Kandidaatintutkielma. Markkinapotentiaalin kartoitus tapahtumapalveluyritykselle - PDF\nKandidaatintutkielma. Markkinapotentiaalin kartoitus tapahtumapalveluyritykselle\nDownload "Kandidaatintutkielma. Markkinapotentiaalin kartoitus tapahtumapalveluyritykselle"\n1 Kandidaatintutkielma Markkinapotentiaalin kartoitus tapahtumapalveluyritykselle Kati Kanerva 2007\n2 Sisällysluettelo 1 Johdanto Kirjallisuuskatsaus Tutkimusongelma ja tavoitteet Teoreettinen viitekehys Rajaukset Tutkimusmenetelmät ja tutkimusasetelma Keskeisimmät käsitteet Markkinakartoitus osana yrityksen toiminnan ohjausta Alustava suunnitteluvaihe Tutkimuksen suunnitteluvaihe Tutkimuksen lähestymistavan määrittely Datan keräysmenetelmän valinta Kyselylomakkeen luominen Tutkimusotoksesta päättäminen Tutkimuksen implementointi Tutkimuksen arvioitu kustannus vs. arvo Datan keräys ja analysointi Johtopäätöksien teko Sähköisen markkinakartoituksen erityispiirteet Sähköisen kartoituksen edut Sähköisen kartoituksen ongelmat BSG Marketing Oy Nykyinen toiminta Markkinakartoituksen syyt Markkinapotentiaalin kartoitus tapahtumapalveluille Etelä-Karjalassa Alustava suunnittelu Varsinainen suunnittelu Analyysi Tapahtumien määrän ja laadun analysointi Tapahtumapanostuksen analysointi Potentiaalin analysointi Yhteenveto...36 LIITTEET\n3 1 1 Johdanto Tulevaisuuden menestyjiä ovat yritykset, jotka osaavat luoda asiakkailleen lisäarvoja ja merkityksiä. Menestymisen edellytyksenä on taito ohjata toiminta vastaamaan muuttuvan asiakaskunnan olosuhteita, odotuksia ja tarpeita. (Kärkkäinen, 2006) Kuten Kärkkäinen osuvasti mainitsee, vaatii yrityksen toiminnan ohjaus nykypäivänä paljon suunnittelua ja tarkkoja faktoja toimintaan vaikuttavista tekijöistä. Monelle yritykselle on elinehto olla jatkuvasti ajan hermolla omassa toimintaympäristössään. Näin on myös kun suunnitellaan toiminnan laajentamista joko nykyisillä markkinoilla tai uusille markkinoille. Tieto vanhenee ja siitä tulee epärelevanttia nykyaikana yhä nopeammin, jolloin ei voida luottaa monen vuoden takaisiin tutkimuksiin, sillä sekä markkinat että kuluttajien ostokäyttäytyminen muuttuu jatkuvasti. Tämän vuoksi kartoitusta omaan toimintaan vaikuttavista tekijöistä on tehtävä jatkuvalla periaatteella. Tämän tutkielman tarve pohjautuu helsinkiläisen tapahtumapalveluja tarjoavan tapahtumamarkkinointiyrityksen kiinnostukseen selvittää onko Etelä-Karjalassa kysyntää tapahtumapalveluille, nyt kun markkinaalue on viimeisten vuosien aikana kasvanut promootioiden suhteen huomattavasti. Tapahtumamarkkinointi toimialana lähti 90-luvun loppupuolella huimaan nousuun ohi muiden yritysviestinnän osa-alueiden eikä sidosryhmätapahtumia pidetty enää pelkkänä pr-toimintana (Karsi, 1999). Alkunsa se on saanut sponsoroinnista, mistä se on kuitenkin kehittynyt laaja-alaisemmaksi osaamiseksi ajan saatossa. Tapahtumamarkkinoinnin avulla yritys kykenee hallituissa ja ennalta suunnitelluissa olosuhteissa luomaan kohtaamisia eri sidosryhmiensä kanssa ja erottumaan muista toimijoista edukseen. (Kokko, 2004) Sertifioituja tapahtumamarkkinointiliiton jäseniä on ainoastaan 13 (STAY, 2007); alalla toimivien ammattimaisten toimijoiden lukumäärä on kuitenkin huomattavasti korkeampi.\n4 2 1.1 Kirjallisuuskatsaus Tutustuessaan markkinakartoituskirjallisuuteen, päätyy huomaamaan, että kirjallisuutta markkinointitutkimuksesta löytyy huomattavasti kattavammin kuin puhtaasti markkinatutkimuksesta. Muun muassa Aaker, Kumar ja Day (2001) ovat koonneet teoksen Marketing Research, joka käsittelee kattavasti eri vaiheita markkinointitutkimuksen saralla. Myös Moutinho ja Evans (1996) ovat koonneet perusteellisen teoksen markkinointitutkimuksesta. Vanhempaa materiaalia aiheeseen liittyen on myös saatavilla, mutta uudemmat teokset kattavat pitkälti näiden annin. Tässä tutkielmassa näistä julkaisuista sovelletaan teorioita markkinakartoituksen tekoa silmällä pitäen eli prosessimaisia tapoja selvittää tarvittavia faktoja kohdemarkkinoista. Kotler ja Lane (2006) kuvailevat laajassa teoksessaan Marketing Management tälle tutkimukselle oleellisia seikkoja täydentämään edellä mainittuja teoksia: markkinointitutkimuksen teon etenemistä sekä kyselyiden ominaispiirteitä. Tieteellisissä julkaisuissa on viime aikoina käsitelty markkinointitutkimuksen osaalueella paljon online-tutkimusten tekemistä ja vertailtu sitä perinteisempiin tutkimusmenetelmiin. Toki vertailua eri metodien välillä on tehty jo pitkään ennen sähköistäkin tutkimustakin (Weible & Wallace, 1998). Ilieva, Baron ja Healey (2002) käsittelevät monipuolisesti sähköisen tutkimuksen sekä hyviä että huonoja puolia. Useissa teoksissa sähköpostin käyttö työkaluna sähköisen tutkimuksen implementoinnissa nousee esille. Lee Sproull oli ensimmäisiä tätä ilmiötä tutkineita ja hänen jälkeensä on tutkijoita ilmestynyt huomattavia määriä lisää (Weible & Wallace, 1998).\n5 3 1.2 Tutkimusongelma ja tavoitteet Tutkimuksen tavoitteena on hyvän ymmärryksen luominen siitä, kuinka markkinapotentiaalia tulisi ryhtyä kartoittamaan ja mitkä eri tekijät tulee huomioida tutkimusta tai kartoitusta suunniteltaessa. Tarkemman tarkastelun alaisuuteen nostetaan sähköisesti toteutettavan kartoituksen ominaispiirteet sekä kyselylomakkeen laatimista koskevat ohjenuorat. Itse toteutettavan tutkimuksen tavoitteena on selvittää, mikäli Etelä-Karjalan alueella on kysyntään korkealaatuisille tapahtumatuotannoille. Tutkimusongelma ja osaongelmat ovat alla esitetty kysymysmuodossa: Tutkimusongelma: Miten selvittää tietyn alueen markkinapotentiaali? Osaongelmat: 1. Mistä markkinapotentiaalin kartoituksen vaiheet koostuvat? 2. Mitkä ovat sähköisen tutkimuksen erityispiirteet markkinatutkimuksen kentässä? 1.3 Teoreettinen viitekehys Kuviossa 1 esitetään tämän tutkielman teoreettinen viitekehys. Viitekehyksessä markkinapotentiaalin kartoitus kuvataan prosessina, johon liittyy paljon suunnittelua ennen varsinaista toteutusta. Kartoitus saa alkunsa tarpeesta saada lisäinformaatiota yrityksen toimintaympäristöön, ja täten yrityksen toimintaan liittyvistä asioista, tai se voi vaihtoehtoisesti saada alkunsa\n6 4 myös ongelmasta, joka vaatii ratkaisua. Tämän ensireaktion jälkeen ryhdytään alustavasti suunnittelemaan kartoitusta ja sen tarpeellisuutta, jolloin täsmennetään myös mitä kartoituksella pyritään saavuttamaan. Informaation tarve Alustava suunnittelu Sähköinen Kartoituksen suunnittelu ympäristö Kartoituksen implementointi Tuloksien analysointi TOIMI! Poten tiaalia Ei potenti aalia UNOHDA! Kuvio 1 Teoreettinen viitekehys Mikäli alustavan kartoituksen pohjalta päätetään kartoitusprojekti toteuttaa, siirrytään kartoituksen varsinaiseen suunnitteluun ja lopulta implementointiin. Tässä tutkimuksessa suunnittelussa ja etenkin implementoinnissa sähköinen toimintaympäristö on merkittävässä asemassa mahdollistaen toivotunlaisen tutkimuksen.\n7 5 Tutkimuksen teettämisen jälkeen tulokset analysoidaan ja niiden pohjalta päädytään johtopäätöksiin, jotka osaltaan ohjaavat toimintaa eteenpäin. Viitekehys kokonaisuudessaan ohjaa myös tämän tutkielman rakennetta hyvin pitkälti. 1.4 Rajaukset Markkinakartoitus voidaan lukea osaksi markkinointitutkimusta, sillä markkinointitutkimus kattaa pitkälti kaiken yrityksen toimintaympäristön analysointiin liittyvän kirjallisuuden. Tässä tutkielmassa näitä markkinointitutkimuksen teorioita valitaan ja sovelletaan suoraan juuri markkinoiden analysoinnin näkökulmasta. Tutkielmassa ei perehdytä kartoituksen ulkopuolelle jäävään yrityksen toimintaan kuten mainontaan, viestintään ja asiakashallintaan, vaikka ne vaikuttavatkin osaltaan markkinavalintaan. Tutkielmassa sovelletaan kirjallisuusosiossa paljon markkinointitutkimukseen pohjautuvia teorioita, mutta pääpaino on tehokkaan ja toimivan tutkimuksen luomisessa. Markkinakartoituksen keinoista syvennytään sähköisten kartoitusten tekemiseen ja niiden ominaispiirteisiin, sillä myös tämän tutkielman empiirinen tutkimus toteutetaan sähköisesti. Tutkimukseen liittyy paljon yksityiskohtaista tietoa mm. erilaisista datankeruumenetelmistä ja näiden ominaispiirteistä, mutta tässä tutkielmassa tarkemmin paneudutaan ainoastaan kyselylomakkeen luomiseen ja sähköiseen tutkimukseen. Muut asiat käsitellään osana kartoitusprosessia, mutta niihin ei syvennytä tarkemmin. 1.5 Tutkimusmenetelmät ja tutkimusasetelma Materiaali tutkimusta varten kerätään pääosin sähköisesti toteutettavan kyselylomakkeen avulla. Ennen lomakkeen lähettämistä tullaan Etelä-Karjalan alueella sijaitsevia\n8 6 potentiaalisia yrityksiä kartoittamaan ja tämän jälkeen lomake lähetetään yrityksissä johtavissa asemissa oleville henkilöille. Potentiaalisien yrityksien valikoiminen kaikista Etelä-Karjalan yrityksistä on itsessäänkin merkittävä osa tätä tutkimusta. Lappeenranta lähiympäristöineen on asetettu kohdemarkkinaksi, sillä BSG Marketingin toiminta Itä-Suomen alueella on vahvistunut lähivuosina voimakkaasti erilaisten tapahtuma- ja myymäläpromootioiden muodossa. Myös yritysmaailmassa on tapahtunut paljon kehitystä viimeisimpien vuosien saatossa kun mm. työtyytyväisyys, työntekijöiden palkitseminen sekä motivointi ovat suuressa roolissa yrityksen tuottavuuden kannalta. Etelä-Karjalassa jatkuva investointi ja rakentaminen kuuluvat päivittäiseen katukuvaan hyvin vahvasti. Alueella ei myöskään ole vielä vastaavia toimijoita, vaikkakin epäsuoraa kilpailua voidaan kokea olevan. 1.6 Keskeisimmät käsitteet Seuraavassa määritellään tässä tutkielmassa useasti esiintyvät termit, joille eri tutkijoiden kirjallisuuden perusteella löytyisi monia eri määritelmiä. Tässä tutkielmassa nämä termit kuitenkin käsitetään seuraavasti: Markkinakartoitus Tämän tutkielman yhteydessä markkinakartoitus käsitetään prosessina, jonka päämääränä on kerätä tarvittavaa informaatiota valittuja kohdemarkkinoita koskien. Tämä informaatio voi olla mitä tahansa kartoitusta toteuttavan yrityksen toiminnan kannalta relevanttia informaatiota, kuten kuluttajien kulttuurijakauma tai tietyn tuotteen kysyntä. Markkinakartoitus nähdään osana laajempana esiintyvää markkinointitutkimusta, joka kattaa huomattavan määrän erilaisia analyyseja aina potentiaalisten kohdemarkkinoiden kartoittamisesta tuotteen/palvelun myymiseen ja markkinointiin asti.\n9 7 Markkinatutkimus Markkinatutkimuksella ymmärretään syvällisempää analyysiä ja laajempaa käsittelyä samoista asioista kuin markkinakartoituksessa. Näissä molemmissa käytetään samoja työkaluja, mutta markkinatutkimus on analyyttisempaa ja perusteellisempaa. Kirjallisuudessa tutkimus sanaa käytetään huomattavasti enemmän joten sen vuoksi se esiintyy myös tässä työssä paljon. Greenin ja Tullin (1975) mukaan tutkimus on tietyn asian tai ongelman systemaattista, objektiivista ja kattavaa tutkimista relevantin informaation saamiseksi. Tutkimus ja kartoitus termejä käytetään kuitenkin rinnakkain tämän tutkielman puitteissa ymmärtäen, että toteutuksen intensiivisyys ratkaisee lopullisen termin käytön empiirisissä tutkimuksissa. Markkinapotentiaali Markkinapotentiaalilla tässä tutkimuksessa tarkoitetaan näkemystä tietyn markkinaalueen ostovoimasta ja -aktiivisuudesta sekä sen laadusta. Se voidaan selvittää monin eri tavoin ja sillä voi olla monia muotoja. Markkinapotentiaali voi suppeimmillaan käsittää tietyn kaupunkikohtaisen segmentin preferenssien selvittämisen tai se voidaan laajemmin toteuttaa globaalilla tasolla. Sähköinen tutkimus Sähköisellä tutkimuksella tarkoitetaan tässä tutkielmassa tutkimusta tai kartoitusta joka toteutetaan sähköisiä teitä hyväksikäyttäen ja joka omaa sille tunnusomaiset piirteet joita tutkimuksen edetessä esitellään. 2 Markkinakartoitus osana yrityksen toiminnan ohjausta Kuten edellä mainittiin, nähdään markkinakartoitus osana markkinointitutkimusta. Aakerin ym. (2001) mukaan markkinointitutkimus on kriittinen osa älykästä markkinointijärjestelmää, sillä se auttaa yritysjohtoa päätöksenteossa evästämällä heitä relevantilla, ajan\n10 8 tasalla olevalla ja tarkalla informaatiolla. Javalgi, Martin ja Young (2006) puolestaan näkevät markkinointitutkimuksen käytännön linkkinä markkinoinnin hallinnan ja yrityksen loppuasiakkaiden välillä. Hyvä ja onnistunut markkinatutkimus hyödyntää tieteellisiä ja monipuolisia metodeja ja luo näiden ja kerätyn datan välille riippuvuussuhteen. Onnistuessaan markkinatutkimus on myös innovatiivista sekä jopa hieman skeptistä. Tärkeänä piirteenä hyvälle markkinatutkimukselle on myös realistinen kuva ja tasapaino tutkimuksen arvosta ja kuluista. (Kotler & Keller, 2006). Aakerin ym. (2001) mukaan markkinointitutkimus etenee kolmessa vaiheessa. Tätä mallia voidaan soveltaa myös markkinakartoituksen apuna. Seuraavana malli esitellään pääpiirteissään. Alkuperäiseen malliin on kuitenkin tässä yhteydessä lisätty muiden tutkijoiden näkökulmia täydentämään sitä. Alustava suunnitteluvaihe - Tutkimuksen lähtökohtien selvitys > Miksi tutkimus tehdään? - Tutkimuksen tavoitteiden asetanta - Arvio tutkimuksen tuottaman informaation arvosta (kannattaako tutkimusta tehdä) Tutkimuksen suunnittelu - Tutkimuksen lähestymistapa (tutkiva, kuvaileva, syyperäinen tai teoreettinen) - Valitaan datan keräysmenetelmä ja suunnitellaan keräys huolellisesti - Tutkimusotoksesta päättäminen - Tutkimuksen teettäjän rooli\n11 9 Implementointi - Vertaillaan tutkimuksen arvioituja kustannuksia ja arvioitua tuottamaa arvoa - Päätös tutkimuksen toteuttamisesta - Datan keräys ja analysointi ennalta valituin keinoin - Johtopäätöksien tekeminen 2.1 Alustava suunnitteluvaihe Tutkimuksen alustava suunnitteluvaihe on kriittisessä roolissa koko tutkimusta ajatellen, sillä mikäli tutkimuksen tarpeita ja tavoitteita ei määritellä yhdessä tutkijan ja tutkimuksen teettäjän välillä, voi tutkimuksen teettäminen alkutekijöissään olla ajan ja rahan hukkaa (Moutinho & Evans, 1996). Tutkimusongelmien määrittely ei Aakerin ym. (2001) mukaan ole useimmiten lainkaan yksinkertaista. Informaation tarpeen tarkka määrittely, selkeä rajanveto ja tutkimuksen teettäjän todelliset motiivit ovat seikkoja, joiden selvittäminen voi olla hyvinkin aikaa vievää. Tämän vuoksi alustavaan suunnitteluun tulee panostaa molempien osapuolien tahoilta. Aaker ym. (2001) lisäävät myös, että ollakseen hyödyllinen, tutkimuksen tulee olla yhteydessä päätöksentekoon. Mikäli ei ole selvää millaisia päätöksiä toivotaan tehtävän, tulee asiaan paneutua ennen tutkimuksessa etenemistä. Tutkijan tulee myös havaita, että aina asianomistajan todellisia motiiveja ei saada selville, vaan ns. avoimien motiivien takana saattaa piillä myös peiteltyjä motiiveja. Alustavan suunnittelun yhteydessä tulee määritellä myös tutkimuksen tarve sitä toteuttavalle organisaatiolle eli asetettujen tutkimusongelmien vastauksien arvo. Edellä mainittuihin asioihin paneutumalla hahmottuu tutkijalle ja toteuttavalle organisaatiolle tarkempi kuva siitä, mitä tutkimuksella todella voidaan saavuttaa ja kuinka hyödyllistä se on ko. organisaatiolle ja sen päätöksenteolle. Tämän pohjalta voidaan päättää tutkimukseen allokoitavan rahan määrä. (Ibid)\n12 Tutkimuksen suunnitteluvaihe Tarpeiden määrittelyn jälkeen voidaan siirtyä tutkimuksen todelliseen suunnitteluun. Tässä vaiheessa tulee päättää millaista tietoa tutkimukselta toivotaan, kuinka tätä tietoa tullaan hankkimaan ja lopulta tekemään päätös tutkimuksen lopullisesta toteutuksesta. (Ibid) Tutkimuksen lähestymistavan määrittely Tutkivaa tutkimusta sovelletaan kun tavoitteena on saada tietoa tutkimusongelman yleisestä luonteesta, päätösvaihtoehdoista tai päätöksenteon kannalta relevanteista muuttujista. Tutkivaa tapaa sovellettaessa hypoteesit ovat usein epäselvästi tai täysin määrittämättä. (Ibid) Kuvailevan tutkimuksen tavoitteena on Aakerin ym. (2001) mukaan tarjota tarkka tilannekuvaus markkinaympäristön tietystä osa-alueesta. Kuvailevassa tutkimuksessa hypoteeseja useimmiten esiintyy, mutta ne ovat tunnustelevia ja arvioivia. Kuvailevan tutkimuksen avulla on mahdollista selvittää mitkä asiat toimintaympäristössä ovat yhteydessä, mutta ei sen tarkempaa analyysiä. Kausaalia eli syyperäistä tutkimusta puolestaan käytetään juuri kun on tarpeellista selvittää syy-seuraussuhteita eri muuttujien välillä. Tässä hypoteesitkin ovat hyvin eksakteja. (Ibid) Reynolds, Simintiras ja Diamantopoulos (2003) käyttävät hieman eri termistöä kuvatessaan samoja asioita, mutta lisäävät edellä mainittuihin Aakerin ym. tapoihin myös teoreettisen tutkimuksen, jonka tavoitteena on testata erilaisten teoreettisten mallien soveltuvuutta käytäntöön.\n13 Datan keräysmenetelmän valinta Weible ja Wallace (1998) korostavat datan keräysmenetelmän valinnan tärkeyttä. On oleellista, että keräysmenetelmä on soveltuva juuri kyseessä olevan ongelman ratkaisemiseen ja työn suorittamiseen. Greenin ja Tullin (1975) mukaan markkinatutkimusta varten voidaan dataa hankkia viidestä eri lähteestä: sekundaarilähteistä (secondary sources), kyselyn/haastattelun vastaajilta (respondents), käytännön testeistä (natural experiments), kokeellisista testeistä (controlled experiments) ja simulaatioista (simulation). Sekundaaridataan lukeutuu kaikki jo olemassa oleva materiaali, kuten aiemmat raportit ja tutkimukset, valtion tilastotiedot, journal-artikkelit jne. (Moutinho & Evans, 1996). Tämä data on kerätty muiden tutkijoiden toimesta johonkin aiempaan tarpeeseen. Mikäli riittävän laadukasta sekundaaridataa on saatavilla, ei primaaridataa kerätä lainkaan useimmiten kustannussyistä. (Green & Tull, 1975) Sekundaaridata voidaan jakaa sisäisiin (erilaiset yrityskohtaiset raportit, aiemmat tutkimukset, tiedot kuluista jne.) ja ulkoisiin lähteisiin (internet, julkaistut materiaalit ja erilaiset vakiintuneet instituutiot jotka tarjoavat dataa). Sekundaaridatan keräyksen aikana myös uusia tutkimuskohteita saattaa nousta pinnalle ja sen pohjalta myös primaaridatankeräyksen luonne määrittyy pitkälti. (Aaker ym., 2001) Toisinaan primaaridatan keräys ei ole yritykselle edes mahdollista, jolloin sekundaaridata on ensisijaisessa roolissa. Se on myös huomattavasti nopeampi ja edullisempi tapa kerätä dataa, myös siinä tapauksessa, että data ostetaan toiselta organisaatiolta. Kuitenkin sekundaaridatan kanssa ongelmia voi ilmetä siinä, että data on kerätty toista tarkoitusta varten eikä näin vastaa uusia tarpeita, etsittäessä rajaaminen voi olla haastavaa, tieto voi olla vanhentunutta tai huomattava määrä oletuksia joudutaan tekemään datan saattamiseksi omaan tutkimukseen soveltuvaksi. (Aaker ym., 2001) Loput Greenin ja Tullin määrittelemistä datalähteistä lukeutuvat primaarilähteisiin. Primaaridatan hankintaan liittyy uuden informaation luonti eksaktiin tarpeeseen (Moutinho\n14 12 & Evans, 1996). Moutinho ja Evans (1996) luettelevat primaaridatan keräysmenetelmiksi liudan erilaisia tarkkailutekniikoita, joita käyttämällä ei tutkijan tarvitse suunnitella tai toteuttaa haastattelua tai muuta interaktiivista toimintaa. Näihin lukeutuu mm. toimijoiden varjostaminen tutkitun asian suhteen, kuluttajataival jossa tarkastellaan kaikkia kuluttajan interaktioita tutkitun asian suhteen sekä käytöskartoitus joka voidaan tehdä tarkkailemalla ihmisten käytöstä tietyssä tilassa muutaman päivän ajan (Kotler & Keller, 2006). Perinteisesti primaaridataa on kerätty erilaisia haastattelu- ja kyselytyyppejä hyödyntämällä. Haastatteluita ja kyselyitä voidaan toteuttaa hyvin monella eri tavalla ja monesti ne luokitellaan täysin strukturoiduista hyvin avoimiin teemahaastatteluihin. Kuitenkin vain mielikuvitus asettaa rajat haastattelu/kyselytyypille kuten Kotler ja Keller (2006) toteavat. Designyritys IDEO on ideoinut muutamia poikkeuksellisia haastattelutyyppejä joihin lukeutuu mm. kuluttajan kamerapäiväkirjat ja ääripään käyttäjistä koostuvat ryhmähaastattelut (Ibid). Seuraavassa kappaleessa käsitellään kyselyn ja haastattelun luomistyössä huomioitavia asioita, sillä juuri kyselylomakkeet ovat tähän päivään mennessä olleet suosituimpia primaaridatan keräysvälineitä niiden joustavuuden vuoksi (Ibid). Datankeräysmenetelmän huolellinen suunnittelu primaaridataa kerättäessä on äärimmäisen oleellinen osa tutkimuksen onnistumista, sillä vääränlaisella informaatiolla voidaan ajautua yrityksen kannalta haitallisiin toimiin Kyselylomakkeen luominen Teoksessaan Marketing Management Kotler ja Keller (2006) listaavat Haguen ja Jacksonin esittämiä kriittisiä asioita, jotka tutkijan tulee huomioida tehdessään haastattelutai kyselypohjaa. Kysymyksiä muotoiltaessa tulee huomiota kiinnittää varsinkin kysymyksessä esiintyvien sanojen muotoon ja niiden järjestykseen sekä kysymyksen muotoiluun kokonaisuudessaan. Avoimet kysymykset mahdollistavat kysyjälle tilaisuuden\n15 13 vastata täysin omin sanoin ja tästä johtuen kuvailevassa tutkimuksessa käytetään usein paljon avoimia kysymyksiä. (Kotler & Keller, 2006) Avoimia kysymyksiä käytetään usein ns. johdantokysymyksenä tai silloin kun vastausvaihtoehtoja olisi yksinkertaisesti liian paljon (Aaker ym., 2001). Valinta ja monivalintakysymyksiä puolestaan on helpompi tulkita ja taulukoida. (Kotler & Keller, 2006) Nämä seikat useimmiten ratkaisevat kysymyksien muodon. Kysymyksiä luotaessa tulee myös jatkuvasti pohtia, mitä lisäarvoa jokainen uusi kysymys tuo ja mitä sen tuottamalla informaatiolla tehdään (Aaker ym., 2001). Kysymyksiä laadittaessa tulee huolehtia, että kysymykset ovat puolueettomia, eivätkä johdattele kysyjää vastaukseen. Kysymyksien tulee olla myös mahdollisimman yksiselitteisiä ja niiden tulee käsitellä ainoastaan yhtä asiaa kerralla selkeyden vuoksi. Muotoilultaan tulee kysymyksien olla erittäin tarkkoja, jotta vastaaja tietää mitä asiaa käsitellään. Tässä auttavien kysymyksien laatiminen voi olla tarkoituksenmukaista. (Kotler & Keller, 2006) Aaker ym. (2001) lisäävät myös, että kysymyksiä muotoiltaessa tulee pitää koko ajan tiukasti mielessä kyselyn kohderyhmä ja muotoilla kysymykset heidän kielelleen. Sanamuotoilu on tärkeässä osassa vastaajan ymmärtämisen kannalta. Turhan hienostuneita sanoja tai ammattitermejä ei tulisi käyttää. Myöskin harvinaisempia lyhenteitä ja sanoja tulisi välttää. Moniselitteisien sanojen käytössä tulee olla erittäin varovainen, sillä ne voivat väärentää tuloksia. Mm. yleensä ja usein voidaan lukea moniselitteisiksi sanoiksi, jotka eri vastaajat käsittävät eri tavoin. Sanoja, joilla on tuplamerkityksiä tai jotka voidaan ymmärtää/kuulla väärin, ei tulisi kyselyissä käyttää. (Ibid) Kysymyksien muotoilussa puolestaan tulisi välttää negatiivisia ilmaisuja kuten Etkö koskaan tai Eikö mielestäsi. Nämä luovat kysyjälle kysymyksestä ja kysytystä asiasta jo lähtöoletuksiltaan negatiivisen kuvan jolloin tämä negaatio välittyy myös vastaukseen. Kysymyksen ei tulisi myöskään olla hypoteettinen, sillä kysymykseen joka perustuu mielikuvituksen varaan, on vaikea vastata ja täten myös vastauksiin ei voi täysin luottaa. (Ibid)\n16 14 Monissa tapauksissa jo edelläkin sivutut valmiit vastausvaihtoehdot voivat tuottaa tutkimuksen kannalta helpommin käsiteltävää dataa (Ibid). Myös vastaajalle valmiit vastausvaihtoehdot ovat usein mieluisia, sillä tällöin kyselyn täyttäminen on huomattavasti vaivattomampaa. Kysymyksiä laadittaessa tulee kysymykset käydä huolella läpi, jotta niissä ei esiinny päällekkäisyyksiä (Ibid). Päällekkäisyyksien esiintyminen voi hämmentää vastaajaa, jolloin myös vastauksien laatu saattaa kärsiä. Viimeisenä ohjeistuksena Kotler ja Keller (2006) suosittelevat valinta- ja monivalintatehtävissä myös kohdan muu(, mikä?) sisällyttämistä kyselyyn. Bearden ja Netemeyer (1999) käsittelevät teoksessaan Handbook of Marketing Scales erilaisia tapoja kerätä ja analysoida tutkimusdataa. Teoksessa esiintyy useita eri tapoja muotoilla kysymykset kyselyyn. Tutkijan itsensä päätettäväksi millaiset kysymystyypit käyvät juuri hänen tutkimukseensa, kuitenkin myös tutkimuskohde vaikuttaa päätökseen. Myös Kotler ja Keller (2006) esittelevät erilaisia kysymystyyppejä jakaen ne suljettuihin ja avoimiin kysymyksiin. Näiden teosten pohjalta on myös tämän tutkimuksen kyselylomake ja sen ulkomuoto kehitetty Tutkimusotoksesta päättäminen Otosta määriteltäessä tulee ensimmäisenä tehdä päätös siitä keitä tutkitaan. Rajaus tulee tehdä mahdollisimman tarkasti, jotta tutkimusotoksesta saadut tulokset kuvaavat mahdollisimman totuuden mukaisesti koko sitä joukkoa mitä otos edustaa. Otoskehikko tulee asettaa niin, että jokaisella kohderyhmään kuuluvalla on yhtä suuri mahdollisuus tulla valituksi otokseen. (Ibid) Otoksen koko on seuraavaksi päätettävä seikka. Ei ole tarkoituksenmukaista koettaa tarkastella koko kohderyhmää tai edes huomattavaa osaa siitä, vaikka suurempi otos antaa aina luotettavampia tuloksia. Useimmiten prosentin otos kohderyhmästä antaa riittävän kuvan, mikäli otosmenettely on luotettava. (Ibid)\n17 15 Otoksen valinta on viimeinen askel tässä suunnitteluvaiheessa. Otos voidaan valita todennäköisyysotannalla tai tutkija voi itse valita otoksensa. Todennäköisyysotannassa voidaan koko kohderyhmästä tai kohderyhmästä tehdyistä ryhmistä (esim. iän mukaan) valita satunnaisella poiminnalla otos. Vaihtoehtoisesti voidaan kohderyhmä jakaa myös klustereihin joista tutkija valitsee haastateltavaksi otoksen. (Ibid) Valitessaan itse otosta tutkija voi valita kohderyhmästä ne, joihin yhteydenottaminen on vaivattominta, ne joilta hän uskoo saavansa tarkinta ja totuudenmukaisinta tietoutta tai hän voi jakaa kohderyhmän eri kategorioihin ja valita jokaisesta kategoriasta samansuuruisen joukon otokseen. (Ibid) 2.3 Tutkimuksen implementointi Saavuttaessa tutkimuksen implementointivaiheeseen vertaillaan arvioituja kustannuksia odotettuun tutkimuksen arvoon, jonka pohjalta tehdään päätös tutkimuksen toteuttamisesta. Tämän jälkeen implementoidaan suunniteltu datankeräys ja analysointi joiden kautta päädytään tekemään johtopäätöksiä tutkimustuloksista Tutkimuksen arvioitu kustannus vs. arvo Vertailtaessa tutkimuksen arvioitua arvoa yritykselle ja sen aiheuttamia kustannuksia, voidaan aihetta Tullin ja Hawkinsin mukaan (1976) lähestyä kahdesta eri näkökulmasta: perinteisen ja päätösteorian kannalta. Tehtäessä päätöstä perinteistä teoriaa noudattaen perustuu arviointi henkilön itsensä tekemään päätökseen. Päätöksen tekevä henkilö perustaa oman arvionsa eri toimintavaihtoehtojen vertailulle sekä näiden eri vaihtoehtojen tuottojen ja epävarmuuksien vertailulle. Hän myös arvioi tarvittavan lisäinformaation määrän kuinkin vaihtoehdon valit-\n18 16 semiseksi ja kunkin vaihtoehdon tuottaman informaation arvoa yritykselle. Viimeisenä henkilö arvioi projektin arvioitua kustannusta. (Tull & Hawkins, 1976) Mikäli päätös tehdään päätösteorian näkökulmasta, huomioidaan tiedon epätäydellisyys eli ymmärretään se, että myös vääriä päätöksiä saatetaan tehdä. Mikäli kyettäisiin määrittämään täydellisen informaation arvo, kyettäisiin asettamaan ylärima kaikille mahdollisille päätöksille joita kyettäisiin tekemään. Mikäli kyettäisiin myös arvioimaan virheiden aiheuttamat kustannukset ja täten vähentämään ne täydellisen informaation arvosta saataisiin tulokseksi epätäydellisen informaation arvo. (Tull & Hawkins, 1976) Päätösteorian ongelmiksi voidaan kuitenkin lukea sen vaivalloisuus sekä täydellisen ja epätäydellisen arvon vaikeasti määriteltävä määrä ja arvo Datan keräys ja analysointi Datan keräysvaiheeseen siirryttäessä tulisi tutkijalle olla jo selvää, kuinka dataa ryhdytään keräämään, sillä siitä tulee päättää jo suunnitteluvaiheessa. Nyt kyse on siis ainoastaan implementoinnista ja datan analysoinnista. Datan keräysvaihe on tutkimusprosessin resursseja sitovin toiminto, jonka vuoksi huolellinen pohjatyö tutkimuksen tarpeellisuudesta on oltava tehtynä (Kotler & Keller, 2006). Laman (2007) on rakentanut oman ohjeistuksensa datan keräykseen, jossa paljon painoarvoa saavat organisaatiossa dataan ja sen keräykseen vaikuttavat henkilöt. Hänen mukaansa työntekijöille tulee tehdä riittävän selväksi kaikki dataan vaikuttavat tekijät ja se, että tarkastelun alla ei tule muuttaa mitään normaalista poikkeavaksi tai keksiä puuttuvia lukuja tms. tilastoihin. Poikkeavien ja mahdollisesti dataan vaikuttavien tapahtumien sattuessa tulisi näistä tehdä muistiinpanoja, jotta asiaan osataan dataa analysoitaessa suhtautua oikealla tavalla. Dataa tulisi Lamanin (2007) kuten monien muidenkin näkemyksien mukaan kerätä nimenomaan esiintyvän tutkimusongelman ratkaisemiseksi ja tässä apuna voidaan käyt-\n19 17 tää mahdollisia aiempia tutkimuksia jne. Dataa kerättäessä tulee määritellä tarkkaan mitä halutaan mitata ja mihin tarkoitukseen (ReVelle, 2006). Dataa kerättäessä on hyvä pitää huolta, että jälkeenpäin on helposti mahdollista havaita milloin, miten ja kuinka data kerättiin ja arvioitiin. Avoimia kysymyksiä on hyvä liittää mukaan ja poikkeavista tilanteista tulisi tehdä merkintä. Datan kerääjällä on suuri merkitys ja mikäli hänellä ei ole tarvittavaa koulutusta tai ymmärrystä asiasta, tulisi hänelle järjestää asiaankuuluva koulutus. (Laman, 2007) Laman (2007) ohjeistaa myös sopivan otantamenetelmän valintaan ja mittausvirhetestin tekemiseen. Tulee lisäksi päättää kuka analysoi, tulkitsee ja raportoi saadut tulokset. Ennen tutkimuksen jalkauttamista tulee kyselyä testata pienellä pilottiryhmällä ja etsiä siitä mahdolliset virheet sekä korjata ne ennen varsinaisen kyselyn levittämistä laajemmalti (Kotler & Keller, 2006). Mahdollisia ongelmia joita matkan varrelle saattaa ilmestyä, on epätäydellinen informaatio joka ei vastaa ongelmiin, inhimilliset virheet (jotka voidaan poistaa kuitenkin pitkälti koulutuksen avulla), mittausvälineiden kalibroinnin puute, virheet datan analysoinnissa, vaistonvarainen toiminta, puutteellinen datan määrä, vastaajien vastahakoisuus ja tahanomainen vastauksien vääristely sekä vastaajien työläs tavoittaminen (Laman, 2007; Kotler & Keller, 2006). Myös aukkokohtia ilmenee aina, sillä joko vastaajat eivät ymmärrä kysymystä tai eivät löydä vastausta (Aaker ym., 2001). Aaker ym. (2001) lisäävät myös, että toisinaan vastauksien välillä voi ilmetä selviä epäjohdonmukaisuuksia, joita analysoitaessa joudutaan ratkomaan. Myös vastaajien sopivuudesta tulee huolehtia, esim. mikäli tutkimuksessa käsitellään vain 18-vuotiaiden ostokäyttäytymistä, tulee kaikki muut ikäluokat lukea tutkimuksen ulkopuolelle. Nämä mahdolliset ongelmakohdat tiedostamalla ja niihin varautumalla voidaan ne kuitenkin pitkälti välttää. Tutkimuksesta saatua dataa voidaan analysoida hyvin vaihtelevin metodein kvalitatiivisia ja kvantitatiivisia menetelmiä soveltaen. Tutkijan itse tulee päättää käytettävistä me-\n20 18 netelmistä. Paljon vaikutusta on sillä, mihin tarkoitukseen tutkimuksen tuloksia käytetään Johtopäätöksien teko Kaikki edellä mainitut vaiheet läpikäytyään voidaan analysoiduista tuloksista tehdä yhteenvetoa ja erilaisia johtopäätöksiä joiden avulla yrityksen toimintaa ohjataan. Monesti myös lisätutkimuksen aiheita syntyy tutkimuksen edetessä ja päättyessä. Johtopäätöksiä tehtäessä ei tule liian vahvasti nojautua tutkimustuloksiin, vaan huomioida myös tekijöitä tutkimuksen ulkopuolelta. 3 Sähköisen markkinakartoituksen erityispiirteet Internetin hyötyarvo markkinakartoituksen työkaluna on monesti kiistelty aihe. Kriitikot näkevät laadukkaan tiedon olevan vaikeasti ja hitaasti löydettävissä. Luonnollisesti osa kritiikistä on osuvaa, mutta internetillä on myös positiivisia puolia markkinakartoituksen saralla. (Aaker ym., 2001) Sähköisen markkinakartoitukseen toteuttamiseen onkin yhä useammin kannustettu vahvemmin vuosituhannen vaihteen jälkeen sen kustannustehokkuuden ja nopeuden vuoksi. Myös erilaisten datan keräykseen ja analysointiin liittyvien ohjelmien yleistyminen on vaikuttanut osaltaan sähköisen tutkimuksen yleistymiseen. (Llieva ym., 2002) Internetin yleistyminen ja tietotekniikan huima kehitys ovat olleet varmasti suuria vaikuttimia tässä kehityksessä. Tutkijan tulisi kuitenkin huomioida kohderyhmänsä ominaispiirteet, sillä aina ei ole mahdollista tavoittaa edustavaa otosta ja vastauksia sähköisen tutkimuksen avulla. Kaiken kaikkiaan sähköisen tutkimuksen voidaan sanoa itsekin kaipaavan vielä paljon tutkintaa, sillä mm. vastausprosentit vaihtelevat kyselystä riippuen jopa 6 73 %:n välillä, kun perinteisissä postikyselyissä vastausprosentit sijoittuvat %:n välille. Säh-\n21 19 köisen tutkimuksen ei myöskään uskota koskaan täysin korvaavan perinteisempiä menetelmiä, sillä silläkin on omat puutteensa. (Weible & Wallace, 1998) 3.1 Sähköisen kartoituksen edut Sähköisen kartoituksen teettäminen on monin tavoin houkuttelevaa tutkijalle, sillä se tarjoaa uudenlaisen keinojen valikoiman verrattuna perinteisiin kartoitusmenetelmiin, kuten postikyselyihin tai puhelinhaastatteluihin. Internet mahdollistaa tutkijalle alhaisemmat kustannukset, nopeampia vastauksia, korkeammat vastausprosentit, laajemman kohderyhmän, tasokkaamman vastausmateriaalin, paremmat visuaaliset houkutinkeinot värin, grafiikan ja äänen avulla sekä joustavuutta avoimien kysymyksien kanssa (McDonald & Adam, 2003; Llieva ym., 2002). Markkinakartoituksen teettäminen sähköisesti houkuttelee varsinkin suuria yrityksiä joissa tehdään paljon erilaisia tutkimuksia juuri alhaisien kustannuksiensa vuoksi(weible & Wallace, 1998). Sähköisesti toteutettavan kartoituksen kautta säästetään postitus-, tulostus-, puhelin-haastattelu- sekä materiaalintyöstökuluissa (Schaefer & Dillman, 1998; McDonald & Adam, 2003). McDonald ja Adam (2003) huomauttavat myös, että jotta sähköinen kartoitus todella on yritykselle edullisempaa kuin perinteisemmät kartoituskeinot, tulee myös ohjelmien, joilla kartoituksia luodaan olla edullisesti päivitettäviä ja riittävän yksinkertaisia. Watt (1997) lisää, että varsinkin otoksen ylittäessä 500 henkeä on sähköinen tutkimus edullisempaa toteuttaa kuin perinteisemmät tutkimukset. Schaeferin ja Dillmanin (1998) teettämässä tutkimuksessa 17,6 % sähköisesti lähetetysti kyselyistä palautui jo samana päivänä ja 50 % kaikista sähköisistä vastauksista oli saatu ennen ensimmäisen paperikyselyn saapumista. Keskimäärin sähköisen kyselytuloksen saaminen sen lähettämisestä kesti 9,16 päivää kun paperiversiolla vastaava luku oli 14,39. Myös tutkimuksia huomattavasti suuremmilla aikaeroilla on tehty. Mm. Adam\n22 20 ja Deans (2000) saivat teettämässään tutkimuksessa 40 % vastauksista sähköisesti toteutetussa kyselyssä 24 tunnin sisällä kyselyn lähettämisestä. 85 % vastauksista saapui viikon sisällä. Näiden lukujen valossa voidaan todeta, että sähköinen kartoitustapa on etanapostia huomattavasti nopeampi tapa kerätä dataa. Myös vastauksien ja palautteen lähettäminen kyselyn teettäjälle on nopeaa (Aaker ym., 2001) Sähköisen tutkimuksen korkeammat vastausprosentit eivät ole itsestäänselvyys ja monessa monimenetelmätutkimuksessa vastausprosentti on jäänyt alhaisemmaksi kuin perinteisillä tutkimuksen toteutuskeinoilla (McDonald & Adam, 2003). Tutkittavan aiheen luonteella on luonnollisesti vaikutusta tutkimusmenetelmän valinnassa. Mielenkiintoista on ollut myös, että monissa tutkimuksissa sähköisesti lähetettyjä kyselyitä on palautunut paperiversioina huomattaviakin määriä. Sähköisen kartoituksen keinoin kyetään tavoittamaan huomattavasti laajempi yleisö vaivattomasti, nopeasti ja edullisesti kuin perinteisillä keinoilla. Varsinkin kansainvälisiin tutkimuksiin ja vertailuihin sähköiset kartoituskeinot ja kyselyt soveltuvat erittäin hyvin, sillä maantieteellisestä sijainnista ei tarvitse välittää (Llieva ym., 2002). Yhteys internetin kautta on välitön ja sitä voidaan adaptoida tarpeen mukaan esim. pop-up menetelmin tai yrityksien tiedotusosaston välityksellä yrityksen intranetin tai sähköpostilistojen kautta. Kotlerin ja Kellerin (2006) mukaan online-tutkimustulokset voidaan kokea myös perinteisiä haastatteluja tms. rehellisemmiksi, sillä vastaaja voi tehdä kyselyn omassa rauhassaan anonyymisti. Vastaajan ei myöskään tarvitse pelätä tulevansa arvostelluksi vastaajan tai muun osapuolen taholta. Mikäli kysely lähetetään sähköpostitse vastaanottajille, saa kyselyn lähettäjä tiedon sekunneissa, mikäli kysely ei ole saapunut perille ja useimmiten järjestelmä koettaa lähettää viestiä uudelleen (Aaker ym., 2001). Perinteisen postin suhteen tilanne on aivan toisenlainen. Mikäli kirje hukkuu postissa, ei sitä luultavimmin tulla enää perille saamaan, tai jos osoitetiedot ovat vanhentuneet, menee postilla aikaa kääntää kirje uuteen osoit-\n23 21 teeseen, jolloin kyselyn saapuessa perille voi olla jo myöhäistä vastata kyselyyn. Kuitenkaan aina ei asiaan ole aikaa puuttua mikäli sähköposti ei tavoita vastaanottajaansa väärän osoitteen vuoksi. Schuldtin ja Tottenin (1994) tutkimuksessa jopa kolmannes sähköpostiosoitteista oli ollut virheellisiä ja tämä vaikutti suoraan vastausprosenttiin. Kerätyn datan laatua analysoidaan monesti puuttuvien vastausten pohjalta (McDonald & Adam, 2003). Schaeferin ja Dillmanin (1998) tutkimuksessa sähköisesti palautuneet kyselylomakkeet olivat täydellisemmin täytettyjä, n.70 % oli täyttänyt lomakkeen 95 % prosenttisesti kun puolestaan paperiversioon vastanneilla vastaava prosentti oli n. 57. Varsinkin avoimiin kysymyksiin vastattiin sähköisessä lomakkeessa huomattavasti paremmin ja laajemmin kuin paperiversiossa. Tse (1998) puolestaan ei havainnut omassa tutkimuksessaan eroja vastausten laaduissa. Vastausten laadun ja kyselyn toteuttamismenetelmän välisen yhteyden voi näitä faktoja hyödyntäen olettaa johtuvan mahdollisesti erilaisista sosiaalisista tekijöistä ja ihmisten erilaisista luonteista. Sähköisessä muodossa toteutettuja kyselyitä on myös mahdollista maustaa erilaisin tehoefektein (McDonald & Adam, 2003). Kyselyyn on mahdollista lisätä erilaista ekstramateriaalia kuten ääntä tai videokuvaa. Myös väreillä ja graafisilla toteutuksilla voidaan vaikuttaa huomattavasti kyselyn ulkomuotoon ja täten sen houkuttelevuuteen. Mikäli kysely ensisijassa näyttää mielenkiintoiselta vastaanottajan silmissä on suurempi todennäköisyys sille, että hän myös vastaa kyselyyn. Yksinkertaisimmillaankin sähköinen kysely on helpompi ja hauskempi täytettävä kuin paperilomake (Kotler & Keller, 2006). Aaker ym. (2001) lisäävät myös huomautuksen, että sähköpostin kanssa toimittaessa ei kyselyn toimitusketjussa ole ylimääräisiä välikäsiä vaan kysely menee suorinta tietä perille; olettaen, että sähköposti lähetetään ensisijassa oikealle henkilölle. He lisäävät myös, että sähköinen tutkimus rytmittyy vastaanottajan omaan aikatauluun paremmin sillä hän voi vastata kyselyyn silloin kun aikaa on, toisin kuin esim. puhelinhaastattelussa.\n24 22 McDonald ja Adam (2003) esittävät myös, että sähköisen kyselyn yhteyteen on mahdollista tehdä erilaisia mukautuvia, avoimia kysymyksiä, mikä nostaisi osaltaan vastausprosenttia ja vastausten laatua. Tällaisia tekniikoita on kuitenkin toistaiseksi käytetty vielä hyvin vähän. Toki kyselyä voi muutoinkin muokata eri vastaajaryhmille hieman erilaiseksi vastaamaan paremmin heidän odotuksiaan tai kysely voidaan osoittaa jokaiselle vastaanottajalle heidän oman nimensä mukaan, jolloin vastaanottaja tuntee itsensä tärkeämmäksi. (Schaefer & Dillman,1998) 3.2 Sähköisen kartoituksen ongelmat Puhtaasti pelkän sähköisen kartoituksen avulla voi olla haastavaa saada edustavaa otosta tutkimusta varten, sillä internetiä käyttävät vastaajat eivät välttämättä vastaa täysin koko otosta (Llieva ym., 2002). Schaefer ja Dillman (1998) ovat tutkimuksessaan perehtyneet asiaan lähemmin ja ehdottavat ratkaisuksi ongelmiin ns. monikeinostrategiaa (mixed mode). Tällöin väestöissä, joissa kaikilla ei ole mahdollisuutta internetin käyttöön, tulee yhdistää erilaisia kartoituskeinoja hyvän lopputuloksen takaamiseksi. Niille, jotka tavoitetaan internetin välityksellä, voidaan huoletta lähettää sähköinen kysely, mutta muiden tavoittamiseksi tulee käyttää perinteisempiä tutkimuskeinoja. Schaefer ja Dillman (1998) lisäävät kuitenkin, että joissakin kohderyhmissä internetin käyttöaste voi olla jopa 100. Näihin ryhmiin lukeutuu yleistäen yritysten työntekijöitä ja yhdistysten jäseniä. Ongelmana on myös yhteystietojen kustannustehokas keräys sähköistä tutkimusta varten. Keskitetyistä tietokannoista on suuri pula (Litvin & Kar, 2001). Näiden tietokantojen kehittämistyö olisi hyvin resursseja kuluttavaa, joten helpotusta asiaan tuskin äkillisesti tulee löytymään. Yrityksien on siis omin avuin kerättävä tarvitsemansa yhteystiedot. Toki kuitenkin apuvälineitä löytyy erilaisista paikallisista rekistereistä yms.\n25 23 Yksi suurimmista ongelmista on jo pariin otteeseen edellä mainitut vastausprosentit. Sähköisen tutkimuksen saralla vastausprosentit vaihtelevat hyvinkin laajasti, eikä selkeää syytä ole löydetty, vaan lisätutkimukselle olisi ehdottomasti tarvetta. Monesti paperiversioiden vastausprosentti on ollut huomattavasti korkeampi kuin sähköisten versioiden (Tse, 1998; Weible & Wallace, 1998; Schaefer & Dillman, 1998). Sähköisesti vastaanottajalle lähetettävä kysely voi nykypäivänä myös helposti hukkua henkilön kaiken muun saaman sähköpostin joukkoon. Sähköpostin ollessa päivittäinen työkalu monelle ihmiselle, käyttävät monet eri tahot sitä välineenä tavoittaa kohderyhmänsä. Tämän seurauksena ns. roskapostia tulee monille päivittäin jopa kymmeniä kappaleita. Toiset poistavat tutkimuksen mukaan jopa 60 % vastaanottamastaan sähköpostista puhtaasti otsikon perusteella; voidaan puhua ns. burnoutista (Wilson & Laskey, 2003). Kuitenkin sähköiset kartoitukset jaettaessa sähköpostikyselyihin ja internetkyselyihin, voidaan huomata näiden välillä olevan suuriakin eroja (Llieva ym., 2002). Sähköpostikyselyihin vastataan suuremmalla todennäköisyydellä niiden vastausprosentin vaihdellessa välillä. Sähköisesti lähetetyn kyselyn tietoturva on myös huomattavasti perinteistä postia alhaisempi. Anonyymiyden takaaminen on haasteellista tutkijalle, mikäli kysely lähetetään takaisin tutkijalle sähköpostitse. Kyselyn lähettäjän tuleekin liittää kyselyyn vastuuvapauslauseke näiden puutteiden vuoksi. (Aaker ym., 2001) Kuitenkin mikäli kysely toteutetaan erinäisen portaalin välityksellä, joka kerää kaikkien vastaajien vastaukset yhteen vähenee tämä anonyymittömyysriski huomattavasti. Agrawal ym. (2004) mainitsevat, että sähköisen tutkimukseen ohjeistuksia tarjoavia yrityksiä on olemassa. Näiden teoksien avulla on mahdollista varmistaa tutkimuksen soveliaisuus. Sähköinen tutkimus altistuu jatkuvasti teknologisille ongelmille ja epäjohdonmukaisuuksille (Kotler & Keller, 2006). Tietoteknisiltä ongelmilta on vaikea välttyä täysin ja myös\n26 24 erilaiset ohjelmistot voivat aiheuttaa ongelmia. Kokemattomammat tutkijat törmäämät väistämättä erilaisiin ongelmakohtiin aloittaessaan sähköisen tutkimuksen parissa, sillä moni asia tulee huomioida hyvin eri tavoin verrattuna perinteisempiin tutkimusmenetelmiin. Wilson ja Laskey (2003) havaitsivat omassa tutkimuksessaan, että vaikka 42 % prosenttia vastaajista koki, että internetkyselyitä käytetään tärkeiden päätöksentekojen tukena, niin kolmas osa vastaajista näki asian päinvastoin. Tämä osaltaan hankaloittaa sähköisten kartoitusten toteuttamista ja toimivuutta. Weible ja Wallace (1998) muutamien muiden ohella nostavat esille myös seikan, että toisilla ihmisillä innokkuus internetkyselyihin vastaamiseen saattaa johtua uutuuden viehätyksestä, joka ajan kanssa saattaa kulua pois. Varsinkin mitä useammin he kyselyitä saavat, sitä todennäköisemmin he jossain vaiheessa kyllästyvät vastaamiseen. Tse (1998) kuuluu asioita tutkineisiin ja totesi 1990-luvun loppupuolella, ettei tämä ole vielä ongelma, mutta tänä päivänä kymmenen vuotta kokeneempina voidaan havaita internetkyselyihin tympääntymistä. 4 BSG Marketing Oy BSG Marketing Oy (myöhemmin BSG) on tapahtumamarkkinointiin erikoistunut yritys, jonka pääliiketoiminta-alueet ovat tapahtumatuotannot ja myynninedistäminen. Vuosien vaihteessa BSG järjesti toimintansa ja palvelunsa uudella tavalla eri brändien alle. Tämä on mahdollistanut BSG:lle laajempaa osaamista eri osa-alueilla, markkinakasvua sekä kohtaamisia uusien kohderyhmien kanssa. BSG on myös tapahtumamarkkinointiyhdistys STAY:n jäsen. (BSG Marketing, A)\n27 25 BSG:n perustaja ja toimitusjohtaja Heidi Ekholm-Talas on tapahtuma-, show- ja pr-alan ammattilainen yli 17 vuoden kokemuksellaan. Vuoden 2007 alusta hänet valittiin vuoden helsinkiläiseksi nuoreksi yrittäjäksi. Ekholm-Talas omistaa 51 % BSG:stä. Hallituksen puheenjohtaja ja BSG:n projektijohtaja Jonni Talas puolestaan omistaa 27 % yrityksestä. 12 % yrityksen omistuksesta kuuluu Tomi Paajaselle, joka on tapahtumayritys Eventgardenin perustaja ja täten päätynyt hiljattain BSG:n omistajaksi. Loput 10 % omistaa Mediatonic Oy, joka kokoaa parhaillaan nykyaikaista mediakonsernia, täten haluten joukkoonsa myös BSG:n. (BSG Marketing, B) 4.1 Nykyinen toiminta BSG koostuu tänä päivänä viidestä eri brändistä. Nämä ovat Eventgarden, BSG Promotions, BSG Show, BSG Models ja BizarreOne. Eventgarden on erilaisten yritystapahtumien tuotanto- ja toteutusyksikkö, BSG Promotions puolestaan myynninedistämiseen erikoistunut liiketoimintayksikkö joka välittää yrityksille ja omiin tuotantoihin ammattitaitoiset ja edustavat henkilöt. Erilaisia tanssillisia tai muita esityksiä järjestetään BSG Show:n kautta, jonka riveistä löytyy esiintyjiä dragtaiteilijoista showtanssijoihin. BSG Modelsin kautta BSG puolestaan järjestää stylistija, malleja, kampaajia, valokuvaajia, lavastajia, meikkaajia, muotinäytöksiä ja kuvausjärjestelyjä; kaikista ikäluokista ja kaikille ikäluokille. BizarreOne toisaalta on valtavirrasta hyvinkin poikkeava yksikkö sillä se järjestää erilaisia matkailuohjelmapalveluita mm. polttariporukoille tai yritysryhmille jotka toivovat kokevansa jotain erilaista. (BSG Marketing, C) 4.2 Markkinakartoituksen syyt Tämä tutkimus keskittyy pitkälti BSG:ssä Eventgardeniin, sillä nimenomaisesti juuri ko. yksikön palveluille pyritään selvittämään kysyntää Etelä-Karjalan alueella. Luonnollisesti kaikki yksiköt ovat yhteydessä toisiinsa kattavien ja ammattimaisten ohjelmien kokoon-\n28 26 panossa. Eventgardenin tuotannon toteutuksissa käytetäänkin juuri mm. BSG Modelsin ja BSG Promotionsin osaajia ja heidän taitojaan. Kuten edellä on mainittu, on promootiotapahtumien kysyntä Etelä-Karjalan alueella kasvanut viime vuosina huomattavasti ja tätä kautta syntyi ajatus myös muunlaisen toiminnan harjoittamisesta Etelä-Karjalassa. Liike-elämä on myös kehittynyt ja kasvanut eikä vastaavia yrityksiä alueella ole, eli suora ja yhtä monipuolinen kilpailu puuttuu täysin. 4.3 Markkinapotentiaalin kartoitus tapahtumapalveluille Etelä-Karjalassa Tämä tutkimus muotoutuu rakenteeltaan edellä esitellyn teoreettisen prosessin vaiheiden mukaisesti. Alustavassa suunnittelussa pääpaino keskittyi tutkimustavoitteiden asetantaan, sillä kustannukset tässä tutkimuksessa olivat hyvin vähäisessä roolissa. Varsinaiseen suunnitteluun kuului myös jo osittain tutkimuksen teettämistä, sillä tutkimuksen onnistumisen edellytyksenä oli hyvä pohja työ johon liittyi huolella toteutettu kyselylomake. Analyysissä pyrittiin kuvailemaan tuloksien pohjalta alueella esiintyvää kysyntää ja sen laatua tapahtumapalveluille Alustava suunnittelu Aloite tälle tutkimukselle tuli kolmannen osapuolen ehdotuksesta, jonka pohjalta ajatusta ryhdyttiin kehittämään. Tutkijalle aihe oli mielenkiintoinen ja tarjosi hyvän tutkimiskohteen, kun taas puolestaan yrityksen puolelta idealle oltiin hyvin avoimia. Tutkimus poikkeaa tavanomaisesti tutkimuksesta siinä mielessä, että tässä tutkimuksessa ei kustannuksien merkitys ole kovin suuri. Päätöstä tutkimuksen toteuttamisesta ei siis täytynyt pohtia rahallisten kustannusten pohjalta vaan tutkimus toteutetaan puhtaasti aikakustannuksena. Näiden pohjalta oli selkeää, että tutkimus tullaan toteuttamaan, ellei mi-\n29 27 tään yllättävää ilmene, joten myöhemmissäkään vaiheissa ei tutkimuksen toteuttamisen kannattavuutta ja hyödyllisyyttä tarvinut kyseenalaistaa. Tutkimuksen tavoitteena on siis kartoittaa, missä määrin Etelä-Karjalan alueella on kysyntää tapahtumapalveluille. Tutkimuksella pyritään selvittämään, kuinka paljon eteläkarjalaiset yritykset järjestävät erilaisia tapahtumia ja mille sidosryhmille. Myös kysynnän laadulla on merkitystä, sillä tapahtumia voi järjestää hyvin erilaisilla budjeteilla ja tässä tapauksessa palvelu toimitetaan pääosin pääkaupunkiseudulta, mikä osaltaan nostaa kustannuksia. Tarkastelun kohteeksi asetetaan myös yritysten markkinointipanostus ja sen kehitys lähitulevaisuudessa, jotta voidaan selvittää mahdollisten toiminnan laajentamisinvestointien kannattavuus. Mikäli tutkimuksen pohjalta syntyy välittömästi suoraa kysyntää BSG:lle, on jatkotoimenpiteistä sovittu ennalta sujuvan toiminnan varmistamiseksi. Pysyvämmän ja fyysisen toiminnan aloittamisesta Etelä-Karjalan alueella ei BSG tällä hetkellä ole kiinnostunut, mutta toiminnan kehittäminen franchising-periaatteella voisi olla yksi mahdollisuus laajentaa toimintaa tässä tapauksessa Varsinainen suunnittelu Tehtävä tutkimus on lähestymistavaltaan pääosin tutkivaa, sillä pyrimme selvittämään kysynnän luonnetta tapahtumapalveluille. Toisaalta myös kuvailevaa tutkimusta hyödynnetään ilmentämään mahdollisia yhteyksiä eri tekijöiden välillä. Tämän syvemmälle syy-seuraussuhteissa ei kuitenkaan mennä. Data tutkimusta varten kerättiin sähköisen Webropol-kyselyn avulla, sillä sen koettiin olevan kustannustehokkain ja toimivin ratkaisu tässä tutkimuksessa. Jotta tutkimustulokset olisivat luotettavia ja kuvaisivat mahdollisimman hyvin koko kohderyhmää, tulee tutkimuksen piiriin saattaa suurehko joukko yrityksiä. Tämän vuoksi sähköinen kysely\n30 28 osoittautui ominaisimmaksi tavaksi toteuttaa tutkimus. Kuitenkin myös sekundaaridataa hyödynnettiinn esiseulonnassa valittaessa otosta tutkimukselle. Kyselylomakkeen (Liite 2) luonnissa apuna käytettiin Beardenin ja Netemeyerin (1999) sekä Kotlerin ja Kellerin (2006) ohjeistuksia ja esimerkkejä kysymyspohjista. Pääosa kysymyksistä pyrittiin laatimaan valinta- tai monivalintakysymyksiksi, jotta vastaaminen ja tulosten analysointi olisi mahdollisimman vaivatonta. Vaihtoehdoissa pyrittiin huomioimaan kaikki mahdolliset vastausvaihtoehdot, jonka vuoksi toisiin kysymyksiin liitettiin myös mahdollisuus poikkeavaan avoimeen vastaukseen. Kysymyksien sanamuodot valikoitiin huolella ja kyselyä esitestattiin usealla käyttäjällä ennen lopullista jakelua virheiden ja epäselvyyksien välttämiseksi. Kyselylomake toimitettiin vastaanottajille sähköpostitse ja otsikoitiin Teidän tapahtumanne -otsikolla. Otsikolla pyrittiin herättämään vastaanottajan mielenkiinto ja luomaan tunnetta siitä, että kysymys on juuri vastaanottajan tapahtumista ja kohdistettu henkilökohtaisesti heille. Saatekirjeessä (Liite 1) kerrottiin lyhyesti kyselyn tausta sekä ohjeistettiin vastaajaa aiheeseen totuudenmukaisempien vastausten saamiseksi. Myös lyhyt esittely BSG:stä liitettiin kyselyyn. Ensimmäisenä kyselyssä kysyttiin yleisiä tietoja yrityksistä, jotta analysoitaessa vastauksia voidaan profiloida toivotulla tavalla. Tämän jälkeen kysyttiin kysymykset tapahtumien määrästä ja laadusta. Nämä aseteltiin identtisesti eri sidosryhmille, jonka jälkeen asiakas-, henkilöstö- sekä muut sidosryhmätapahtumat kysyttiin omina kokonaisuuksinaan. Monesti rahallinen panostus eri sidosryhmätapahtumissa vaihtelee huomattavastikin esim. asiakkaiden ja henkilöstön välillä ja tämän vuoksi eri sidosryhmät eriytettiin. Viimeinen osio koostui markkinointipanostukseen liittyvistä kysymyksistä ja tulevaisuuden suunnitelmista tapahtumapuolella.\n31 29 Kohderyhmäksi tutkimuksessa valittiin Etelä-Karjalan alueen yritykset. Kuitenkin tarkoituksena oli löytää tästä massasta maksukykyisimmät ja eniten asiakastapahtumia järjestävät yksiköt. Yrityksiä Etelä-Karjalan alueella on luotettavien lähteiden mukaan yli 7400, joista liikeyrityksiä yli Selkeää oli siis, että koko kohderyhmää ei ole tarkoituksenmukaista liittää otokseen varsinkin kun tiedostetaan, että Etelä-Karjalan alueella on huomattava määrä pieniä yrityksiä, joilla tapahtumamarkkinointi on hyvin vähäistä. Tämän vuoksi kohderyhmää rajattiin yhä ja valittiin otokseen yrityksiä joiden henkilöstö kattaa vähintään 20 henkeä. Yritysten yhteystiedot otosta varten kerättiin kahdesta eri lähteestä; Inoan yritysrekisteristä ja Etelä-Karjalan Toimipaikkarekisteristä. Näitä kahta lähdettä yhdistelemällä oli mahdollista ajallisesti suhteellisen tehokaasti kerätä yritysten yhteystiedot otosta varten. Inoa mahdollisti nopean pääsyn yritysten yhteystietoihin, kun Etelä-Karjalan Toimipaikkarekisteri puolestaan mahdollisti yrityksen tarkemman rajauksen. Rajauksina päädyttiin käyttämään Etelä-Karjalan alueella olevia vähintään 20 henkeä työllistäviä liikeyrityksiä. Näin ollen kohderyhmä pieneni 255 yritykseen, mistä voidaan huomata pienien yrityksien huikean prosentuaalinen määrä Etelä-Karjalan alueella. Kuitenkaan yrityksen koko ei kerro koko totuutta sen markkinointipanostuksesta, joten tutkimuksessa ei lähtökohtaisesti oleteta, että nämä 255 yritystä ovat ainoat alueen potentiaaliset asiakkaat. Lopullinen otos näistä 255 yrityksestä valittiin tutkijan harkinnan varassa pitkälti sen perusteella kenen yhteystiedot näitä kahta edellä mainittua tietokantaa ja mahdollisesti yritysten internetsivustoja hyväksikäyttäen oli helposti saatavilla. Yhteystietojen helppo saatavuus indikoi osaltaan sitä, että sähköinen tutkimus on ko. yrityksen kohdalla hyvin sovellettavissa. Kysely lähetettiin lopulta 133 yritykselle Etelä-Karjalan alueella.\n32 Analyysi Kyselyn vastaukset löytyvät tämän tutkimuksen liitteenä (liite 3) prosentti- ja vastaaja määräisessä muodossa. Kyselyyn vastanneiden joukossa oli yksi selkeästi huolimattomasti annettu vastaus, mutta muutoin kaikkiin kysymyksiin oli vastattu pääasiallisesti hyvin eikä tyhjiä vastauksia ollut merkittävän paljon Tapahtumien määrän ja laadun analysointi Kyselyn vastaanottaneista 133 yrityksestä 62 vastasi kyselyyn tuottaen siten vastausprosentiksi 47. Tätä vastausprosenttia voidaan pitää kohtuullisena suhteutettaessa se hyvinkin vaihtelevaan sähköisen tutkimuksen vastausprosenttiskaalaan (vastausprosentit sijoittuvat välille 6-73 %). Sähköpostikyselynäkin tutkimus pärjää vertailussa hyvin, sillä sähköpostikyselyiden vastausprosentit vaihtelevat % välillä. Tutkimuksen tiukasta aikataulusta johtuen vastaanottajilla oli aikaa vastata kyselyyn ainoastaan seitsemän työpäivää, vaikkakin aiempien tutkimuksien valossa tämä aika on suhteellisen riittävä vastausaika. Monissa tutkimuksissa viikon sisällä on tullut 85 % vastauksista. Tässä tutkimuksessa 25 % vastauksista kirjattiin ensimmäisen vuorokauden aikana, jonka jälkeen vastausmäärät hiljenivät pääsiäispyhien vuoksi. Seuraava vastausryöppy saapui heti muistutusviestin jälkeen, jolloin 48 % vastanneista kirjasi vastauksensa. Voidaan siis todeta, että myös muistuttamisella on merkittävä vaikutus vastaajien aktivoinnissa. Kyselyyn vastaamatta jättäneisiin lukeutuu sekä pieniä että suuria yrityksiä, tästä voidaan päätellä sen johtuvan suurimmaksi osaksi vastaajien henkilökohtaisista työtilanteista ja asenteista kyselyitä kohtaan. Otoksen edustavuuden kannalta on positiivista, että vastaamattomia löytyi kaikista kokoluokista. Vastaajista 25 % toimii teollisuuden parissa ja 20 % palvelualalla. Loput jakautuivat tasaisesti eri toimialoille. Puolet yrityksistä työllistää henkeä ja luokittuvat tämän osalta pieniksi yrityksiksi. Kuitenkin liikevaihdoltaan monet yritykset alkuseulonnassa\n33 31 osoittautuivat liikevaihdoltaan yli 10 miljoonaan luokkaan kuuluviksi. 13 % yrityksistä työllistää alle 20 henkeä, vaikka tämän kokoisia yrityksiä ei ensisijaisesti tavoiteltu. Näitä yrityksiä ei tästä huolimatta suljeta tutkimuksen ulkopuolelle, sillä he ovat läpäisseet alkuseulonnan eivätkä heidän vastauksensa poikkea merkittävästi suurempien yrityksien vastauksista. Loput vastanneet yritykset ovat keskisuuria tai suuria. Vastaajista 80 % järjestää asiakastapahtumia, 92 % henkilöstötapahtumia ja noin puolet muita sidosryhmätapahtumia. Jo prosentuaalisista luvuista voidaan päätellä, että mikäli yritys järjestää asiakastapahtumia, järjestää se myös mitä todennäköisemmin henkilöstötapahtumia ja näiden kahden välinen korrelaatiokin on 0,540 (liite 4, korrelaatio 1). Yli 50 % asiakastapahtumia järjestävistä yrityksistä viihdyttää asiakkaitaan muutaman kerran vuodessa, muutamat yritykset jopa kerran kuukaudessa. Kuvio 2 Tapahtumatiheys Kuviossa 3 on kuvattuna yritysten tapahtumien järjestystiheys. Pystyrivillä näemme vastaajien lukumäärän. Valtaosa vastaajista järjestää tapahtumia useamman kerran vuo-\n34 32 dessa. Henkilöstötapahtumia järjestetään hyvinkin usein: vastaajista 46 % sanoessa järjestävänsä henkilöstötapahtumia muutaman kerran vuodessa. Ääripäitä esiintyi vain harvakseltaan, mistä voimme päätellä, että tapahtumia järjestetään vuosittain asiakasja henkilöstötapahtumien viedessä päähuomion. Kuvio 3 Tapahtumapanostus Kuviosta 3 voidaan havaita rahallisen panostuksen jakauma sidosryhmittäin. Pystyrivillä näemme jälleen vastaajien lukumäärän. Vastoin ennakko-odotuksia henkilöstötapahtumiin panostetaan suhteessa enemmän kuin asiakatapahtumiin aina 140 asti. Korkeampia panostuksia per osallistuja puolestaan oli asiakastapahtumissa ja muille sidosryhmille järjestetyissä tapahtumissa. Tutkimustulokset kokonaisuudessaan rahallisen panostuksen osalta olivat hyvin odotettavissa. Myös alle 50 /hlö panostuksia osasimme odottaa. Ne kuitenkin voidaan käytännössä lukea kiinnostamattomiksi yrityksiksi tämän tutkimuksen kannalta ja nähdä potentiaalittomina, sillä sen suuruisella panoksella on pääkaupunkiseudulta vaikea liikuttaa tapah-\n35 33 tumatuotantoja. Luonnollisesti kiinnostuksen kohteena ovat muutoinkin korkealaatuisempia tapahtumia järjestävät yritykset. Asiakastapahtumia yli 50 panoksella järjestää kuitenkin 74 % asiakastapahtumia järjestävistä (55 % kaikista vastaajista) ja henkilöstötapahtumia yli 50 :lla/hlö järjestää 84 % (68 % kaikista vastaajista) henkilöstötapahtumia järjestävistä yrityksistä, joten näiden pienemmällä budjetilla tapahtumia järjestävien yrityksien osuus on varsin pieni. Muiden sidosryhmien vastaavat luvut noudattelivat samoja linjoja. Ulkopuolista palveluntarjoajaa on asiakastapahtumissa käyttänyt 77 % asiakastapahtumia järjestävistä yrityksistä ja 83 % henkilöstötapahtumia järjestävistä. Muita sidosryhmätapahtumia järjestäneistä 81 % oli käyttänyt ulkopuolista palveluntarjoajaa. Vastaajille saatekirjeessä pohjustettiin tapahtuman ja palveluntarjoajan määritelmä tämän tutkimuksen yhteydessä, mutta olettaa voidaan joidenkin pitäneen mm. catering-palvelua palveluntarjoajana tässäkin tapauksessa. Kuitenkin suuri osa on ulkoistanut tapahtumatuotantoaan ja ollut pääosin tyytyväinen kuten myöhemmin tullaan toteamaan. Tämä osaltaan indikoi positiivista vastaanottoa mahdollisille uusillekin toimijoille Tapahtumapanostuksen analysointi Kysyttäessä kokemuksia ulkopuolisista palveluntarjoajista ei yhdelläkään vastaajalla ollut täysin huonoja kokemuksia, vaan lähes puolet vastaajista oli suhteellisen tyytyväisiä ja käyttävät palveluita mahdollisesti jatkossakin. 33 % oli jopa erittäin tyytyväisiä saamaansa palveluun. Kymmenen prosenttia vastaajista ei ollut käyttänyt ulkopuolista apua tapahtumiensa järjestämisessä, eivätkä täten osanneet kysymykseen vastata. Tämän kyselyn myötä nämä yritykset mahdollisesti jatkossa aktivoituvat ulkopuolisten palveluntarjoajien käyttöön, sillä on mahdollista etteivät nämä yritykset ole tienneet mahdollisuudesta hyödyntää ulkopuolista apua kaikessa laajuudessaan.\n36 34 Markkinoinnin osuus 90 %:lla vastaajista oli alle kymmenen prosenttia liikevaihdosta. Merkittävämpiä panostuksia markkinointiin tekee ainoastaan alle kymmenen prosenttia vastaajista. Vastaajista neljäsosan toimiessa teollisuuden parissa ei markkinointibudjettien oletettukaan olevan kovin suuria. Markkinointipanostuksesta puolestaan 50 %:lla vastaajista alle 10 % markkinointipanostuksesta ohjataan tapahtumamarkkinointiin. Vastaajien joukosta seitsemän prosenttia kuitenkin vastasi käyttävänsä yli puolet markkinointibudjetistaan tapahtumamarkkinointiin. Markkinointi- ja tapahtumamarkkinointipanostuksen kehityksen voidaan nähdä olevan selkeästi yhteydessä niiden välisen korrelaation ollessa 0,766 (liite 4, korrelaatio 2). Kehityssuunnan itsessään voidaan sanoa olevan pienoisessa nousussa. Valtaosalla (yli 60 %) yrityksistä panostus ensi vuoteen pysyy samana, mutta 20 % vastaajista kertoi markkinointipanoksensa nousevan ja täten kautta myös tapahtumamarkkinointipanostuksen. Vain yksittäisien yritysten kohdalla panostus laskee ensi vuonna. Kysyttäessä mielikuvia tapahtumamarkkinoinnin kehityksestä seuraavan viiden vuoden aikana, uskoi lähes puolet sen roolin tulevan olemaan sama kuin nyt. Tutkimatta tässä tapauksessa jäi, millaisessa merkityksessä tapahtumamarkkinoinnin koetaan tällä hetkellä olevan vastaajien mielissä. Kuitenkin voidaan havaita, että tällä hetkellä ei suurta tapahtumamarkkinointikasvua ole Etelä-Karjalan alueella tämän tutkimuksen pohjalta havaittavissa. Ensi vuoden ohjelmistoon valtaosalla yrityksistä kuului henkilöstön virkistystoimintaa, asiakastapahtumia sekä yhteistyökumppaneiden viihdyttämistä. Myös asiakasrekrytointia, messuja sekä avoimia kuluttajatapahtumia on suunnitteilla. Vastanneet yritykset ovat myös samassa suhteessa järjestäneet aiemminkin ja haluavat jatkossa järjestää vastaavia tapahtumia, joten merkittäviä muutoksia ei tällä rintamalla ole. Kysyttäessä millaisia tapahtumia yritykset jatkossa haluaisivat järjestää, lisättiin vaihtoehdoksi Jotain täysin uutta ja kokeilevaa. Vastaajista 21 % valitsi tämän vaihtoehdon, mikä osaltaan indikoi hyvää tapahtumapalvelualalle, sillä mieleenpainuvien ja ainutlaatuisien ta-\n37 35 pahtumien järjestäminen on monen tasokkaan tapahtumapalveluyrityksen erikoisosaamista. Viimeisenä kysymyksenä kysyttiin vastaajien kiinnostusta saada lisäinformaatiota BSG:n toiminnasta. Ainoastaan 21 % vastasi myöntävästi kysymykseen. Tämän voidaan arvioida johtuvan muutamasta eri syystä. Joko yritykset käyttävät vakituisesti jo hyväksi havaitsemaansa tapahtumapalveluyritystä tai he eivät yksinkertaisesti muilta työtehtäviltään ole kiinnostuneita perehtymään heille ennalta vieraan yrityksen toimintaa. Saatekirjeessä myös annettiin vastaajille BSG:n internetsivusto-osoite, joten monet kiinnostuneet ovat myös sitä kautta saattaneet perehtyä BSG:n toimintaan Potentiaalin analysointi BSG:n nykyisistä asiakkaista useimmat profiloituvat B2B-liiketoimintaa harjoittaviksi suuriksi (liikevaihto yli 20milj. ) ja monesti monikansallisiksi yrityksiksi. Etelä-Karjalan alueella B2B-liiketoimintaa harjoittavia yrityksiä oli myös suuri osa (60%) kyselyyn vastanneista, mutta yritykset ovat keskimäärin pienempiä (pääasiallisesti pk-yrityksiä pienemmällä liikevaihdolla) kuin BSG:n nykyiset asiakkaat. Monet asiat tuloksista kuitenkin antavat merkkejä potentiaalin löytymisestä. Etelä-karjalaiset yritykset järjestävät tapahtumia kohtuullisen usein (kuvio2), mutta selkeä trendi tapahtumien järjestämiselle tuntui puuttuvan. BSG:n tuottoisimmat tapahtumat ovat asiakastapahtumia, mutta tämän tutkimuksen perusteella Etelä-Karjalassa henkilöstötapahtumiin panostetaan kokonaisuudessaan yhtälailla ja jopa enemmän kuin asiakastapahtumiin. Toki kaikista arvokkaimmat tapahtumat myös Etelä-Karjalassa on suunnattu asiakkaille ja muille sidosryhmille. Henkilöstötapahtumapanostukset Etelä- Karjalassa ovat samassa linjassa pk-seudun kanssa, mutta asiakastapahtumapanostukset jäävät pk-seudun alle. Panostuksien perusteella potentiaalia tapahtumatarjoajille kuitenkin on. Muita sidosryhmiä kuten yhteistyökumppaneita ja sijoittajia Etelä-Karjalan alueella ei osata vielä huomioida yhtä hyvin kuin pääkaupunki seudulla, joten tässä voisi olla jopa markkinarako tapahtumapalvelyyrityksille.\n38 36 Aiempaa positiivista kokemusta omaavina etelä-karjalaiset yritykset ovat varmasti avoimia innovatiisille ja erilaisillekin ideoille tapahtumiensa osalta, mikä BSG:n vahvuuksien kannalta on erittäin positiviinen asia. Massasta poikkeavien ja tyylillä toteutettujen tarjonnalle olisi varmasti kysyntää. Toki hinta on ratkaiseva kysymys monen yrityksen kohdalla. Markkinointipanostukset eivät anna liian mairittelevaa kuvaa alueen potentiaalista, mutta positiivisia signaaleita antoi lievä noususuhdanne, joka paistoi yritysten antamista vastauksista. Mikäli markkinoinnin rooli eri toimialoilla korostuu, tulee varmasti eteläkarjalaisetkin yritykset panostamaan markkinointiinsa tulevaisuudessa enemmän. Kaiken kaikkiaan voidaan Etelä-Karjalan alueella todeta olevan potentiaalia tapahtumapalveluille. Tämä kysyntä laadultaan kalpenee hieman pk-seudun kysynnälle ostovoimaltaan, mutta tapahtumien tiheys oli tyydyttävää luokkaa. BSG:n toimintaa alueella ei kuitenkaan ryhdytä tässä vaiheessa idän suuntaan laajentamaan agenttienkaan kautta, mutta kiinnostuksensa BSG:tä kohtaan ilmaisseisiin yrityksiin tullaan ottamaan yhteyttä. Mikäli kiinnostuneita olisi ollut lähemmäs 50 %, olisi kiinnostuneille järjestetty yhteinen infotilaisuus. Suosittelua markkinointikeinona tulisi varmasti harkita BSG:n maineen levittämiseksi Etelä-Karjalan alueella, sillä alue on pieni ja myös piirit ovat pienet, jolloin hyvän sanan kiertäminen tällaisessa bisneksessa monesti tietää lisää bisnestä. 5 Yhteenveto Markkinapotentiaalin kartoitus kokonaisuudessaan on paljon suunnittelua ja harkintaa vaativa prosessi. Sen tarkoitusta ja tuottamaa lisäarvoa yritykselle tulee prosessin aikana pohtia useamman kerran, jotta vältyttäisiin hukkaamasta yritykselle arvokkaita resursseja. Tässä tutkielmassa keskityttiin tarkemmin sähköisen tutkimuksen tekemiseen sekä kyselylomakkeen luonnissa huomioitaviin seikkoihin. Kyselylomaketta luotaessa suurimpana vaikuttajana on tutkimusaihe sekä tutkimustulosten käyttötarkoitus.\n39 37 Sähköisen kartoituksen osalta voidaan todeta, että lisätutkimus aiheesta olisi tarpeellista, sillä vielä ei tiedetä tarkasti kuinka mm. vastausprosentit saadaan vastaamaan perinteisempien kartoituksien vastausprosentteja. Sähköinen tutkimus kokonaisuudessaan on kuitenkin ollut huomattavassa nousussa sen helppouden ja huokeuden vuoksi. Suurimpia haasteita sähköisen tutkimuksen saralla tulee olemaan ihmisten mielenkiinnon ylläpitäminen sähköisiä kyselyitä kohtaan. Toteutetun tutkimuksen pohjalta voidaan todeta, että Etelä-Karjalan alueella on potentiaalia tapahtumapalveluyritykselle. Havaittu potentiaali ei kuitenkaan ole niin merkittävää, että suuriin investointeihin BSG:n osalta ryhdyttäisiin; ainakaan tällä hetkellä. Kiinnostusta BSG:tä kohtaan löytyi tutkimuksen kautta muutamilta yrityksiltä ja näitä yrityksiä tullaan lähiviikkoina kontaktoimaan mahdollisien asiakkuuksien merkeissä.\n40 38 Lähdeluettelo Aaker, D.A., Kumar, V. & Day, G.S Marketing Research. USA: John Wiley & Sons, Inc. s. 1, 40-51, 71-74, , 164 Adam, S. & Deans, K.R Teoksessa: McDonald, H. & Adam, S A comparison of online and postal data collection methods in marketing research. Marketing intelligence and planning. 21 / 2. s. 86 Agrawal, A., Basak, J., Jain, V. & Kothari, R. et al Online marketing research. IBM Journal of Research and Development. Sept-nov. issue. s Bearden, W.O. & Netemeyer, R.G Handbook of Marketing Scales. USA: Sage Publications. Green, P.E. & Tull, D.S Research for Marketing Decisions. Iso-Britannia: Prentice Hall Inc. s. 4, 78 Hollensen, S Global Marketing: A market-responsive approach. Harlow: Pearson Education. s Ilieva, J., Baron, S. & Healey, M.N Online surveys in marketing research: pros and cons. International Journal of marketing Research. Vol. 44. s Javalgi, R.G., Martin, C.H. & Young, R.B Marketing research, marketing orientation and customer relationship management: a framework and implications for service providers. The journal of services marketing. Volume 20. Number 1. s.13. Karsi, A Promootiot ja tapahtumat jo merkittävä bisnes. Toimisto. Nro. 1. s.44. Kokko, L Tapahtumamarkkinointi on tätä päivää. Yritystalous. Nro.3. s Kotler, P. & Keller, K.L Marketing Management. New Jersey: Pearson Education. s Laman, S.A Data Collection Guidelines: The People Element. Quality Progress. Jan. 40. iss. 1. s. 88. Litvin, S.W. & Kar, G.H Teoksessa: Wilson, A. & Laskey, N Internet based marketing research: a serious altenative for traditional research methods? Marketing Intelligence and Planning. 21 / 2. s. 80 McDonald, H. & Adam, S A comparison of online and postal data collection methods in marketing research. Marketing intelligence and planning. 21 / 2. s ,90\n41 39 Moutinho, L. & Evans, M Applied Marketing Research. Iso-Britannia: Addison Wesley. s. 10, ReVelle, J.B All about Data. Quality Progress. Vol. 39. Nro 1. s.96. Reynolds, N.L., Simintiras, A.C. & Diamantopoulos, A Theoretical justification of sampling choices in internacional marketing research: key issues and guidelines for researchers. Journal of international business studies. Nro 1. s Schaefer, R. & Dillman, D.A Development of a standard methodology: results of an experiment. Public Opinion Quarterly. Vol. 62 Iss. 3. s. 1-7 Schuldt, B.A & Totten, J.W Eletronic Mail Vs. Mail Survey Responses Rates. Marketing Research. Vol. 6. Nro 1. s Tse, A.C. B Market Research Society. Journal of the Market Research Society. Vol. 40. Iss. 4 s Tull, D.S & Hawkins, D.I Meaning, Measurement, and Method marketing Research. New York: Macmillan Publishing. s Watt, J Teoksessa: Wilson, A. & Laskey, N Internet based marketing research: a serious altenative for traditional research methods? Marketing Intelligence and Planning. 21 / 2. s. 80. Weible, R. & Wallace, J Cyber Researc: The Impact of the Internet on Data Collection.Marketing Reseach. Vol. 10. Iss. 3 s Wilson, A. & Laskey, N Internet based marketing research: a serious altenative for traditional research methods? Marketing Intelligence and Planning. 21 / 2. s Internetlähteet BSG Marketing Oy A. Viitattu B. Viitattu C. Viitattu Viitattu Viitattu Viitattu Viitattu Kärkkäinen, K Funk Production. Viitattu Saatavilla STAY ry Viitattu Saatavilla\n42 Liite 1 Aihe: Teidän tapahtumanne Arvoisa vastaanottaja, teen kandidaatintutkielmaa Lappeenrannan teknillisellä yliopistolla aiheesta Markkinapotentiaalin kartoitus tapahtumapalveluyritykselle. Mikäli et vastaa yrityksesi tapahtuma- tai markkinointipuolesta, olisin hyvin kiitollinen, mikäli välittäisit viestin oikealle henkilölle. Kyselyn tarkoituksena on selvittää Lappeenrannan alueella olevaa tapahtumapalveluiden markkinapotentiaalia ja sen laatua. Kyselyyn vastaaminen vie aikaa sinulta ainoastaan kolme minuuttia ja siitä saatava informaatio meille erittäin arvokasta. Tapahtumilla tässä yhteydessä tarkoitamme mitä tahansa resursseja sitovaa toimintaa mitä yrityksenne järjestää eri sidosryhmillenne. Kyseessä voi olla siis asiakastilaisuudet, henkilöstöjuhlat, erilaiset avoimet tapahtumat, mikä vain ennalta suunniteltu kokonaisuus. Palveluntarjoajalla puolestaan tarkoitamme kokonaisvaltaista tapahtuman toteutusta tarjoilun, ohjelman, tapahtumahenkilökunnan jne. osalta. Esim. puhdasta cateringia ei ajatella palveluntarjoajana. Tutkimus tehdään yhteistyössä BSG Marketingin kanssa. BSG Marketing on yksi maamme johtavimmista tapahtumamarkkinointiin erikoistuneista yrityksistä. Monipuoliset tapahtumatuotannot lähes kaikkiin tarpeisiin kuuluvat heidän ydinosaamiseensa. Tarkemmin yritykseen ja palveluihin pääset tutustumaan osoitteessa ww.bsg.fi. Ystävällisin terveisin, Kati Kanerva\n43 Tapahtumapalveluiden markkinakartoitus Etelä-Karjalan alueella YLEISET TIEDOT 1) Yrityksen nimi 2) Toimiala nmlkj Vähittäiskauppa nmlkj Teollisuus nmlkj Tuotanto nmlkj Kuljetus nmlkj Rakennus nmlkj Energia nmlkj Sähkö nmlkj Palvelu nmlkj Muu, mikä 3) Henkilöstön määrä nmlkj Alle 20 nmlkj nmlkj nmlkj nmlkj Yli 200 Seuraava / Next --> Palauta alkuperäiset\n44 Tapahtumapalveluiden markkinakartoitus Etelä-Karjalan alueella KYSYMYKSET TAPAHTUMAPALVELUISTA: ASIAKKAAT Asiakkailla voidaan tarkoittaa jo olemassaolevia asiakkaita sekä potentiaalisia asiakkaita. 4) Järjestättekö ASIAKKAILLENNE tapahtumia? Mikäli vastaat kysymykseen ei, siirry kysymykseen 8. Kyllä nmlkj Ei nmlkj 5) Kuinka usein järjestätte tapahtumia ASIAKKAILLENNE? nmlkj Harvemmin kuin kerran vuodessa nmlkj Kerran vuodessa nmlkj Kaksi kertaa vuodessa nmlkj Muutaman kerran vuodessa nmlkj Kerran kuukaudessa 6) Millaisella budjetilla järjestätte tapahtumia ASIAKKAILLENNE? Alle 50 /hlö nmlkj /hlö nmlkj /hlö nmlkj /hlö nmlkj Yli 250 /hlö nmlkj 7) Oletteko käyttäneet ulkopuolista palveluntarjoajaa ASIAKAStapahtumissanne? Kyllä nmlkj Ei nmlkj <-- Edellinen / Previous Seuraava / Next --> Palauta alkuperäiset\n45 Tapahtumapalveluiden markkinakartoitus Etelä-Karjalan alueella KYSYMYKSET TAPAHTUMAPALVELUISTA: HENKILÖSTÖ 8) Järjestättekö HENKILÖSTÖLLENNE tapahtumia? Mikäli vastaat kysymykseen ei, siirry kysymykseen 12. Kyllä nmlkj Ei nmlkj 9) Kuinka usein järjestätte tapahtumia HENKILÖSTÖLLENNE? nmlkj Harvemmin kuin kerran vuodessa nmlkj Kerran vuodessa nmlkj Kaksi kertaa vuodessa nmlkj Muutaman kerran vuodessa nmlkj Kerran kuukaudessa 10) Millaisella budjetilla järjestätte tapahtumia HENKILÖSTÖLLENNE? Alle 50 /hlö nmlkj /hlö nmlkj /hlö nmlkj /hlö nmlkj Yli 250 /hlö nmlkj 11) Oletteko käyttäneet ulkopuolista palvelutarjoajaa HENKILÖSTÖtapahtumissanne? Kyllä nmlkj Ei nmlkj <-- Edellinen / Previous Seuraava / Next --> Palauta alkuperäiset\n46 Tapahtumapalveluiden markkinakartoitus Etelä-Karjalan alueella KYSYMYKSET TAPAHTUMAPALVELUISTA: MUUT SIDOSRYHMÄT Muilla sidosryhmillä voidaan käsittää omistajat, sijoittajat, yhteistyökumppanit, toimittajat sekä kilpailijat 12) Järjestättekö MUILLE SIDOSRYHMILLENNE tapahtumia? Mikäli vastaat kysymykseen ei, siirry kysymykseen 16. Kyllä nmlkj Ei nmlkj 13) Kuinka usein järjestätte tapahtumia MUILLE SIDOSRYHMILLENNE? nmlkj Harvemmin kuin kerran vuodessa nmlkj Kerran vuodessa nmlkj Kaksi kertaa vuodessa nmlkj Muutaman kerran vuodessa nmlkj Kerran kuukaudessa 14) Millaisella budjetilla järjestätte tapahtumia MUILLE SIDOSRYHMILLENNE? Alle 50 /hlö nmlkj /hlö nmlkj /hlö nmlkj /hlö nmlkj Yli 250 /hlö nmlkj 15) Oletteko käyttäneet ulkopuolista palvelutarjoajaa SIDOSRYHMÄtapahtumissanne? Kyllä nmlkj Ei nmlkj <-- Edellinen / Previous Seuraava / Next --> Palauta alkuperäiset\n47 Tapahtumapalveluiden markkinakartoitus Etelä-Karjalan alueella KYSYMYKSET TAPAHTUMAPALVELUISTA: YLEISTÄ 16) Millaisia kokemuksia Teillä on ollut ulkopuolisista palveluntarjoajista tapahtuman järjestämisessä? gfedc Erittäin hyviä, aiomme käyttää jatkossakin gfedc Ok, voi olla että käytämme jatkossakin gfedc Toiset asiat toimi, toiset ei gfedc Huonoja kokemuksia, tuskin käytämme uudelleen gfedc Emme ole käyttäneet gfedc Muuta, mitä? 17) Mikä on markkinoinnin osuus liikevaihdostanne v. 2007? nmlkj Alle 10% nmlkj 10-25% nmlkj 25-40% nmlkj Yli 40% 18) Mikä on tapahtumamarkkinoinnin osuus koko markkinointipanostuksestanne v. 2007? nmlkj 0% nmlkj Alle 10% nmlkj 10-25% nmlkj 25-50% nmlkj Yli 50%


Maalämpöpumppu Nibe F1145 17 kW | Taloon.com\nHinta: 10665.85 € /kpl\nTuotetta tulossa lisää arviolta 16.09.2022, josta alkaen toimitusaika n. 1-3 arkipäivää.\nNIBE F1145-17 -maalämpöpumppu on uuden sukupolven älykäs ja helppokäyttöinen lämpöpumppu. Se on suunniteltu lämmittämään talosi edullisesti ja ympäristöystävällisesti. Integroidun lämmitysvastuksen, kiertovesipumppujen ja älykkään ohjausjärjestelmän ansiosta lämmöntuotanto on sekä turvallista että taloudellista.\nMalli: NIBE F1145-17\nAntoteho (B 0/ W 35), keruu sisään 0 °C, menovesi +35 °C: 17,2 kW\nAntoteho (B 0/ W 50), keruu sisään 0 °C, menovesi +50 °C: 16,4 kW\nCOP-lämpökerroin (B 0/ W 35), keruu sisään 0 °C, menovesi +35 °C: 4,6\nRahtipaino (kg): 199,00


Toukokuun tiistai | Matti Ollila\n« Mitä mieltä olet..\n9.5.2012 8:17 Jurvan kunnantaloon ei haluta mennä\nKuka päätti siitä, ettei Jurvan kunnantaloon mennä vajoavan kaupungintalaon alta, kysyy tarkastuslautakunta viitaten valtuuston päinvastaiseen yksityiskohtaiseen päätökseen.\n9.5.2012 9:09 Kauno Kyvykäs\nKommonistien ansiosta Kreikkalaisten tulevaisuuden ammatti tulee jälleen olemaan vuohien paimentaminen.\n9.5.2012 9:20 Onko totta?\nVäistötilajärjestely ontuu kyllä aika pahasti.\nTekniikka on kuulemma menossa kunnalliskodin markille?? Jossa tilojen remontointia vasta aloitellaan?\n9.5.2012 9:25 Päivän uutisia\nUskooko joku vielä, että Suomessa oikeuslaitos olisi tolkullinen, puolueeton ja reilu? Ja etttä Suomessa lait ihan oikeasti suojaisivat fiksuja ja kilttejä ihmisiä ja ettei Suomessa kukaan voi joutua vaikeuksiin yhteiskunnan kanssa ilman omaa syytään. Ei. Suomessa yhteiskunta on aina rikollisen ja narsistin puolella ja lait ovat olemassa ensisijaisesti vallan ja vallankäytön legitimoimiseksi - eivät suinkaan yhteisiksi pelisäännöiksi.\nNytkin yhtäläisyydet surullisenkuuluisiin Bodom-murhatutkimuksiin ovat ilmeiset, ja tästä tulee eittämättä Neuvostoliiton teatterioikeudenkäynnit mieleen. Syyttäjä haluaa teilata jonkun, valitaan syytetty, keksitään syytteet ja jyrätään ne läpi vaikka väkisin. Jos puolustusasianajajalla on vähääkään tolkkua, hän repii syyttäjän syytekirjelmän sytykkeiksi parissa tunnissa. Mutta vahinko on jo tehty - Anneli Auer on leimattu ihmispedoksi ihmisten mielissä loppuiäkseen, ja hänen sekä hänen lastensa elämä on lopullisesti pilalla. Olipa hän sitten syyllinen tahi ei, tulos on aivan sama.\nTähän on marxilainen oikeuskäsitys Suomessa johtanut.\n9.5.2012 9:47 Aivan tuulesta temmattuja juttuja\nSama se on politiikassa . säätiöitten hallituksissa olevat politiikot ja yhtiöissä olevat Johtajien kytkötset ja Kun nallispolitiikassa "oma etu"\nAivan tuulesta temmattu kaikki nnämä jutut.Mistä se lehdistö näitä keksii ?\n9.5.2012 10:02 Kauno Kyvykäs\nMikäli halutaan kaikki Suomalaiset erehtymättömiksi ja kaikkitietäväisiksi, yhteiskunnan kannalta ylivertaisiksi kansalaisiksi, niin kannattaa kaikki lukihäiriöstäkin huolimatta kouluttaa poliiseiksi. Silloin kaikki olisivat oikeassa, vaikka olisivatkin väärässä, ei juuri tulisi vastaan sellaista asiaa, jota tarvitsisi (kannattaisi) lähteä oikaisemaan.\n9.5.2012 11:50 Kurikka uhrataan Panula-opiston kasvattamiseksi\nIlkka-lehdessä kerrotaan, että Kurikan musiikinopetus pitää liittää Panula-opistoon, jotta saadaan suuren yksikön edut. Niin, mikä saa, eli Panula-opisto saa, mutta Kurikan resurssit pienennetään olennaisesti kun erotaan E-P:n musiikkiopistosta, jossa on esim. opetustehtävissä noin 115 opettajaa Panula-opiston vastaava luku on noin 15. Kurikka uhrataan, jotta Panula-opisto kasvaa. Samalla Kurikan musiikkiopisto näivetetään. Voisitte päättäjät hieman ajatella.Paras ratkaisu olisi, että Panula-opisto liittyisi E-P:n musiikkiopistoon ja hakisi suuruutta ja laajuutta sitä kautta.\n9.5.2012 12:11 haaskoota\nKuinka paljon onmennyt extraa Velsanmäen korjaustöihin?\nKun olis vanha Jurvan kunnantalo ollut valmis kunnantalon paikaksi, niin sinne vain velanmäelle sarat tuhannet.\n9.5.2012 13:54 Sote uudistus on vielä levällään\nBlogistin mainitsema Sote uudistus on levällään kuin Jokisen eväät, kun se on ministeri Kutsetsina-Rikharssonin hoidossa. Kun lisäksi ns.Paras-laki, johon mm. JIK-yhteisö perustuu, on jäädytetty, kun on tulossa tilalle uusi laki, niin Ilmajoki ei siirrä soisaalitoimeaan JIK:iin.\n9.5.2012 14:47 Kirjoitan , kun aikaa on....\nKun syyttäjiä on neljä ja sekä syyttäjät että poliisi tuntuvat ajavan epäillylle tuomiota hinnalla millä hyvänsä, kuin käärmettä pyssyyn, ja kun vielä otetaan huomioon syyttäjäpuolen ristiriitaiset lausumat asiassa, voidaan mielestäni perustellusti kysyä, saako vastaaja näissä olosuhteissa lainkaan puolueetonta oikeudenkäyntiä?\nKaiken huippu oli syyttäjä Valkaman eilinen ulostulo TV:ssä. Hän ilmoitti olevansa varma epäillyn syyllisyydestä ja vihjailee saatananpalvonnasta, mutta kieltäytyy kuitenkin paljastamasta asiasta enempää.\nMoisesta median kautta prosessaamisesta asianajaja olisi joko tullut erotetuksi liitosta tai saanut vähintinkin varoituksen.\nMiten Valkama voi olla varma epäillyn syyllisyydestä muuten kuin mielikuvitustaan käyttämällä, kun syyttömyyden pois sulkevaa näyttöä ei tähänkään saakka ole kyetty esittämään? Eikö syyttäjänkin tulisi pyrkiä aineelliseen totuuteen, eikä hankkimaan tuomiota epäillylle syyttömyyttä puoltavista seikoista huolimatta? Ei kai tämä näin voi mennä?\nValkaman vihjailut ja ulostulo ovat myös omiaan alentamaan koko syyttäjälaitoksen ja jopa oikeuslaitoksen arvoa kansalaisten silmissä. Syyttäjiähän ei hyvä asianajajatapa koske, ja Valkama näyttää ulosmittaavan tämän edun täysimääräisesti.\nTarttisko jonkun tehdä jotakin?\n9.5.2012 16:07 Kauno Kyvykäs\nSuomi oikeuslaitoksineen kuuluu siihen harvinaiseen kastiin, jossa syytetyn pitää näyttää toteen syyttömyytensä. Tämä yhdessä stasilaisen nimettömyyteen perustuvaan ilmiantojärjestelmään yhdistettynä takaa sen, jotta "oikeuskäytäntö" ei anna sen uhrille mitään mahdollisuutta saada todellista oikeutta.\n9.5.2012 16:10 jess\nKyllä Ilmajoki siirtää tai joutuu vastuuseen toiminnan tasosta.\n9.5.2012 16:15 vai saatanan palvontaa\nOvatko nämä syyttäjät tulleet hulluiksi tai vainoharhaisiksi? Tämä syytetty on leimattu etukäteen oli hän syyllinen tai ei. Nyt pitäisi kaiketi hänen kohdallaan toteuttaa eunastasiaa niskalaukauksen merkeissä vertauuskuvallisesti. Tämän ihmisen elämä tässä maailmassa on ohi vaikka hän olisi syytönkin.\nSyyttäjät ovat näköjään päättäneet sakinhivutuksesta.\n9.5.2012 16:41 Heikoilla on, valitettavasti\nMinunkin mielestä syyttäjä on nyt heikoilla. Oikeasti Saatanan palvontaa?\nSaatanan palvonta perustuu nähtävästi lasten kertomuksiin.\nAina, kun lasten sepitteet on oikeudessa todesta on yleensä päädytty absurdeihin lopputuloksiin.\nJenkeissä näitä psykiatrien, lasten ja sekopäiden lietsoma pedofiili- ja saatananpalvojavainoja on esiintynyt paljoinkin.\n9.5.2012 20:16 Kaikista pahin\nSyyttäjillä on kuitenkin vielä takataskussaan kaikkein pahin: Auer on äänestänyt persuja ja kuulunut/kuuluu Suomen Sisuun sekä kirjoittanut anonyymisti Homma-forumille maahanmuuttokriittisiä kommentteja, siis vihakirjoituksia. Auer on myös islamin vastainen.\nKun media saa tästä tietää, se ei enää anna Auerille mitään armoa, vaan murskaa hänet koko suvaitsevaisuutensa voimalla lopullisesti.\n9.5.2012 21:35 vinkki\nBlogistí oli kirjoittanut Eparissa, Täyttä asiaa ja kannattaa lukea.\n9.5.2012 21:39 Näin Hesan lähellä\nSiuntion kuntaliitoskiista on saamassa yhä uusia ulottuvuuksia. Nyt valtuusto aikoo erottaa kunnanhallituksen; 14 valtuutettua jätti asiasta aloitteen tiistaiaamuna. He muodostavat enemmistön 27 jäsenen valtuustosta. Aloite tehtiin, koska nykyinen kunnanhallitus kannattaa kuntaliitosvalmistelun jatkamista, mitä valtuuston yhden äänen enemmistö vastustaa. Lue lisää Kuntalehdestä\n9.5.2012 21:59 Haloo kurikkalaiset\nKansalaisopiston rehtorilta täyttä asiaa tänään Kurikka-lehdessä, kannattaa lukea ajatuksella. Kantakurikkalaisten olisi aika herätä.\n10.5.2012 6:32 pitäisi nähdä isommat asiat\nKuka noita ko rehtorin juttuja jaksaa lukea? Täysin ennakkoluuloisia ja asenteellisia. Jos ajattelee, että rehtori tekee kansakoulupoikien tasoisia kirjoituksia kykenemättä viileään suhtautumiseen ja kokonaisvaltaiseen näkemykseen. Lantatunkio journalismia se on henkilöltä, jonka pitäisi nähdä tulevaisuuteen.\n10.5.2012 7:46 Luonnottomat päätökset halvaannuttavat toiminnan\nNäin se vain on, että rehtori on asian ytimessä- Jos lukeminen on jaksamisesta kiinni, niin olisi aika katsoa peiliin. Nyt vain yksinkertaisesti on niin, että Kurikka ei suuntaudu Suupohjaan eikä kuntalaisten käyttäytymistä hallinnollisilla mahtipäätöksillä muuteta. Tulevaisuuden hahmottaminen tarkoittaa asioihin lähestymistä kuntalaisen näkövinkkelistä eikä hallinnon lasitornista tähystämistä. Hallinto on kuntalaisia varten eikä suinkaan päinvastoin.\n10.5.2012 8:30 Onnea matkaan\nKurikka säästötalkoisiin naapurikuntaan, sehän on solidaarisuutta.\n10.5.2012 10:32 Asiaa!\nRehtori puhui asiaa, suupohja on täysin väärä suunta! Kuka puhuu tulevaisuuteen näkemisestä ja suupohjasta samassa lauseessa.. uuh..\n10.5.2012 11:01 Vanha........\nEparissa olleeseen ollilan kolumniin; saalistajia löytyy omasta peilistäkin, vaikka kuinka pyrkii katsomaan nurkan takaa. Ensin oma nurkka kuntoon ennenkuin syyllistää muita.\n10.5.2012 11:34 Kohtuus kaikessa vanhustenkin hoidossa\nEparin juttua lukiessa tulee tunne, ettei vanhusten hoidossa olisi paljon muita kuin rosvoja saalistuksen perässä liikkeellä. Eiköhän kohtuus kaikessa.\n10.5.2012 12:05 yksi saalis\nMinusta Eparin juttu kertoi sen ja ne tosiasiat, mitä hoitoalalla on tapahtumassa. Kansainvälisten yhtiöden voittomarginaalit ovat hirveät ja apteekkarit tienaavat tässä yhteiskunnassa kaikkein eniten. Saalistajia siis löytyy ja näyttääpä löytyvän saalistajien puolustajiakin.\n10.5.2012 12:30 juu\nsialihakin on niin kallista. kyllä saalistajia löytyy.\n10.5.2012 15:56 Kiitos rexille\nOn se sääli, kun joku viitsii tuoda esiin faktaa, niin haukut saa.\nKansalaisopisto jos mikä kuuluu niihin asioihin, jotka ovat vielä Kurikassa kunnossa. Ennen muutoksia kannattaa asiasta tuoda esiin kaikki tieto nykyisestä ja tarjolla olevasta uudesta.\n10.5.2012 16:36 Kauno Kyvykäs\nMahtava tämä, kyselytunti Stalinisti-kätyri Virkkunen puolustelee pakkosiirto- ja slummiuttamisohjelmaa.\nOnhan tässä menossa Suomalaisen demokratian alasajo vailla vertaa, helpompi on hallita rosvottavaa kansaa kokoamalla nämä slummeihin. Tätä selitetään kehittämisellä, samaa kehittämistä harjoitti Setä Stalin, otetaanko Suomessakin pyssyt käyttöön, vai riittääkö se, jotta kansa köyhdytetään helposti hallittavaksi massaksi.\n11.5.2012 6:50 vallatonta menoa\nPoliitikoille jaetaan puoluetukea , lehdistötukea ym. pilvin pimein. Rahoja säätiödään kokoomusnuorille, persut ostavat kiinteistöjä. Missä nyt on kriittisyys?\nMiksei kukaan esitä näitä säästökohteiksi, noin periaatesyistä edes?\n11.5.2012 7:22 Asennetta, asennetta\nKommentoijalla 6:32 on loppunut asiaperusteet kun pitää ryhtyä haukkumaan rehtoria. Rehtori sentään asiaperusteilla tarkastelee ansiokkaasti kansalopistonsa toimintaa, mutta mitä tekee kommentoija 6:32, täysin asiatonta ja mautonta tekstiä suoltaa, asennetta kannattaisi vähän tarkastella. Muuten; hyvin toimivaa Kurikan kansalaisopistoa ei kannata tuhota se sentään vielä palvelee kurikkalaisia.\n11.5.2012 8:08 JIK-yhteistyö saa kritiikkiä\nJalasjärven valtuusto on ärtynyt, kun hajonneen röngtenlaitteen tilalle ei hankita uutta. Tässä vähän vastausta blogistille, kun hän JIK:n puheenjohtajana ihmettelee Jalasjärven ja Ilmajoen varautuneisuutta JIK-yhteistyön lisäämiseen.\n11.5.2012 8:38 tahallista riidanhaluako?\nMitäköhän yhteistä on hajonneella röntgenlaitteella ja JIK-yhteistyöllä?\nAika pieniä puita ollaan polttamassa, jos valtuustossa yleensä tuollaista asiaa käsitellän? Aika käsittämätöntä, sehän on lääkärien hallussa oleva asia.\n11.5.2012 8:41 missä suhteellisuudentaju?\nSiiis onko totta? Jalasjärvellä on hajonnut röntgenlaite ja se selittää Ilmajoen ja Jalasjärven varautuneisuuden JIK-yhteistyön lisäämiseen? Siis aikuisesten oikeasti, voiko olla totta? Tuo oli kyllä läheltä piti pohjanoteeraus. Mikä ihmeen neropatti tällaisia puhelee?\n11.5.2012 10:28 lehdestä saa tietoa jalasjärven valtuuston käsittelystä\nLehdistähän tuon uutisen Jalasjärven valtuuston ärtyneisyydestä voi lukea eli kannattaa lukea muutakin kuin tätä blogia.\n11.5.2012 11:17 Kauno Kyvykäs\nMahtaakohan olla kysymyksessä sama röntgenkone, joka Jurvalaisilta piti rosvota Jalasjärvelle?\nOnhan se tavattoman törkeää, kun kukaan ei ole näille kiikuttamassa uutta konetta. Olisikohan Teuvalaisten sittenkin pitänyt liittyä Kurikkaan, jotta Jalasjärvisille olisi saatu uusi kone.\n11.5.2012 11:29 outoa asennetta\nMitä noilla röntgenkoneilla monilla sitten tehdääń kun ei tahdo olla henkilökuntaa saatavilla? Vai pitääkö kaikilla olla oma "bemari"?\n11.5.2012 12:20 juupajuu\nTietysti Jalasjärvellä pitää olla oma kone, mitä se maksaa kun ajelutetaan ihmisiä pelkän kuvauksen takia Seinäjoelle erikoissairaanhoidon piiriin mahdollisesti aivan turhaan tahi Kurikkaan/Ilmajoelle tkhin koneen perässä. Ennaltaehkäisee turhia erikoissairaanhoidon käyntejä, mikäli tietyt peruspalvelut säilyvät lähipalveluina.\n11.5.2012 13:23 heh\nAmmattilaisetko täällä oikein kehuvat tietämyksiään sairaanhoidosta, .


Omamaamansikka: January 2022\n1/12 vuodesta 2022 kulunut\nVuodesta on jo kahdestoistaosa takana ja vasta nyt pääsen taas lempipuuhani ääreen eli kirjoittamaan. On muuten alkanut vuosi aika vauhdilla, vaikka en vallan kummoisia ole tehnyt tai kokenut. Ystävänpäivä on 15 päivän kuluttua. Onko siellä valmistelut jo valloillaan? Täällä ei.\nLuonto puhkesi kukkaan pari kolme viikkoa sitten. Musta näytti ihan siltä, että yksi kirsikkapuukin kukki, mutta kuvaa en ottanut ja nyt en voi olla varma oliko se kirsikkapuu vai mikä. Kukat olivat pieniä ja hennon vaaleanpunertavia.\nToisaalta on tullut luntakin. Viikko sitten satoi sen verran, että innokkaimmat pulkkailijat saivat kokea vauhdinhurmaa ja lumiukkojakin oli naapurustossa tehty. Pääsin tekemään lumitöitä. Oli kiva lapioida ulkona viileässä säässä edes vähän. Juuri nyt on ihan kamalan kylmä: yöllä oli -8 astetta ja hädin tuskin päästään kymmenen asteen tuntumaan päiväsaikaan.\nJoulu meni lystikkäästi. Ei nyt ihan piirileikkejä leikitty kuusen alla, mutta hyvää ruokaa ja juomaa oli riittävästi, joulupukki muisti. Mulle joulun toi kaikkien lasten kotona olo. Oli mukava touhuta yhdessä, laitella ruokia, vain istua ja ihmetellä. Tyttären kanssa urakoitiin toinen kausi Emily in Paris -sarjaa. Olimme sitä mieltä, että melkein umpisurkea ja ehdottomasti ykköskausi oli parempi, mutta jokin tässä koukuttaa. Enkä yhtään ihmettele, että Ukrainassa älähdettiin stereotypiasta. Totesimme heti katsellessa, että ei ollut kovin fiksu veto.\nPiparkakkutalon rakensin hoitolasten kanssa heille joulutervehdykseksi.\nHurahdin pataleipään. En ollut aikaisemmin kokeillut ja aloitin ihan perusohjeella, johon uskalsin lisätä vain pikkiriikkisen kaurahiutaleita. Muutaman kokeilun jälkeen olen löytänyt sopivan suhteen kauran ja vehnän määrään. Yhden leivän kokeilin tattarilla ja yhden rukiilla. Eivät olleet ihan niin mieluisia kuin kauraleipä.\nKoronan omikronmuunnos jyllää ja en juurikaan harrasta ylimääräistä ihmistenilmoilla ravaamista. Joskus pistäydyn kirpparilla, joka on kätevästi työmatkan varrella. Viime kerralla löytyi etikettikirja morsiamille. Uteliaisuuttani pläräilin ja löytyikin tietoa suomalaisista häistä. Etikettikirjan mukaan Suomessa morsian kantaa päässään kultaista kruunua. Vihkimisen jälkeen naimattomat naiset tanssivat piirissä morsiamen ympärillä ja morsian sitten länttään kruunun jonkun heistä päähän. Kruunattu on todennäköisesti seuraavaksi avioitumisvuorossa.\nJa häätavat jatkuvat. Morsian pitelee silkkihuiviin käärittyä siivilää ja vieraat ujuttavat siivilään rahaa. Tämän jälkeen sulhaspojat kuuluttavat lahjan antajan nimen ja summan. Häiden jälkeen vielä morsiamen letit katkaistaan ja tämän jälkeen aviovaimo käyttää valkoista pellavapäähinettä. Että sillä tavalla. Jäi kirja ostamatta, kun en ole tällaisiin menoihin törmännyt ja en ollut varma kuinka paikkansa pitäviä ohjeet muiden maiden osalta ovat.\n(Lisään tähän nyt 2/2/2022, että löysin nettisivut, joilla onkin vaikka mitä suomalaisista häistä. Mutta mistä nämä ovat tietonsa keränneet? Tuosta kirjastako? https://www.eventdone.com/blog/158-finnish-wedding )\nMutta tärkein uutinen on se, että musta on tullut mummo! Tosin alkuunsa nyt vain kissalle mummo. Vanhin poika kävi adoptoimassa kissanpennun. Olemme kaikki pikkuvilistäjään ihan lääpällään ja mulla on ikävä. Kisu ehti olla täällä vain reilun viikon ja matkusti sitten opiskelupaikkakunnalle (pojan, ei kissan). Onneksi kuvia ja videoita tulee aina silloin tällöin. Mä olen hyvin ylpeä lapsenlapsesta ja myös kissapojan isästä. Hän hoitaa lapsukaistaan vallan mallikkaasti.\nFelix ja kissanpentu eivät päässeet toisiaan ihan esteittä tervehtimään. Mua pelotti, että Felix nappaa pikkuista niskoista kiinni ja ravistelee liian voimakkaasti. Yksi aamu olin helisemässä, kun yksin heitä kaitsin. Kissa naukui oven takana sillä aikaa, kun Felix sai olla irrallaan talossa. Sitten kun hain kissan vaeltamaan ja pistin Felixin ovien taakse, niin haukunta oli aikamoista. Kissa ei antanut leivontarauhaa, vaan kiipeili kaikkea mahdollista pitkin, jotta pääsi katsomaan mitä touhuan. Ja sitten taas piti viedä kissa omaan rauhaansa ja päästää Felix valloilleen. Kunnes aloitimme taas alusta. Olin aika uupunut aamullisen kaitsemisen jälkeen. Mummon elämää.\nPerinpohjaisen sielun tutkiskelun myötä olen tullut siihen tulokseen, että olen sekä koira- että kissaihminen. Vielä kun olisi pari kanaa kotkottamassa, vuohia ja lampaita, niin olisi aika metkaa.\nPosted by Johanna - Omamaamansikka blogi at 10:19 AM 26 comments:


Takaisin Minuksi: Salaatti\nPohti Takaisin Minuksi klo 16:32\nTaina 2. marraskuuta 2010 klo 21.46\nHeh heh, oivasti diagnosoitu tuo "vehnä-sokeri-oireyhtymä"!! Taidan kärsiä samasta...\nMinä, superlaiska kokki, turvaudun 99% niihin valmiiksi pilkottuihin salaatteihin.\nTulee varmasti salaatti annoksille aika kova kilohinta, mutta ajattelen aina, että parempi niin kuin ei salaattia ollenkaan.\nOdotan muuten innolla ensimmäistä tilinpäätöstäsi!\nTakaisin Minuksi 3. marraskuuta 2010 klo 9.53\nNo, ihan samalla tavalla olen asian järkeillyt, että ne valmiiksi pilkotut tulee sentään syötyä! Välillä lentää salaatinkerä roskiin pilaannuttuaan ihan sen takia, että kukaan ei muka ole ehtinyt sitä pilkkomaan! Voi taivaan vallat! NOLOA! Kallista on heittää ruokaa roskiinkin.\nHurjalta tuntuu, että vuoden vaihteessa todella vuosi tätä Uutta Elämää on takana. Paljon on tapahtunutkin, mutta onko mitään lopullisesti muuttunut? Toivottavasti!


Helsinki-Vantaan lentoasema sai heinäkuussa matkustajilta hyvät arviot koronatilanteen huomioinnista | Finavia\nHelsinki-Vantaan lentoasema sai heinäkuussa matkustajilta hyvät arviot koronatilanteen huomioinnista\n18.08.2020 klo 12:22\nFinavia kerää jatkuvasti tietoa ja matkustajapalautetta lentoasemillaan, jotta se voi kehittää toimintaansa. Heinäkuussa tehdyssä kyselyssä matkustajat antoivat erittäin hyvät arviot Finavian terveysturvallisuuteen liittyvistä toimenpiteistä Helsinki-Vantaalla.\nKysyttäessä onko Helsinki-Vantaan lentoasema asianmukaisesti huomioinut nykyisen koronatilanteen toiminnassaan, lähes 90% matkustajista oli täysin tai jokseenkin samaa mieltä. Vastaajat antoivat hyvää palautetta muun muassa käsidesien saatavuudesta, Finavian maskisuosituksesta, hyvästä ohjeistuksesta sekä turvavälien pitämisestä.\n‒ Saamme tällä hetkellä valtavan määrän asiakaspalautetta, jota analysoimme ja, jonka pohjalta kehitämme toimintaamme. On kannustavaa kuulla, että 89 % kyselyyn vastanneista matkustajista pitää toimenpiteitämme hyvinä. Olemme koronatilanteen aikana tehneet tiiviisti yhteistyötä viranomaisten ja terveysalan asiantuntijoiden kanssa, jotta voimme tehdä kaikkemme koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi., sanoo asiakaskokemuksesta, markkinoinnista ja viestinnästä vastaa johtaja Katja Siberg.\n‒ Tämä on loistava osoitus siitä, että teemme oikeita asioita. Haluan kiittää omaa henkilökuntaamme sekä kaikkia lentoaseman toimijoita, joiden kanssa olemme yhdessä tarjonneet matkustajillemme lentoasema, jossa terveysturvallisuus on otettu hyvin huomioon, sanoo Helsinki-Vantaan lentoaseman johtaja Ulla Lettijeff.\nYleisin kehityskohde matkustajilta oli se, että kaikki henkilöt lentoasemalla eivät käytä maskia. Finavia suosittelee vahvasti maskin käyttöä kaikille matkustajille, mutta varsinaista maskipakkoa matkustajilla ei ole terminaalitiloissa. Lentoasematyöntekijöiltä Finavia edellyttää maskin käyttöä asiakasrajapinnassa työskennellessä. Ohje koskee sekä Finavian omia työntekijöitä että muita lentoasemalla toimivien yritysten henkilöstöä, jos he toimivat asiakaspalvelutehtävissä.\nValtava määrä matkustajille suunnattuja lisäyksiä\nHelsinki-Vantaalla on koronaviruksesta johtuen muutettu matkustajaprosesseja ja lisätty iso määrä toimenpiteitä ja ohjeistusta, jolla pyritään estämään koronaviruksen leviäminen. Matkustajille muutokset näkyvät konkreettisesti monena yksityiskohtana. Tähän mennessä Helsinki-Vantaalle on asennettu 100 suojapleksiä asiakaspisteille ja 300 käsidesiannostelijaa ympäri terminaalin. Lattioihin on teipattu 2000 turvavälistä muistuttavaa tarraa ja kasvomaskeja on käytetty tähän mennessä yli 100 000 kappaletta. Tämän lisäksi matkustajakuulutuksia on lisätty niin, että esimerkiksi saapuville matkustajille on suunnattu kaksi peräkkäin soitettavaa kuulutusta, jotka toistetaan 7 minuutin välein, kolmella eri kielellä.\nFinavian ja viranomaisten toimien lisäksi matkustajien vastuu korostuu muun muassa käsi- ja yskimishygienian ja turvavälien pitämisessä. Olemme tästä syystä koostaneet matkustajan muistilistan, jossa ohjaistamme matkustajille turvallisia koronaviruksen huomioivia toimintatapoja. Lue lisää täältä.\nLue myös mitä Suomeen saapuvan matkustajan on otettava huomioon, jos hänellä on oireita.


Kommentti | Joonas Jussila: Kerttu Niskanen voi olla enemmän kuin ylpeä elämänsä arvokisahiihdosta - Kommentti - Turun Sanomat\nKerttu Niskanen voi olla enemmän kuin ylpeä elämänsä arvokisahiihdosta\nKerttu Niskanen (vas.) ja Krista Pärmäkoski triplasivat torstaina Suomen mitalisaldon Pekingin talviolympialaisissa kolmeen. Mikäli ihmeitä ei tapahdu, eivät torstain mitalit jää kaksikon viimeisiksi Kiinassa.\n0,4 sekunnin ero 10 kilometrin hiihtomatkalla on häviävän pieni ja mitätön ero. Toisaalta sitäkin pienempi on kymmenyksen ero. Naisten perinteisen väliaikalähtö tarjosi torstai-aamuun sella...\nyxxy 10.02. 14:41\nSaa kyllä iloita!\nPitää tällaista kommentoidakin, että ei kyllä osannut odottaa hopeaa! Kerttu Niskanen, vuosikausia hiihtänyt, mutta ajatus kävi jo ettei nyt aivan mitalisakissa tuolla Peijingin tekolumilla! Oli kuitenkin ja kykeni jopa maailman hiihtokunigattarelle Teresa Juhaugille antamaan täyden vastuksen, että ... sellainen Kerttu tämä meidän Kerttumme on!