Yleinen – Imatran Sosialidemokraatit\nImatralainen SDP:n kansanedustaja Niina Malm asettuu ehdolle kuntavaaleissa 2021\nKirjoittaja Jani Telkkä 11.1.2021 Yleinen\n”Päätökseni kuntavaaliehdokkuudesta on roikkunut, koska ajankäyttöä on mietittävä enkä halua tehdä asioita puolilla valoilla. Kuitenkin Imatra on minulle rakas ja haluan jatkossakin olla mukana päätöksenteossa.\nImatran tulevaisuuden haasteet ovat isoja mutta niin ovat mahdollisuudetkin. Imatra on kaunis kaupunki ja meillä on valtavat mahdollisuudet kehittyä vetovoimaisena kaupunkina.\nSijaintimme EU:n ulkorajalla, upeat Saimaan rannat, luonto- ja pyöräilymatkailu ovat valtteja, joita ei ole hyödynnetty tarpeeksi.\nHaluan olla mukana kehittämässä Imatraa entistä menestyvämmäksi, vihreäksi teollisuuskaupungiksi, joka houkuttelee ihmisiä vierailemaan ja viihtymään ja parhaimmassa tapauksessa muuttamaan tänne Nizzan ja Nuorgamin välille, kuten E10 meidät sijoittaa”.\n”Olen erittäin tyytyväinen siihen, että kansanedustaja Niina Malm asettuu ehdolle tulevissa kuntavaaleissa. Imatralla on tulevalla valtuustokaudella haasteita, joiden menestyksekäs hoitaminen vaatii vahvaa verkostoitumista ja yhteydenpitoa niin kansallisesti kuin kansainvälisesti. Niinan luomilla yhteyksillä on iso merkitys mm. alueen työllisyys-, koulutus- ja elivoima-asioiden hoitamisessa”.\nKansanedustaja Niina Malm puh. 0400 588978\nImatran Sosialidemokraatit ry:n puheenjohtaja Ilkka Nokelainen puh. 040 5930552\nImatralla on paljon historiallisia kerrostumia – Menneisyys pitää ottaa huomioon myös päätöksenteossa\nKirjoittaja Jani Telkkä 17.12.2020 Yleinen\nHistoria kiinnostaa ja Imatralla sitä riittää. Lähihistoriassa teollisuuden osalta sitä onkin kertynyt paljon kerrottavaksi. Alueemme ainutlaatuisesta menneisyydestä meitä kuitenkin muistuttaa päivittäin myös jääkausien muokkaama upea Vuoksi.\nVuoksi syntyi, kun sulava mannerjäätikkö alkoi muovata nykyisen Imatran maisemaa. Vuoksi on vaikuttanut koko Saimaan ja itäisen Suomen järvimaiseman kehitykseen, joka myös kansallisena kruununjalokivenämme tunnetaan.\nSaimaa Geopark on ansaitusti kerännyt osakseen jo kansainvälistä tunnustustakin. Se on varmasti pörhistänyt myös meidän kaikkien imatralaisten rintaa ylpeydestä, jota tunnemme upeaa menneisyyttämme kohtaan. Onhan meillä myös hiidenkirnut, Vuoksenniska ensimmäisenä osana Salpausselkää ja kivikautinen asuinpaikka Lammassaaressa. Paikallinen historia on kiehtonut itseäni näin imatralaisena aina kovasti ja uudet löydöt ilahduttavat. Minkälaisia viestejä menneisyydestä Imatran luonto vielä kätkeekään?\nLammassaaren lisäksi lähistöllämme on kaikesta päätellen ollut elämää ja kuhinaa enemmänkin. Esimerkiksi Malonsaaressa on hiljattain tehty löytö muinaisesta asuinpaikasta. Eikä mikään ihme, sillä onhan Vuoksi toiminut ikään kuin elämän virtana Saimaan ja Laatokan välillä.\nVaikka menneisyys ei saakaan sitoa tulevaisuuden kehitystä liiaksi, on silti tärkeää punnita kaikkia näkökulmia päätöksenteossa. Kaavoitusta ja uusia asuinalueita suunniteltaessa onkin syytä tehdä huolellista pohjatyötä ja selvitettävä tarkkaan, löytyykö alueelta mahdollisesti myös muita mittaamattoman arvokkaita muinaisjäänteitä.\nParhaimmillaan arkeologiset ylpeytemme voidaan kääntää myös tulevaisuuden menestystekijäksi. Meillä on edustettuna jääkausi, kivikausi, keskiaika ja 1700-luku aina kenraali Suvorovin aikaan saakka. Miltä kuulostaisi esimerkiksi aikamatka jääkaudelle sulamisvesien virtaa seuraten, kivikautinen kaupankäynti tai elämysmatka keskiaikaisilla markkinoilla? Siinäpä vasta olisikin aineksia paikallisten matkailuvalttien kehittämiseksi.\nImatran kaupunginvaltuuston puheenjohtaja (sd.)\nDigineuvonta vietävä osaksi kaupungin peruspalveluja\nKirjoittaja Jani Telkkä 2.12.2020 Yleinen\nVuonna 2017 voimaan tulleessa kirjastolaissa lukee, että digitaidot ovat osa monilukutaitoa, jonka tukeminen on yksi kirjastojen tärkeimmistä tehtävistä.\nJopa puoli miljoonaa suomalaista on täysin vailla digitaitoja, ja sen takia kirjastot on valjastettu antamaan tukea digitaalisten laitteiden ja palvelujen käyttöönottoon.\nSuurin osa neuvottavista on ikäihmisiä, mutta nuorten joukostakin löytyy digitaidottomuutta\nMonella ikäihmisellä on digihätä ja se on vain korostunut koronaviruksen aikana. Esimerkiksi yhteyden pitäminen läheisiin ja sukulaisiin voi olla haastavaa.\nKokoustaminen tapahtuu tässä ajassa lähinnä etänä sekä ruoko-ostoksia tehdään verkossa kotiin toimitettuna. Puhumattakaan niistä peruspalveluista, jotka toimivat netissä, terveydenhuolto, raha-asioiden hoitaminen, lippujen ostaminen matkalle tai tapahtumiin jne. Digiosaamisen taito ja hallitseminen on tullut osaksi joka päiväistä elämäämme. Tästä samasta aiheesta jaksetaan käydä keskusteluita vuodesta toiseen, kun samaan aikaan digikuilu syvenee.\nImatralla pitää ottaa tätä härkää sarvista ja viedä digineuvonta osaksi kaupungin palvelujärjestelmää. Tämä sopii mainiosti mielestäni osaksi modernia kirjastopalvelua. Digi on se sana mihin suuntaan Imatran kirjastoja on viety viimeiset 10 vuotta.\nJani Telkkä (SD), Kaupunginvaltuusto\nTyöpaikat ratkaisevat Imatran tulevaisuuden\nJoka viides työikäinen ja joka kolmas nuori Imatralla on tällä hetkellä vailla työtä. Poliittinen keskustelu velloo kaupungissa rantojen rakentamisessa, josta toivotaan apua väestökatoon ja elinvoimaan. Talouskasvu ja työllisyys lähtevät työpaikoista, vahvasta koulutustasosta niin perus- kuin ammatillisen koulutuksen alalla, ei rantojen rakentamisesta. Kilpailu työpaikoista ja yrityksistä Suomen kunnissa ja maakunnissa on nyt ja jatkossa kovaa. Tukielementiksi tarvitaan oikeat ja toimivat työkalut, joiden avulla pystytään houkuttelemaan Imatralle uusia yrityksiä ja tukemaan yritysten sijoittumista ja kasvua nykyistä paremmin. Liian hajallaan oleva, elinkeinoelämää ja sen kasvua tukeva organisaatiomalli, ei toimi enää. Nyt tarvitaan keskittämistä ja selkeää johtajuutta näihin asioihin. Imatran malli, jolla vastataan elinvoiman, työllisyyden ja väestökadon tuomiin haasteisiin voisi olla elinvoimayksikkö suoraan kaupunginjohtajan alaisuuteen ja kaupunginhallituksen ohjaukseen. Tähän yksikköön keskitettäisiin mm yritysten houkuttelu ja tukeminen, Invest In-toiminta, työllisyysasiat, matkailu, kansainväliset asiat ja ammatillisen koulutuksen koordinointi yhdessä yritysten kanssa. Myös kaupunkikonsernin sisäinen yhteydenpito ja samaan maaliin pelaaminen kuntalaisten parhaaksi ja alueen kehittämiseksi kaipaa kirkastusta ja uusia toimintatapoja.\nIlkka Nokelainen, Imatran Sosialidemokraatit ry, puheenjohtaja\nMonipaikkatyö ja elinvoima\nImatra, Ruokolahti ja Rautjärvi miettivät näinä aikoina, miten tulevaisuudessa järjestellä ja rahoittaa yritysten kehitys- ja tukitoiminta palvelut. Uskon vahvaan alueelliseen yhteistyöhön perustuvaan rakenteeseen myös jatkossa. Näin saadaan paras tulos koko elinkeinoalueelle. Yhteistyö vaatii suunnittelua, toteutusta ja seurantaa, se ei synny itsestään, sitä tulee vaalia. Tämä alue kaipaa kipeästi elinvoimaisuuden nostamista. Yhtenä mahdollisuutena tähän nostan monipaikkatyön, etätyömahdollisuuksien luomisen ja tarjoamisen. Asuminen, nopeat tietoliikenneyhteydet, perheen tarpeet ja muut elämisen perustarpeet tulee varmistaa ja tehdä helpoksi ja joustavaksi. Miksi joku sitten valitsisi tämän alueen kakkospaikaksi asua ja elää, tehdä etätyötä ja viettää laatuaikaa täällä tulevaisuudessa? Meillä on upea luonto, Saimaa, Vuoksi, sisäjärvet, Hiitolanjoki jne. Nopeat maantie- ja junayhteydet pääkaupunkiseudulle ja tulevaisuudessa myös Pietariin. Hyvät liikuntamahdollisuudet, kylpylät, halpaa asumista ja pääosin elämäänsä tyytyväinen ja iloinen paikallisväestö. Meidän pitää ottaa tämä mahdollisuus tosissaan ja yhteistyössä alueen kuntien, viranhaltijoiden, luottamushenkilöiden ja yrittäjien kanssa rakentaa tästä toimiva ja myyvä malli. Imatralla ja muulla elinkeinoalueella tulee pikaisesti rakentaa elinvoima- ja kehitysasiat uuden raikkaan, rohkean ja osaavan ”sateenvarjon” alle. Monipaikkatyömahdollisuuksien luominen istuu erinomaisesti tämän uuden yksikön toimintaan.\nImatran kaupunginhallituksen 1. varapuheenjohtaja (sd)\nPodcast lähetysten arkisto\nIlkka Nokelainen. 020 617 2301\nJäsenasiat & Tiedotus\nJani Telkkä 044 305 2397\nArkistot Valitse kuukausi tammikuu 2021 joulukuu 2020 marraskuu 2020 elokuu 2020 heinäkuu 2020 kesäkuu 2020 toukokuu 2020 huhtikuu 2020 maaliskuu 2020 helmikuu 2020 lokakuu 2019\nSivumme käyttää evästeitä. Hyväksyn evästeet ja haluan jatkaa sivun lukemista.Ok


Nauran auringolle: Laikku(kin) odottaa kesää\nLaikku(kin) odottaa kesää\nKasvatin astiaan kissanruohoa, joka tällä kertaa ei itänyt muutamaa "haiventa" komeammaksi. Olisiko sitten syynä reilusti pienempi astia, vai liian vähäinen kastelu...no kissa mulkaisi sitä kuitenkin vain pari kertaa ja on antanut sen jälkeen olla mokoman.\nSiivosin tänään parvekkeet, pesin tuolit ja pöydät ja pesin myös istuinpehmusteet. Nyt saa lämpimät kevätilmat tulla, me olemme valmiina! =)\nLähettänyt Matkatar klo 17.28\nTunnisteet: Laikku, perhe\nKevät etenee harppauksin\nPääsiäinen on täällä\nPyöräilyä ja sauvakävelyä keväisessä säässä\nKesä on tullut...niin tänne kuin Barcelonaankin\nUusi hieno sykemittari :D\nLumet sulavat... -hissukseen\nSpinninkiin ja sitten herkkupullien kimppuun!\nMunariisipasteijoita ja mosaiikkitöitä...


Professori tölvii Sipilää: ”Käyttää sanoja väärin, ei ymmärrä mistä puhuu” - T&T\n10.10.2015 klo 18:12\nProfessori tölvii Sipilää: ”Käyttää sanoja väärin, ei ymmärrä mistä puhuu”\nPääministeri Juha Sipilä (kesk) käyttää sanoja väärin eikä ymmärrä mistä puhuu. Näin arvostelee pääministerin toimintaa Helsingin yliopiston professori Markus Jäntti tällä viikolla ilmestyneen Talous ja yhteiskunta -lehden haastattelussa. Lehteä julkaisee Palkansaajien tutkimuslaitos.\nJäntin mukaan hallitusohjelmaankin päätyneet hämärät muotoilut ovat ikävä ja outo tapa tehdä politiikkaa.\n”Sipilä käyttää kaikenlaisia sanoja ihan väärillä tavoilla, ja kysymys ei mielestäni ole pelkästään semantiikasta vaan todennäköisesti ihan oikeasti siitä, ettei hän ymmärrä mistä puhuu. Esimerkiksi tämä tuottavuusloikka....”, Jäntti sanoo haastattelussa.\nHaastattelun tehnyt Palkansaajien tutkimuslaitoksen erikoistutkija Heikki Taimio jatkaa jutussaan Jäntin ajatusta kirjoittamalla, että insinöörien ajattelutavassa tuottavuutta katsotaan kustannusten perusteella eikä tuotannon määrän ja työpanoksen suhteena.\n”Monelta osin yksityisen firman insinööriajattelu on ihan väärä tapa hahmottaa koko kansantaloutta. Oikeasti on traagista, että maata pyritään johtamaan käyttämällä yksityisten toimijoiden toimintaa vertailukohteena”, Jäntti sanoo.\nHän myöntää, että taipumus tällaisten vertailujen tekemiseen on ihmiselle toki luontaista, mutta se ei ole ainoastaan väärin vaan suorastaan haitallista. Se, mikä on yksityiselle kotitaloudelle matalasuhdanteessa viisasta, eli vähentää menoja, on hänen mukaansa kansantaloudelle matalasuhdanteessa tuhoisaa.\nJäntti onkin harmissaan turhasta velkapelon lietsonnasta kansaan. Hän nostaa esiin viimekeväisen vaalitaistelun ja vaalikeskustelut, joissa kaikkien suurten puolueiden ja Rkp:n johtajat hokivat, että on moraalitonta jättää iso velkataakka lastemme ja lastenlastemme maksettavaksi.\n”Ei niitä koskaan makseta pois vaan talouskasvu hoitaa sen, ja ei niitä ole tarkoituskaan maksaa pois. Se on sitä velkapelon lietsontaa, ja he tekevät sitä tahallaan, jolloin he valehtelevat, tai he tekevät sitä tietämättömyyttään, joka on suurin piirtein yhtä pelottavaa”, Jäntti toteaa haastattelussa.\nKuusi vuotta Tukholman yliopiston kansantaloustieteen professorina työskennellyt Jäntti siirtyi Helsingin yliopistoon tänä syksynä.\nLisää riskinottoa investointeihin\nHuonoille hankkeille ei kannata rahaa antaa, oli takuut tai ei, kirjoittaa päätoimittaja Jyrki Alkio.\nAvoimesta potilastietojärjestelmästä odotetaan apua kaikille – Julkisille säästöjä ja yrityksille bisnestä\nHaluatko perustaa yhtiön pöytälaatikkoon 1 eurolla? – Hallitus avasi nettikyselyn, äänestämällä voit vaikuttaa\nValtioneuvosto on avannut Vaikuta lakiin -sivustolla kyselyn, joka saattaa vaikuttaa osakeyhtiölakiin.\nPakkolaki avasi ideahanan\nJuha Sipilän pakkolait kaikessa epäoikeudenmukaisuudessaan nostivat valtavan vastarinnan, mutta saivat samalla ammattiliitot osoittamaan neuvotteluhalua, kirjoittaa toimituspäällikkö Mika Hämäläinen.


Platinaa tulossa? Analyytikko ennustaa uusia materiaaleja Apple Watchille | Mobiili.fi\nJanne Laakso | Julkaistu 11.3.2015, klo 19:05\nApple Watch Sport + Apple Watch Edition + Apple Watch\nKGI Securitiesin analyytikko Ming-Chi Kuo on jälleen kurkistellut kohtuullisen luotettavaan kristallipalloonsa ja tehnyt tällä kertaa ennustuksia Applen älykellosta. Hänen tuoreen raporttinsa mukaan Apple saattaisi esitellä yhdestä kolmeen uutta materiaalivaihtoehtoa Apple Watchille myöhemmin tänä vuonna.\nKuon mukaan Applen kellomyynti saattaisi alkuinnostuksen jälkeen hyytyä vuoden viimeisellä neljänneksellä, ja uudet materiaalit piristäisivät joulumyyntiä. Uusia materiaaleja Apple saattaisi esitellä syksyllä ja tuoda ne myyntiin loppuvuoden aikana.\nApple Watch tulee aluksi tarjolle alumiinisena, teräksisenä ja kultaisena. Kuo ei erittele tarkemmin, mitä uudet materiaalit olisivat, mutta juuri ennen viime maanantain tilaisuutta Applen huhuttiin puuhaavan platinasta valmistettuja kelloja. Lisäksi Applella on hallussaan useita kovan ja kevyen Liquidmetal-materiaalin valmistukseen liittyviä patentteja, eli se voisi olla toinen uusi vaihtoehto kellon materiaaliksi.\nKuo ei raportissaan myöskään usko Applen yltävän kaikkein villeimpiin myyntimäärävisioihin, vaan ennustaa tämän vuoden kokonaismyynnin asettuvan 15-20 miljoonan kellon paikkeille. Näistä 5-6 miljoonaa myytäisiin vuoden ensimmäisellä puoliskolla. Applen uuden MacBook-tietokoneen myyntimääräksi vuoden ensimmäisellä puoliskolla Kuo arvelee 450 000 kappaletta.\nKuo mainitsee, että totuttuun tapaan Apple Watchin ensimmäisen sukupolven kohdalla valmistaja keskittyy tarkkailemaan asiakkaiden tapoja käyttää kelloa ja oman liiketoimintamallinsa toimintaa, ja hieroo ja laajentaa laitteen ominaisuuksia näiden pohjalta tuleviin sukupolviin. Kuo arveleekin Applen kellon myyntimäärien kasvavan merkittävästi, kun laite on edennyt toiseen tai kolmanteen sukupolveensa.\nApple Apple Watch Ming-chi Kuo\n11.3.2015, klo 19:56\nTitaani > kaikki yllä mainitut.\nLue seuraavaksi: Mies sortui Kiinassa huumekauppaan – halusi vain tarpeeksi rahaa Apple Watchiin


K A N S A L L I N E N E L I N K A A R I M A L L I - PDF\nDownload "K A N S A L L I N E N E L I N K A A R I M A L L I"\n1 ELINKAARIMALLI K A N S A L L I N E N E L I N K A A R I M A L L I Y K SI T YI SRAHOITTE ISTE N HANKKEIDE N K I LPA ILUKYVYN K EHITTÄM I NEN J A TAR J OU S VE RTAI LU N S. BUDJETTIRAHOI TTEISTEN TO T EUTU SVAI HTOE HTO JEN K AN SSA LOPPURAPORTTI Laatinut Page i\n2 ELINKAARIMALLI KEHITYSHANKE Kansallisen elinkaarimallin kehityshanke on jatkoa Rakennusteollisuus RT:n vuosina koordinoimalle Elinkaarimallit-hankkeelle. Hankkeen käynnistäjiä ja koordinaattoreita ovat olleet Rakennusteollisuus RT ry ja Asunto-, toimitila ja rakennuttajaliitto RAKLI ry. Hankkeeseen ovat osallistuneet seuraavat julkisen ja yksityisen sektorin osapuolet: Liikenne- ja viestintäministeriö Ratahallintokeskus Suomen Kuntaliitto Tekes Tiehallinto Työ- ja elinkeinoministeriö Espoon, Helsingin, Lahden, Vantaan kaupungit Asunto-, toimitila- ja rakennuttajaliitto RAKLI ry Infra ry Rakennusteollisuus RT ry Talonrakennusteollisuus ry Destia Oy Lemminkäinen Oyj Lujatalo Oy NCC Rakennus Oy Peab Seicon Oy Skanska Infra Oy SRV Toimitilat Oy Oy VR-Rata Ab YIT Rakennus Oy Hanketta on ohjannut osapuolten edustajista koostunut ohjausryhmä. Työ on suoritettu kesäkuun 2008 ja huhtikuun 2009 välisenä aikana. Kehitystyöstä ovat vastanneet Elron Oy:n toimitusjohtaja Martti Lehtinen ja Enfia Oy:n toimitusjohtaja Pekka Vainikka. Tämä raportti ja kansallisen elinkaarimallin esite ovat ladattavissa osoitteista: LISÄTIEDOT: Ensio Hakkarainen, Rakennusteollisuus RT, Martti Lehtinen, Elron Oy, Pekka Vaara, RAKLI ry, Pekka Vainikka, Enfia Oy, Page ii\n3 ELINKAARIMALLI SISÄLTÖ 1 YHTEENVETO SELVITYKSEN TAVOITTEET NYKYTILAN KARTOITUS ELINKAARIMALLILLA TOTEUTETUT HANKKEET POTENTIAALISET HANKKEET JULKISTEN INVESTOINTIPROJEKTIEN SUUNNITTELU- JA NEUVOTTELUPROSESSIT VERROKKILASKELMAT ELINKAARIPERIAATTEET JA OSAPUOLTEN ROOLIT ELINKAARIHANKE ELINKAARITILAAJA JA -KÄYTTÄJÄ TILAAJA- JA TUOTTAJAROOLIT JULKISEN RAKENNUSTUOTANNON ERITYISPIIRTEET ELINKAARIVAIHTOEHTOJEN YHTEENVETO JULKISEN JA YKSITYISEN SEKTORIN TUOTTOVAATIMUKSET JA PÄÄOMAKUSTANNUKSET JOHDANTOA OMAN PÄÄOMAN TUOTTOVAATIMUS YKSITYINEN SEKTORI JULKINEN SEKTORI YHTEENVETO VIERAAN PÄÄOMAN KUSTANNUS YLEISTÄ LUOTTOLUOKITUKSEN EDELLYTTÄMÄT TALOUDELLISET ANALYYSIT KANSALLINEN ELINKAARIMALLI SOPIMUSOSAPUOLET JA PÄÄSOPIMUKSET TILAAJA- PALVELUNTUOTTAJA PALVELUNTUOTTAJA- RAKENNUSLIIKE OMISTUS JA RAHOITUS PALVELUTARIFFIN RAKENNE OMISTUKSEN JÄRJESTÄMINEN JA RAHASTOT HANKINTAPROSESSI TILAAJAN VASTUUT JA TEHTÄVÄT LAINSÄÄDÄNNÖLLISET NÄKÖKOHDAT LOPPUTOTEAMUKSIA MALLI PÄHKINÄNKUORESSA PÄÄOMAKUSTANNUKSEN MÄÄRÄYTYMINEN RAKENNUSLIIKKEEN ASEMA, TUOTTO JA RISKI Page iii\n4 ELINKAARIMALLI KUVALUETTELO KUVA 1: TIEHANKKEEN SUUNNITTELU- JA PÄÄTÖKSENTEKOPROSESSI... 9 KUVA 2: MUURLA-LOHJA TARJOUSPROSESSIN ALUSTAVA AIKATAULU KUVA 3: VERROKIN LASKENTA JA AJOITTUMINEN MUIHIN PROSESSEIHIN KUVA 4: TOIMITUSHIERARKIA KUVA 5: ELINKAARIHANKKEEN JAOTTELUA KUVA 6: JULKISEN SEKTORIN VARAINHANKINNAN VAIHTOEHTOISKUSTANNUS KUVA 7: RISKITÖN KORKO JA DURAATIO KUVA 8: OMAN PÄÄOMAN TUOTTO BEETAN FUNKTIONA KUVA 9: BEETA JA RAHOITUSRAKENNE KUVA 10: OMAN PÄÄOMAN TUOTTO VS. BEETA JA RAHOITUSRAKENNE KUVA 11: SIJOITUSPORTFOLIOIDEN PITKÄAIKAINEN TUOTTO KUVA 12: ELINKAARIMALLIN OSAPUOLET JA PÄÄSOPIMUKSET KUVA 13: ELINKAARIMALLIN KASSAVIRRAT KUVA 14: SIJOITUSRAHASTOMALLI KUVA 15: ELINKAARIMALLIN HANKINTAPROSESSI KUVA 16: TILAAJAN VASTUUT JA TEHTÄVÄT KUVA 17: VIERAAN PÄÄOMAN KUSTANNUS Page iv\n5 ELINKAARIMALLI TAULUKKOLUETTELO TAULUKKO 1: TOTEUTETTUJA ELINKAARIHANKKEITA... 7 TAULUKKO 2: POTENTIAALISIA ELINKAARIHANKKEITA... 8 TAULUKKO 3: LUOTTOLUOKITUSTEN MÄÄRITTELYKRITEERIT TAULUKKO 4: OLETUKSET Page v\n6 1 YHTEENVETO Valtion ja kuntien investointihankkeiden kustannustehokas toteuttaminen edellyttää huolellista investointien suunnittelua ja kuhunkin kohteeseen parhaiten soveltuvan hankintamallin valintaa. Hankintavaihtoehtoja on useita, perusvaihtoehtojen ollessa ns. budjettirahoitusmalli sekä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö elinkaarisopimuksella ( JYK, PPP, yksityisrahoitus ). Elinkaarihanke viittaa tässä yhteydessä julkisen sektorin tarpeisiin tehtäviin investointiprojekteihin, joiden suunnittelussa, rakentamisessa, huollossa ja ylläpidossa optimoidaan valittava laatutaso ja kustannukset kohteen koko pitkän elinkaaren ajalta. Tämän hankkeen tarkoituksena on ollut kehittää yksityisrahoitusmallin kilpailukykyä erityisesti sen rahoituskustannusten osalta. Tarkoituksena on myös ollut tarkastella ns. budjettirahoitusmallin talouslaskentaa ja selkiyttää eri mallien välistä taloudellista vertailua julkisen sektorin tilaajien (hankintayksiköiden) näkökulmasta. Kehityshankkeen tuloksena on syntynyt Kansallinen elinkaarimalli, jota ehdotetaan sovellettavaksi julkisen sektorin hankintayksiköille, yksityisen sektorin tuottajille (rakennusliikkeille) sekä oman ja vieraan pääoman ehtoisille rahoittajille. Kansallisuus viittaa Suomen olosuhteisiin räätälöityyn malliin, jonka mukaisia tarjouspyyntöjä kysymällä on mahdollista synnyttää maahan julkisten hankkeiden nykyistä nopeammin kehittyvät elinkaarimarkkinat. Tämä on mahdollista, jos valtion ja kuntien hankintayksiköt, rakennusliikkeet, pääomasijoittajat ja velkarahoittajat löytävät yhteisen, kaikkia osapuolia kiinnostavan elinkaarihankkeiden toimintamallin. Lähtökohtana mallin määrittelylle on ollut julkisen sektorin erityinen luottokelpoisuus ja luotettavuus pitkäaikaisena sopimuskumppanina sekä julkisille hankkeille ominainen luvanvaraisuus tai monopoliasema (konsessio). Mallin määrittelyssä on pyritty pitäytymään vain niissä sopimus- ja hankintamenettelyn perusperiaatteissa, jotka ovat välttämättömiä edellytyksiä kilpailukykyisten elinkaaripalvelujen tarjoamiseksi ja tuottamiseksi julkiselle sektorille. Tilaa on tarkoituksellisesti jätetty erilaisille kaupallisille, rakenteellisille ja sopimuksellisille ratkaisuille, joita yksityinen sektori tulee kehittämään yhdessä julkisen sektorin kanssa konkreettisten hankeneuvottelujen yhteydessä. On syytä varautua myös tässä esitettyjen perusperiaatteiden tarkistamiseen esim. palvelumallien tai lainsäädännön edelleen kehittyessä. Mallin perusperiaatteiden lisäksi tässä raportissa on esitetty ratkaisuja keskeisimpiin sopimuksellisiin ja taloudellisiin kysymyksiin, jotka nousevat esille mallia sovellettaessa. Näiden osalta on olemassa lukuisia eri ratkaisuvaihtoehtoja, joita ei ole ollut mahdollista esittää kattavasti. Näihin kysymyksiin osapuolet kehittävät erilaisia ratkaisuja, jotka ovat usein hankekohtaisia. Kehitetyn elinkaarimallin perusperiaatteet ja osapuolten yhteisesti noudatettavaksi esitetyt toimintamallit ovat: Kohteen käyttäjänä ja tilaajana julkinen sektori tekee tarjouspyynnön potentiaalisille rakennusliikkeille sekä elinkaarihankkeiden rahoittajille ja palveluntuottajille. Tarjouspyyntö sisältää halutun palvelun määrittelyn, välttäen sellaisia rakennusteknillisiä ja muita ei-välttämättömiä reunaehtoja, jotka rajoittavat rakennusyritysten mahdollisuuksia innovatiivisiin ratkaisuihin kohteen suunnittelussa, rakentamisessa, huollossa ja ylläpidossa. Palvelutarjous sisältää pitkäaikaisen palvelun tilaajalle vuosi-/ kuukausitariffilla, joka voi vaihdella sopimuskauden aikana eri tekijöiden suhteen. Tariffi käsittää lähtökohtaisesti kaksi elementtiä: kiinteän osan ja muuttuvan osan. Kiinteän osan suuruutta voidaan tarjota (tarjouspyynnön mukaisesti) siten, että se kattaa kokonaisuudessaan palveluntuottajan velkarahoituksen koron ja lyhennykset. Tilaajan hyväksymä palvelutariffi mahdollistaa palveluntuottajalle vieraan pääoman käytön edullisin, kunta- ja valtioriskiluokkaan verrannollisin ehdoin. Page 1\n7 Palvelutariffin muuttuvan osuuden suorittaminen on ehdollinen palvelun/ järjestelmän käytettävyydelle. Jos palveluntuottaja ja tilaaja erikseen sopivat, tariffin muuttuva osuus voi sisältää myös kohteen käyttöasteeseen sidotun osuuden, jolloin palveluntuottaja osallistuu lähtökohtaisesti tilaajalle kuuluvien hankeriskien kantamiseen. Kohde voidaan luovuttaa tilaajalle palvelukauden päätyttyä erikseen sovittavin ehdoin. Elinkaaritoimittajan on huolehdittava 1) suunnittelusta, rakentamisesta, huollosta ja ylläpidosta sekä 2) kohteen rahoituksen järjestämisestä. Edellinen käsittää rakennusliiketoimialan mukaista toimintaa ja vastuita, jotka elinkaarimallissa ovat esim. ST-urakointia kattavampia ja pitkäaikaisempia (20-30 vuotta). Kohteen omistuksen järjestämiseksi rakentaja ja omistuksesta kiinnostuneet sijoittajat (kuten eläkevakuutuslaitokset) sopivat tarvittavan palvelua tarjoavan yhtiön (palveluntuottaja -yhtiön) perustamisesta ja keskinäisestä riskien jaosta. Riskien jaosta sovitaan vastaavasti myös tilaajan kanssa. Rakennusliike tekee urakkasopimuksen ja palvelukauden pituisen huolto- ja ylläpitosopimuksen palveluntuottajan kanssa. Rakennusliike myy kohteen palveluntuottajalle urakkasopimuksen mukaisesti ja jää huoltamaan ja ylläpitämään kohdetta huolto- ja ylläpitosopimuksella. Palveluyhtiö kantaa ensisijaisesti rahoitus-, sopimus-, ja vastapuoliriskejä. On mahdollista ja suotavaa, että varsinkin Suomen elinkaarimarkkinoiden alkuvaiheessa julkinen sektori tilaajana valmistelee ja sopii erikseen pääomasijoittajien kanssa tarvittavien omistusyhtiöiden ja erityisrahastojen perustamisesta. Valtio ja kunnat voivat tehdä omistusyhtiöön (esim. rahastoon) ns. ankkurisijoituksen ja siten vaikuttaa omia investointitarkoituksia palvelevan rahoitusinstrumentin syntymiseen. Julkisen sektorin oma sijoitus on katsottava muutoin puhtaana finanssisijoituksena, joka saa saman tuoton kuin yksityiset sijoittajat. Tässä tapauksessa elinkaaritarjouspyyntö voidaan osoittaa rakennusliikkeille sisältäen mahdollisuuden kohteen myyntiin tilaajan osoittamalle omistusyhtiölle. Malli soveltuu sekä suuriin, satoja miljoonien eurojen investointeihin kuin myös pienempiin, luokkaa 5 milj. euron kohteisiin. Suuret yksittäiset hankkeet on mahdollista toteuttaa erikseen perustettavan ja rahoitettavan projektiyhtiön avulla. Kun kyseessä ovat pienemmät kohteet tai useiden kohteiden elinkaaritoteutukset, on perusteltua käyttää palveluyhtiöiden omistusinstrumenttina sijoitusrahastoja, joiden sijoitusfokukseen elinkaarimalli sisältyy. Tämän kehityshankkeen yhteydessä on käynnistetty tunnustelut soveltuvien pääomasijoittajien ja velkarahoittajien kanssa tarkoituksena varmistaa oman pääoman ehtoinen sijoituskiinnostus ja velkarahoituksen saatavuus. Indikaatiot eri tahoilta ovat olleet pääosin myönteisiä, vaikka ajankohtainen maailmanlaajuinen finanssikriisi on johtanut varsinkin velkamarkkinoiden ja lainaehtojen yleiseen kiristymiseen. Sijoittaminen elinkaarihankkeisiin kiinnostaa ensisijassa työeläkeyhteisöjä ja muita suhteellisen vähäriskisiä ja matalatuottoisia sijoituskohteista hakevia institutionaalisia sijoittajia. Sijoitukset liittyvät tarpeeseen hajauttaa sijoitussalkku eri riskiluokkaisiin sijoituksiin. Tässä sijoitusportfoliossa elinkaarihankkeet edustavat suhdannevaihteluista riippumattomia, ei-korreloivia, vakaita sijoituksia, joiden määrää halutaan yleisesti lisätä. Suomalaisten sijoittajien ongelmana on ollut erityisesti tämän sijoitusluokan kohteiden vähäinen kotimainen tarjonta. Sijoittajat ovatkin joutuneet tyytymään vastaaviin ulkomaisiin sijoituskohteisiin. Elinkaarihankkeiden pitkäaikaisuus johtaa lähtökohtaisesti sijoitusten heikkoon likviditeettiin, jota voidaan parantaa esim. jälkimarkkinakelpoisten velkakirjojen käytöllä. Finanssisijoittajat käyttävät sijoitusinstrumentteina erilaisia sijoitusrahastoja. Sijoittajat tekevät rahastoon sijoitussitoumuksia, joiden mukaisesti varoja kutsutaan sijoittajilta tarpeen mukaan. Rahaston perustaminen tapahtuu sijoittajien välisellä yhtiösopimuksella, joka määrittelee mm. osapuolten vastuut ja oikeudet, sijoituskohteet, sijoituskauden, sijoitusten riskitason ja tuottotavoitteet, vieraan pääoman käytön ja raportoinnin vaatimukset. Rahaston hallintomalli edustaa hyvää hallintotapaa. Julkisen sektorin infrastruktuuri ja elinkaarihankkeet edustavat rahastosektorilla omaa erityistä sijoitusluokkaansa. Elinkaaritarjouksiin liittyen julkisen sektorin hankintayksiköt tekevät vertailulaskelmia (verrokkilaskelmia) oman, ns. budjettirahoitteisen sekä yksityisen sektorin tarjousten välillä. Page 2\n8 Vertailulaskelmat ovat nykyisellään teoreettisia tarkasteluja, joiden lopputulos riippuu suoraan tehdyistä oletuksista tarkasteltavien vaihtoehtojen kilpailukyvystä. Kysymyksessä on kehäpäätelmä. Luotettavat vertailulaskelmat olisivat normaaleja tarjousvertailuja perustuen yksityisen sektorin tekemiin tarjouksiin ja julkisen sektorin oman vaihtoehdon vastaaviin, sisäisiin tarjouksiin. Tarjousvertailu edellyttäisi, että julkinen sektori tuottaisi yksityisen sektorin toimintaa vastaten sekä urakkatarjouksen että huolto- ja yläpitotarjouksen. Julkisen sektorin ottaessa itse vastuun elinkaarenaikaisesta käytettävyydestä, kustannuksista ja laadusta, oikea pääomakustannus olisi sama kuin muillakin alan toimijoilla, eli rakennusliikkeillä. Huolimatta investointikustannusten ylittymisistä, käyttöönoton viivästymisistä ja yllättävistä korjauskustannuksista julkinen sektori ei ole tehnyt tarvittavia johtopäätöksiä riskien hinnoitteluun ja käyttämänsä pääoman kustannukseen. Riskien huomiotta jättäminen ja pääoman väärä hinnoittelu on ollut mahdollisia tasevastuun puuttuessa. Asiatilan korjaamiseksi julkinen sektori voisi esim. yhtiöittää elinkaarivastuita kantavia yksiköitään. Olisi myös syytä harkita mallia, jossa julkisen sektorin sisäinen (oma) tarjous olisi voimassa myös muille rahoittajille ja palveluntarjoajille. Julkisen sektorin omien rahoituskustannusten arvioinnin tulee perustua sijoituskohteen riskeihin ja tuottovaatimuksiin eikä kuntien tai valtion ottolainauksen kustannuksiin. Julkisen sektorin lainanoton ehdot perustuvat veronkanto-oikeuteen eivätkä vastaa elinkarihankkeiden edellyttämiä tuottovaatimuksia sen enempää rakennus- huolto- ja yläpito-osuudeltaan kuin omistus- ja rahoitusosuudeltaankaan. Budjettirahoitus tulisikin katsoa tarkasteluissa oman pääoman ehtoiseksi eräksi, jonka kustannus määräytyy kokonaisuudessaan sijoituskohteen riskitason (rakennus-huolto- ja ylläpitoliiketoiminta & elinkaaripalvelu/ rahoitus ja omistus) mukaan. Yhteenvetona voidaan todeta, että julkisella sektorilla ei ole elinkaaripalvelun tuottajana ja rahoittajana mitään kilpailuetua yksityisen sektorin toimijoihin verrattuna. Julkisen sektori on sen sijaan erityisasemassa elinkaarihankkeiden tilaajana nauttien tätä kautta huomattavista taloudellisista eduista yksityiseen sektoriin verrattuna. Julkisen sektorin tekemiä verrokkilaskelmia on käytetty elinkaarihankkeiksi soveltuvien kohteiden valitsemiseksi ja ns. yksityisrahoituksen kilpailukyvyn ennalta arvioimiseksi eri kohteissa. Verrokkilaskelmat ovat perustuneet budjettirahoitteista mallia edustavaan, ns. parhaaseen nykykäytäntöön ja kaupallisista elinkaaritarjouksista tehtyihin arvioihin. Molemmat arviot ovat siis erittäin vaikeasti tehtäviä, ellei mahdottomia, riittävällä luotettavuudella. Valittaessa sopivimpia kohteita elinkaaritarjouspyyntöjä varten olisi valinnat syytä tehdä taloudellisten verrokkilaskelmien sijaan muin perustein. Perusteet liittyvät ensisijassa markkinaolosuhteisin ja kohteen elinkaariominaisuuksiin, eli kohteen suunnittelun, rakentamisen, huollon ja ylläpidon sekä omistuksen ja rahoituksen tarjoamiin erilaisiin ratkaisuihin. Esitetyn elinkaarimallin tarkoituksena on jakaa suuriin investointihankkeisiin liittyviä, koko elinkaaren yli ulottuvia riskejä yksityisen sektorin rakennusliikkeiden ja rahoittajien kanssa. Malliin sisältyvät sopimus-, rahoitus- ja tariffirakenteet tekevät mahdolliseksi kohteen pääomituksen ehdoilla, jotka vastaavat mahdollisimman pitkälle julkisen sektorin omaa, edullista pääoman hankintaa. Kysymyksessä on julkisen sektorin kilpailutettu ja kustannustehokas hankintamalli, joka ei kärsi aikaisempiin malleihin liittyneestä yksityisrahoituksen kalleudesta. Page 3\n9 2 SELVITYKSEN TAVOITTEET Rakennusteollisuus RT ry koordinoi vuosina Elinkaarimallit-nimistä kehityshanketta, johon osallistui RT:n ja sen jäsenistön lisäksi myös lukuisia valtionhallinnon tilaajaorganisaatioita, suuria kaupunkeja, Suomen Kuntaliitto sekä julkisia ja yksityisiä asiantuntijaorganisaatioita. Myös Tekes osallistui hankkeeseen. Tässä laajapohjaisessa kehityshankkeessa arvioitiin elinkaarimallien käyttömahdollisuuksia Suomessa ja määriteltiin oloihimme soveltuvia elinkarimallien sisältövaihtoehtoja ja hankintaprosesseja, taloudellisen arvioinnin ja analyysien perusteita sekä elinkaarihankkeiden kilpailuttamismenettelyjä ja sopimusten laatimisprosesseja. Hanke loi puitteet sekä elinkaaritilaajien että toimittajien toiminnalle elinkaarihankkeiden hyödyntämiselle ja jatkokehittämiselle. Toteutettu kehityshanke keskittyi erityisesti julkisiin tilapalveluhankkeisiin ja kiinteistösektoriin. Se tarkasteli elinkaarihankkeita myös julkisten hankintojen näkökulmasta. Viimeisimpiä elinkaarihankkeisiin liittyviä asiakirjoja on selvitysmies Raimo Sailaksen liikennerahoitukseen liittyvä Liikenneinvestointien rahoitusselvitys, joka luovutettiin liikenneministeri Anu Vehviläiselle Selvitys palveli eduskunnalle annettua liikennepoliittista selontekoa. Työssä tarkastellaan liikennerahoitukseen soveltuvien erilaisten rahoitusmallien käyttökelpoisuutta ja kustannuksia suhteessa valtion budjettirahoitukseen. Selonteossa käsitellään erityisesti suurten liikenneinvestointien PPP-/ elinkaarihankkeita, joita pyritään vertaaman budjettirahoitteisiin toteutusmalleihin. Selonteossa ehdotetaan harkittavaksi kahden väylähankkeen toteuttamista elinkaarimallilla. Lisäksi pidetään tärkeänä kehittää budjettirahoitteisten ja elinkaarimallilla toteutettavien hankkeiden vertailukelpoisuutta. Mainituissa selvityksissä elinkaarihankkeita on käsitelty lähinnä kvalitatiivisesti ja hankintateknisesti, hankintaprosessien ja soveltuvien sopimusjärjestelyjen kannalta. Kaikissa julkisissa selvityksissä sekä yksityisrahoitteisten että budjettirahoitteisten hankkeiden yritystaloudellinen ja rahoituksellinen näkökulma sekä niiden numeerinen analyysi ovat jääneet vähemmälle huomiolle tai puuttuneet kokonaan. Sekä tilaajille että toimittajille elinkaarimallien todellinen kilpailukyky ja kilpailukyvyn edellytykset ovat jääneet epäselviksi. Elinkaarihankkeiden neuvotteluprosesseja on toistaiseksi käynnistetty varsin vähän. Suomessa on tähän mennessä toteutettu kolme elinkaarihanketta, joista kaksi on tiehankkeita ja yksi koulurakennus. Elinkaarimallien kilpailukykyä on nähty mahdolliseksi kehittää mm. erilaisilla rahoitusinstrumenteilla, joita aiemmin tehdyissä selvityksissä ei ole lähemmin tarkasteltu. RT:n koordinoimassa kehityshankkeessa erilaisten rahasto- ja projektirahoitusinstrumenttien tarkastelu ei noussut esille myöskään siksi, että siinä yhteydessä tarkastellut elinkaarihankkeet olivat esim. liikennehankkeita selvästi pienempiä, julkisia tilapalveluhankkeita. Rakennusteollisuus on havainnut, että tehdyt selvitykset eivät ole kattaneet tiettyjä elinkaarihankkeiden kilpailukykyä mahdollisesti huomattavastikin lisääviä tekijöitä kuten taseen ulkopuolisia järjestelyjä, konsessiokassavirran hyödyntämistä oman ja vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen järjestämisessä sekä erilaisia projektirahoituksissa käytettyjä riskien hallintamalleja. Lisäksi on nähty tärkeäksi kehittää budjettirahoitteisten hankkeiden vertailulaskentaa yksityisrahoitteisiin hankkeisiin verrattuna. Tämän kehityshankkeen tavoitteiksi on asetettu jo kehitettyjen elinkaarimallien täydentäminen ainakin seuraavilla konkreettisilla yksityisrahoituksen kilpailukykyä ja vertailukelpoisuutta lisäävillä tekijöillä: 1. Toimittajien tasevastuiden pienentäminen; 2. Eläkevakuutusyhtiöiden ja muiden vastaavien instituutioiden toimiminen sijoittajina ja omistajina; Page 4\n10 3. Sekä oman että vieraan pääoman ehtoisessa rahoituksessa hankkeiden julkisten sopimusosapuolten tarjoaman konsessiokassavirran hyödyntäminen; 4. Rakennus- ja operointivaiheen omistuksen ja rahoituksen järjestetäminen erikseen (primääri- ja sekundäärivaiheen omistuksen ja rahoituksen eriytys); 5. Riskien jako tilaajan kanssa ja riskien jaon erilaisten instrumenttien käyttäminen; 6. Koko hankkeen ja rahoituksen rakenteiden suunnittelu edellä todettuja ominaisuuksia tukien ja hyödyntäen; 7. Budjettirahoitteisten hankintavaihtoehtojen taloudellisen tarkastelumallin kehittäminen yksityisrahoitteisten hankkeiden kanssa vertailukelpoiseen muotoon; 8. Tarjousprosessin yhteensopivuus julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön ja prosessien kanssa sekä se, että tarjousprosessi tukee kaupallisin perustein tapahtuvaa tarjousvertailua budjettirahoitteisiin vaihtoehtoihin nähden. Selvitys tähtää Suomen markkinoille soveltuvan yksityisrahoitteisen elinkaarimallin kehittämiseen ja määrittelemiseen työkaluksi elinkaarihankkeiden yksityisille toimittajille ja julkisen sektorin tilaajaosapuolille. Työ keskittyy kotimaisiin, julkisen sektorin suurimpiin infrastruktuurihankkeisiin, joiden arvo yksittäisenä investointina on tavallisesti yli 100 miljoonaa euroa. Tällaisia kohteita ovat muun muassa yhdyskuntien teknilliset järjestelmät, kuten tie- ja ratahankkeet, satamat sekä vesilaitokset. Lisäksi tarkastellaan vastaavien rahoitusinstrumenttien ja muiden suunniteltavien rakenteiden ja järjestelyjen soveltamismahdollisuuksia pienempiin hankkeisiin, kuten tilapalveluhankkeisiin. Tarkoituksena on, että kehitetty elinkaarimalli soveltuu tilaajan näkökulmasta julkisten hankintojen hankintaprosessiin ja että se puolestaan tukee elinkaarimallin tarjousprosessia, varmistaen elinkaarimallin tarjonnan julkiselle sektorille. Työ tuottaa konkreettisia taloudellisia esimerkkilaskelmia, joiden avulla on mahdollista tarkastella ja vertailla konkreettisesti elinkaarimallien ja budjettirahoitteisten hankkeiden kilpailukykyä. Konkreettisena esimerkkinä tarkastellaan erikseen valittavia mahdollisimman edustavia esimerkkihankkeita. Elinkaarimallin yksityisrahoitusta varten valmistellaan sekä oman että vieraan pääoman ehtoista rahoitusta yhteyksillä ko. rahoittajatahoihin. Page 5\n11 3 NYKYTILAN KARTOITUS 3.1 Elinkaarimallilla toteutetut hankkeet Kuluneen vuosikymmenen aikana Suomessa on julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöllä toteutettu useita hankkeita, joissa yksityisellä palveluntuottajalla on ollut tavanomaista laajempi vastuu hankkeesta. Elinkaarimallin luonteisia hankkeita on toteutettu niin väylä-, vedenpuhdistamo- kuin tilahankkeiden saralla. Kaikki hankkeet ovat olleet toteutuksiltaan, ominaisuuksiltaan ja sisällöiltään yksilöllisiä ja toisistaan poikkeavia. Seuraavassa taulukossa on esitettynä Suomessa toteutettuja hankkeita, joissa yksityisen sektorin vastuut ovat ulottuneet tavanomaisia urakkasopimuksia pidemmälle. Ehkä vain kolmea hanketta voidaan pitää varsinaisina elinkaarihankkeina. Monet hankkeet ovat laajuudeltaan suppeampia, esim. pelkkiä rahoitusjärjestelyjä, vuokrajärjestelyjä tai laajennettuja takuuaikajärjestelyjä. Toteutetuista hankkeista suurimpia ovat olleet Muurla Lohja-moottoritien rakentaminen (kokonaiskustannusarvio noin 700 M ), Järvenpää Lahti-moottoritie (noin 210 M ) sekä Espoon Kaivomestari-hanke (Kuninkaantienlukio ja uimahalli, noin 120 M ). Nämä hankkeet ovat myös olleet elinkaarihankkeista kattavimpia, sillä näissä toimittaja on ottanut vastuun hankkeen suunnittelusta, rahoittamisesta, rakentamisesta sekä ylläpidosta. Page 6\n12 Taulukko 1: Toteutettuja elinkaarihankkeita HANKE OSAPUOLET SOPIMUKSEN SISÄLTÖ SOPIMUKSEN KESTO 15 v. HANKE OSAPUOLET SOPIMUKSEN SISÄLTÖ SOPIMUKSEN KESTO 25 v. HANKE OSAPUOLET SOPIMUKSEN SISÄLTÖ SOPIMUKSEN KESTO 25 v. HANKE OSAPUOLET SOPIMUKSEN SISÄLTÖ SOPIMUKSEN KESTO 30 v. HANKE OSAPUOLET SOPIMUKSEN SISÄLTÖ SOPIMUKSEN KESTO 25 v. HANKE OSAPUOLET SOPIMUKSEN SISÄLTÖ SOPIMUKSEN KESTO 12 v. JÄRVENPÄÄ-LAHTI MOOTTORITIE Tilaajana Tiehallinto. Palveluntuottajana toimii Tieyhtiö Nelostie Oy, jossa pääsijoittajina toimivat Skanska ID AB ja Laing ID Ltd. Hankkeen päärahoittajia olivat Sampo Pankki Oyj ja NIB. Suunnittelu, Rahoitus, rakentaminen, Hoito & kunnossapito E18 MUURLA-LOHJA MOOTTORITIE Tilaajana Tiehallinto. Palveluntuottajana toimii Tieyhtiö Ykköstie Oy, jonka osakkaita ovat Skanska ID AB, John Laing Infrastructure Ltd ja Lemminkäinen Oyj. Hankkeen rahoittajia ovat EIB, NIB, Nordea, Handelsbanken ja RBS. Suunnittelu, Rahoitus, Rakentaminen, Kunnossapito KUNINKAANTIEN LUKIO JA KESKI-ESPOON LIIKUNTA- JA UIMAHALLI Tilaajana Espoon kaupunki. Palveluntuottajana toimii projektiyhtiö Arandur Oy, jonka osakkaita ovat NCC, YIT ja Sodexho. Kiinteistöt on rahoittanut ja omistaa SEB Leasing Oy Suunnittelu, Rahoitus, Rakentaminen, Ylläpito ja käyttäjäpalvelut ILMATIETEEN LAITOKSEN JA MERENTUTKIMUSLAITOKSEN TOIMITILAT Tilaajan Senaatti-kiinteistöt. Rakentamisesta vastasi YIT Rakennus. Rahoituksessa ja omistuksessa YIT:n kumppanina toimii OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj Suunnittelu, Rahoituksen ja omistuksen järjestäminen, Rakentaminen SEINÄJOEN TEKNOLOGIA- JA INNOVAATIOKESKUS FRAMI Tilaajana Seinäjoen teknologia- ja innovaatiokeskus Oy. Hankkeen suunnittelusta vastasi Arkkitehtitoimisto Arto Sipinen Oy, rakentamisesta Peab Seicon Oy ja rahoittamisesta Landesbank Kiel Nordic Finance Ab. Suunnittelu, Rahoitusjärjestelyt, Rakentaminen PARTATERÄN JÄTEVEDENPUHDISTAMO Tilaajana Haapaveden kaupunki. Operoijana projektiyhtiö Haapaveden Puhdistamo Oy, jonka osakkaita ovat YIT Environment, Kemwater Services Oy ja Haapaveden kaupunki Kunnostus, Käytön hoitaminen, Huolto HANKE OSAPUOLET SOPIMUKSEN SISÄLTÖ SOPIMUKSEN KESTO HANKE OSAPUOLET SOPIMUKSEN SISÄLTÖ SOPIMUKSEN KESTO TAPIOLAN TERVEYSASEMA Tilaajana Espoon kaupunki. Pääurakoitsija NCC Rakennus Oy. Kiinteistönomistaja Nordisk Renting Oy joka vuokraa tilat Espoon kaupungille. Suunnittelu, Rakentaminen, Hallinnointi ja kunnossapito 25 v. vuokrasopimus KILON SOSIAALI- JA TERVEYSASEMA Tilaajana Espoon kaupunki. Urakoinnista vastasi YIT Rakennus Oy. Rakennuksen käyttöönoton yhteydessä kiinteistö siirtyi Oy Skandrenting Ab:n omistukseen joka vuokraa tilat Espoon kaupungille. Suunnittelu, Rakentaminen, Ylläpidon järjestäminen 20 v. vuokrasopimus 3.2 Potentiaaliset hankkeet Tämän kehityshankkeen yhteydessä kartoitettiin julkisen sektorin potentiaalisia elinkaarihankkeita valtion ja kuntien talousjohdolle ja hankintayksiköille tehdyn hankekyselyn avulla. Vastausten määrää ja laatua heikensi oletettavasti se, että julkisella sektorilla ei ole selkeää käsitystä siitä, mitkä hankkeet voisivat olla mahdollisia uusilla hankintamalleilla toteutettavia kohteita. Lisäksi elinkaarimallin käyttö ei ole tunnettua ja sen käytöstä on vain vähän päätöksiä. Näin ollen kysely ei tuottanut kattavaa tietoa Suomen tämänhetkisistä, elinkaarimallilla mahdollisesti toteutettavista hankkeista. Tulos antaa kuitenkin Page 7\n13 kuvaa suurissa kaupungeissa ja valtionhallinnossa valmisteilla olevista ajankohtaisista investointihankkeista, joihin elinkaarimallia olisi mahdollista soveltaa. Alla olevassa taulukossa on esitetty otos kyselyssä raportoiduista erilaisista hankkeista, joihin elinkaarimallia olisi mahdollista soveltaa. Taulukko 2: Potentiaalisia elinkaarihankkeita ESPOO Koulujen peruskorjauksia 3 kpl päätös 2008/2009, toteutus Koulujen peruskorjauksia noin 3kpl miljoonaa 2009 päätös, toteutus ? Koulujen peruskorjaus noin 3 kpl milj. Hankkeiden päätös, toteutus yhteinen investointien yäraja 100 M Uusi sairaala ja vanhan peruskorjaus päätökset, toteutus Uimahallin peruskorjaus 17 päätös noin 5 vuoden kuluessa Uuden uimahallin toteuttaminen 13 päätös noin 5 vuoden kuluessa HELSINKI Töölönlahden pysäköinti 30 tammikuu 2009/toukokuu 2011 HÄMEENLINNA Laivarannan monikäyttörakennus ja laiturialue 4,9 elokuu 2008/toukokuu 2009 KOTKA KUOPIO OULU TURKU Keskuskeittiö/Kymijoen ravintopalvelut Oy/Kotkan kaupunki 12,5 2008/2010 Kotolahden ratapiha RHK/Kotkan kaupunki /2010 Hoivakodit 2 kpl /2011 Kotkan kulttuurisataman monitoimiareena /2012 Saaristokaupungin koulu- ja palvelukeskus 12,1 2009/2011 Puijonsarven koulun peruskorjaus 8,1 2009/2011 Rajalan koulun peruskorjaus 5,7 2009/2012 Pohjantien koulun peruskorjaus 9,1 2009/2013 Keskustan pysäköintilaitos ns. kallioparkki, n. 700 auton pysäköintiluola keskustan alaiseen kallioon n. 30 Ei mainittu Matkakeskus, Linja-autoasema-ratapiha-alueen kehityshanke /2016 Puhdistamon alueen uudelleenkäyttö? 2010/2012 Logicity, Saramäen raiteisto Kokkola - Ylivieska kaksoisraide 250 RATAHALLINTOKESKUS Kaivosratahankkeet, joista ei ole tehty päätöksiä kuka toteuttaa, voi olla myös yritys, esim Soklin rata TIEHALLINTO HANKE KUSTANNUSARVIO (milj. ) AIKATAULU (inv.päätös/käyttöönotto) /2012 Kolarin radan perusparannus /2012 E18 Koskenkylä - Kotka -moottoritien rakentaminen E18 Hamina - Vaalimaa 140 (MAKU = 150) Hailuodon kiinteä yhteys n. 58 (MAKU = 150) Parainen - Nauvo kiinteä yhetys (tunneli) n. 55 (MAKU = 150) YHTEENSÄ n Kehyspäätös tehty, budjettipäätös 2010, käyttöönotto (alustava esitys LPOS:ssa, hanketta ei vuositasolla ajoitettu) TIEH esittänyt otettavaksi LPOS:n kohteeksi (ei päätöstä) TIEH esittänyt otettavaksi LPOS:n kohteeksi (ei päätöstä) Kyselyn tehnyt RAKLI Ry on suunnitellut elinkaarihankkeiden systemaattista ja jatkuvaa kartoitusta, joka auttaisi rakennusliikkeitä, elinkaaritoimittajia ja rahoittajia toimintansa suuntaamisessa. Lähtökohtana kartoitukselle on kuitenkin oltava julkisen ja yksityisen sektorin yhteisesti hyväksymä elinkaarimalli, johon tämäkin työ tähtää. RAKLI:n kysely olisi tarkoitus tehdä rakennustietokyselyjen yhteydessä vuosittain. 3.3 Julkisten investointiprojektien suunnittelu- ja neuvotteluprosessit Julkisen sektorin hankkeiden suunnitteluprosessit etenevät osaksi samaa kaavaa noudattaen, oli kyse sitten esim. tie-, toimitila-, vesiväylä- tai ratahankkeesta. Suunnitteluprosessi etenee esi- /tarveselvityksestä yleissuunnitteluvaiheeseen, jota seuraa tarkempi rakentamis-/tiesuunnitelma, joka johtaa hankkeen lopulliseen suunnittelu- ja rakennusvaiheeseen. Kuvassa on esimerkkinä kuvattu tiehankkeen suunnitteluprosessi. Page 8\n14 Hankepäätös Hyväks. Esisuunnitelma Yleissuunnitelma päätös Tiesuunnitelma Hyväks. päätös Sopimusvaltuus Rakennussuunnitelma Yhteiskunnallinen vaikutus Alustava näkemys ympäristövaikutuksista Kriteerit: -Ympäristö -Talous -Yhteiskunn. H/K-suhde Toiminta- ja taloussuunnitelma (TTS/5v.) Ympäristövaikutusten arviointi (YVA) Haittojen torjunta 1. arvio hankintamallista Ympäristövaikutusten tarkentaminen (YVA) Haitallisten vaikutusten torjunta Oikeus maa-alueiden haltuunottoon Päätös hankintamallista Teknillinen suunnittelu Materiaalivalinnat Työpiirustukset Työmaajärjestelyt Kustannusarvion tarkkuus: +/- 25% Kustannusarvion tarkkuus: +/- 20% Kustannusarvion tarkkuus: +/- 10% Hankintaprosessi elinkaarimallilla 1-2 v. 2-5 v. 1-2 v. 1-2 v. Kuva 1: Tiehankkeen suunnittelu- ja päätöksentekoprosessi Hankkeet käynnistyvät esi-/tarveselvitysvaiheella jossa pyritään mm. tarkastelemaan hankkeiden tarpeellisuutta, yhteiskunnallista kannattavuutta, laajuutta ja sisältöä, edellytyksiä sekä sijainti- ja ajoittumisvaihtoehtoja. Esiselvityksen lopputuloksena on yleensä ehdotus suunnittelun aloittamisen tarpeesta, kohteen rajauksesta sekä suunnitteluun otettavista mahdollisista vaihtoehdoista. Yleissuunnitteluvaiheessa pyritään tarkentamaan hankkeen kustannuksia, ympäristövaikutuksia, maankäyttöä ja tilantarvetta, määrittelemään tarkemmin toteutettavia liikenteellisiä, teknisiä ym. perusratkaisuja ja valitaan käytettävistä vaihtoehdoista edullisin viimeisteltäväksi. Suunnittelutyön tulos kootaan suunnitelmaraportiksi, joka voi toimia esimerkiksi maantielain vaatimana tien yleissuunnitelmana. Hankkeen toteuttamisessa käytettävän hankintatavan (esim. ST-urakka, elinkaarimalli jne.) valinta sekä hankkeen laajuus osaltaan vaikuttavat siihen, missä vaiheessa hankintaprosessia ja missä määrin hankkeen tilaajan ja tarjoajien välillä käydään neuvotteluja. Julkisten hankintojen lainsäädäntö asettaa reunaehdot ja puitteet erilaisten kilpailuttamismenettelyiden käytölle. Kuntien tilaamissa hankkeissa hintaneuvotteluja ei yleensä käydä, etenkään tarjousvaiheiden aikana. Tarjouspyynnöt pyritään usein lähettämään mahdollisimman monille ja valinnan ratkaisee tarjouksen hinta tai kokonaistaloudellisuus. Valitun urakoitsijan kanssa voidaan tarpeen mukaan käydä sopimusneuvotteluja. Tiehallinnon hankinnoista valtaosa toteutetaan ns. rajoitettua hankintamenettelyä käyttäen. Menettelyä käytetään kun kysymys on yksittäisestä, etukäteen määriteltävissä olevasta hankkeesta. Hankinnan kohde on määriteltävä tarjouspyynnössä eikä sopimusneuvotteluja voi käydä. Myös suurten investointihankkeiden kilpailuttamiseen ja niiden osalta läpikäytäviin neuvotteluprosesseihin vaikuttaa hankintalainsäädäntö ja etenkin käytettäväksi valittu hankintamenettely. Suurten investointien ja erityisesti elinkaarihankkeiden neuvotteluprosessit ovat usein monivaiheisia ja pitkiä. Neuvotteluvaiheita on useita ja niiden aikana pyritään vuorovaikutteisesti neuvottelemaan hankintayksikön ja menettelyyn osallistuvien välillä kaikista hankkeeseen ja sopimuksen tekemiseen liittyvistä kysymyksistä. Suomessa toteutetuista elinkaarihankkeista esimerkiksi E18 Muurla- Lohja elinkaarihankkeen kilpailutuksessa sovellettiin neuvottelumenettelyä. Alla olevassa kuvassa on esitettynä E18 Muurla-Lohja moottoritiehankkeen tarjousprosessin alustavaa aikataulua. Hankkeen osalta neuvotteluja käytiin useaan otteeseen. Jo tarjouslaskentavaiheen aikana Tiehallinto kävi tarjoajien kanssa vuorovaikutteista neuvotteluprosessia, jonka aikana elinkaarimallia myös kehitettiin tarjoajilta saatujen kommenttien perusteella. Tarjousten sisäänjätön jälkeen selonottovaiheessa kullekin tarjoajalle oli varattuna mahdollisuus esitellä tarjouksensa ja samalla vastata tilaajan esittämiin tarkentaviin Page 9\n15 kysymyksiin. Seuraavassa neuvotteluvaiheessa tilaajan tarkoituksena oli käydä tarjousasiakirjat yksityiskohtaisesti läpi jatkoon valittujen tarjoajien kanssa tavoitteena päästä sopimusasiakirjoista yhteisymmärrykseen neuvottelukierroksen aikana ja lopulta käynnistää parhaan tarjouksen tehneen tarjoajan kanssa sopimusneuvottelut. (www.tiehallinto.fi) päätös elinkaarimallin käyttämisestä hankintailmoitus klo määräaika osallistumishakemuksien jättämiselle tarjouspyynnön valmistelu laskenta-aika selonotto neuvottelut sopimus sopimusaika vuoteen 2030 asti Kuva 2: Muurla-Lohja tarjousprosessin alustava aikataulu (Lähde: 3.4 Verrokkilaskelmat Vaihtoehtoisten hankintamenetelmien vertailuun on ollut tapana käyttää ns. verrokkilaskelmia. Verrokkilaskelmat on tarkoitettu tukemaan alustavaa päätöksentekoa siitä ryhdytäänkö hanketta toteuttamaan elinkaarimallilla vai perinteisellä budjettitoteutuksella. Verrokkilaskelmissa elinkaarimallia verrataan parhaaseen nykykäytäntöön, eli sellaiseen hankintamenettelyyn, joka otettaisiin käyttöön elinkaarimallin sijasta. Verrokkilaskelmissa arvioidaan vaihtoehtoisten hankintamenettelyjen investointi-, ylläpito- ja hankintakustannukset, laskennalliset rahoituskustannukset, riskikustannukset sekä tilaajalle aiheutuvat hankintakustannukset. Kaikki kustannukset diskontataan nykyarvoon, jolloin eri hankintamenettelyjen eriaikaiset kustannukset ovat vertailtavissa. Suomessa verrokkilaskelmia on laadittu eniten pääasiassa tie- ja ratahankkeiden osalta. Osa suurimmista kuntasektorin toimijoista sekä Tiehallinto ja Ratahallintokeskus ovat asiantuntijoidensa avustuksella laatineet verrokkilaskelmia omiin hankkeisiinsa liittyen. Suomessa VATT on aktiivisesti tarkastellut selvityksissään elinkaarihankkeiden verrokkilaskelmien menetelmiä ja niiden periaatteita. VATT on myös kuvannut yleisellä tasolla tiehankkeisiin sovellettavan vertailulaskelman laskentamallin 1, eräänlaisen perusohjeen, jonka perusteella mm. Tiehallinto laatii kustakin elinkaarihankkeesta vertailulaskelman talousarviokäsittelyä varten. Seuraavassa kuvassa on esitetty tiehankkeen verrokin laatimisprosessia ja sen ajoittumista hankkeen eri vaiheisiin. Kuvattu verrokkiprosessi edustaa juuri kyseistä laskentamallin perusohjetta, jonka pohjalta Tiehallinto laatii verrokkilaskelmat hankkeillensa. Tiehallinto arvioi verrokkilaskelmissa kustannukset sekä PPP-mallilla toteutettavalle elinkaarihankkeelle että ns. parhaalle vaihtoehtoiselle hankintamenettelylle, jona käytetään yhdistettyä suunnittele ja toteuta sopimuksen (ST) sekä erillisten hoito- ja kunnossapitosopimusten muodostamaa kokonaisuutta. Varsinainen verrokkiprosessi alkaa tiesuunnitelmavaiheessa kun pohditaan hankkeeseen soveltuvaa hankintamallia. Verrokkilaskelman ensimmäinen laskelmaversio (kuvassa V1) tehdään ennen hankkeen talousarviopäätöstä. Laskelma esitetään perusmuistiona, jossa arvioidaan hankkeesta aiheutuvat kustannukset. Tässä vaiheessa tehdään myös alustava riskianalyysi perustuen oletettuun riskienjakoon. Verrokkilaskelmaa käytetään tällöin myös sopimus/riskinjakoneuvotteluiden tukena. Verrokkilaskelmaa käytetään apuna myös ensimmäisten 1 VATT (2004). Elinkaarimallitoteutuksen ja parhaan nykykäytännön vertailu Page 10\n16 HALLINNOLLINEN PROSESSI HANKINTAPROSESSI VERROKKIPROSESSI VAIKUTUSTEN ARVIOINTI (H/K) HANKINTAMALLIPÄÄTÖS: ELINKAARIMALLI TIESUUNNITELMA VERTAILUMUISTIO1 (V1) TALOUSARVIOPÄÄTÖS HANKINTAILMOITUS tarjousten arvioinnissa ja laskelmaa päivitetään jatkuvasti hankintaprosessin edetessä. Laskelman toinen versio verrokkilaskelma 2 (V2) laaditaan, kun palveluntuottajien tarjoukset on otettu vastaan. Verrokkilaskelma 2 valmistuu viimeistään Best and Final Offer vaiheessa (BaFo), jolloin Tiehallinto neuvottelee parhaan palveluntuottajan kanssa sopimusehdoista. (VATT 2004) 1. TARJOUS LOPULLINEN TARJOUS VERTAILUMUISTIO2 (V2) HANKINTAPÄÄTÖS Kuva 3: Verrokin laskenta ja ajoittuminen muihin prosesseihin (VATT 2004) Page 11\n17 4 ELINKAARIPERIAATTEET JA OSAPUOLTEN ROOLIT Tämän kehitystyön yhteydessä on ollut tarpeen määritellä ja tarkistaa tiettyjä asiaan liittyviä käsitteitä. Aikaisemmissa yhteyksissä elinkaarimallille on annettu erilaisia määritelmiä, joita ei ole kuitenkaan ollut tarkoitus käyttää suoraan elinkaarihankkeiden rahoitus- ja sopimusperiaatteiden jäsentämiseen. Osapuolten roolien määrittelemiseksi ja sopimusrakenteiden sekä rahoitusmallien suunnittelemiseksi aikaisemmin käytettyjä määritelmiä on ollut myös tarpeen tarkistaa vastaamaan paremmin ja ymmärrettävämmin todellisia rakenteita ja eri osapuolten keskinäisiä suhteita. Tarkastelu ja määritelmät kohdistuvat julkisiin infrastruktuuri- ja tilahankkeisiin, joille yhteisenä tekijänä on julkisen tahon rooli hankeen tilaajana ja mahdollisesti myös loppukäyttäjänä. 4.1 Elinkaarihanke Elinkaaritarkastelut perustuvat tarpeeseen ja mahdollisuuteen optimoida pitkävaikutteisten investointihankkeiden elinaikaisia kustannuksia, kattaen hankkeen koko elinkaaren: suunnittelun, rakentamisen, käytön, huollon ja kunnossapidon. Elinkaaritarkasteluissa käsitellään hanketta kokonaisvaltaisesti kohteen käyttäjän ja tilaajan kannalta. Eri hankkeet tarjoavat toisistaan poikkeavia mahdollisuuksia elinkaarioptimointiin. Esimerkiksi voimalaitoshankkeissa on mahdollista valita prosessien automaatioaste vaikuttaen siten laitoksen käyttöhenkilöstön määrään ja käyttökustannuksiin. Investoinneilla voidaan vaikuttaa prosessin hyötysuhteeseen, joka vaikuttaa laitoksen käyttötalouteen. Tilojen mitoituksella voidaan vaikuttaa esim. turpiinin korjausnopeuteen, jolla on suora vaikutus laitoksen käytettävyyteen. Ratahankkeissa esim. sepelin valinnalla voidaan vaikuttaa jatkuvan kunnossapidon tarpeeseen. Rakentamisen laatu vaikuttaa suoraan huolto- ja korjauskustannuksiin. Käytönaikaisen huollon määrällä ja laadulla vaikutetaan puolestaan korjaustarpeisiin ja käytettävyyteen. Kysymys on osaltaan valinnoista, joilla on suoria, ennalta tiedossa olevia kustannusvaikutuksia, osaltaan varautumisesta erilaisten riskien toteutumiseen ja hallintaan. Elinkaarimalli on Suomessa määritelty tavallisesti rakennusinvestoinnin ja siihen liittyvän palvelun hankintatavaksi, jossa yksityinen palveluntuottaja vastaa yhdellä sopimuksella vähintään hankkeen suunnittelusta, rakentamisesta sekä kiinteistöpalveluista tietyn ennalta sovitun jakson ajan. Määritelmiä on useita. Eri määritelmät pitävät tavallisesti sisällään ajatuksen tietystä hankintatavasta ja yksityisestä elinkaaripalvelun tuottajasta julkisen sektorin tilaajalle. Koska elinkaaren aikaisten kustannusten minimointitarve koskee niin julkista kuin yksityistä sektoria (kuten teollisuutta ja yksityistalouksia) ja kaikkia eri hankintatapoja (oma työ/sturakka/kokonaispalvelun ostaminen/jne.), elinkaarihankkeiksi on syytä määritellä yleisesti: Elinkaarihankkeet ovat pääomavaltaisia ja pitkävaikutteisia uudis- ja peruskorjaushankkeita, joiden suunnittelussa, rakentamisessa, käytössä, huollossa ja ylläpidossa on otettava huomioon kohteen koko elinkaaren aikaiset riskit ja kustannukset. Tässä kehityshankkeessa on rajattu tarkastelun ulkopuolelle erilaiset kiinteistöpalvelut ja muu käyttötoiminta, joiden järjestäminen ei liity suoranaisesti kohteen suunnitteluun, rakentamiseen, huoltoon ja muuhun sellaiseen toimintaan, jolla kohteen käytettävissä olo määriteltyihin käyttötarkoituksiin turvataan. Page 12\n18 4.2 Elinkaaritilaaja ja -käyttäjä Elinkaarihankkeissa tilaaja voi olla joko julkinen tai yksityinen taho. Julkisissa elinkaarihankkeissa tilaajana ja mahdollisesti myös kohteen käyttäjänä on aina julkisyhteisö, valtion tai kunnan hankintayksikkö tai muu organisaatioyksikkö. Julkisyhteisön tehtävänä on valita hankintamalli, jolla se tilaajana minimoi kustannukset ja hallitsee hankkeeseen liittyvät riskit parhaiten koko elinkaari huomioon ottaen. Hankinta voi tapahtua eri hankintamalleilla. Vaikka hankinta tapahtuisi julkisen sektorin omalla rakennus-, huolto- ja ylläpitovastuulla ja budjettirahoituksella, sitä olisi tällöinkin syytä tarkastella elinkaarihankkeena tässä tapauksessa hankittuna omalta/ sisäiseltä elinkaarituottajalta. Ns. budjettirahoitteisen ja yksityisrahoitteisen mallin vertailua edesauttaisi, jos julkisella sektorilla olisi erilliset elinkaarihankkeiden tilauksesta ja tuottamisesta vastaavat organisaatiot. Tilaaja/ käyttäjä vastaa viime kädessä aina itse elinkaaren aikaisista kustannuksista. Kustannusvastuuta voi siirtää toimittajille osaksi tai suurelta osalta, mutta tilaajalle/ käyttäjälle jää aina myös omia vastuita ja riskejä, kuten: - Käyttötarve ja käyttöaste (määrä, soveltuvuus, muuttuneet tarpeet, jne.) - Toteutettavan kohteen kannattavuus (käyttäjälle/ tilaajalle) - Sopimusriski (sopimusehdot ja -virheet, jne.) - Vastapuoliriski (vastapuolen suorituskyky ja vastuun kantokyky) - Poliittinen riski Elinkaaritilaajalla on suuri taloudellinen vastuu tilauksen mukaisista kustannuksista. Tilaajan on sovitettava elinkaaritilaukset pitkän aikavälin budjettiin ja huolehdittava maksuvelvoitteistaan elinkaarisopimuksen mukaisesti. 4.3 Tilaaja- ja tuottajaroolit Tarkasteltaessa infrastruktuurihankkeiden erilaisia hankintamalleja on tärkeää hahmottaa eri osapuolien roolit ja vastuut. Alla oleva kuva pyrkii havainnollistamaan tilaaja- ja tuottajavastuuta ja sitä, millä tasolla vastuu syntyy. Keskeistä on tiedostaa, että tilaaja-roolissa on kyse puhtaasti palvelun tilaamisesta (pyramidin kärki). Mikäli julkisen sektorin organisaatio toimii esimerkiksi ST-urakan tilaajana ja kilpailuttajana, se toimii kuitenkin elinkaarituottajan roolissa ja ottaa näinmuodoin riskiä, joka on ominaista rakennusliiketoiminnalle. Käytännössä pyramidi jatkuu alkutuotantoon saakka ja eri tahot hallinnoivat ketjun eri osia ja ottavat kuhunkin ketjun osaan liittyvää riskiä. Periaatteessa sekä julkisen että yksityisen sektorin toimijat toimivat samalla tavalla elinkaarituottajan vastuuta kantaessaan: ne käyttävät sekä omia sisäisiä resursseja että ostopalveluja alihankkijoiltaan riippuen valitusta omasta toimintamallista ja resursseista. Kun julkinen sektori tilaa hankkeen suunnittelun, rakentamisen, huollon tai ylläpidon erillisillä sopimuksilla, se ottaa samalla vastuulleen kyseisen toimialan vastuita ja toimii siten kyseisellä toimialalla, rakennustoimialalla. Page 13\n19 Tilaaja Tuottaja (Rakennus-, huolto- ja kunnossapitoliiketoiminta) Käyttö Palvelutuotanto (palveluntuottaja) Rakennusurakointi (esim. ST-urakointi) Aliurakointi (aliurakat, huolto ja kunnossapito) Alihankinta (työ, materiaalit, välineet) Kuva 4: Toimitushierarkia 4.4 Julkisen rakennustuotannon erityispiirteet Kun julkisen sektorin rakennustoiminnasta vastaava organisaatio tuottaa palveluja omalle hankintayksikölle, se voi tapahtua ilman kilpailutusta. Laki julkisista hankinnoista rajoittaa samaa tuotantoyksikköä toiminnassa ulkoisilla markkinoilla. Hankintaviranomainen voi suoraan hankkia kilpailuttamatta tavaroita ja palveluita omistamaltaan yksiköltä, jos se harjoittaa pääosaa toiminnastaan hankintaviranomaisen kanssa. Oikeuskäytännöksi on muodostunut, että ulkoisen liikevaihdon osuus voi olla enintään 20%. Rajoitus vaikuttaa mm. tuotantoyksikön omien resurssien mitoitukseen ja erilaisten tieto- ja laatujärjestelmien käyttömahdollisuuteen yksityisen sektorin toimijoihin verrattuna. Yksityisen sektorin tuotannollista tehokkuutta pidetäänkin julkista sektoria parempana. Jos esim. kaupungin hankkeet avataan kilpailulle, samalla sen omalle tuottajatoiminnolle avautuu mahdollisuus kilpailla vapaasti markkinoilla yksityisten yritysten kanssa. Julkisen sektorin tuotantoyksiköt voivat olla kirjanpidollisesti eriytettyjä yksiköitä. Varsinaista tasevastuuta ja siihen liittyvää omistajan taloudellisen vastuun rajoitusta ei kuitenkaan ole ilman toiminnan juridista ja myös omistuksellista eriyttämistä. Vertailtaessa julkisen sektorin omaa rakennustuotantoa (elinkaarivastuulla) tasevastuun puuttuminen johtaa usein ns. budjettiylityksiin. Vain tilaamalla palvelun ulkopuoliselta toimittajalta on mahdollista siirtää vastuita julkisen sektorin ulkopuolelle. 4.5 Elinkaarivaihtoehtojen yhteenveto Seuraavassa kuvassa on eritelty elinkaarihankkeeseen liittyviä eri osapuolia ja tarjolla olevia eri vaihtoehtoja. Lähtökohtana on, että kaikissa elinkaarihankkeissa on syytä tiedostaa erilliset tilaajan ja tuottajan roolit, myös siinä tapauksessa, että julkisen sektorin oma tuotantoyksikkö ottaa elinkaarivastuun (budjettirahoitus). Tilaajan vastuulla on mm. hankkeen tarve ja kannattavuus sekä valittava hankintamalli. Tuottaja vastaa kahdesta riskipitoisuudeltaan erilaisesta osa-alueesta: rakennustoiminnasta ja pääomasijoitustoiminnasta (rahoitus, omistus ja elinkaaripalvelun tuotanto). Page 14\n20 Rakennustoiminta voidaan järjestää joko julkisen sektorin omana tuotantona tai ostopalveluna yksityiseltä sektorilta. Toiminnalle on ominaista suhteellisen korkea riskitaso. Rahoitukselle ja omistukselle on olemassa useita vaihtoehtoja, kuten perusvaihtoehtona käytetty budjettirahoitus, suuriin yksitäisiin kohteisiin soveltuva projektirahoitus, tilaajan itsensä järjestämä ja mahdollisesti perustama sijoitusyhtiö (esim. rahasto) ja sijoittajien perustama, palvelujaan julkiselle sektorille tarjoava sijoitusyhtiö (esim. rahasto). Elinkaarihanke Tilaaja (Käyttäjävastuu) Sopimus Palveluntuottaja (Tuottajavastuu) Rakennustoiminta (Rakennus, huolto, ylläpito) Pääomasijoitustoiminta (Rahoitus ja omistus) Oma tuotanto Markkinatuotanto Budjettirahoitus Projektirahoitus Erityisrahasto Sijoitusrahasto Kuva 5: Elinkaarihankkeen jaottelua Page 15\n21 5 JULKISEN JA YKSITYISEN SEKTORIN TUOTTOVAATIMUKSET JA PÄÄOMAKUSTANNUKSET 5.1 Johdantoa Kaikki pitkäkestoiset pääomavaltaiset investoinnit ovat elinkaarihankkeita riippumatta siitä, kuinka ne on rahoitettu. Kun julkisen tai yksityisen sektorin toimija tekee investointipäätöksen pitkäkestoisesta investoinnista, se sitoutuu hankkeeseen sen elinkaaren ajaksi. Tämä tarkoittaa käytännössä sitoutumista hankkeen rahoittamiseen ja kohteen ylläpitoon. Kysymys on ainoastaan siitä, millä tavoin hankinta toteutetaan ja kuinka hankkeeseen liittyvät riskit jaetaan. Yritysmaailmassa investointipäätöstä edeltää hankkeen kannattavuuslaskenta, jossa arvioidaan ja määritellään hankkeen meno- ja tulokassavirrat. Tämän jälkeen kyseiset kassavirrat diskontataan nykyhetkeen sen määrittämiseksi, onko hanke oletetussa perustapauksessaan (base case) kannattava (nykyarvo positiivinen). Minimissään diskonttokorko on yrityksen painotettu keskimääräinen pääomakustannus, mutta se voi olla asetettu korkeammallekin (hurdle rate). Lisäksi huomioon tulee ottaa hankkeeseen liittyvät erityiset riskitekijät. Käytännössä yrityksillä on lukuisia kannattavia investointikohteita, joista lupaavimmat ja strategiaan parhaiten soveltuvat toteutetaan (capital rationing). Lähtökohta on, että pääomaa ei ole käytössä rajattomasti ja käytettävissä oleva pääoma on sijoitettava liiketoimintaan mahdollisimman tuottavasti. Yksityisen sektorin osalta painotetun keskimääräisen pääomakustannuksen määrittäminen on selkeää ja se suoritetaan yrityksen taserakenteen pohjalta, jossa oman pääoman määränä käytetään oman pääoman (yhtiön) markkina-arvoa. Julkisen sektorin kyseessä ollen vastaavaa markkinaperusteista ja vakiintunutta käytäntöä ei nähdäksemme ole olemassa. Usein esitetään, että julkisen sektorin pääomakustannus on sama kuin sen ottaman velkarahan kustannus. Näin ei kuitenkaan todellisuudessa ole, koska julkisen sektorin ottamassa lainarahoituksessa on ainoastaan kyse ennalta kannetusta verosta ja velkarahan alhainen kustannus perustuu puhtaasti verotusoikeuteen. Tosiasiassa julkisen sektorin pääomakustannus tulisi johtaa siitä tahosta, joka investoinnin rahoittaa eli veronmaksajasta. Verovelvollisen näkökulmasta kyse on rahan (pääoman) vaihtoehtoiskustannuksesta. Verotuksen taso sääntelee sitä, kuinka suuri osa yksityisen ihmisen tai yritysten saamasta tulosta ohjautuu julkiselle sektorille käytettäväksi julkisen sektorin tarpeisiin. Vaihtoehtona veron maksulle on pääoman sijoittaminen pääomamarkkinoille. Kun julkinen sektori toimii tuottajana rakennushankkeissa, määräytyy verovelvolliselta kerätyn pääoman vaihtoehtoiskustannus rakennusliiketoiminnalle ominaisen riskitason mukaan. Seuraava kuva havainnollistaa asiaa. Page 16\n22 Pääomamarkkinat Veronmaksajat Verot Tilaaja TILAUSFUNKTIO Osakkeenomistajat Palvelumaksu TUOTANTOFUNKTIO Pääoman tuotto Kohteen ostohinta Vuotuinen maksu (käytettävyys Projektiyhtiö Lainarahoitus Rakennusliike Oma pääoma Pääoman tuotto Korot Lyhennykset Velkarahoittajat Lainarahoitus RAHASTO Oma pääoma Pääoman tuotto Kaupunki Eläkeyhtiöt Kuva 6: Julkisen sektorin varainhankinnan vaihtoehtoiskustannus Kun julkinen sektori edellä todetusta huolimatta saa velkarahoitusta edullisesti, on JYK-hankkeet pyrittävä strukturoimaan siten, että rahoituksessa hyödynnetään julkisen sektorin toimiminen tilaajana. Kuten edellä olevassa kuvassa on esitetty, tilaajalla on kohteen käyttäjävastuu. JYK-mallien käyttämistä julkisen sektorin suurissa investointihankkeissa puoltaa nimenomaan riskienhallinta. Kun palveluntuottaja kantaa hankkeen elinkaaririskiä, se on pakotettu ottamaan huomioon hankkeen elinkaaren aikaiset kustannukset hankkeen suunnittelussa ja toteutuksessa. Elinkaarimallin käyttö lisää myös toteutuvien kustannusten ennustettavuutta sekä lisää läpinäkyvyyttä, kun hankkeen elinkaaren aikaiset kokonaiskustannukset ovat päätöksenteon kohteena. Palvelun tuottaminen voidaan jakaa kahdeksi osa-alueeksi, joista toinen on itse hankkeen toteuttaminen (rakentaminen, huolto ja ylläpito) ja toinen hankkeen rahoittaminen (rahoitus ja omistus). Rakennusaikaisten ja käytönaikaisten riskien hallinnan tärkeydestä vallitsee nähdäksemme yhteisymmärrys. Riskienhallintaan JYK-mallit tarjoavat pisimmälle menevät työkalut. Varjopuolena on pidetty pääoman korkeampaa kustannusta. Tämä on johtunut siitä, että julkisen sektorin roolia tilaajana ja palvelumaksujen maksajana ei ole hyödynnetty täysimääräisesti palvelumaksun rakenteessa. 5.2 Oman pääoman tuottovaatimus Oman pääoman tuottovaatimuksen määrittäminen yksityisellä sektorilla perustuu alla selostettuun CAPmalliin. Julkisen sektorin osalta on pohdittava, minkä luonteista on se pääoma, jota julkinen sektori hallinnoi ja jota se sijoittaa hankkeisiin. Käytännössä julkinen sektori kerää varansa veroina ja erilaisina viranomaismaksuina. Julkisen sektorin ottama laina on puolestaan etukäteen kannettua veroa, jonka hinnoittelu perustuu valtion tai kunnan luottokelpoisuuteen (suvereeni riski). On pohdittava, kuinka on arvioitava sitä pääomaa, jota julkinen sektori sijoittaa hankkeisiin. Page 17\n23 Suomessa myös kunnilla on oikeus rahoittaa toimintaansa velkarahalla ja kunnat ovat perustaneet tätä tarkoitusta varten oman rahoitusorgaanin (Kuntarahoitus Oy). Järjestelyssä kuntakenttä vastaa yhteisvastuullisesti Kuntarahoituksen sitoumuksista. Järjestelyllä on sekä positiivisia että negatiivisia vaikutuksia. Positiivista on se, että järjestely mahdollistaa eri kunnille mahdollisimman edullisen rahan hinnan. Negatiivisena seikkana on, että järjestelyn johdosta huonommassa taloudellisessa asemassa olevat kunnat eivät saa markkinasignaalia mahdollisesta ylivelkaantumisesta, kun lainaa voidaan nostaa edullisesti yhteisen sateenvarjon alla. Mekanismi on omiaan lykkäämään vaikeita poliittisia päätöksiä tuonnemmaksi, kun rahahanat pysyvät auki. Tosiasiassa Suomessa on kuntia, joilta ilman tätä mekanismia luotonsaanti olisi todennäköisesti jo evätty tai sen kustannus olisi huomattavasti korkeampi Yksityinen sektori CAPM-malli Rahoitusteoriassa omapääomaehtoiselta sijoitukselta edellytettävä tuotto (vaihtoehtoiskustannus) määritellään ns. CAPM-mallin (Capital Asset Pricing Model) mukaisesti. Mallin mukaan oman pääoman kustannus on riskittömän arvopaperin tuotto, johon lisätään markkinariskipreemio joka kerrotaan kyseisen yhtiön systemaattisella riskitekijällä (beeta). Kaavana esitettynä: i f i r r * r jossa tekijät ovat: m r f r f = riskitön korko, esimerkiksi valtion obligaatiolainan tuotto; = yrityksen osakkeen systemaattinen riski (ei eliminoitavissa hajauttamalla); [r m - r f ] = markkinariskipreemio, osakemarkkinoiden tuotto yli riskittömän tuoton. Tuoton laskentakaava osoittaa, että liiketoimintaan sijoitetun oman pääoman tuotto on riippuvainen laskennassa käytettävästä riskittömästä tuottotasosta (r f ), osakkeen systemaattisesta riskistä ( ) sekä markkinariskipreemiosta ([r m - r f ]), joka ilmentää sitä tuottoa, jonka omapääomaehtoisen sijoituksen tekevä sijoittaja odottaa saavansa yli riskittömän tuottotason. Seuraavassa tarkastelemme kutakin oman pääoman tuottotason laskentakomponenttia erikseen Riskitön korko Riskittömänä korkona käytetään valtionobligaation tuottoa. Lähinnä on tarkasteltava tuottotason määrittelyn pohjana käytettävää maturiteettia. Vakiintunut mm. yritysten arvonmäärityksessä tai investointipäätöksiä tehtäessä sovellettu periaate on, että valitun riskittömän koron tulee vastata arvonmäärityksen kohteena olevan yrityksen tai investoinnin kassavirtojen korkosidonnaisuusaikaa (duraatiota). Duraatiolla tarkoitetaan obligaation yhteydessä velkapaperin generoimien kassavirtojen nykyarvoilla painotettua keskiarvomaturiteettia. Esimerkiksi viiden vuoden obligaatiolainan duraatio on lyhyempi kuin viisi vuotta, koska sijoittaja saa sijoittamalleen pääomalle tuoton vuosittain eikä ainoastaan obligaation pääoman erääntyessä. Duraation pituus riippuu obligaation kuponkikorosta sekä vallitsevasta korkotasosta. Vastaavasti voidaan reaalipääomaan tehdylle investoinnille määrittää duraatio eli kyseisen tase-erän korkosidonnaisuusaika. Tase-erien duraatio on kaikkien erien markkina-arvoilla painotettu keskimääräinen korkosidonnaisuusaika. Alla olevassa kuvassa on havainnollistettu esimerkkinä sähkön verkkoliiketoiminnan taseen korkoriskin hallintaa duraatioanalyysin pohjalta. Page 18\n24 DURAATIOANALYYSI Käyttöomaisuus Oma pääoma Operatiiviset velat Vaihto-omaisuus Nettovelka Saamiset Vieras pääoma Finanssisaamiset Vieras pääoma Kuva 7: Riskitön korko ja duraatio Taseen korkosidonnaisuusajan määrittelyn kannalta operatiiviset saamiset netottuvat verkkoliiketoiminnassa valtaosin operatiivisten velkojen kanssa. Vastaavasti taseen vastaavien finanssisaamiset voidaan rahoittaa lyhytaikaisella vieraalla pääomalla. Pääosa verkkoliiketoimintaan sidotusta pääomasta on kuitenkin investoitu käyttöomaisuuteen. Verkkoliiketoiminnan käyttöomaisuusinvestoinnit ovat pitkäaikaisia, laskennalliselta käyttöiältään vuotta. Käyttöomaisuuden duraatio voidaan (regulatorisessa ympäristössä) määrittää siten, että oletetaan sen vastaavan pitkäaikaista sijoitusta, jonka kassavirrat vastaavat käyttöomaisuuden omaisuuserien laskennallisia pitoaikoja, jolloin omapääomaehtoisen rahoituksen tuottoa määritettäessä on loogista käyttää riskittömänä korkona keskiarvomaturiteetiltaan vastaavaa instrumenttia. Kun tasepohjaisessa duraatioanalyysissä oma pääoma tulee netottaa pitkäaikaisimpien käyttöomaisuuserien kanssa, on oman pääoman riskittömänä korkona käytettävä referenssikorko määritettävä vastaavasti. Näin ollen oikea referenssikorko on sellainen, jonka maturiteetti vastaa laskennalliselta käyttöiältään pisimpien, eli vuoden pitoajan omaavien käyttöomaisuuserien duraatiota. Kyseisten omaisuuserien korkosidonnaisuusaika on laskentakoroista riippuen luokkaa 9-12 vuotta. Täten perusteltu riskitön referenssikorko on lähinnä Suomen valtion kymmenen vuoden sarjaobligaatiolainojen tuottotaso, jonka vastaavin laskentaparametrein laskettu duraatio on noin kahdeksan vuotta. Tällöin investoinnin vaihtoehtoiskustannus perustuu sellaiseen referenssikorkoon, jonka duraatio vastaa investoinneille määritettyjen kassavirtojen korkosidonnaisuusaikaa. Yrityksen arvo perustuu sen tulevaisuuden kassavirtoihin. Diskonttaamalla nämä kassavirrat nykyhetkeen diskonttokorolla, joka heijastaa kyseisiin kassavirtoihin liittyvää riskiä, saadaan määritettyä yrityksen markkina-arvo. Kyseiset kassavirrat syntyvät yrityksen investoinneilleen saamasta tuotosta. Kun yritys tekee investoinnin, yrityksen näkökulmasta rahan vaihtoehtoiskustannusta edustaa sellaisen maturiteetin omaava riskitön korko, joka heijastaa investoinnin takaisinmaksuaikaa ja sen pitoaikaa. Sähkön tuottajien ja jakelijoiden kansainvälinen yhteistyöelin EURELECTRIC Union of the Electricity Industry on tammikuussa 2000 julkaissut sähköliiketoiminnan pääomakustannusta koskevan raportin, Cost of Capital in the Electricity Industry (Ref: ). Riskittömän koron suhteen raportin kohdassa Main Findings and Conclusions on todettu, että riskittömän koron tulee olla vähintään kymmenen vuoden valtionobligaation tuotto ( for the risk-free rate a (publicly traded) government bond rate is used; with a duration of at least 10 years ). Page 19\n25 Pääoman tuotto % Markkinoiden riskipreemio ELINKAARIMALLI Huhtikuu Systemaattinen riski (beeta) Yksittäisiin arvopapereihin sisältyvää riskiä (ns. epäsystemaattista riskiä) voidaan pienentää omistusta hajauttamalla. Hyvin hajautetussa sijoitussalkussa epäsystemaattinen riski eliminoituu ja jäljelle jää ns. markkinariski, josta rahoitusteoriassa käytetään myös termiä systemaattinen riski. Markkinariskissä on kyse yleisten taloudellisten tekijöiden vaikutuksesta hyvin hajautetun sijoitusportfolion arvon kehitykseen. Hajautetun sijoitusportfolion riski riippuu portfolion sisältämien arvopapereiden (sijoitusten) markkinariskistä. Arvopaperin beeta kuvaa sitä, kuinka yksittäinen arvopaperi vaikuttaa hajautetun sijoitusportfolion riskiin. Esimerkinomaisesti: kun hajautetun sijoitussalkun markkinariskiä kuvataan beetan arvolla 1, yksittäisen arvopaperin beetan arvo 0,5 kuvaa sitä, että markkinaportfolion arvon noustessa esimerkiksi 10%, kyseisen arvopaperin arvo nousee 5% (eli 0,5x10%). Seuraavassa kuvassa on esitetty, kuinka sijoittajan vaatima oman pääoman tuotto kehittyy beetan funktiona. 14 % 12 % Markkinaportfolio 10 % 8 % 6 % 4 % 2 % Riskitön sijoitus MITÄ SUUREMPI BETA SITÄ SUUREMPI TUOTTOVAATIMUS 0 % 0,00 0,10 0,20 0,30 0,40 0,50 0,60 0,70 0,80 0,90 1,00 1,10 1,20 1,30 1,40 1,50 Beta Kuva 8: Oman pääoman tuotto beetan funktiona Arvopaperin alhainen beeta kuvaa sen alhaista riskitasoa, jolloin myös tuotto-odotus on alhainen (odotettavissa oleva tuotto on aina suhteessa tuoton riskialttiuteen). Oman pääoman markkinalähtöisen tuottotavoitteen määrittelyn tulee lähteä liiketoiminnan riskitasoa kuvaavasta riskistä (Asset beta, Unlevered beta). Liiketoiminnan riskitasoa kuvaavan beetan perusteella määritellään tapauskohtaisesti yhtiön rahoitusrakenteen mukainen beeta (Levered beta), jota käytetään oman pääoman tuottotavoitteen laskennassa. Rahoitusrakenteen vaikutus liiketoiminnan beetaan lasketaan seuraavasti: Page 20\n26 Levered beta ELINKAARIMALLI Huhtikuu 2009 D L 1 * E jossa: 1 Tc * U L = beeta, jossa rahoitusriskin vaikutus otettu huomioon (Levered beta); T c = yritysverokanta; D/E = vieraan ja oman pääoman suhde; U = liiketoimintariskiä kuvaava beeta (Asset Beta, Unlevered beta) Oheistetussa kuvassa on esitetty, kuinka beeta (Levered beta) kehittyy rahoitusrakenteen funktiona. Rahoitusrakenteen vaikutus systemaattiseen riskiin (beetaan) 8,00 7,00 7,53 6,00 5,00 4,00 3,00 2,00 1,00 0,00 3,83 1,98 1,36 0,50 0,54 0,59 0,66 0,75 0,87 1,06 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 95 % Velan osuus (%) Unlevered beta 0.1 Unlevered beta 0.5 Unlevered beta 0.9 Kuva 9: Beeta ja rahoitusrakenne Vieraan pääoman määrän lisääntyessä beetan arvo kasvaa laskentakaavan osoittamalla tavalla. Liiketoimintariskiä kuvaavan beetan (Unlevered beta) arvon kasvaessa rahoitusriskin lisääntyessä beetojen (Levered beta) absoluuttiset erot kasvavat merkittävästi. Oman pääoman tuottotavoite beetan ja rahoitusrakenteen funktiona on kuvattu oheisessa kuvassa. Page 21\n27 Oman pääoman tuotto ELINKAARIMALLI Huhtikuu 2009 Rahoitusrakenteen ja beetan vaikutus oman pääoman tuottovaatimukseen 20,00 % 18,00 % 16,00 % 14,00 % 12,00 % 10,00 % 8,00 % 6,00 % 4,00 % 2,00 % 0,00 % 13,41 % 10,64 % 9,25 % 6,75 % 6,94 % 7,17 % 7,46 % 7,86 % 8,42 % Velan osuus (%) Beta 0.1 Beta 0.3 Beta 0.5 Beta 0.7 Kuva 10: Oman pääoman tuotto vs. beeta ja rahoitusrakenne Kuvasta voidaan havaita, kuinka oman pääoman tuottovaatimus kasvaa merkittävästi vieraan pääoman osuuden kasvaessa ja yrityksen rahoitusriskin siten lisääntyessä. Samalla beetan (Unlevered beta) arvon kasvaessa oman pääoman tuottovaatimuksen absoluuttinen ero kasvaa huomattavasti vieraan pääoman rahoitusosuuden lisääntyessä Markkinariskipreemio Riskipreemio on määritettävä mahdollisimman pitkältä aikaperiodilta, jotta yksittäisiin poikkeuksellisiin ajanjaksoihin sisältyvät poikkeamat eivät vääristä saatua lopputulosta. Jäljempänä esitetyssä kuvassa on esitetty vuodesta 1926 vuoteen 1994 ulottuva vertailu seuraavien viiden sijoitusportfolion keskimääräisestä nimellisestä vuotuisesta tuotosta: Alle vuoden maturiteetin omaavat valtion obligaatiot; Pitkän maturiteetin (10 vuotta ja yli) valtion obligaatiot; Yritysten pitkät joukkovelkakirjalainat; Standard & Poor's Composite Index, 500 edustavaa suuryritystä; sekä Portfolio pienten yritysten osakkeita. Kyseisen 69 vuoden periodin aikana suurten yritysten osakkeista saatiin vuotuista tuottoa keskimäärin 8.4% yli lyhyiden valtion obligaatiolainojen tuoton ja 7.0% yli pitkien valtion obligaatiolainojen tuoton. Sijoitus pieniin yrityksiin tuotti vastaavassa vertailussa 13.7% ja 12.3% yli lyhyiden ja pitkien valtion obligaatiolainojen tuoton. Page 22\n28 Keskimääräinen riskipreemio ELINKAARIMALLI Huhtikuu 2009 (Lähde: Ibbotson Associates, Inc) 13,7 % 14,0 % 12,0 % 10,0 % 8,4 % 8,0 % 6,0 % 4,0 % 2,0 % 0,0 % 1,4 % 2,0 % 0,0 % Alle vuoden maturiteetin omaavat valtion obligaatiot Pitkän maturiteetin (yli 10 vuotta) valtion obligaatiot Yritysten pitkät joukkovelkakirjalainat S&P Composite Index (edustaa 500 suuryritystä) Portfolio pienten yritysten osakkeita Kuva 11: Sijoitusportfolioiden pitkäaikainen tuotto Osakemarkkinoiden pitkäaikaisen vuotuisen historiallisen tuoton ja riskipreemion valossa on perusteltua käyttää ainakin prosenttiyksikön riskipreemiota oman pääoman tuottovaatimusta määritettäessä Julkinen sektori Julkisen sektorin varainhankinta perustuu verotusoikeuteen. Valtio kerää tulonsa välittöminä ja välillisinä veroina, erilaisina maksuina sekä tuottoina sijoituksistaan ja liikelaitoksistaan. Kuntasektorin tulot muodostuvat kunnallisverosta, erilaisista maksuista, sijoitustuotoista sekä kunnallisista liikelaitoksista. Merkittävää liiketoimintaa kuntasektori harjoittaa muun muassa energiatoimialalla. Olennaista käsiteltävän teeman kannalta on se, että pääomakustannus ja siis toisaalta investoinneilta odotettava tuotto määräytyy yksityisen ja julkisen sektorin suhteen samoja periaatteita noudattaen. Ei ole olemassa erillistä julkisen sektorin rahoitusteoriaa. Samoja periaatteita, jotka on esitetty edellä yksityisen sektorin osalta, on sovellettava julkiseen sektoriin. Julkisen sektorin tehtävänä on peruspalveluiden (mukaan lukien infrastruktuuri) järjestäminen kansalaisille. Tässä yhteydessä ei ole tarkoituksenmukaista pyrkiä erittelemään, mitä näihin peruspalveluihin tulisi sisällyttää vaikkakin kysymys on ajankohtainen ja tärkeä. Voidaan kuitenkin todeta, että keskeisen osan näistä palveluista muodostavat sosiaali- ja terveysalan palvelut. Käsiteltävän teeman kannalta on olennaista, että peruspalveluiden osalta paino on sanassa järjestäminen. Julkisen sektorin tulee järjestää nämä palvelut mahdollisimman kustannustehokkaasti, jolloin järjestelmän tulee olla sellainen, että se mahdollistaa kussakin tilanteessa laadukkaiden palveluiden kustannustehokkaan tuottamisen. Pääomavaltaisia investointeja vaativien (samoin kuin muidenkin) palveluiden järjestämisen osalta keskeistä on siis pitää tiukasti erillään julkisen sektorin tilaajafunktio ja toisaalta toimittajafunktio. Kun julkinen sektori tilaa palvelun yksityiseltä sektorilta, hinnoittelee palvelun tuottaja palvelun tuottamiseen tarvittavan oman pääoman edellä esitetyn mukaisesti eli markkinaehtoisesti. Pääomakustannus (oma ja vieras pääoma) määräytyy toimialan ja hankkeen sisältämien riskien Page 23


Keskustelu - Osa-aikatyöstä työttömänä pitäisi tehdä helpompaa ja sujuvampaa! | Aihe vapaa | Vauva\nOsa-aikatyöstä työttömänä pitäisi tehdä helpompaa ja sujuvampaa!\nOlen ikäväkseni yksi 300 000 työttömästä ja haluaisin tehdä edes osa-aikaista työtä, koska se saattaisi johtaa ehkä kokoaikaiseen työsuhteeseen myöhemmin. Mutta asiassa on ongelma: olen ansiosidonnaisella työttömyyspäivärahalla ja jos otan ko. työn vastaan, joudun toimittamaan alani työttömyyskassalle nipun papereita. Kopion työsopimuksesta, työnantajan laatiman selvityksen tehdyistä työtunneista sekä kopion palkkatodistuksesta. Nämä kaikki on toimitettava joka kuukauden lopussa, kun uuden päivärähän olisi määrä tulla maksuun. No, työttömyyskassa syynää nämä läpi ja vähentää työstä saadun palkkatulon päivärahasta - ja tämä kestää niin kauan, että päivärahaa joutuu odottelemaan epämääräisen ajan. Joudun odottamaan rahojani maksuun monta viikkoa. Millä elän?\nEli ongelma on tässä: osa-aikaistakaan työtä ei kannata ottaa vastaan, koska säännölliset tulot (ja eläminen niillä) kärsii. Miksei tästä voida tehdä sujuvampaa käytäntöä? Muutenhan osa-aikaiset työt sopii vain opiskelijoille ja eläkeläisille.\nOpiskelijan tulovalvonta tuppaa olemaan sen verran tarkkaa ja ylityksistä rangaistaan sen verran (suhteellisen) ankarasti että osa-aikatyöt taitaa olla tarkoitettu vain eläkeläisille.\nMielestäni työttömille tulisi mahdollistaa myös osa-aikainen yrittäjyys.\nklo 18:12 | 26.11.2015\nTämä on erittäin monen kohdalla se todellinen syy, ettei osa-aikatöihin mennä. Halua on, mutta yksinkertaisesti jos ei säästöjä ole, sitä välikuukautta ei elä millään. Viimeksi tänään itse haaveilin eräästä työstä ja laskin taas miten se menisi. Jos aloitan työssä 15.12. saan seuraavan päivärahan vasta helmikuun alussa ja edellinen olisi siis joulukuun alussa saatu. Ja tämä kaikki rumba käytävä läpi, vaikka työn alkaessa jo olisi tarkalleen tiedossa tunnit ja se, että palkka tulee jäämään suojaosan alle (300€), eli ei edes vaikuta työttömyysetuuteen.\nklo 18:20 | 26.11.2015\nMiksei tästä voida tehdä sujuvampaa käytäntöä?\nVeikkaan, että siksi, ettei isoissa puolueissa ole havahduttu koko ongelman olemassaoloon.\n- Demarien mielestä vain kokopäivätyö on oikeaa aitoa työtä ja kaikki muu on duunarin riistämistä;\n- kokoomuslaiset eivät tajua, että kaikilla ihmisillä tosiaan ei ole säästöjä, joilla selvitä odotteluajan yli (heillä itsellään kun on);\n- kepulaiset luulevat, että kaikki kuitenkin ovat naimisissa ja puoliso elättää;\n- persuilla (joo, olivat joskus isoja) on tärkeämpääkin tekemistä, kuten mamut ja pakkoruotsi ja oman puolueen sisäiset kärhämät.\nKoeta löytää joka puolueesta joku tolkullisen tuntuinen kansanedustaja jolta kysyt, mitä puolueesi on tehnyt asian hoitamiseksi.\nklo 18:22 | 26.11.2015\nMulla on ihan sama tilanne. Kysyntää olisi, mutta vain osa-aikaisesti.\nPakko on kieltäytyä, kun systeemi tökkii.\nEi sen nyt luulisi olevan niin helvetin vaikea nähdä sitä muutamaa "työssä" päivämerkintää Niiden "työtön" merkintöjen seassa.\nKoko ajan kitistään kannustinloukuista ja tämä loukku olisi kaikkein helpoin purkaa.\nAinoa vaatimus olisi lukutaito työttömyysilmoituksen lukijalle.\nMinusta taas osa-aikatyötä pitäisi rajoittaa. Ihmisen tulisi voida elää tekemällään työllä ja osa-aikatyön helpottaminen ruokkii vain työkulttuuria, jossa lopulta osa työntekijöistä tekee koko elämänsä 2-3 erilaista osa-aikatyötä.\nTässä oli kysymys työttömän mahdollisuudesta tehdä osa-aikaista työtä. Kyse on ammatin ylläpitämisestä ja myös itsensä esillä pitämisestä, eli mahdollisuudesta työllistyä kokoaikaisesti, kun tilanne muuttuu.\nNoin muuten olen samaa mieltä kanssasi.\nMinä teen osa-aika hommia. En koe vaikeaksi laittaa liitolle palkkatodistusta joka kk. Meillä palkkatodistus tulee netpostiin.\nSieltä sen otan koneelle ja laitan liitteeksi hakemukseen. Aikaa menee 10minuuttia jos sitäkään.\nTunnit näkyy todistuksessa,niitä ei tarvitse pyytää työnantajalta.\nIhmettelen valitusta että on niin vaikeaa ja saa odotella. Olen aina saanut liitopäätöksen viimeistään seuraavana päivänä ja rahat tulee liiton maksupäivien mukaan.\nPalkka kuitenkin tulee joka kuukausi tiettynä päivänä,ja suunnittelen elämäni sen mukaan.\nEthän sinä olisi työtön, jos tekisit osa-aikatyötä\nNäinhän se on. Minäkin elän täysin työnteolla, vaikka olen päätoiminen opiskelija. Onnekkaita ovat ne, joille isi ostaa asunnot ja maksaa ruuat. No onneksi on tullut saatua paljon jalkaa oven väliin, jos nyt jotain positiivista haluaa etsiä 12h päivistä.\nMutta jos se palkka siinä päivärahojen välillä on 200€ ja sillä pitäisi se kuukausi elää? Olen minäkin osa-aikatöissä ollut ja homma rullaa tavallaan. Silloin kuitenkin tunteja oli sen verran enempi, että selvisin sen kuukauden sillä palkalla. Mutta tosiaan se palkka voi olla vaikka 50€ ja silti sama odottelu ennen kun saa taas päivärahan juoksemaan.


IL: Linnan juhlien vieraslistasta puhututtaa – Jenni Haukio torppaa väitteitä ”Niinistön vaalikampanjajuhlasta” - Suomen Uutiset\njoulukuu 11, 201720:11\nIL: Linnan juhlien vieraslistasta puhututtaa – Jenni Haukio torppaa väitteitä ”Niinistön vaalikampanjajuhlasta”\nIltalehti kirjoittaa tasavallan presidentin Sauli Niinistön äskettäin isännöimien Linnan juhlien vierasvalinnoista kohtaan esitetystä kritiikistä.\nRunoilija, toimittaja Karri Kokko nosti keskusteluun havainnon, ettei juhlissa ollut kulttuuriväkeä.\n– Kulttuuriväen poissaolo eilisillan juhlista vie sanat, Kokko kirjoitti Facebookissa.\nKansalliskirjaston ylikirjastonhoitaja Kai Ekholm liittyi keskusteluun todeten: ”Populismillako tämä maa on kriisinsä ratkonut. Minusta tämä oli Niinistön vaalikampanjajuhla parhaimmillaan. Ei juuri muuta.”\nTasavallan presidentin puoliso Jenni Haukio osallistui keskusteluun. Hän muistutti, että kulttuuritapahtumien mittavan määrän vuoksi tavanomaista suurempi osa kutsutuista taiteen ja kulttuurin edustajista oli estyneitä.\n– Silti ”kulttuuriväkeä” oli päässyt paikalle kiitettävän runsaslukuisesti, Haukio täydensi.\nLue keskustelu kokonaisuudessaan Iltalehden sivuilta.\nIhan kaikki on valjastettu Niinistön kampanjaan – joko tiedostaen tai tiedostamatta. Siinä ei selittelyt auta, kaikki paistaa niin läpi.\nOlisiko pitänyt jättää juhlat järjestämättä?\nJenni Haukio osallistui erittäin aktiivisesti viimeksi Niinistön kampanjaan eikä siinä mitään hyvä niin, mutta niin osallistuu nytkin tosin tavalla, jota nyt ei ihan olisi osannut odottaa. Jos Kokon kirjoitteluun olisi tosiaan pitänyt puuttua, kai sen olisi voinut tehdä Niinistön virallinen tiedottaja tai joku kampanjan henkilökunnasta. Kipakka pikku-rouvan sivistyneen pikkupirullinen kirjoitustapa meni kyllä alle kirjoituspöytätason.\nHiljalleen alkaa valjeta, miksi Niinistö ei lainkaan osallistu sisäpoliittiseen keskusteluun. Hän yrittää kaiken Somekirjoittelun ja muun keskellä antaa tunteen ja mielikuvan, että hän on jotenkin kaiken ”melusaasteen” yläpuolella. Väärä valinta, ei jatkoon!\nsamaa mieltä – zero points\nValitaan kuitenkin presidentiksi ensimmäisellä kierroksella.\nLaura Huhtasaari. Samaa mieltä kaima.\nSuomi takaisin ja Laura presidentiksi!\nOlikohan tuleva kruununprinssi paikalla kamreerin syntyvän lapsen kummin muodossa.\nNäytti olevan oikein iltalööpin uutisaiheena. Näin saadaan Salelle lisää medianäkyvyyttä. Näyttää tuo Sale tai kumppani olevan lähes päivittäin mediaotsikoissa eli juttua väännetään vaikka väkisten. Kertonee tämän maan median tasosta jotain.\nNiinistö nyt sattuu olemaan tällä hetkellä Suomen presidentti ja juuri oli isot juhlat. Kaikesta näköjään pitää itkeä.\nMiksei ollut kutsuttu Kumiluoti Jaria, Anarkoterroristi Suvia ja koko takkutukka kerhoa? Eikös siinä ole kyltyyrin kerma JOS Lisbeth Andersöniltä kysytään.


Hyvinvointi Suomikuvassa – osaamisen, yhteistyön ja turvallisuuden hyödyntäminen yritysten eurooppalaisessa ja globaalissa kilpailussa -tilaisuus 14.11. - Työsuojelu\nnull Hyvinvointi Suomikuvassa – osaamisen, yhteistyön ja turvallisuuden hyödyntäminen yritysten eurooppalaisessa ja globaalissa kilpailussa -tilaisuus 14.11.\nTilaisuuden järjestää Business Finlandin koordinoima Enterprise Europe Network ja sosiaali- ja terveysministeriössä EU-OSHA:n toimeksiantoja hallinnoiva Suomen koordinaatiokeskus (Focal Point) yhdessä Työelämä 2020 hankkeen kanssa.\nSeminaaritilaisuudessa tavoitteena on mm. keskustella ja etsiä vastauksia seuraaviin kysymyksiin:\n• hyvinvoinnin ja inhimillisen pääoman (human capital) määrittelyä?\n• mitkä ovat hyvinvoinnin ja talouden globaalit liitännät?\n• kätteleekö politiikka ja käytäntö hyvinvointitaloudessa?\n• miten Suomi pärjää globalisaation tulevaisuudessa ja sen asettamissa haasteissa?\n• riittääkö Suomelle EU-kenttä yritysten kilpailukyvyn haasteena?\n• jos digitalisoituminen vie suomalaiset yritykset globaalin kilpailun piiriin niin millainen on Suomen tulevaisuuden käsikirjoitus inhimillisellä pääomalla ja Suomen työelämänbrändin attribuuteilla kuvattuna yritysten kilpailukyvyn, tuottavuuden ja henkilöstön työhyvinvoinnin edistämisessä ja Suomen maakuvan parantamisessa?\n• luovatko Suomen työelämän kehittämistoimintamallit ja yhteisesti asetetut arvot ja tavoitteet lisäarvoa konkreettiselle yhteistyölle ja kumppanuusmahdollisuuksille kansallisella, eurooppalaisella ja globaalilla foorumilla yritysten kilpailukyvyn edistämiseksi?\nIlmoittautumiset viimeistään ma 12.11.2018 tästä linkistä. Kokonaisosallistujamäärä on 100 osallistujaa. Tilaisuus on maksuton.\nTilaisuuden ennakkokutsu löytyy täältä. Kutsua saa jakaa eteenpäin organisaatiossa / yrityksessä. Tilaisuutta voi seurata myös verkkotallenteesta.\nTutkimusprofessori Tuomo Alasoini, TTL,\ntuomo.alasoini@ttl.fi tai puh. 030 474 2577\nNeuvotteleva virkamies Hannu Stålhammar,\nsosiaali- ja terveysministeriö, EU-OSHA, Suomen koordinointikeskus,\nhannu.stalhammar@stm.fi tai puh. 0295 163 469


Tassulinna: Sylikissaksi 2021\nLähettänyt Pepsi ja Max klo 17:03\nKiskatit 30. joulukuuta 2021 klo 17.42\nJesss, sä oon Max viimeinkin tajunnu mikä on kissan tärkein tehtävä ♥ Tää oli siis todellakin hyvä vuosi! Johan sen kertoo mun virallinen nimikin ☺\n- Rudi (Vinhaviiksen Sylikissa) -\nPepsi + Max 1. tammikuuta 2022 klo 16.59\nKunpa olisin tajunnut jo aikaisemmin. Pitää nyt ottaa menetetty kiinni - Max\nSofia ja Olga 30. joulukuuta 2021 klo 21.04\nMe ollaan samiksia, Max! ❤ Mä tosin menen mamin syliin vaan olohuoneen tuolissa, en muualla. Niin tai makaan sängyssä sen päällä. t. Olga\nIhana olla samis kanssasi! - Max\nJohanna 30. joulukuuta 2021 klo 21.48\nOi ihana Max ❤ Olen Peppiä yrittänyt houkutella syliin vaikka mitenkä, mutta ei ole onnistunut. Pienenä oli jatkuvasti sylissä, mutta sitten vaan päätti, että riitti. Tulee ihan kupeeseen, kylkeen ja yöllä jalkoihin, mutta ei sylkkään. No, jos vuosi 2022 toisi Pepille saman muutoksen, sitä odotellessa 😻\nPepsi + Max 1. tammikuuta 2022 klo 17.00\nMäkin olin pienenä sylikissa , mutta sitten luulin ettei se kuulu aikuiselle. Mutta onneksi viisastuin ja tajusin että kuuluukin - Max\nElli 31. joulukuuta 2021 klo 4.12\nMiten ihanaa, että Max on keksinyt sylikissailun! <3 Parasta olisi, jos joku hurisisi sylissä aina, lämmittäisi ja olisi ihana ja paijattava. <3 <3 Kassisesta ja Seposta ei oikeastaan ole siihen, tai joskus Seppo käy henkilökunnan toisen puolen sylissä. Mokona. ;(\nPepsi + Max 1. tammikuuta 2022 klo 17.02\nVoisit Seppo olla tasapuolisempi niin ehkä henkilökunnan molemmat pitäisivätkin sua ihanana! - Max\nNiemennokan nelijalkaiset 31. joulukuuta 2021 klo 6.15\nKiitti, tässä vuodessa parasta on ollut tähän mennessä hiljaisuus ja pitkät päiväunet - Pepsi ja Max\nSartsa 1. tammikuuta 2022 klo 6.12\nIhanaa nähdä miten kisut tykkää olla lähellä. Parasta on , kun ne itse hyppää syliin, vaikka ei aina olisikaan ihmisen mielestä se otollisen hetki. Eihän sitä voi ohittaakaan :)\nPepsi + Max 1. tammikuuta 2022 klo 17.03\nEhtii ne ihmisten hommat tekemään myöhemminkin! - Max\nSandra 2. tammikuuta 2022 klo 11.53\nSöpöä sylkkyilyä!♥ Meillä on hyvin harvinaista, että kumpikaan tulisi ihan kokonaan syliin, mutta molemmat ovat kyllä melkein aina onneksi silti niin, että jostain kohden lämmittää.♥ Jalkojen päällä tai kylkeä vasten.\nPepsi + Max 3. tammikuuta 2022 klo 18.24\nVieressä lämmittäjäkin on ihana 😻


23.3. Ennakko: SM-liiga puolivälierät JYP-HPK " " " ""\n23 maalis 2013 at 13:4923/03-13 13:49\n23.3. Ennakko: SM-liiga puolivälierät JYP-HPK\nKolmas ottelu jatkoonmenijän sanoo?\nHPK tasoitti voitot torstaina Hämeenlinnassa kaatamalla hallitsevan suomenmestarin niukasti 3-2. Tasaisen parin tasaista ottelua kuvatkoon tasainen laukaustilasto: 30-30. Illan hahmo oli Kerhon Teemu Rautiainen joka iski kaksi maalia JYP verkkoon sekä JYPin Darryl Boycen jäänpintaan ottelun lopulla. Rautiainen sai teostaan 5+20 jaBoyce kohtalaisen tärskyn, mutta molemmat miehet ovat tänään taas askissa, joten pelikielloilta sekä loukkaantumisilta vältyttiin. Kokoonpanoihin ei muutenkaan ole tullut muutoksia, joten samat miehistöt jatkavat kamppailua.\nTorstain ottelu ei oikeastaan tuonut muutoksia asetelmiin. Molemmat joukkueet pelaavat edelleen tarkkaa peliä, vaikkakin Hämeenlinnassa nähtiin hieman odotettua enemmän maalipaikkoja. JYPin Tuomas Tarkki on edelleen äärettömän kovassa vireessä, mutta Kerhon Mika Järvinen vastaa haasteeseen samalla mitalla. Molempien joukkueiden alivoima pelaaminen on myös aivan SM-liigan eliittiä, joten ottelussa ei montaa maalia nähdä. Varsinkin ritaripaitojen AV-pelaaminen on ollut häikäisevän hyvää. JYPin Eric Perrinin johtama ykköskentällinen on edelleen ilman maalia, eikä vähiten Kerhon aktiivisen ja uhrautuvan alivoiman johdosta.\nEric Perriniin kulminoituu myös tuleva ottelu. Jos ykköskenttä Perrin-Ramzi Abid-Antti Jaatinen ei kohta saa hanoja auki, käy JYPille kylmät tässä sarjassa. Myös koko kauden hirveässä iskussa pelannut Kristian Näkyvä on kuin varjo entisestään, eikä miehen kiekollisessa pelissä ole enää mitään suuntaa saatikka vaarallisuutta.\nTänään pelattava ottelu on koko sarjan ehdottomasti tärkein mittelö. Kolmannen ottelun voittaja on perin usein jatkoon menevä joukkue. Varsinkin nyt, kun joukkueet ovat 1-1- tilanteessa, olisi Kerholla mahdollisuus ryöstää kotietu ja päästä johtoasemassa Hämeenlinnaan. Sieltä voitto ja tilanne olisi jo yhtäkkiä 3-1 Kerholle. JYPissä tiedostetaan tämä ja kotiottelussa nähdään varmasti paremmin esiintyvä hurrikaaniryhmä kuin Hämeenlinnassa.\nKerhon menestyksistä tarjotaan kiinnostavia kertoimia. Itse en vaikeasti ennakoitavan ottelun voittajaa lähde kuitenkaan veikkaamaan, vaan luotan edelleen undervetoihin, vaikka JYPin viime hetkien kavennusmaali veikin torstaina rahat. Paras tarjous on alle 4,5 maalista tarjottu 1,83 Unibet*.\nOver 4,5: 2,00 Bet365*\nUnder 4,5: 1,83 Unibet*\nToimituksen valinta päivän parhaaksi kohteeksi: Under 4,5: 1,83 Unibet*


Kirjasirkus: Kirjallinen retki Pohjoismaissa\nAnna minun lukea enemmän -blogissa on 2.12.2014 käynnistynyt haaste, joka päättyy 2.12.2015. Tarkoituksena on lukea pohjoismaalaisia (Suomi, Ruotsi, Norja, Tanska ja Islanti) kirjoja.\nOsallistun haasteeseen, koska olen hyvin ylpeä pohjoismaalaisuudestani ja rakastan luontoamme ja kulttuuriamme. Valitettavasti en kuitenkaan lue tarpeeksi pohjoismaalaista kirjallisuutta (pahus vieköön Yhdysvallat ja heidän viekotteleva kirjallisuutensa!). Olisi myös hauska vertailla eri Pohjoismaiden kirjallisuutta ja huomata niiden suurimmat eroavaisuudet ja samankaltaisuudet. Ennakko-oletukseni nimittäin on, että Suomesta löytyy melankolisimmat kirjat ja Ruotsista lähestulkoon vain dekkareita. Katsotaan miten käy!\nTuomas Kyrö: Mielensäpahoittaja (12/2015)\nPekka Hiltunen: Vilpittömästi sinun (12/2015)\nTuomas Kyrö: Mielensäpahoittaja ja ruskeakastike (03/2015)\nJohn Ajvide Lindqvist: Kultatukka, tähtönen (02/2015)\nJohn Ajvide Lindqvist: Ihmissatama (03/2015)\nKristina Ohlsson: Nukketalo (06/2015)\nSatu Rämö: Islantilainen voittaa aina : elämää hurmaavien harhojen maassa (05/2015)\nPohjoismaissa reissaaja (3/5)\nPohjoismaiden tuntija (5/8)\nKirjallisuuden taituri (Suomi) (3/4)\nKirjallisuuden taituri (Ruotsi) (3/4)\nKirjallisuuden taituri (Norja) (0/4)\nKirjallisuuden taituri (Islanti) (1/4)\nKirjallisuuden taituri (Tanska) (0/4)\nMinimi suoritettu (2/2)