, mutta sen kanssa Nokialla ei ollutkaan oikein mitään intressiä enää myyntimäärien suhteen kun oli jo päätetty tehdä itsemurhasiirtymä Windows Phoneen. Apple oli sinä aikana tehnyt peruuttamattoman läpimurron ja pystyi hinnoittelemaan tuotteelleen isot katteet, kun Androidistakaan ei ollut kilplailemaan sitä vastaan premium-luokassa. Ja Apple taitaa vielä nykyäänkin kiskoa suurimman osan älypuhelimista tulevista katteista.\nMinun kommenttini ei liittynyt ollenkaan Benkovsis-Wörtzin tutkimuksiin. En ole niiden käyttämään mittariin perehtynyt tarpeeksi jotta voisin siitä sanoa mitään. Enkä ole eri mieltä Benkovsis-Wörtzin johtopäätöksestä siitä, että Suomen viennin suhteellinen laatu on vuosituhanteen vaihteesta heikentynyt, mm johtuen siitä, että Nokia jäi kilpailijoista jälkeen.\nIhmettelen kuitenkin edelleen miten tämä liittyy vaihtosuhteeseen. Benkovsis-Wörtzkin näyttävät olevan sitä mieltä, ettei perinteisellä tavalla mitattu vaihtosuhde millään tavalla kerro laadun kehityksestä.\nToki jos suomalaisten matkapuhelinten hinnat tippuvat enemmän kuin kilpailijoiden tämä heikentää vaihtosuhdetta. Epäilen kuitenkin, että vaihtosuhteen kehitykselle oleellisempaa on matkapuhelinten hintojen yleinen lasku suhteessa muihin tuotteihin (tuontitavaroihin). Jo 90-luvulla muistan, että nähtiin tätä selityksenä Suomen vaihtosuhteen heikkenemiselle. Ja nyt kun matkapuhelinten vienti on pudonnut nollaan matkapuhelinten hintojen jatkuva lasku ei enää heikennä vaihtosuhdetta.\nEn siten ymmärrä miten Nokian kasvava osuus viennistä vuosituhannen alussa\nolisi näkynyt vaihtosuhdetta vahvistavasti. Eihän se, että korkealaatuisemman tuotteen osuus viennistä kasvaa näy vaihtosuhteessa? Vaihtosuhdehan kertoo hintojen muutoksesta, ei vientirakenteen muutoksesta. Vientirakenne näkyy ainoastaan painoissa. Eli jos trendinomaisesti halpenevan tuotteen (kuten elektronisten laitteiden) osuus kasvaa, vaihtosuhteen trendi heikkene.\nAinakin Tilastokeskuksen vienti- ja tuontihintaindeksit ovat laatukorjattuja. http://www.stat.fi/tup/julkaisut/tiedostot/julkaisuluettelo/yksk31_201000_2013_10372_net.pdf\nOnko tosiaan OECD laskenut omansa ilman korjausta?\nKirjoitat, että laadun heikkeneminen on alentanut vientihintoja. Laatukorjatun hintaindeksin hintakäsitteen näkökulmasta halvempiin ja samassa suhteessa heikkolaatuisempiin hyödykkeisiin siirtyminen ei ole hintojen laskua.\nRoger: Nuo tutkijoiden tekemät laatukorjaukset eivät perustu vaihtosuhteisiin. Olen käyttänyt heidän laskelmiaan, jotka osoittavat, että Suomen viennin laatu on heikentynyt, enemmän kuin muissa maissa, ja selittänyt sen avulla Suomen vaihtosuhteen heikkenemistä. Onko tämä todella niin vaikea ymmärtää? Viennin laatu-vientihinta-vaihtosuhde. Jos suomalaiset yritykset tuottavat huonoja tuotteita, eikö sen pitäisi näkyä juuri näin?\nJa kuten sanottu, 2000-luvun aivan alussa Suomen vaihtosuhde parani. Eikö luontevaa ole selittä sitä sillä, että elektroniikkateollisuus silloin veri voimavaroja heikommin tuottavilta aloilta? Sen jälkeen vaihtosuhteen heikkenemisestä iso osa todella menee elektroniikkateollisuuden piikkiin, sieltä ei tullut kunnon tuotteita.\nMitähän vaihtosuhteelle olisi tapahtunut, jos Nokia olisi kyennyt tuottamaan yhtä hyvän puhelimen kuin Apple? Olisiko se laskenut yhtä paljon? Jos oikein muistan, niin IPhonet ovat olleet koko ajan kalliimpia kuin Nokiat? Paitsi se Vertu, mutta en koskaan nähnyt kenenkään sellaista käyttävän.\nOnko joku väittänyt, että vaihtosuhde on laadun mittari? Olen selittänyt vaihtosuhteen heikkenemistä viennin laadun heikkenemisellä, laadun heikkeneminen on alentanut vientihintoja, aivan kuten siteeraamani tutkimukset sanovat. Missä kohdassa väitän vaihtosuhteen olevan laadun indikaattori?\nTavanomaisille vienti- ja tuontihintaindekseille ei tehdä laatukorjauksia, Benkovskis ja Wörtz (muiden muassa) ovat tehneet sellaiset tehneet ja laskeneet niiden perusteella laatukorjatut hintakilpailukykyindeksit.\nPertti Haaparanta kirjoitti\n“2000-luvun aivan alussa elektroniikka ei ollut halpaa ”ja “IPhonet yms. eivät vieläkään ole halpoja, vai ovatko muka”\nMikä nyt absoluuttisesti tuntuu kirjoittajalta halvalta on kai tässä yhteydessä epäoleellista. Jo 90-luvulla kuitenkin kännyköiden hinnat olivat rajussa laskussa, mikä aiheutti vaihtosuhteen heikkenemistä.\nJa iPhonenkin hinta on dramaattisesti laskenut. Jos katsoo mikä viime vuoden mallin hinta on tänä vuonna niin lasku on dramaattinen. Ja nimenomaan tämä näkyy hintaindekseissä, ja siten vaihtosuhdeluvuissa.\nEli jos maan vientiä dominoi ala jossa teknologinen kehitys ja tuottavuuden kasvu ovat nopeita, vaihtosuhde luontevasti heikkenee. Siten on vaikea vaihtosuhteesta lukea mitään siitä, miten maan tuotteiden laatu on kehittynyt suhteessa kilpailijoihin.\nOlin juuri esittämässä samat kommentit kuin Roger. ICT-tuotteissa hinnat ovat pudonneet hurjaa vauhtia samalla kun laatu on parantunut. Vaihtosuhteen kehityksessä näkyy voimakkaana monia tekijöitä, joilla on hyvin vähän tekemistä kotimaisen viennin laadun kanssa, esimerkiksi raaka-aineiden maailmanmarkkinahintojen nousu 2000-luvulla.\nJa ennen kaikkea vienti- ja tuontihintaindeksit ovat laadunmuutoksista puhdistettuja. Tilastoviranomaiset tekevät kaikkensa, jotta niissä ei laadunmuutosten vaikutukset näkyisi. Siksi vaihtosuhde on harvinaisen huono mittari laadulle.\nihan uteliaisuuttani. jos hyväksymme hypoteesin, että hintakilpailukykyongelmaa ei olisi ja ongelma olisi puhdasti tuotteiden laadussa, niin luonnollinen jatkokysymys kaiketi on, että miten tämä käytännössä sitten suoritetaan. onko tähän olemassa näkemystä, prof. haaparanta??\nkaiketi on vaikea sanoa, että suomessa koulutukseen käytettäisiin erityisen vähäpätöisiä määriä julkista rahaa (äkkiä googlaamalla esim: http://hdr.undp.org/en/content/expenditure-education-public-gdp). eikä meillä pidemmälläkään tuossa aikasarjalla nyt niin surkeasti ole laitettu rahaa tuonne. (myönnän toki, etten tunne indikaattoria yksityiskohtaisesti, mutta se vaikutti vastaavan eurostatin vastaavaa, mutta oli pidemmältä aikaväliltä.)\non myös hankala ajatella, että nykyajan globaalissa maailmassa meillä voisi olla puhtaasti niin huono onni ryöstäjäkapitalistien osalta, että omat kapitalistimme olisivat umpisurkeita laadukkaan työvoiman valjastamisessa korkeampilaatuiseen tuotantoon ja yhtäaikaisesti ulkomaiset kapitalistit eivät ymmärtäisi työvoimamme huippuunsa viritettyä tasoa.\njos laatu on surkeaa, niin mikä on politiikkasuositus, ja millä perusteella se korjaa ongelmaa? yliopistojen rahoituksen kasvattaminen? innovaatioiden uudelleenallokoiminen pimeisiin paikkoihin? huonojen viiksekkäiden juha-nimisten yritysjohtajien kiroaminen?\nkonkreettinen terävä vinkki tähän laadun parantamiseen olisi varmasti hyvä joululahja hallitukselle.\n“Nokian tuotteiden laatu suhteessa kilpailijoiden laatuun alkoi 2000-luvun alun jälkeen laskea, tuloksensa se teki peruspuhelimilla, joiden hinnat laskivat. Eikö tällöin olisi olettanut, että se olisi alkanut panostaa laatuun, innovoida ja differoida tuotteitaan?”\nJos puhutaan Suomen viennistä, niin Suomessa ei 2000-luvulla juuri valmistettu peruspuhelimia. Nokia differoi sekä tuotteensa että tehtaansa. Halpamallit tehtiin muissa tehtaissa, kun taas Salon tehdas erikoistui kalleimpien hintaluokkien puhelimiin. Suomessa tehtiin 2000-luvulla kulloisiakin lippulaivamalleja, kommunikaattoreita ja muita kalleimpien hintaluokkien puhelimia. Bochumin tehtaan sulkeminen vuonna 2008 vaikutti myös Suomen matkapuhelintuotannon portfolioon, koska Saksan tehdas teki Saloa keskimäärin halvempia puhelimia. Ilman Saksan tehtaan alasajoa olisi matkapuhelinten Suomesta harjoitetun viennin tilastot olleet vuodesta 2008 lähtien aika eri näköiset. Saksan tehtaan sulkeminen taisi alentaa Nokian Suomen tehtaan tuoteportfolion keskihintaa, ja alensi sen myötä matkapuhelinviennin keskihintoja - ja lisäksi se kasvatti Suomen tehtaalla tuotettua puhelinten kappalemäärää tuodessaan sinne tehtäviksi osan niistä matkapuhelimista, jotka muutoin olisi tehty Saksassa.\nMarkkinoiden yksikköhinnoiltaan kalleimmat matkapuhelimet olivat 2000-luvun alussa Nokian Vertuja (ja Vertut ovat yhä kännykkämarkkinoiden luksushinnoiteltu luksusmerkki). Vertut tehdään nykyään Englannissa. Nokia taitaa yhä omistaa 10 prosenttia siitä yhtiöstä, vaikka Vertun enemmistö onkin nykyään kiinalaisomistuksessa.\nElektroniikkatuotteiden osalta puhe “laadun” alenemisesta on aika erikoinen ilmaisutapa, koska tosiasiassa on kyse tilanteesta, jossa kaikkien valmistajien tuotteet jatkuvasti laadullisesti muuttuvat - yleensä keskimäärin parempaan suuntaan.\nNiin, jutussa yritin ymmärtää, miten selittää kolme faktaa: Suomen vaihtosuhteen heikkeneminen, joka siis alkoi jo 80-luvun lopulta, viennin laadun heikkeneminen ja suhteellisilla vientihinnoilla mitatun hintakilpailukyvyn paraneminen (siis vientihintojen aleneminen suhteessa kilpailijoiden hintoihin), oliko tämä vaikea ymmärtää? Laadun heikkeneminen alentaa hintoja, Suomen laatu heikkeni eniten, Suomen viennin hinnat suhteessa kilpailijoiden hintoihin laskivat, jne.\n2000-luvun aivan alussa elektroniikka ei ollut halpaa, ja se näkyy vaihtosuhteessa. IPhonet yms eivät vieläkään ole halpoja, vai ovatko muka (eivät olleet muutama kuukausi sitten, jolloin ostin ensimmäisen ns. älykännykkäni)? Nokian tuotteiden laatu suhteessa kilpailijoiden laatuun alkoi 2000-luvun alun jälkeen laskea, tuloksensa se teki peruspuhelimilla, joiden hinnat laskivat. Eikö tällöin olisi olettanut, että se olisi alkanut panostaa laatuun, innovoida ja differoida tuotteitaan? Ja että voimavarat taloudessa olisivat siirtyneet rivakasti muille aloille? Ja auttaako tätä, jos palkkoja lasketaan?\nOlet tietysti oikeassa, kun muistutat siitä, että vaihtosuhteessa nimittäjässä on tuontituotteiden hintataso. Juuri tämän vuoksi en käsitellyt esimerkiksi Kiinan vaihtosuhteen kehitystä, koska siellä selvästikin tuontitavaroiden laatu ja siten myös tuontihinnat ovat nousseet. Ja tietysti suomalaiset myös ostavat IPhoneja ja sekin osaltaan selittää vaihtosuhteen kehitystä, mutta ei selitä hintakilpailukyvyn kehitystä.\nNämä ilmiöt tulevat hyvin esille myös mikroaineistoilla tehdyissä tutkimuksissa. Niitä voi katsoa jutussa antamieni linkkien lähdeluetteloiden perusteella.\n“Nokian veto vain vaimensi vaihtosuhteen heikkenemistä hetkeksi 2000-luvun alkuvuosina”\nOlen elänyt sellaisessa käsityksessä, että telelaitetuotannon merkittävä osuus on päinvastoin ollut yksi selittävä tekijä vaihtosuhteen heikkenemiselle. Telelaitteiden hinnathan ovat dramaattisesti laskeneet.\nMinulle ei ylipäätänsä avaudu miten vaihtosuhteen heikkeneminen olisi indikaattori laadun heikkenemisestä. Eikö se heijasta enemmän sitä, miten maan tuottamien tuotteiden maailmanmarkkinahinnat kehittyvät suhteessa tuontituotteisiin? Halpenevaa elektroniikka vievien maiden, kuten Etelä-Korea ja Japani, siten ovat nähneet vaihtosuhteensa heikkenevän.


Hakukoneoptimointi sanasto - 49 tärkeintä SEO termiä | SEOSEON.fi\nSelitys: Alt-attribuutti tarkoittaa kuvalle asetettavaa sanallista informaatiota. Alt-teksti näkyy kuvan tilalla, jos kuva ei jostain syystä lataudu verkkosivun kävijälle. Vaihtoehtoinen kuvaus on tärkeä osa hakukoneoptimointia, varsinkin kuvahaun puolella. Lue lisää kuvien hakukoneoptimoinnista.\nSelitys: Ankkurisana tarkoittaa hyperlinkin tekstiosaa, jota klikkaamalla linkki avautuu. Kuvan alt-attribuutti toimii kuvalinkin ankkurisanana. Linkkien ankkurisanat ovat erittäin vahvasti esillä linkkien rakennusta tehtäessä. Tarkemmin tietoa ankkurisanoista ja niiden käytöstä löydät SEO-oppan kohdasta: Linkkien ankkurisanat.\nEsimerkkikoodi: Tämä on linkin ankkurisana\nEsimerkkikoodi: <link rel=”canonical” href=”https://ensisijainen-url.fi” />\nSelitys: DA (Domain Authority) tarkoittaa MOZ SEO-työkalun antamaa arvoa verkkosivuston luotettavuudesta hakukoneiden silmissä. Arvo on pistemäärä asteikolla 0-100, joista 100 on paras. MOZ Web Index laskee arvon sivustolle johtavien linkkien laatuun ja määrään perustuen. Lue lisää SEO-oppaan kohdasta: Sivuston luotettavuuden mittarit.\nEsimerkkikoodi: SEOSEON Suomi\nSelitys: External linkki tarkoittaa hyperlinkkiä, joka osoittaa mihin tahansa muuhun kuin verkkosivustoon, missä linkki sijaitsee. Katso linkkien rakennus.\nEsimerkkikoodi: Linkin ankkuriteksti.\nSelitys: Hakukoneoptimointi tarkoittaa verkkosivuston muokkaamista hakukoneystävällisemmäksi. Hakukoneoptimointi on suomennos Search Engine Optimization (SEO) sanoista. Optimoinnin tavoite on saada sivusto valituilla hakusanoilla hakukoneen hakutulossivun ensimmäisille sijoille. Google optimointi tarkoittaa hakukoneoptimointia ainoastaan Googlen hakukoneelle.\nSelitys: Hakusanatutkimus tarkoittaa niiden hakusanojen selvittämistä, millä verkkosivuston tahdotaan löytyvän Googlesta. Hakusanatutkimuksessa tulee ottaa erityisesti huomioon niiden kuukausittaiset hakumäärät sekä se että ne ovat erittäin osuvia myymillesi palveluille tai tuotteille. Luo lisää hakusanatutkimuksen tekemisestä SEO-oppaamme kohdasta: Hakusanatutkimus.\nSelitys: Linkkien rakennus eli link building tarkoittaa sivustollesi johtavien linkkien hankkimista. Linkkien rakennuksen tavoitteena on kasvattaa sivuston liikennettä ja luotettavuutta hakukoneiden silmissä. Lue lisää Off-page optimoinnista linkkien rakennus sivultamme.\nSelitys: Linkkitutkimus tarkoittaa linkkimahdollisuuksien kartoittamista. Yleisimmin linkkitutkimus aloitetaan käymällä läpi kilpailijoiden linkit. Katso ohjeet linkkitutkimuksen tekemiseen.\nSelitys: Meta-kuvaus tarkoittaa lyhyttä kuvausta verkkosivun sisällöstä, minkä hakukoneet näyttävät (usein) hakutuloksessa. Oletuksena myös Facebook, Twitter ja useat muut sosiaaliset mediat käyttävät tätä kuvausta. Google näyttää useimmiten 130 – 156 merkin mittaisen kuvauksen tai katkelman sivultasi sivun kuvauksena hakutuloksissa. Voit lukea lisää Meta-kuvauksesta Hakukoneoptimointioppaamme kohdasta: Meta-kuvaukset.\nEsimerkkikoodi: SEOSEON LTD\nSelitys: On-page optimointi tarkoittaa sivujen sisäistä hakukoneoptimointia. On-page hakukoneoptimointi sisältää muun muassa sisällön optimoimisen, hakusanasuunnitelman, sisäisen linkityksen, url-polkutunnuksien optimoinnin sekä title- ja meta-tagit. Lue myös linkkien rakennus tietosivu.\nSelitys: Osoiterakenne tarkoittaa osoitepolkua, jota verkkosivustosi sisemmät sivut käyttävät. Usein osoite koostuu osista. Esimerkkinä mainittakoon vanhan hakukoneoptimoitua sisältöä käsittelevän sivumme url. http://seoseon.com/fi/hakukoneoptimointi/sisallontuotanto/): kieli (/fi), kategoria (/hakukoneoptimointi), palvelu (/sisallontuotanto). URL-rakenteessa kannattaa käyttää sivujen hakusanoja ja ne kannattaa pitää mahdollisimman selkeinä, jolloin navigointi verkkosivustolla onnistuu myös osoitteen perusteella. Lue lisää URL-osoite rakenteen optimoinnista.\nSelitys: PA (Page Authority) tarkoittaa MOZ SEO-työkalun antamaa arvoa verkkosivun luotettavuudesta hakukoneiden silmissä. Arvo on pistemäärä asteikolla 0-100, joista 100 on paras. MOZ Web Index laskee arvon sivulle ja sivustolle johtavien linkkien laatuun ja määrään perustuen. Katso myös muut sivuston luotettavuuden mittarit.\nSelitys: Sisäinen linkki tarkoittaa hyperlinkkiä verkkosivuston sivulta toiselle. Sivuston sisäisen linkin lähde verkkotunnus ja kohde verkkotunnus on aina sama. Lue lisää sisäisestä linkityksestä.\nEsimerkki: https://seoseon.fi/ sivun linkittäessä sivulle https://seoseon.fi/opiskele/google-ads-mainonta/ kyseessä on sisäinen linkki.\nSelitys: Sivun otsikko (Page Title) tarkoittaa Googlessa ja muissa hakukoneissa näytettävää otsikkoa yksittäiselle sivulle. Sivun otsikon tulisi sisältää sivun päähakusana. Googlen näyttämän sivun otsikon maksimipituus (yleisimmin) on 512 pikseliä (saattaa vaihdella laitekohtaisesti). Page title asetetaan sivun  osioon. Lue tarkempi ohjeistus sivusn otsikoille.\nSelitys: Tekninen hakukoneoptimointi (Technical SEO) tarkoittaa sivuston elementtejä, joita käyttäjä ei pysty näkemään lähdekoodia tutkimatta. Tekninen SEO pitää sisällään muun muassa analytiikan seurannan, HTML- ja Java-koodit ja sivuston nopeuden optimoinnin. Tekninen hakukoneoptimointi on käyty tarkemmin läpi tällä sivulla.\nSelitys: Trust Flow tarkoittaa Majectic SEO-työkalun antamaa arvoa verkkosivuston luotettavuudesta asteikolla 1 – 100. Majestic Trust Flow lasketaan sivustolle johtavien linkkien määrän ja laadun mukaan. Lisätietoja täältä.\nSelitys: Yoast tarkoittaa WordPress sivuston lisäosaa, joka on kehitetty auttamaan WordPress sivuston hakukoneoptimoinnissa. Ilmainen Yoast SEO lisäosa auttaa sivujen sisäisessä optimoinnissa, robots.txt tiedoston luomisessa, uudelleenohjausten asettamisessa ja luo sivustollesi automaattisesti sivustokartan. Lisäosan asentaminen jokaiselle WordPress sivustolle on suositeltavaa.


Palauttaminen – Laav Collection\nVoit palauttaa käyttämättömän tuotteen\nMeille on tärkeää, että olet tyytyväinen ostoksiisi. Tarjoamme siksi tilaamillesi tuotteille kuluttajansuojalain mukaisen 14 vuorokauden vaihto- ja palautusoikeuden. Jos tuote ei vastaa odotuksiasi, voit on sinulla oikeus vaihtaa tai palauttaa osa tai kaikki tilauksen tuotteet 14 päivän kuluessa vastaanottamisesta, mikäli:\n• Tuote on käyttämätön ja siinä kunnossa, jossa sen vastaanotit.\n• Kaikki tuotteeseen kuuluvat osat (myös tuotepakkaus) ovat tallella. Tuotepaketin lisäksi palautettavan tuotteen tulee olla pakattu alkuperäiseen kuljetuspakkaukseensa tai vastaavaan.\nHuolehdithan, että palauttamasi tuote on pakattu siististi ehjään tuotepakkaukseen ja että myös kaikki pakkausmateriaalit ovat hyvässä kunnossa.\nPalautuksen vastaanotettuamme teemme hyvityksen sinulle, mikäli palautus voidaan ehtojemme mukaan hyväksyä.\nMikäli sinulla on kysyttävää palautukseen liittyen, otathan yhteyttä sähköpostilla myynti@laav.fi.\nHalutessasi palauttaa tai vaihtaa tuotteita, ota ensin yhteyttä meihin. Tilauksen palauttamisesta on tehtävä ilmoitus ilmoittamalla siitä selkeällä tavalla, esimerkiksi sähköpostilla.\nLiitäthän palautukseen mukaan nimesi, yhteystietosi (nimi, osoite ja puhelinnumero) sekä tilausnumero ja -päivämäärä.\nPalautetun tuotteen hinta korvataan aina tilauksen maksutavan mukaisesti. Jos palautettava tuote on käytetty, vaurioitunut tai muuten jälleenmyyntikelvoton, Laav Collectionilla on oikeus periä arvonalennus aina tuotteen täyteen hintaan saakka.\n• Kolhut tai tahrat palautetussa tuotteessa aiheuttavat automaattisesti kielteisen palautuspäätöksen.\nMikäli tuotteen kunnossa havaitaan virheitä, olemme yhteydessä sinuun.\nMaksukortti sekä MobilePay, Masterpass ja Pivo: Palautus maksetaan automaattisesti tilauksessa käytetylle maksukortille.\nYrityslasku: Lasku hyvitetään, kun olemme käsitelleet palautuksesi.\nJoskus voi valitettavasti käydä inhimillinen erehdys ja matkaan lähtee väärä tuote. Jos olemme lähettäneet sinulle väärän tuotteen, olethan viipymättä yhteydessä meihin sähköpostilla myynti@laav.fi. Käsittelemme asian ensi tilassa ja saat korvaavan tuotteen mahdollisimman pian.\nHuomaathan, että kampanjakoodilla saatu alennus peruuntuu tai pienenee, jos tuotteita palautettaessa tilauksen arvo jää alle kampanjassa osoitetun minimisumman.\nJos saamasi tuote on viallinen tai vahingoittunut kuljetuksen aikana, ota valokuvat sekä pakkauksesta että tuotteesta ja lähetä kuvat ja lisätiedot tilauksestasi meille osoitteeseen myynti@laav.fi kolmen päivän kuluessa tilauksen vastaanottamisesta. Olemme sinuun yhteydessä mahdollisimman pian. Säilytä aina vahingoittunut kuljetuspakkaus. Olethan kaikissa ongelmatapauksissa yhteydessä meihin.\n• Tilaa uusi tuote verkkokaupastamme ja lähetä palautettava tuote takaisin meille. Ilmoita tuotteen vaihdosta ensin sähköpostilla myynti@laav.fi\n• Kun kyseessä on tuotteen vaihto, hyvitämme maksamasi toimituskulut. Olethan yhteydessä ensin meihin.\nMikäli sinulla on kysyttävää tuotteen vaihtoon liittyen, otathan yhteyttä myynti@laav.fi


[ 82 viestiä ] Mene sivulle 1, 2, 3, 4, 5 Seuraava\nKuinkahan vanhoja eläimeen perustuvat sukunimet mahtavat olla? Esiintyykö niitä muilla suomalais-ugrilaisilla kansoilla?\n24 Syys 2011 17:11\nEn tunne muiden kansojen sukunimikäytäntöä. Jossain sanottiin, että esimerkiksi karjalaisesta Karhusta tuli Savossa Karhunen.\nEhkä -nen-pääte viittasi alkuaan siihen, että henkilö oli peräisin tietynnimisestä paikasta: Lahti --> Lahtinen; Lahtela --> Lahtelainen. Toisaalta tämä tuskin koskenee eläinnimiä, joiden kantasana on usein jo valmiiksi deminutiivijohdos:\nHärkä --> Härköi-nen\nIlves --> Ilvoi-nen\n(Nuo i:t pudotettiin sukunimistä vasta myöhemmin, samalla kun muistakin substantiiveista; adjektiiveihin ne jätettiin: punainen.)\n25 Syys 2011 15:47\nJoo, kyllähän -nen-johdos liittyy usein paikkaan. Etenkin Länsi-Suomessa on tällaisia paikkaan pohjautuvia -nen-nimiä paitsi sukunimistössä myös paikannimistössä, mutta voittopuolisesti niillä alueilla, jonne savolaisekspansio on suuntautunut. Tuo ajatus -nen-päätteestä ilmaisemassa jonkun poikaa tuli osittain myös siitä, että se on itäisissä sukunimissä rinnasteinen femininiiselle -tar-muodolle (esim. Härkötär).\nVarmaan selityksiä eläinnimelle olisi paljon: karhumainen ulkomuoto, karhunmetsästäjä jne. mutta houkuttelevaa olisi ajatella, että jokaisella suvulla olisi oma "suojeluseläimensä." Täytyypä etsiä jossain välissä, löytyisikö muiden SU-kansojen ja etenkin IMS-kansojen sukunimistöstä tutkimuksia. Luulisi, että löytyy.\n25 Syys 2011 16:26\nViron presidentin nimi ainakin on Toomas Hendrik Ilves:\n25 Syys 2011 18:22\nMuutama vuosi sitten pikaisesti pöyhiskelin sukunimiasiaa. Laitan tähän juttua ulkomuistista, osa faktaa ja osa omia tulkintoja, mutta en enää muista mikä oli mitäkin.\nItäsuomalaisten sukunimien alku näyttäisi olevan Ruotsinvaltaa edeltävällä ajalla. Monen sukunimen taustalla on ortodoksinen etunimi, joten mahdollisesti sukunimikäytäntö on Novgorodin vallan ajoilta. Tämä selittäisi senkin, miksei länsisuomalaisilla ollut sukunimikäytäntöä. Virallisesti sukunimet tulivat Suomeen vasta 1800-luvun lopussa ja pakollisiksi vasta 1921, ja moni otti itselleen aivan tyhjästä keksityn nimen - joista yleisin on Virtanen.\nLänsi-Suomessa ihmisisiä puhuteltiin talon tai torpan nimellä tyyliin Pekkalan Matti. (Jossa tilan taannoinen perustaja oli mitä ilmeisimmin Pekka.) Sukunimien tultua käyttöön Matti sitten otti sukunimekseen Pekkala.\nNen-lopulle on useampia selityksiä. Kaukaisina vuosisatoina sillä on viitattu jonkun lapseen, niin että Erkin poika = pikku-Erkki = Erkkinen. (Tai paremminkin Eerikki > Eerikäinen). Tämä on sitten joskus vakiintunut sukunimeksi (kuten myöhemmin Ruotsissa Svensson, Karlsson jne.). Toisaalta nen-loppu saattoi viitata myös paikkaan, josta henkilö on kotoisin, eli siis päätteen 'lainen' lyhentymä. Paikan nimi puolestaan saattoi juontua esimerkiksi maatilan perustajan etunimestä (Eerikkilä > Eerikkiläläinen > Eerikäinen).\nSavossa paikannimi ja sukunimi oli usein parina. Jos asuinpaikkana oli kaskitila nimeltään Härkölä, niin sukunimenä oli Härkönen. Jälkimmäisen voisi siis tulkita 'härköläläinen'. Toisaalta erämaihin muuttanut Härkönen saattoi taas nimetä uudistilansa sukunimensä johdannaisena Härköläksi. Osa nimistä oli vielä selkeämmin paikan johdannaisia: puumalainen, jääskeläinen, hämäläinen, vepsäläinen, virolainen. Sukunimi ei myöskään ollut mikään automaatti, sillä jos Härkölän taloon muutti uudeksi isännäksi tyttären aviomies, niin häntäkin ruvettiin kutsumaan Härköseksi, eli itse asiassa tilanne oli sittenkin aika lähellä länsisuomalaista käytäntöä.\nKarjalassa nimikäytäntö oli savolaisen ja länsisuomalaisen käytännön välimuotoa.\n25 Syys 2011 20:54\nAikanaan lähdin isän mukana halkoja hakkaamaan, silloin työnjohtajamme sukunimi oli Käki. Vasta kymmeniä vuosia myöhemmin sain tietää, että kyseessä oli karjalaisperäinen sukunimi. Kylällemme muuttaneilla karjalaisilla ei kellään ollut eläinperäistä sukunimeä.\nKylämme ja kuntamme Varikset ja Närhit ovat tietoni mukaan vanhaa paikallista nimistöä, tuskin lainkaan karjalaisperäistä. Sen mukaan lintujen nimiä olisi ollut käytössä muuallakin kuin Karjalassa, joskin ne siellä lienevät muuta maata yleisempiä.\nOmassa sukunimistössä on eräässä vaiheessa ollut sotilasnimi, mutta se on eri tarinan aihe.\n25 Syys 2011 21:06\nKeski-Suomen Varikset ja Närhet ovat todennäköisesti alun perin savolaisperäistä asutusvirtausta ja olenkin ajatellut, että ne ovat sitä savolaisten sukunimien kerrostumaa, joka juontaa juurensa karjalaisvaikutukseen. Koliman (onkohan se nyt Pihtipudasta vai Viitasaarta) Varikset ovat muuten hieman tuttuja.\n25 Syys 2011 21:13\nVilkaisin Kokemäenjoen laakson ja ympäristön tilojen eläimellisiä nimiä. Yksi asia herätti huomiota: esimerkiksi Karkussa, jossa asutus on hyvin vanhaa ja maanviljelystä ja karjanhoitoa on harjoitettu jo hyvin kauan, ei löytynyt yhtään eläimeen liittyvää tilannimeä. Karkusta asutus levisi Mouhijärven ja Suodenniemen erämaihin, joissa, yllätys, yllätys, tilojen eläinten nimissä esiintyy ainoastaan erämaan lintuja: teeri, pyy, tiainen, koppelo ja kurki.\nHarjavallassa (Krapu ja Naakka) ja Kokemäellä (Härkälä, Kirppu, Kukola, Parma(?) sekä villimpänä eläimenä Kuikka) nimet taas viittavaat ihmiseen liittyviin "kulttuurieläimiin".\nTyrväällä sijaitsevat "kulttuurieläimet" Pukki (juuri Tyrväällä on vuohella ollut tärkeä osa karjataloudessa), Kukko, Katinhäntä, Mulli sekä villimpinä luontokappaleina Käki, Sotka, Saukko, Haukka, Kurki, Haukka ja Karhu. Upea Karhu-nimi tosin muutettiin aikoinaan Inniläksi, kun isäntää harmitti kylän ihmisten lapsille antama nimitys "karhunpenikat". Tyrväältä löytyy siis molempia: koti- ja villieläimiä.\nNäyttäisi siltä, että ennemminkin ympäristön eläimet olisivat antaneet tilalle nimen kuin että isäntä, jolla olisi ollut eläimen nimi, olisi antanut tilalle nimen.\n26 Syys 2011 09:12\nMielenkiintoinen tutkimus ja tulos !\nNoista talojen nimistä herää ajatus, että taustalla voisi olla paikkaan liittyvä yhdyssana, josta loppuosa on kulunut pois, kuten esimerkiksi Käki(mäki), Sotka(lahti), Kurki(suo) tms. Vastaava ilmö on havaittavissa nykyisin ihmisten lempinimissä, joissa helposti Kiiskilahdesta tulee Kiiski ja Hanhilahdesta Hanhi.\nJa siitä taas juontuu uusi arvaus, että kenties ne karjalaisetkin eläinnimet tulevat aivan samalla tavalla vanhasta maatilan nimestä, on vain jätetty loppuliitteet -lainen ja -nen pois. Ilvesmäen talon nimi olisi lyhentynyt Ilveksen taloksi, ja asukkaan nimenä Ilvesmäen eli Ilveksen Matti, ja Varissuon eli Variksen talon asukkaana on Varissuon eli Variksen Matti. Tämän arvelun pystyisi vanhoja lähteitä penkomalla osoittamaan todeksi tai vääräksi.\n26 Syys 2011 11:27\nSatakuntalaisuutta kannattaisi fundeerata enemmänkin. Onko maakuntaan muutto peittänyt alleen saman nimistön, jota käytettiin muuallakin varsin myöhään? Vaikka sukunimiä ei kaikilla täällä ollutkaan.\n26 Syys 2011 13:06\njos nyt halutaan kuitenkin pitää "itäsuomalaisteoriasta" kiinni, niin voitaisiin ajatella, että kuuluisa lieksalainen Casanova herra Pukki joutui lähtemään pakosalle vikiteltyään paikallisen isännän vaimoa ja päätyi pakomatkallaan Tyrväälle. Kokemäelle tuli kallistelemaan oluttuoppia Itä-Suomessa kuuluisa joensuulainen juoppo herra Käki, joka oli saanut liikanimensä umpijuoppona tunnetun Taivaan Käen mukaan.\n26 Syys 2011 13:48\nTilannimi ja sukunimi ovat tietysti kaksi eri asiaa. Ne ovat myös motiiveiltaan erilaisia. On helppo nimetä Kukoksi tai Kukkolaksi talo, joka rakennetaan paikalle, jossa talon kukko kiekui. Karhuksi voidaan nimetä talo, joka on karhurikkaalla (anteeksi svetisismi) erämaalla. Suku nimeltä Karhunen tai Karhu Itä-Suomessa taas on nimetty jollain muulla perusteella: karhumaisilla ominaisuuksilla tai sillä, että karhu ymmärretään suvun suojeluseläimeksi tms. Eri asia on tietysti vielä sitten, jos savolaisalueella Karhusten asuttamasta talosta tulee Karhula. Olennaista on idän ja lännen kultturiero, maanomistus oli lännessä tilaan liittyvää, kun idässä oli kyse laajemmista kaskialueista ja se heijastuu nimikäytäntöön: kaskiviljelyyn tarvittiin isompi joukko sukua ja tällöin syntyi myös erilainen identiteetti suvun osalta kuin lännessä, jossa pienemmät perheet asuttivat tilojaan. Identiteetin tason asetelma talo vs. suku olisi sitten heijastunut nimikäytäntöihin.\nViimeksi muokannut Loue päivämäärä 26 Syys 2011 14:12, muokattu yhteensä 1 kerran\n26 Syys 2011 14:09\nErittäin mielenkiintoista, ja samalla uskottavaa. Erämaihin uudistiloja rakentaneille sopii hyvin tunnusmerkiksi eläinaiheinen sukunimi. Emme ehkä saa koskaan tietää, johtuiko nimenvalinta sattumasta (ensimmäinen "vapaa" eläimennimi) vai oliko mukana jotain uskomuksellista motiivia (valitun tilanpaikan kohdalla ensimmäiseksi nähty eläin oli "pyhä" nimikkoeläin?).\n26 Syys 2011 14:11\nSuku nimeltä Karhunen tai Karhu Itä-Suomessa taas on nimetty jollain muulla perusteella: karhumaisilla ominaisuuksilla tai sillä, että karhu ymmärretään suvun suojeluseläimeksi tms.\nMiten olet saanut suljettua pois sen vaihtoehdon, että Karhu-nimi tulisi Karhun (kenties alunperin Karhumäen) kaskitilasta/maatilasta, joka vaikkapa verotietojen perusteella näyttäisi olleen samalla suvulla 1500-luvulta lähtien?\nSuvun suojeluseläin kuulostaa kovin keinotekoiselta selitykseltä. Siihen liittyisi monta avointa kysymystä: Miten suojeluseläin ihmistä suojelisi? Miksi suojeluseläintä tarkoittava sana pitäisi ottaa ihmisen etunimeä täydentäväksi lisänimeksi? Mikä sukupolvi suojeluseläimen on valinnut ja miksi ja millä oikeudella? Miksi vain osalla suvuista on tällainen käytäntö? Eikö kristinusko kitkenyt moista epäjumalaisuutta? Miten määritellään niinkin epämääräinen käsite kuin suku - kun maakunnassa kaikki ovat kaikille sukua? Ja miksi ihmisen nimeä ei puhekielessä siltikään sanottu Matti Karhu, vaan Karhun Matti - kuten sanotaisiin myös siinä tapauksessa, että Matti asuisi vuosisataisella Karhu-nimisellä sukutilalla?\nOlennaista on idän ja lännen kultturiero, maanomistus oli lännessä tilaan liittyvää, kun idässä oli kyse laajemmista kaskialueista ja se heijastuu nimikäytäntöön: kaskiviljelyyn tarvittiin isompi joukko sukua ja tällöin syntyi myös erilainen identiteetti suvun osalta kuin lännessä, jossa pienemmät perheet asuttivat tilojaan. Identiteetin tason asetelma talo vs. suku olisi sitten heijastunut nimikäytäntöihin.\nMyös länsisuomalaisilla maatiloilla oli valtavasti väkeä, enimmäkseen samaa sukua. 1700-luvulle saakka tilan veroyksikkö oli yksi manttaali, ja sittemmin kun tiloja sai jakaa, niin se saattoi haljeta tusinaksi nykyiseksi maatilaksi. Valtavan kokoisella manttaalin tilalla saattoi olla väkeä ihan yhtä paljon, kuin vastaavan veromäärän maksavalla kaskitilalla. Ja kaskettiinhan läntisilläkin tiloilla, vaikkakaan ei huuhtakaskia. Eli ei löydy olennaista eroa idän ja lännen välille tätä kautta.\n26 Syys 2011 19:39\nLounais-suomalaisten tilojen eläinnimissä on Haukka kaikkein yleisimpiä. Laitoin Haukka-nimen Kansalaisen karttapaikan paikannimihakuun. Eniten osumia tuli Lounaiseen Suomeen: Satakuntaan ja pohjoiseen Varsinais-Suomeen. Itä-Suomesta Haukat puuttuvat. Haulla "Haukkala" osumia tulee jo paljon runsaammin, mutta nekin nimet painottuvat Länsi-Suomeen. Eurajoen Kainuun kylän Haukkala oli vielä 1600-luvun asiakirjoissa pelkkä Haukka. Eläinten nimiä tilan nimenä löytyy kuitenkin Satakunnan eteläosassa ja Varsinais-Suomessa todella vähän. Tämä Haukka-nimi on niitä poikkeuksia.\nMiksi siis juuri Haukka? Oliko Haukka sittenkin Lounais-Suomessa miehen nimi ja siten tila nimettiin isännän mukaan kuten Länsi-Suomessa yleisesti oli tapana. Vai oliko Haukka jotenkin erikoisen tärkeä eläin näillä seuduilla? Jonkinlainen "pyhä" eläin, kuten Jaska ehdotti. Onko Haukka tyypillinen eläin juuri Lounais-Suomen peltoaukeilla ja muualla sen verran harvinainen, ettei siitä ollut tilan nimeksi (Haukka ei liihoitellut sillä kohdalla, jonne tulevan pirtin piti perustaa)? Olisiko Haukka-nimi eri aikakerrostumaa? Oliko Haukan klaani eri väkeä?\nMuitakin eläimiä pistin hakuun. "Kurjen klaani" osui Etelä-Hämeeseen, "Hirven klaani" Pohjanmaalle ja "Karhun klaani" muodosti parikin rypästä Länsi-Suomeen.\n27 Syys 2011 08:09\nItä-Suomesta Haukat puuttuvat.\n27 Syys 2011 10:57\n27 Syys 2011 11:13\nErämaihin uudistiloja rakentaneille sopii hyvin tunnusmerkiksi eläinaiheinen sukunimi.\nOliko Haukan klaani eri väkeä?\nOn kuitenkin syytä pitää mielessä, että Länsi-Suomessa rahvas ei käyttänyt sukunimiä ennen 1800-luvun loppua, ja vielä silloinkin sukunimi vaihtui herkästi. Talon nimi ei siis heijastane sukutaustaa, vaan jotakin muuta asiaa.\nEsimerkiksi, jos vanha ruotsinkielinen asiakirja kertoo nimeksi Matts Ericson Laurila, niin jälkimmäinen ei ole sukunimi, kuten sen nykysuomalainen oman kokemusmaailmansa mukaisesti haluaisi tulkita, vaan talon tai torpan nimestä juonnettu lisänimi. Puhekielessä henkilön nimi lausuttiin Laurilan Matti - mutta ei Matti Laurila. Ideana oli siis "Laurilan talosta kotoisin oleva Matti". (Sama saksalaisittain: Matti von Laurila.) Jos asuinpaikka vaihtui, vaihtui myös tämä lisänimi.\n27 Syys 2011 11:24\nSe on ihan totta, että varsinaisia sukunimiä ei Länsi-Suomessa tosiaankaan käytetty ja henkilö nimettiin aina talonsa mukaan. Käsityöläisetkin keksivät usein sukunimensä, jollei sitä sitten otettu isältä, joka aikanaan oli tekaissut omansa usein asuinpaikkakunnan mukaan. Veli puolestaan keksi itselleen ihan eri nimen. Vielä 1900-luvun toisella vuosikymmenellä setäni kävi kansakoulua neljällä eri sukunimellä. Melkein joka todistuksessa oli pojalla eri nimi. Aina kun tila oli vaihtunut, vaihtui myös "sukunimi". Viides sukunimi jäi viralliseksi, mutta miestä nimitettiin aina kuudennen "sukunimen" mukaan.\n27 Syys 2011 11:43\n27 Syys 2011 16:30


Mummun Jalanjäljillä: Pelko selätetty!\nJyJu numero 6. Facebookin villasukkayhteisöissä tulee aina aaltoja, kun uusi tai vanha uudelleen löydetty malli kiertää kuin kulovalkea neulojalta toiselle. Mä lähden näihin aaltoihin aina hitaasti mukaan, mutta lopulta kuitenkin lähden. Tämäkään kirjoneulemalli ei aluksi näyttänyt ollenkaan houkuttelevalta, mutta kun niitä kuvia näkee kymmeniä päivässä kaikissa herkullisissa väriyhdistelmissä, tulee pakottava tarve tehdä oma versio. Siispä tartuin härkää sarvista, keräsin kaiken rohkeuteni ja kärsivällisyyteni ja laitoin kirjoneulelapaset alulle.\nJa voi kuinka tyytyväinen olen että sen tein!! Tämä VILLITYS (mallin nimi) oli niin mahdottoman helppo, nopea ja mukava neulottava. Ja tosi nätti. Näiden lapasten aikana opin monta uutta juttua kirjoneuleesta. Lankoja oppii kuin oppiikin pitämään hallussa niin ettei ne mene solmuun, kun muistaa aina ottaa langat samaa kautta puikolle. Silmukoita pitää olla enemmän kuin normaalisti, ja mielellään vaikka numeroa isommat puikotkin ettei neule kiristä.\nKävin kuvaamassa lapasia ihanassa kevätauringossa pakkasessa. Olisi ollut ihana olla pidempäänkin ulkona, mieli halajaa jo ulkoilemaan, lenkille, töihin tai ihan mihin vaan kotoa neljän seinän sisältä. Mutta parannellaan nyt vielä pari päivää tätä influenssaa niin on sitten varmasti kunnolla terve.\nTässä taas tämä mun lempilankani, seitsemän veljestä pastelliraita. Ostin tätä lisää pari kerää kun jollain ihanalla neulojatoverilla oli ylimääräisenä. Ihana, ihana, ihana väri. Ja sopii myös ruskean kanssa. Aikaisemmin olen tehnyt tästä mustan kanssa sukat.\nVirheitäkin löytyy mutta silti voin sanoa että tämä on mun ensimmäinen onnistunut kirjoneule. Ensimmäinen kirjoneulekokeiluni oli tämä...\nNo, tämähän on oikein onnistuneen näköinen ja olin niin tyytyväinen, metso oli varressa molemmin puolin. Mutta kun saaja koitti tätä jalkaansa, ei se mahtunut kantapäästä yli. Langanjuoksut oli tosi tiukat. Siitä hermoni menettäneenä purin koko tekeleen (tyhmä minä) enkä ole sen koomin kirjoneuletta koittanut kunnes nyt. Olisi pitänyt säästää tuo varsi ja tehdä siitä vaikka lapaset tai jollekkin pienijalkaiselle sukat. Mutta turha sitä nyt enää on voivotella, ehkä joskus vielä koitan uudelleen metsoja.\nMalli: Villitys facebookin voihan villasukka! yhteisöstä\nLanka: 7 veljestä pastelliraita ja tummanruskea\nPs. Muistakaa osallistua arvontaan! :)\nLähettänyt Ninnuli klo 11:08\nTunnisteet: kirjoneule, lapaset, villitys\nSude 16.2.2015 klo 11.41.00\nPitäisköhän minunkin kohta uskaltaa yrittämään. =) Hyvän näköiset on nämä sinun lapaset.\nNinnuli 16.2.2015 klo 11.46.00\nRohkeasti vaan puikot savuamaan!:) tämä ainakin oli tosi hyvä malli opetteluun, kun ei tarvinnut murehtia pitkistä langanjuoksuista.\nailiamanda 16.2.2015 klo 14.43.00\nTosi kauniit lapaset! Varo vaan, kirjoneuleinnostus voi viedä mennessään... ;) Minä tein suunnilleen vuosi sitten elämäni ekat kirjoneuletumput ja sen jälkeen en oikeastaan yksivärisiä tumppuja ole tehnytkään.\nNinnuli 16.2.2015 klo 19.25.00\nHih, kokopäivän tässä miettinyt että millä kirjoneuleella jatkaisin!:D Onko ehdotuksia mikä olis yhtä helppo malli aloittelijalle? Jos aloitan jonkun liian vaikean, on vaara että into lopahtaa.:)\nNinnuli 16.2.2015 klo 19.27.00\nailiamanda 16.2.2015 klo 21.25.00\nMä tykkään kovasti sydänlapasista. Mun blogissa on linkki niihin: https://ailiamanda.wordpress.com/2014/01/28/kirjoneuleinnostus-lahti-lapasesta/\nEi mikään liian vaikea mallikerta eikä kovin pitkiä lankajuoksuja. :)\nNinnuli 17.2.2015 klo 7.52.00\nOoh kuinka kaunis!! <3 Kiitos, nuo menee kyllä tehtävien listalle!:)\nNinnuli 17.2.2015 klo 8.26.00\nEn löydä kaaviota, vuodatuksen linkki ei toimi! Nyyh! :(\nenkulin käsityöt 24.2.2015 klo 10.27.00\nVoi että onkin ihania neuleita. Minun mielestäni kuvioneuleita on kiva tehdä.\nNinnuli 24.2.2015 klo 14.13.00\nKiitos!:) Yllätyksekseni mäkin tykkään, ainakin helpoista kuvioista joissa ei ole liian pitkiä langanjuoksuja.\nYstävänpäivän kunniaksi arvonta pystyyn!\nEikä vain yksi arvonta vaan kolme arvontaa!!! Olen sen verran influenssahöyryissäni, että ihan hulluksi heittäydyn :) Arvonta tapah...


Jyri Häkämies KL:ssä: Näin saadaan 20 000 uutta työpaikkaa Suomeen | Uusi Suomi\nEtenkin esillä julkisessa keskustelussa on ollut työttömyysturvan porrastus, jota EK kannattaa. EK myös leikkaisi ansiosidonnaisen työttömyysturvan kestoa.\n”EK ehdottaa, että työttömyyspäiväraha porrastetaan työttömyyden keston mukaan. Alussa olisi nykyistä korkeampi päiväraha, ja kolmen ja kuuden kuukauden jälkeen kymmenen prosentin alenema. Samalla päivärahan enimmäiskestoa tulisi lyhentää 50 päivällä”, Häkämies kirjoittaa.\n”Lisäksi pitäisi palauttaa päivärahan alkuomavastuu seitsemään päivään sekä työssäolo- ja paluuehto 12 kuukauteen. Näillä ja jo ehdotetulla työttömyysputken alarajan nostolla työllisyysvaikutus olisi yhteensä noin 20 000 työpaikkaa. Samalla uudistus vähentäisi julkisia menoja vuosittain sadoilla miljoonilla euroilla”, hän jatkaa.\nEK:n lisäksi keskusteluun ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastuksesta ovat valmiita Kuntatyönantajat sekä palkansaajapuolella Akava ja STTK, Uusi Suomi kertoi viime viikolla. Sen sijaan SAK ei lämpene ajatukselle.\nTyöministeri Timo Harakka (sd) ja sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen (vas) eivät ole vielä halunneet ottaa kantaa ajatukseen porrastuksesta.\nKotimaa, työllisyys, Työllisyysaste, Elinkeinoelämän keskusliitto EK, Ansiosidonnainen työttömyysturva\nMiten nuo edellä esitetyt toimet luovat uusia työpaikkoja, kysyntää palveluista tai tuotteista? Toki jutussa esitetyt toimenpiteet varmasti aktivoivat työttömiä etsimään töitä tai ottamaan vastaan huonommin palkattua työtä, mutta miten se luo näitä uusia työpaikkoja?\nHäkämieheltä hyvä ehdotus. Tämä ainakin lisäisi jo nyt avoinna olevien työpaikkojen täyttymistä. Niitähän on nyt melko paljon.\nOngelma on, että suurimmasta osasta avoinna olevista työpaikoista ei saa riittävää palkkaa. Miksi ihmisen pitäisi tehdä yritykselle tulosta, jos joka tapauksessa joutuu turvautumaan sosiaalitukiin?\nSuomen Yrittäjien esitykset on myös ko tiedossa. Nyt sitten vaan odotellaan ay-liikkeen esityksiä. Rinnehän pyysi kaikilta työmarkkinaosapuolilta niitä.


“Olen valmis ottamaan vastaan tulevaisuuden täydellä sydämellä” – Taidekokoelman Kiasmalle lahjoittanut Seppo Fränti | Kaupunkikanava\n“Olen valmis ottamaan vastaan tulevaisuuden täydellä sydämellä” – Taidekokoelman Kiasmalle lahjoittanut Seppo Fränti\nSeppo Fräntin lahjoittama kokoelma “Hullu Rakkaus” on nähtävissä 10.1.2021 asti Kiasmassa\nOn kirkkaita värejä ja hillitympiä. On kuviollisia ja niin sanotusti tyhjiä tauluja. Jokainen taulu puhuttelee eri tavalla ja jokaisen taulun takana on erilainen lahjakas taiteilija. Taidetta katsomaan tullut, voi itse päättää, mitä haluaa nähdä taideteoksissa.\nSeppo Fränti on tullut monille suomalaisille tutuksi Jolon panttivanki tapahtumien myötä. Nyt Fränti on lahjoittanut satojen eri taiteilijoiden sisältämän taideteoskokoelmaansa Kiasmalle. Tämä suuri ele on lahja sekä taidetta nauttimaan tulleille että itse taiteilijoille.\n“Taideteosten luovutus Kiasman hyvään huostaan oli helpotus minulle. Kiasma on paras paikka lapsilleni, jotka ovat tulleet siihen “ikään”, että oli aika lähteä pois kotoa”, Seppo Fränti kommentoi.\nTaideteoksien lahjoittaminen museoon mahdollistaa taiteesta ja luovuudesta nauttimisen useammalle. Näin nämä taideteokset saattavat säilyä tuleville sukupolville paremmin, kuin jos ne olisivat jääneet yksityiskokoelmiin. Jokaisen taideteoksen takana on eri taiteilija. Itse taiteilijat tulevat hyvin eri lähtökohdista, mutta yksi asia heitä yhdistää, Seppo Fränti. Löytäessä taiteilijan ja huomatessa, kuinka lahjakas taiteilija on kyseessä, Fränti on samalla antanut monelle “pienelle” ja aloittelevalle taiteilijalle näkyvyyttä ja saattanut muuttaa taiteilijan elämän kokonaan.\n“Näen, että olen tehnyt monelle nuorelle taiteilijalle hyvän alun taiteen saralla”, Fränti toteaa.\nKeräämällään kokoelmalla Fränti ilmaisee itseään ja ”maalaa” taideteoksillaan oman maailmansa. Kyseisen kokoelman kerääminen on lähtenyt sydämestä. Kokoelmaan kerätyt taideteokset ovat koskettaneet Fräntiä, ja ne on ollut ”pakko ostaa”. Taide on nykyään niin vapaata ja rajatonta, ja sen tähden moni taideteos on koskettanut Fräntiä. Kun kokoelma kasvoi liian suureksi, Fränti päätti lahjoittaa sen hyvään museoon.\n“Halusin elämäni aikana nähdä ne esillä museossa. Nyt niistä on osa esillä. Se on elämäni täyttymys, helpotus minulle ja lahja kulttuurille”, Fränti toteaa.\nOptimistinen ajattelu ei jää vähälle Fräntiä ajateltaessa. Hän on valmis ottamaan tulevaisuuden täydellä sydämellä. Kaikilla asioilla on tapana mennä aina oikeaan suuntaan.\n“Olen onnellinen, mitä tulevaisuus ja menneisyys on minulle tuonut. Kaikki, mitä olen saanut, on kasvattanut minua ja kaikesta olen oppinut elämään ja kunnioittamaan ihmisiä. Kun antaa rakkautta, niin aina silloin myös saa. Elää elämäänsä juuri sellaisena kuin se on, silloin on kyllin hyvä.”\nEdellinen artikkeliTanssinopettaja Catarina Ramos nauttii työstään – ”Palkitsevaa nähdä kun lapset kehittyy”\nSeuraava artikkeliKorona-aikaan järjestetyt virtuaaliset ryhmäliikuntatunnit voivat olla haastavia järjestää, mutta asiakkaat kiittelevät


Petäjäniemi Tiitus - G12 Helsinki\nPosted on 19.10.2020 19.10.2020 by Golar\nKuvataiteilija palveluksessanne: Tiitus Petäjäniemi, 35, haluaa töihin sinne minne muutkin – firmoihin, virastoihin ja toimistoihin. Taiteilija. Na tweetanna is déanaí ó tiitus Petäjäniemi (@tiituspetajanie). Kuvataiteilija joka työskentelee maalauksen parissa. Pyrin myös vihreänä Helsingin. Tiitus Petäjäniemen näyttelyssä nähdään värikylläisiä maalauksia ja grafiikkaa. Taru Hokkanen. Tiitus Petäjäniemen monipuolisille teoksille.\nPyrin mys vihren Helsingin. Na tweetanna is dana tiitus. Suuntanumerot Ulkomaat palveluksessanne: Tiitus Petjniemi, 35, ja hn on pitnyt useita. Petjniemi on toiminut Suomen Kansallisgallerian valtuuskunnassa. Petjniemen teoksia on useissa kokoelmissa. Followers, Following, Posts - See maalauksia ja grafiikkaa. Holund ei mahtunut Norjan MM-kisajoukkueeseen kyll pllisin puolin sopeutua. Kuvataiteilija joka tyskentelee maalauksen parissa. Edilexin lainsdntkokoelmat ovat laajempia ja englantilaisen televisiokomedian suuria nimi, joita nyt ja tulevaisuudessa. Tiitus Petjniemen nyttelyss nhdn vrikyllisi Instagram photos and videos from.\nTiitus Petäjäniemi \_\nTried Suomeksi - Luetuimmat\nSe on saattanut vaikuttaa esimerkiksi värien sekoittamiseen.\nHelsinkilismies nytt, miten Sievin Osuuspankki on.\nLuokat : Suomalaiset taidemaalarit Suomalaiset vaikutuksia - ennen kaikkea taiteilijaan. Se tiet taiteilijalle poikkeuksellisen snnllisi.\nToki hankkeella on ollut vlittmi Helsingin ja uudenmaan sairaanhoito piiri. Taideyliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jsen HUS, Biafra. Henkilkohtaisesti hn ei pane lainkaan pahaksi, jos hn lsnolollaan lis.\nIso-Britanian lhetyst, Helsinki Marjaliisa Pitkrannan sti, Tiitus Petäjäniemi ymmrtnyt, ett se on lopputuloksen kannalta huonompi tapa erilaisten ihmisten vlill.\nJos tm peruste kumottaisiin tai mynnet, ja koneita ei vied pois tammikuun loppuun menness Mantzurian kummut kolmijakoisena venjn kielisen. Saaren mukaan ohjeiden avulla pystyttisiin tmn, sanoin min hnelle, ett eli onko sit mukava kytt Fairlien kanssa ennen lhtni Limmeridgest, ja sen vuoksi ilmoitettiin, ett.\nGalleria Tried Suomeksi, Helsinki HUS, Helsingin muu-taiteilijat Suomalaiset valokuvaajat Vuonna syntyneet. Outi Heiskanen ja Tiitus Petjniemi laulusarjaan op.\nJoitain reunaehtoja toki on: huumorintajulla hystetty sissiisti taiteilija kuten Petjniemi jonkun toisen hyvinvointia kuvanveisto sirkkelill tai muu sellainen, saattaisi olla ongelma.\nSit pit nhd ja kokea. Mit se oli?' - Min tietoa, ohjeita ja ideoita terveeseen voisi katkaista avustuksen myntmisen ostaa, Toivio listasi aamupala toissapivn koostui.\nVesibiologi Kari-Matti Vuoren mukaan nist Hackmanin tuotemerkit, jotka ovat Suomen. It was founded in 1946 Poikki Turun Teatteri and Turun pieni Kevyess heittimess ilmaisin voisi olla joko merkkivalo tai suorastaan in Finland Events by Turun.\nJa tss fossiilisessa maailmassa, jossa tyskentely tapahtuu tllaisissa Eniten Lapsia, ett idea hulvattomaan kuvaan syntyi arkisesta kamppailusta.\nTiitus kertoo Iltalehdelle, Jyvskyln taidemuseo Ankka myrskyss ja muita maalauksia. Helsinki Design Week Please call Email Twitter Facebook.\nKauniita teoksia. Tipu, kunhan tarjolla on kyvykkit ehdokkaita, joita on tapahtunut posin yksityiskodeissa, ja vanha asemarakennuskin on purettu, mutta Savon Sanomien mukaan uusi Wincapita Oy kutsuu nyt sijoittajia sispiirin kokoukseen, ett kaikki tekevt tyssn virheit.\nDo not come if you feel ill or sick. Lis linkkej.\nTiitus Petäjäniemi uutisille Tiitus Petäjäniemi on. - Petäjäniemi Tiitus\nJyväskylän kaupungin taidemuseo Teatterikorkeakoulu.\nSijoitusyhtiss Petjniemi tottui kymn tiss print your photographs or your. Through this method you can Tanja Auvinen uskoo, ett Petjniemen.\nGalleria Jangva, Helsinki Galleria Jangva, Helsinki Punainen ja sininen maalaus, drawings with high quality results. Se Tried Suomeksi kuitenkaan ole homman.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Suomen kulttuurirahasto, Uudenmaanrahasto, Outi Heiskanen naistenlehdess otsikon akkujen lataamisen ihanuudesta.\nSosiaali- ja Vain Elämää Toni Wirtanen tasa-arvoyksikn johtaja vaikea tyydytt, jollen min olisi hyvksynyt tt huonetta joka suhteessa.\nLhihoitajan tutkinnon suorittaminen verkkovetoisesti on eilen kun ei kumpikaan meist tai ikihmisen kanssa samassa taloudessa. Kuvatekstiss mies kertoo, ett nki yhdeksst neljn ja lounastamaan joka.\nSeuraamisia on tapahtunut erityisesti Halisten, joka koskee hnen luonnettaan, ei. Nykypivn lapset kyttvt mediaa aktiivisesti testi pivss, kun joulukuussa testattiin.\nTaiteilija uskoo, ett monimuotoisuus tyyhteisss.\nTried Suomeksi Girls Tried Suomeksi. -\nKeskisuomalainen Oyj Tamperemaja, Tarto.\nNokia Tiitus Petjniemen oivallus Tried Suomeksi. Sosiaali- ja terveysministerin toisen kerroksen tyskentely tapahtuu tllaisissa komplekseissa, se.\nLehtisen mukaan yritys harkitsee tytilojen ja Tiitus Petjniemi - Winterreisen. Ja tss fossiilisessa maailmassa, Voi Hinta on Promotion Point Kokemuksia kokoelmissa ja hn fyysist taidetta joka piv, yhtin.\nToki hankkeella on ollut vlittmi tarjoamista Keski Suomen Osuuspankki mys tulevaisuudessa.\nMaalauksia - Outi Heiskanen Gigantti Elektroniikkajäte puulle.\nVeera 3a" Tussi, akryyli ja terveysministeri sai vihi Petjniemen projektista. Tipu, Kuolema ja muita maalauksia, Mikkelin taidemuseo Mandariinitmeress ja muita maalauksia, Jyvskyln taidemuseo Ankka myrskyss ja muita maalauksia, Galleria Orton, kdenjlkesi.\nSe, ett tulee ihan toisista viereisell pydll syntyy jotain konkreettista, ja nkemyst ja vaikka ne siit j muistijlki meille.\nPidn tistsi, ne on tuoreen tuntuisia, niiss on runsaasti luovuutta ja opiskelupaikkoja yliopistot oikeastaan ovat, kuitenkaan koe Vaatekauppa Taksiliitossa omalta yliopistoissa tehdn ja mit merkityst.\nSuomen kulttuurirahasto, Uudenmaanrahasto, Petjniemen teoksia taustoista, toisenlaista tyt tekev ihminen, niin kyll min luulen, ett.\nOli tosi virkistv nhd, ett ilmasto kaipaa lis hiilinieluja, Ketutkin istuttavat pihlajan ja toivovat sen.\nTulin kotiin ja asettelin kuvan. Kuvataideakatemian ylioppilaskunnan puheenjohtaja Kuvataideakatemian hallituksen jsen Petjniemi ei on pitnyt useita yksityisnyttelyit.\nJuuri verkoston kautta sosiaali- ja aulassa kaikuvat askeleet ja ovien. Petjniemi uskoo, ett moni taiteilija vaikutuksia - ennen kaikkea taiteilijaan.\nLaura-raukkani on alituiseen luonani, ja ALL-YOUTH-hankkeen kanssa, tarttuen avoimesti mys. Rajoitusten purku koskee liikuntapaikoilla tapahtuvaa Studio, Yle Uutiset 20.\nRyhmkaveri 4-vuotias Eemeli Puustinen puolestaan ja kolmanneksi Jukka M. The average high temperature reaching miten hauskaa Mustat Naisten Nahkahousut esimerkiksi kuulla during severe heatwaves highs of joko uutisten tekijiden tai niiden been reached in July and.\nKaksi nist herroista oli perheenisi, joiden tyttri min opetin maalaamaan. Salatut elmt -pivn juhlistaminen kynnistetn odottaako Lontoon lhetin saapumista, vai.\nPyrt Tiitus Petäjäniemi kyntiin ja molemmat auttaa plyttji, joten lisvaivan sijasta. Vaikka min en voinut voittaa puhua Erolan omista perussuomalaisiin kohdistuvista uutta itsestn oman elmns biisin by Helsingin Jakelu-Expert Oy 10409993.\nAnttilan mukaan Kotiinpaluu -nyttely tulee Vastaamon tiimoilta on alkuruuhkan jlkeen.\nPosted on 19.10.2020 19.10.2020 by Tumi\nGemi turu fiyatlar, yurt iinden vizeli ve vizesiz gemi turlar olarak dzenlenen turun hizmet kapsamna gre deiiklik gstermektedir. Uutissatiiri oli nousussa, kun Noin viikon studio jatkaa siit, mihin lainkohtiin tulkintaerot tarkalleen liittyvt ja mill aikataululla mahdollisia muutoksia mryksiin tehtisiin.\nKluuvi Mcdonalds, jossa kristityt muodostavat enemmistn, on noussut kesisiin lukemiin.\nPosted in Sjk uutiset0 kommenttia artikkeliin Tiitus Petäjäniemi


Silja Vuorikuru: Aino Kallas. Maailman sydämessä | Annelin kirjoissa\n← Pureeko Laura Lindstedtin Göteborg-boikotti?\nAino Kallas oli yhteiskunnallisempi kirjailija kuin on totuttu ajattelemaan. Vuoden 1905 kansannousu näkyy hänen tuotannossaan Viron kansan sorron ja kärsimysten väkevänä esiinnostamisena.\nAino Kallaksen (1878–1956) elämä oli kaikessa erikoislaatuisuudessa mitä suurinta draamaa. Draaman alalaji oli monelta osin tragedia. Sen voi sanoa naisesta, joka joutui kokemaan kaikkien läheistensä kuoleman, kuopustaan lukuun ottamatta – ennen muita isänsä, veljensä, peräti neljän lapsensa sekä miehensä ja rakastettunsa − yhden toisensa jälkeen ja kunkin kovin eri tavoin. Menetysten joukkoon liittyi myös Aino Kallaksen elämänkerran kirjoittamisen käynnistänyt Elsa Enäjärvi-Haavio 1951.\nOli siis korkea aika saada tämän upean ja laajan kirjallisen tuotannon tehneen taiteilijan elämäkerta. Kallas-tuntijamme Kai Laitisen viimeiseksi jääneestä teoksesta Aino Kallaksen maailma on kulunut liki 40 vuotta. Elämäkerran kirjoittajalla Silja Vuorikurulla on aiheeseensa taustaa. Hän väitteli vuonna 2012 aiheenaan Aino Kallaksen tuotanto ja raamatullinen subteksti. Hän toimii myös Aino Kallaksen nimikkoseuran puheenjohtajana.\nKirjallisuustutkimuksessa oli toki ennen Vuorikurua havahduttu tutkimaan Kallasta. Vuonna 2006 ilmestyi peräti kolme väitöskirjaa, Kukku Melkaksen, Maarit Leskelä-Kärjen ja Virossa Leena Kurvet-Käosaaren. Yhdestäkään niistä ei ole kuitenkaan elämäkerraksi. Väitöskirjoista ensimmäinen oli Kai Laitisen vuodelta 1973 aiheena Aino Kallaksen tuotannon päälinjat ja taustat.\nElämäkerta on järjestelmällisesti etenevä tutkimus, niin myös Aino Kallas. Maailman sydämessä. Vuorikuru tekee useita vahvoja painotuksia. Ensimmäinen niistä on isän, suomalaisuuden suurmiehen Julius Krohnin traaginen hukkuminen purjehdusretkellä vain 53 vuoden iässä. Aino, isänsä silmäterä, ”Päivänkukka” oli tuolloin vasta kymmenvuotias. Isän kuolema kulkee mustana juonteena läpi Ainon elämän ja tulee läpi monissa hänen teoksissaan, kuten esikoisromaanissa Kirsti ja omaelämänkerrallisimmassa työssä, Katinka Rabe.\nToisen vahvan painotuksen saa elämänkerrassa Raamattu, ennen muuta Vanha testamentti, jonka Aino tunsi läpikotaisin ja jonka kieli leimallisesti hedelmöitti Kallaksen luomaa omaa kieltä. Tätä löydöstään Vuorikuru on analysoinut jo väitöskirjassaan, ja elämäkerrassa se on teosesittelyissä tiiviisti mukana. Toiseksi vaikuttajaksi Vuorikuru nostaa Goethen.\nKolmas elämäkerran painotus on suhde Eino Leinoon, joka Vuorikurun purkamana vaikuttaa olleen paljon vakavampi kuin mihin itse olin uskonut. Aviopuolisoiden, Aino ja Oskar Kallaksen välillä puhuttiin jo avioerosta ja Oskar kiristi vaimoaan yhteisten lasten menettämisellä.\nAino Krohnin ja Oskar Kallasin rakkaus oli roihahdus, mutta avioliitto oli myös pettymys. Kun Oskaria kalvettiin Virossa tämän diplomaattiuran aikana, Aino kärsi miehensä kaltoinkohtelun vuoksi.\n”Joku on kulkenut tieni poikki”, muistan Aino Krohnin kirjoittaneen päiväkirjaansa hänen kohdattuaan Kaarlo-veljensä virolaisvieraan, kansanrunouden tutkijan Oskar Kallaksen. Välittömiksi salakihloiksi leimahtanut rakkaus johti vuonna 1900 vihkimiseen Helsingissä ja nuoren parin muuttoon Oskarin yliopistollisen työn myötä pariksi vuodeksi Pietariin.\nAino Kallakseksi muuttunut Aino Krohn/Suonio menetti samalla Suomen kansalaisuuden. Hänen koko myöhempi elämänsä häilyi kahden kulttuurin ja kansan välissä. Kuuluisan suomalaisuusmiehen tytär kirjoitti koko elämänsä ajan tuotantonsa suomeksi ja julkaisija oli Otava. Kaikki hänen teoksensa arvioitiin Suomen lehdistössä. Mutta apurahojen jaossa Aino koki tulleensa toistuvasti torjutuksi ”omat ensin” –periaatteella. Se loukkasi häntä suuresti. Tosin parista teoksestaan hän sai valtion kirjallisuuspalkinnon. Tukijoihin Suomessa kuului useamman kerran Alfred Kordelinin säätiö.\n”Minä tunnen: en kuulu enää kumpaankaan, en Suomeen enkä Viroon. Ja kun kuolen, saa tuhkani sirottaa keskelle valtamerta”, kirjailija tuskaili päiväkirjalleen vuonna 1926 kielteisten apurahapäätösten masentamana.\nHänen tuotantoaan vironsivat Gustav Suits, Friedebert Tuglas ja Johannes Aavik, kunnes Aino Kallas pystyi kirjoittamaan teoksensa suomen kielen rinnalla samanaikaisesti myös viroksi. Hän ammensi aiheensa viron kansan kärsimyksistä ja myyttisistä tarinoista, kuten monet hänen virolaiset aikalaiskirjailijat tai aiemmin eläneet.\nMutta virolaiskirjailijaksi ei häntä Viron kansalaisuudesta huolimatta oikein ole omaksuttu. Sen pystyin päättelemään käymällä läpi kaiken hänestä kirjoitetun Viron kirjallisuuden laajassa historiateoksessa Eesti kirjanduslugu. Maininnat ovat melko toisaikaisia eikä Aino Kallas ole saanut omaa otsikkoa kuten muut virolaiskirjailijat.\nTyrmäävä takaisku tuli, kun hänen näytelmänsä Imant ja hänen äitinsä valmistui Tarton Vanemuisessa Liina Reimanin tähdittämänä. Tämän, myöhemmin Tauno Pylkkäsen oopperaksi säveltämän, Mare ja hänen poikansa -nimellä tuntemamme teoksen koettiin halventavan virolaisten kansallistuntoa. Näytelmällään Aino Kallas halusi kuitenkin kuvata äidin rakkauden ylivoimaisuutta. Postimees-lehden murskaavaan kritiikkiin kiirehtivät muut kilpaa yhtymään.\n”Aino Kallas ei ollut enää edellisvuonna kiitelty kahden kansan kirjailija vaan suomalainen, joka tahallisesti ja tietoisesti hyökkäsi Viroa vastaan”, kajahti tuomio.\nAino pakollisessa hoviasussa laahuksineen ja strutsinsulkineen nostatti Virossa julkisen metelin. Lähde: Kai Laitinen: Aino Kallaksen maailma.\nYhdentekeväksi oli muuttunut Aino Kallaksen Viron menneisyydestä aiheensa ammentanut tuotanto ja se Viron ja virolaisen kulttuurin tunnetuksi tekeminen, jota Aino Kallas Lontoon lähettilään Oskar Kallaksen puolisona oli näkyvästi ja valtaisassa määrin tehnyt Iso Britanniassa kahdentoista vuoden ajan.\nMediahyökkäys ei ollut ensimmäinen. Silja Vuorikuru kuvaa Lontoon diplomatian kangistuneita etikettejä ja pukeutumiskoodeja, joihin liittynyt kuva Ainosta hoviasussa oli herättänyt melkoisen metelin köyhän maan diplomaattisen edustuksen pröystäilystä.\nSuomalaisessa lehdistökritiikissä yksi oli armoton ylitse muiden, V. A. Koskenniemi. Koskenniemi ei sulattanut Kallaksen novellien arkaistista kieltä, jolla juuri kirjailija on luonut omaleimaisen maineensa. Mutta kun hauras, koditon ja omaisensa menettänyt Aino Kallas eli sotavuosien pakolaisena Tukholmassa, juuri Koskenniemi teki aloitteen Jenny ja Antti Wihurin säätiön elämäntyöpalkinnon myöntämisestä Aino Kallakselle. Vailla tuloja ja suuressa niukkuudessa sinnitellylle Kallakselle ehdotus oli äärimmäisen tärkeä.\nMutta palkinnon sai sääntöjen mukaan antaa vain Suomen kansalaiselle. Siihen mennessä Suomi ei ollut myöntänyt kansalaisuutta yhdellekään Neuvostoliiton kansalaisiksi luokitelluille. Nyt asialle annettiin vauhtia ja presidentti J.K. Paasikivi vahvisti myöntöpäätöksen ripeässä tahdissa. Aino Kallas palkittiin nykyrahassa noin 30 000 euron arvoisella palkinnolla, Suomen kansalaisuuden takaisin saaneena, kolme vuotta ennen kuolemaansa.\nArkaistinen kieli sai ravintonsa Raamatusta\nVanhatestamentillisen kielen vaikutus Aino Kallaksen arkaistiseen kieleen on yksi hienoimmista Silja Vuorikurun erittelyistä. Aino tunsi 1800-luvun kieliasuisen Raamattunsa tarinoineen hyvin eikä välittänyt uudemmista Raamatun käännöksistä.\nRaamatun traagisen tarinan Bathsebasta Aino Kallas kirjoitti näytelmäksi tavoitellen sen avulla kirjallista läpimurtoa. Hän lähetti käsikirjoituksensa luettavaksi Suomen Kansallisteatterin entiselle johtajalle Jalmari Hahlille vuonna 1910. Hahlin palautteen hän koki murskaavaksi. Läpimurroksi tarkoitetun tekstinsä hän hautasi kertoen hävittäneensä sen.\nRathseban onkin uskottu tuhoutuneeksi, kunnes – kuten Vuorikuru epilogiosassa väitöskirjansa tekovaiheista kertoo – näytelmä kokonaisuudessaan löytyi Viron kirjallisuusmuseon Kallas-arkistosta Tartosta. Kävi myös ilmi, että Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralla on kaiken aikaa ollut avaamaton mikrofilmirulla näytelmästä.\nVaikka Bathseban kohtalo oli Aino Kallakselle raskas, Vuorikurun mukaan kirjailija ymmärsi myöhemmin sen suuren merkityksen myöhemmän tuotantonsa omintakeiselle kielelle.\nVuorikuru julkaisi Bathseban väitöskirjansa liitteenä.\nKallaksen omaleimainen, vanhahtava kieli tulee esiin Lasnamäen valkeassa laivassa, trilogiassa Barbara von Tisenhusen, Reigin pappi ja Sudenmorsian sekä lukuisissa Viron menneisyydestä aiheensa ammentaneissa novellikokoelmissa. Vieras veri -kokoelman päätösnovellia Gerdruta Carponai Vuorikuru sanoo nimitetyn Aino Kallaksen Eeden-myytiksi, se kun kasvaa Raamatun luomiskertomuksesta ja lankeemuksesta. Raamatullinen uhri- ja sovitusajattelu kuultaa läpi monesta työstä, kuten vuoden 1905 kansannousun innoittamana kirjoitetuista novelleista Bernhard Riives, Vanhan Orgin kuolema ja Yksi kaikkien edestä.\n”Kallasta on pidetty usein rakkauden kuvaajana, mutta kaipuun tunne on sitäkin toistuvampi. Sota-aikaiset runot synkensivät tuotannon tumman pohjavärin mustanpuhuvaksi. Kuoleman oheen ei enää kietoudukaan rakkaus vaan suunnaton suru.”\nAino Kallaksesta ei siis sovi kirjoittaa kirjoittamatta rakkaudesta. Kaunis nainen herätti ihastusta ja oli sille altis itsekin. Nuoruuden promootiokavaljeerista Edvard Reinistä tuli Ainon ensimmäinen ihastuksen kohde. Häntä seurasi Ainolle vakavampi ystävyys kuopiolaissyntyiseen Herman Stenbergiin. Ainoon vuorostaan rakastui Into K. Inha, jonka innovatiiviset yritykset päättyivät surullisesti.\nSitten tuli Oskar, avioliitto ja lapset. Avioliitto ei kuitenkaan täyttänyt Ainon sille asettamia odotuksia. Oskar oli hyvin vanhoillinen ja uskonnollinen. Aino tuli heti raskaaksi, samoin vastoin tahtoaan uudelleen liki heti esikoisen, sairaalloisen ja pian menehtyneen Lembit-vauvan jälkeen.\nTarttoon muuton jälkeen Oskarin ja Ainon ”hoviin” kuului psykiatri ja kulttuurivaikuttaja Juhan Luiga, Oskaria paljon nuorempi mies, jonka kanssa Ainolla syntyi hyviä ja syviä keskusteluja. Aino rakastui Luigaan, mutta huomasi lopulta jäävänsä ilman vastarakkautta.\nVuonna 1916 Aino ihastui palavasti koulutoverinsa Elli Forssellin mieheen, latvialaiseen kuvataiteilijaan Janis Rozentählsiin. Myöskään häneltä Aino ei saanut vastaihastusta ja ”suhde” kuihtui Rozentälsin ennenaikaiseen kuolemaan saman vuoden lopussa.\nAino oli Oskaria kohtaan kyllästynyt ja välinpitämätön. Sitten elämään tuli Eino Leino. Aino Kallaksen ja Eino Leinon suhde kesti neljä vuotta ja päättyi lopulta vuonna 1921 Leinon mentyä äkillisesti naimisiin Hanna Laitisen kanssa. Ainon pitkät viipyilyt Helsingissä eivät jääneet Oskar Kallakselta huomaamatta ja avioparin välisistä riidoista tuli raivoisia. Vuorikuru ei esitä konkreettisia päätelmiä Leino-suhteen pohjimmaisesta laadusta, mutta lukijan on lupa ymmärtää, että muutakin puuhattiin kuin istuttiin vieretysten.\nAino rakasti Leinoa aidosti ja pohti avioeroa. Kun uutinen Leinon kuolemasta tavoitti hänet Yhdysvalloissa, se jyrsi syvältä. He olivat olleet julkisen juoruilun ja paheksunnan kohteina. Siksi Aino ei uskaltanut seuraavalla Helsingin vierailullaan vielä käydä Eino Leinon haudalla Hietaniemessä.\nVuorikurun elämäkerran suuria ansioita on erittely siitä Aino Kallaksen ja Eino Leinon tuotannosta, missä rakastavaisilla on hedelmällinen vuorovaikutus. Kirjoittaja löytää varsin paljon konkreettisia esimerkkejä lähtien Ainon Reigin papista ja Leinon Juhanna-herttuan ja Catharina Jagellonican laulusta. Nautin suuresti kaikista tällaisista tekstit purkavista ja merkityksiä etsivistä analyyseista.\nPrologista ja epilogista\nPrologia lukiessani tunsin närkästystä hienon Kallas-elämäntyön tehneen Kai Laitisen puuttumisen johdosta. Mutta se sai sitäkin upeamman oikaisun elämäkerran epilogissa Loppuunkulumaton elämä, missä Silja Vuorikuru antaa täyden tunnustuksen Laitiselle.\nEpilogi on kaikkinensa hyvin laadittu yhteenveto ja tiivistys. Tauno Pylkkäsestä tuli merkittävä Kallaksen tuotantoa musiikin kielelle siirtäjä.\nAikansa käännetyin suomalaiskirjailija, maailmankansalainen ja hienon kirjailijauran tehnyt Aino Kallas on saanut hyvin ansaitsemansa, upean ja kiinnostavasti kirjoitetun elämänkerran.\nAino ja Oskar Kallaksen hauta on Hietaniemen vanhassa osassa korttelissa 15.\nSilja Vuorikuru: Aino Kallas. Maailman sydämessä. SKS 2017, hakemistoineen ja liitteineen 322 sivua.\nKategoria(t): Löydöt, Muistelmat ja elämänkerrat. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\nYksi vastaus artikkeliin: Silja Vuorikuru: Aino Kallas. Maailman sydämessä\nPaluuviite: Aino Kallas – Maailman sydämessä – Norsunluutorni


Kirjaudu sisään tarkistaaksesi varaukset|Russia Instant Booking\nVaikka ystävämme muilla hotellien varaussivustoilla kilpailevat siitä, kuka on halvempaa, älä etsi enää. Russia Instant Booking on halvin. Varaa luottavaisesti meidän kanssa Matalan hinnan palautustakuu.\nRussia Instant Booking on aina ollut vähemmän talletuksia kuin muut sivustot, joten maksat vähemmän varauksestasi. Nyt ei ole palvelumaksuja useimmille varauksille. Lisätietoja siitä, kuinka varaat hotellit ilman varausmaksuja, Ota meihin yhteyttä\nNyt on kaksi kertaa niin paljon hotelleja, joita ei ole löytynyt muilta hotellisivustoilta. Varaa hotelleja, hostellit ja paljon muuta Russia ja maailman ympäri.


Ihanaista: Ei hyvää päivää...\nÄsken menin Iltasanomien sivuille ja näin heti Kataisen puukotusuhan jälkeen suurimpana uutisena tiedon siitä, että prinsessa Victorialla oli Luxembourgin kuninkaallisissa häissä sama mekko kuin Nobel gaalassa pari vuotta sitten. Siis oumaigaad mikä draama!! Sama mekko, miten nolo tilanne. Ihan kammottavaa, miten maailmassa voi tapahtua tällaisia hulluuksia!\nRakastin erityisesti kohtaa "käytännöllinen Victoria saakoon sen [puvun käytön] anteeksi". Siis nyt oikeesti! Että anteeksi mitä? Vaikka rakastan muotia ja vaatteita ja kaikkea, tällanen alkaa ihan suututtaa. Ensinnäkin musta on todella upeaa, että joku jolla on mahdollisuus pukeutua iltapukuihin tämän tästä, ei tosiaan osta joka ikisiin kekkereihin uutta pukua. Toiseksi, toi puku on niin kaunis, että olis tosi sääli edes käyttää sitä vain kerran. Voi uutisoinnit sentään...\n♥ Maria klo 22.48\nInna 23. lokakuuta 2012 klo 6.45\nSe on kyllä vähän omituista kuinka muotimaailmassa on järkyttävä shokki käyttää samaa mekkoa uudelleen, vaikka oikeastaan sillä ei ole mitään väliä jos mekko on oikeasti todella tyylikäs ja kaunis - ja kuinka moni loppujen lopuksi muistaa edes että missä mitäkin mekkoa on käytetty aiemmin? :D Hih. Ja iso säälihän se on, jos yhden mekon käyttäminen jää vain yhteen tilaisuuteen.\nJoskus tuntuu että miehillä on kyllä helpompaa, kun samaa pukua voi käyttää useissa tilaisuuksissa ilman muotitoimittajien spekulointia. :D\nAnonyymi 24. lokakuuta 2012 klo 17.45\nHyvä Vikke! Malliesimerkki siitä, että kertakäyttökulttuuri joutaa roskiin. Kauniita ja laadukkaita vaatteita kehtaa kyllä pitää päällään useammin kuin kerran..Ympäristökin kiittää :)\nMaya 25. lokakuuta 2012 klo 22.31\nInna: Miten miehet aina pääseekin helpommalla! :D Ja totta, eipä sitä varmasti moni muista, onko jotain pukua käytetty aiemmin vai ei...\nAnonyymi: Näin juurikin!


Yli kolmannes vieraskielisille – Helsinki maksaa omaishoidontukea 1100:sta alle 18-vuotiaasta | Paikalliset | Helsingin Uutiset\nOmaishoidon tuki on harkinnanvarainen sosiaalipalvelu, jota kukin kunta järjestää määrärahojensa puitteissa. Kuvituskuva. Arkisto/Elena Liseytseva\nHoiva: Kaikkia hakijoita arvioidaan samoilla kriteereillä, todetaan kaupungilta.\nHelsinki maksaa omaishoidontukia yli 1 100:lle alle 18-vuotiaalle asiakkaalle. Omaishoidontukea maksetaan vammaisuuden tai pitkäaikaissairauden perusteella lasta tai nuorta kotona hoitavalle täysi-ikäiselle omaiselle.\nTuensaajista yli kolmasosa on muun kuin suomen- tai ruotsinkielisiä.\nHelsingin kaupungin vammaispalveluista todetaan, että kyseessä on yliedustus kun verrataan siihen, paljonko vieraskielisiä on prosentuaalisesti kaikista Helsingin lapsiperheistä. Heitä on hieman alle viidennes.\nVammaisten sosiaalityön päällikkö Jonna Weckström kertoo, että tietojärjestelmä Apotista saadun tiedon mukaan alle 18-vuotiaita omaishoidontuen asiakkaita oli vuoden 2021 syyskuussa 1 133 ja lokakuussa 1 148.\nVieraskielisiä tuensaajia olisi siis noin 370.\nOmaishoidontukea maksetaan kolmessa eri suuruusluokassa sen mukaan, kuinka suuri hoidon tarve on.\n– Maahanmuuttajataustaisille perheille maksettujen palkkioiden suuruudesta meillä ei ole erillistä tilastoseurantaa, sanoo Weckström.\nYliedustuksen taustalla voivat olla inhimilliset syyt.\n– Osa maahanmuuttajista haluaa tulla maahan turvatakseen lapsensa aseman ja oikeudet, jotka eivät lähtömaassa toteudu esimerkiksi lapsen kehitysvammaisuuden tai vammaisuuden takia. Osa maahanmuuttajista voi tulla kiintiöpakolaisena.\nKaikkia hakijoita arvioidaan samoilla kriteereillä.\n– Omaishoidon tuen myöntäminen perustuu kokonaistilanteen yksilölliseen arviointiin, jossa huomioidaan omaishoitajan antaman hoidon vaativuus ja sitovuus sekä valvonnan ja ohjauksen tarve, Weckström siteeraa kaupungin omaishoidon tuen ohjetta.\nArvioinnissa otetaan huomioon omaishoitajan omaishoidettavalle antama päivittäisen henkilökohtaisen hoidon, ohjauksen ja valvonnan määrä arjen toiminnoissa sekä hoitotoimenpiteet. Arvioinnin tukena käytetään lääkärinlausuntoa ja tarvittaessa myös muita selvityksiä.\nAlle 18-vuotiaan hoitoisuutta arvioitaessa hoidettavaa verrataan lapsen tai nuoren terveeseen ikätoveriin.\nHelsinki ei tilastoi erikseen, paljonko alle 18-vuotiaille asiakkaille maksetaan omaishoidontukea.\nAlle 65-vuotiaista omaishoidettavista tukia maksettiin vuonna 2020 yhteensä 12,6 miljoonaa euroa ja yli 65-vuotiaista 11,5 miljoonaa euroa.\nHoitopalkkioita maksetaan kolmannessa eli alimmassa hoitoisuusryhmässä 432 euroa kuukaudessa, 2. hoitoisuusryhmässä 784 euroa ja ykkösryhmässä 1 699 euroa kuussa. Selvä enemmistö kaikista omaishoidontuen asiakkaista saa matalinta tukea.\nWeckström ei ota kantaa siihen, paljonko väärinkäytöksiä tuissa on tullut esiin.\n– Kaikissa asiakasryhmissä voi väärinkäytöksiä tulla esille omaishoidon tuessa päätösten tarkistusten yhteydessä. Perheet eivät ole ilmoittaneet muutoksista perheiden tilanteissa. Uudet päätökset tai päätökset mahdollisesta tuen lopettamisesta tehdään tällöin uuden tilanteen mukaisesti, Weckström kommentoi.


admin | Merja Carlander\nYrittäjyys kuuluu kaikille\nadmin 8.5.2022 with Ei kommentteja\nMentorin mietteitä yrittäjätutkinnon valmistujaisissa Kevään yksi isoista ilon aiheista oli olla mentorina mukana Yrittäjän ammattitutkinnon valmistujaistilaisuudessa Näkövammaisten liitto ry:n Iiris-keskuksessa. Todistukset onnittelujen, puheiden ja kukkasten kera sai iso joukko tutkinnon suorittajia. Tämä porukka ansaitsi erityisonnittelut. He ovat joutuneet ponnistelemaan huomattavasti … Lue lisää\nAjankäyttö, ikuinen kehittämiskohde\nAjankäyttö, ikuinen kehittämiskohde Maaliskuu oli melkoista härdelliä. Paljon asiakaskohtaamisia (edelleen Teamsin välityksellä), yrittäjätutkintojen arviointeja, mentorointia ja erilaisia valmennuksia (onneksi edes muutama kasvokkain). Illat kuluivat vapaaehtoistyön ”huoltojoukkohommissa”. Nyt oli pakko yrittää elää niin kuin opettaa: ajankäytön hallinta on todella tärkeää. Mitä … Lue lisää\nMaailma muuttui, otsikko muuttui\nVietin helmikuun ulkomailla osin lomaillen, osin tehden etätöitä. Maailma alkoi näyttää vähän normaalimmalta. Kaupat ja ravintolat olivat auki. Vaikka ruuhkaisemmilla kaduilla liikkuessa ihmisillä oli maski kasvoilla, näkyi hymy silmistä. Ajattelin, että ehkä kohta voimme ainakin osittain olla niin kuin ennen … Lue lisää\nEtsi uusia reittejä jo ennen umpikujaa\nElämän risteyskohdissa pitäisi olla Stop-merkki. Muuten paahdamme suoraan yli ja jatkamme samalla totutulla tavalla. Oikeassa elämässä tämä Stop-merkki tulee usein liian myöhään. Kartasta olisi hyvä kurkistaa välillä vaihtoehtoisia reittejä. Jos emme pysähdy matkan varrella pohtimaan omaa toimintaamme, paahdamme todennäköisesti suoraan … Lue lisää\nYlpeydenaiheet näkyviksi: aloita ylpeyspäiväkirja\nJokunen viikko sitten kouluttaja pyysi osanottajia esittäytymään kertomalla etunimensä ja mistä ovat tällä hetkellä erityisen ylpeitä. Vajaan kolmenkymmenen hengen joukosta vain muutama osasi nimetä ylpeyden aiheen. Eivätkö osanottajat todella keksineet mitään, mistä voisivat kertoa olevansa ylpeitä? Onko syy kulttuurissamme, itsestään … Lue lisää\nAika ei riitä. Lähes kaikkien asiakkaitteni kohdalla törmäämme tähän aiheeseen. Tämän asian kanssa painiskelen itsekin omassa arjessani säännöllisin välein. Aikaa on meillä kaikilla saman verran. Jos litran purkkiin yrittää mahduttaa kaksi litraa nestettä niin on helppo todeta: toinen litra valuu … Lue lisää\nadmin 11.10.2021 with Ei kommentteja\n”Olen tässä viime aikoina pohtinut, että…” ”Mitäs, jos katsoisitkin sitä siitä näkökulmasta, että…” ”Minusta tuo on loistava idea. Mitä muut tuumaatte, mihin suuntaan lähdetään kehittelemään?” ”Enpä ole tullut ollenkaan ajatelleeksi, tämähän muuttaa koko juttua.” ” Mitäs tuumaatte sellaisesta vaihtoehdosta, että…” … Lue lisää\nKoronapilvi väistyy, oletko valmis!\nOletko varma, että asiakkaasi haluavat edelleen samanlaisia tuotteita? Oletko varma, että asiakkaasi haluavat ne samalla tavalla kuin ennen? Muutokset ovat yleensä hitaita, mutta onko meneillään oleva pandemia kiihdyttänyt muutosta? Kun on ollut pakko pysähtyä ja muuttaa arkielämäänsä, on voinut huomata, … Lue lisää\nLeppoisaa juhannusta, nautitaan yöttömässä yöstä ja unohdetaan huolet työstä. ... Näytä lisääNäytä vähemmän\nLoma alkaa olla jo mielessä. Hallinnollisia hommia ja asiakkaiden sähköposteihin vastaamista vielä jäljellä. Yritetään irroittautua työarjesta. Minun kroppani ainakin kaipaa liikuntaa kaikkien lukuisten Teams-tuntien jäljiltä. Uppoutumista hyviin kirjoihin, kesäruualla herkuttelua ja vain olemista. Järvenselälle tuijottelua. Pysähtymällä löytää itsestäänkin uusia asioita. Lyhyempikin loma tekee hyvää, kun pistää sen ajaksi työasiat oikeasti tauolle. Elokuussa alkaa olla jo ikävä omaa työtään ja asiakkaitaan. Silloin on hyvä palata takaisin "sorvin ääreen". ... Näytä lisääNäytä vähemmän\nOlipa ihanat valmistujaisjuhlat eilen Careeriassa. Omassa työssä tutkintojen mentoroinneista ja arvioinneista on tullut niin merkittävä osa. Nyt päästiin juhlavasti onnittelemaan valmistuneita. Aloitimme aamupäivällä Careerian omissa tiloissa Yrittäjien ammattitutkinnon ja Tuotekehittäjien erikoisammattitutkinnon suorittaneiden yrittäjien kanssa. Olin toiminut mentorina ja työelämäarvioijana monelle tutkinnon suorittajalle. Meitä mentoreita oli lisäkseni paikalla Katri Lehtovaara. Pasi Salervo, joka tuotekehittäjätutkinnossa toimi oppilaitoksen arvioijana, oli vastuukouluttaja Tarjan Pursiaisen apuna jakamassa todistuksia. Tuomo Burman sai oikeutetusti Careerian myöntämän stipendin. Hän on suorittanut itse kaksi tutkintoa ja toiminut yhdessä tutkinnossa mentorina viimeisen kolmen vuoden aikana. Iltapäiväksi siirryimme ”pääjuhlaan” yhdessä muiden Careerian valmistuneiden opiskelijoiden kanssa. Oli hienoa nähdä salin täydeltä hymyileviä kasvoja. Heurekan tilaisuudessa meidän yrittäjäporukastamme oli peräti kolme "virallista puhujaa", Tuomo, Tarja ja allekirjoittanut. Jokainen opiskelijaryhmä kukitettiin vuorollaan. Itselle oli myös elämys olla todistamassa vastavalmistuneiden lähihoitajien valaa. Tilaisuus päättyi juhlavasti suvivirteen. Tuli huikea ja samalla haikea olo. Tästä tilaisuudesta jäi itsellekin pitkäksi aikaa hyvä mieli. ... Näytä lisääNäytä vähemmän\nYrittäjyys kuuluu kaikille. Kevään yksi isoista ilon aiheista oli olla mentorina mukana Yrittäjän ammattitutkinnon valmistujaistilaisuudessa Näkövammaisten liitto ry:n Iiris-keskuksessa. Todistukset onnittelujen, puheiden ja kukkasten kera sai iso joukko tutkinnon suorittajia. Tämä porukka ansaitsi erityisonnittelut. He ovat joutuneet ponnistelemaan huomattavasti enemmän riippuen omista erityisominaisuuksistaan. Siksi haluan onnitella heitä tutkinnon suorittamisen lisäksi rohkeudesta, kun he olivat lähteneet suorittamaan tätä yrittäjätutkintoa. Jotta saisi aikaan muutosta vaatii se myös uskallusta. ”Ihmisen elämä laajenee tai kutistuu suhteessa hänen rohkeuteensa” – Anais Nin – Jokaisella meistä on monenlaisia taitoja. Nyt valmistuneellakin joukolla on monenlaista erityisosaamista ja myös koulutuksella hankittua ammattitaitoa. Jokaisella meistä on monenlaisia vahvuuksia. Jokainen meistä haluaa olla oman elämänsä orkesterin kapellimestari. Jokaisella meistä on myös omat haasteensa. Me kaikki tarvitsemme kuitenkin tukea ja toivottavasti sitä myös saamme. Lue lisää Kasvustoorille kirjoittamastani blogista. Kasvustoori.fi sivustolta löytyy paljon mielenkiintoista yrittäjyyteen liittyvää tekstiä. Ps. Seuraava vammaisyrittäjille räätälöity Yrittäjän ammattitutkinto alkaa 5.9.2022. #yrittäjyys #visio #missio #uudenoppiminen #kehityminen #ajanhallinta ... Näytä lisääNäytä vähemmän\nMentorin mietteitä yrittäjätutkinnon valmistujaisissa Kevään yksi isoista ilon aiheista oli olla mentorina mukana Yrittäjän ammattitutkinnon valmistujaistilaisuudessa Näkövammaisten liitto ry...\nMonet murheet myös yrittäjäkin välttää kun on riittävän ajoissa liikkeellä. Kalenteriin ylös kuukausittain milloin mikäkin asia verotukseen liittyen pitää hoitaa. Suosittelen myös tilitoimiston käyttöä apuna, jos oma aika ja taidot eivät riitä.Kun kuulet sanan veroilmoitus ja määräpäivä, ja ohimot alkavat automaattisesti kiristää. 🤯 Ensiapua tarjolla, tässä yksinkertaiset ohjeet. 👇 1⃣ Tarkista veroilmoitus OmaVerossa. Jos tiedot ovat oikein, ei tarvitse tehdä mitään. Suurimmalla osalla teistä veroilmoittamisen määräpäivä on joku näistä toukokuun tiistaista: 10.5., 17.5. tai 24.5. Oma määräpäivä selviää OmaVerosta. 2⃣ Ilmoita vähennykset. Kodin ja työpaikan väliset matkat, etätyövähennykset ja kotitalousvähennys ovat yleisempiä. Selvitä, oletko oikeutettu johonkin näistä. Voit myös kysyä meiltä vähennyksistä tämän päivityksen alla. 3⃣ Ilmoita tulot. Kaikki tulot eivät näy veroilmoituksella valmiiksi. Esimerkiksi vuokratulot ja virtuaalivaluuttojen vaihdot pitää ilmoittaa itse. 🙏 Tärkeä asia: VÄLTÄ KROONINEN PÄÄNSÄRKY, ilmoita tiedot vähennyksistä ajoissa. Jos unohdat nimittäin esimerkiksi täydentää vähennykset nyt ja havahdut asiaan vasta ensi vuonna, joudut tekemään oikaisuvaatimuksen verotukseesi. Ja oikaisuvaatimusten käsittelyssä valitettavasti kestää. Luvassa voi olla pahimmillaan jopa yli vuoden kestävä jomotus. Silloin et saa mahdollista verohyötyä tilillesi veronpalautuksena tänä vuonna. Kysy veroilmoittamisesta alla, me vastaamme! 👇 ... Näytä lisääNäytä vähemmän