Chef shoppaa, tuunaa ja keksii kaikkea kivaa pientä puuhaa: heinäkuuta 2011\nLähettänyt Chef klo 19.55 2 kommenttia:\nMä tarttisin puskutraktorin. Olen nimittäin myynyt ihan järettömät määrät kamaa tässä viimeisen 2 viikon aikana ja lykkinyt sitä ovesta pihalle niin nopeasti kuin vain suinkin ehdin...eikä hommalle näy vielä loppua pitkään aikaan :D\nMeillä alkoi kaverin kanssa se kirppispaikka ja hänen vuoronsa oli aloittaa myynti. Hänen myyntinsä on sujunut enemmän kuin hyvin, eli hän pääsi sekä kamoista eroon, että on saamassa jokusen lantin rahaaki. Ensimmäisen päivän myynti oli 130€, jotta voisin sanoa, että melkosen hyvä...en taida ihan samaan itse kyetä :D\nMutta olen siis silti tosiaan myynyt, vaikkei mulla sitä pöytäpaikkaa vielä olekaan. Olen myynyt kamaa eripuolilla nettiä ja mielestäni oikein hyvällä menestyksellä. Huutiksen kautta on jäänyt vain yksi tuote myymättä, eli kauppa käy siellä tällä hetkellä todella hyvin. Olen myynyt muutamia sisävaatteita, mutta pääsääntöisesti myyntiin on joutanut ulkovaatteita, kenkiä, sekä leluja. Talvivaatteet viedään käsistä, joten nyt kannattaa alkaa kaivelemaan niitä toppapukuja ja talvisaappaita kaapista esiin ja kokeilla etsiä niille uudet kodit :)\nUseampi kassillinen vaatteita ja muutama laatikollinen leluja on hinnoiteltu valmiiksi PikkuSiiliä varten, mutta olohuoneen nurkassa on vielä iso kasa hinnoiteltavaa vaatetta ja lelua. Jotta tekemisenpuute ei iske vielä muutamaan iltaan :)\nJa sitten siihen ostopuoleen. Kävin pitkästä aikaa kirppiskierroksella ja alku näytti hyvin tahmealta. Vain muutama hassu vaate per paikka. Pohdin jo kotiin lähtöä, mutta ajattelin silti kipaista vielä Eurokirppiksellä ja se kannatti. Sieltä löytyikin sitten useampi vaate jotka oli meille sopivia. Kävin reilu viikko sitten läpi lasten vaatekaapit ja tuolloin totesin, että kokoa 104 alkaa olemaan jo ihan mukavasti, mutta meillä on armoton pula ja puute koosta 92 cm. Sen koon keskimmäinen aikoinaan kulutti "loppuun", eli tahrasti siihen kuntoon, ettei niistä montaa kappaletta voinut jättää seuraavalle säästöön. Kokoa 92 löytyikin sitten muutaman vaatteen verran EK:sta, eli ei ollut hukkareissu :)\nKirppis tosin loisti tyhjyyttään. Ei siellä ollut, kuin ehkä noin 30 loosia täynnä tavaraa, kun niitä looseja siellä lienee kuitenkin noin 250 kpl. Kysyin kassalta onko kirppis lopettamassa, mutta ei kuulemma ole. Kirppiksellä on ollut omistajanvaihdos ja joidenkin huhupuheiden vuoksi siellä on myyjäkato. Mutta lupasivat, että ensi kuussa kirppis starttaa paremmalla innolla. Ja näyttipä sinne ulkoseinään ilmestyneen kirppiksen uusi nimikin, joka oli muistaakseni TV kirppis.\nOlen ollut vähän heikossa hapessa viimeisen viikon, eikä selkä ole vieläkään kunnossa. Kirppistely ei siis tällä kertaa ollut ihan puhdasta nautintoa. Ja lieneekö siinä syy sille, miksi tuli muutama ei niin onnistunutkin ostos näemmä. Muutaman vaatteen kohdalla nimittöin huomasin vasta kotona, että vaatteessa oli tahra. Mistään elämää suuremmasta tosin ei ole kyse, eillä tahrat lienevät yhtä lukuunottamatta rasvataroilta, mutta silti. Rasvatahrat saa onneksi pois fairyllä...ja toivottavasti keskimmäisen housuistakin saadaan tahra pois, vaikkei se rasvaa olekaan.\nH&M paita 110-116 cm 1,50€\nJonathan vk-takki 140 cm 10€\nPolarn O. Pyret paita 86 cm 5€\nBenetton paita n. 140 cm 3€\nJSFN paita 3€\nBamse-setti 104 cm 3€\n(housuissa rasvatahroja, tämän huomasin jo kirppiksellä, mutten välittänyt, sillä huppari oli setissä se pääasia ja jo siitä pelkästään olin valmis maksamaan 3€ )\nH&M mekko 86-92 cm 1,50€\n(rasvatahroja jotka huomasin vasta kuvasta)\nH&M neule 92 cm 1,50€\n(tässäkin rasvatahroja jotka huomasin vasta kuvasta)\nHello kitty farkkumekko 92 cm 3,50€\nLindex housut 98 cm 1,50€\n(vyötäröresorissa tahra...ei iso, mutta silti)\nH&M bolero 98-104 cm 0,70€\nSukkikset n. 100 cm yht. 1€\nLähettänyt Chef klo 19.34 Ei kommentteja:\nOlen jo jonkinaikaa pohtinut, että pitäisi saada lisää säilytystilaa vaatteille. En ole kuitenkaan varsinaisesti tehnyt asian eteen mitään muuta, kuin siis vain pohtinut, että pitäisi. Ajankulukseni sitten tuossa jokunen päivä sitten vähän googlettelin, että oiskohan jollakulla jotain kivaa myynnissä täällä meidän seudulla ja ihan ensimmäisten joukossa ruutuun pläjähti vaatesäilytysjärjestelmä...ja vieläpä melko edullinen! Se oli sitten ikäänkuin niinkuin saatava :)\nKurkkasin sitten myyjän tietoja ja ne olivat melkolailla tutut. Myyjä oli nimittäin jo ennestään tuttu. Niinpä sitten laitoin myyjälle tekstaria, että hällä on jotain, mitä minä haluan...ja että josko hierottais vähän kauppoja. Ja niin me sitten tehtiin :) Kävin katsomassa vaatesäilytysjärjestelmää hänen luonaan ja se oli kiva...oikein kiva. Lupasi vielä kaverialennustakin. Alkuperäinen hinta oli 50€, mutta kaverialennuksella hinta olisi kuulemma 2 kestovaippaa ja paketti kahvia. En kieltäytynyt :D\nJa tänään se sitten saapui meille...ja tässä se nyt sitten on. Meidän uusi vaatesäilytysjärjestelmä. Eikö olekkin kätevä! Siihen saa tuolleen kätevästi ulkovaatteet roikkumaan vaikka pesun jäljiltä. Tai miksei niitä samalla roikottais siinä ihan aina. On toi meinaan senvertaa kätevä!\nJotta miehelle (ja kaikille mulllekin epäilijöille) vaan semmosia terveisiä, että vielä mä teille näytän. Yhden ainoata vaatetta en aio siihen laskea, koska se on niin usein käytössä. Kunniasanalla: vähintäänkin 3 kertaa viikossa!\nLähettänyt Chef klo 19.44 11 kommenttia:\nOlen aina kieltäytynyt kohteliaimmin ostamasta muille mitään, vaikka näitä toiveita on ajoittain esitetty. Tämä johtuu ihan puhtaasti siitä, että niin kivaa kun se vaatteiden ostaminen olisi myös muiden lapsille, ei kirppikselle voi lähteä tarkka ostoslista mukana (tyyliin: punainen paita koossa 110 cm, jossa on kukkia ja helmiä), sillä todennäköisesti sieltä kirppikseltä tulee tuolloin tyhjin käsin ulos. Ja jos annetaan hyvin vapaat kädet, voikin käydä niin, ettei vaatemaku kohtaa ja tulee hutiostos.\nMutta tällä kertaa tosiaan lupauduin pitämään silmäni auki, koska kyse oli lehdistä, eikä siis vaatteista, joiden ostaminen muille on tuhannesti hankalampaa. Kaveri siis pyysi lapsilleen Prinsessa-lehtiä, jos niitä tulee edukkaasti vastaan. Ja tulihan niitä. 13 lehteä hintaan 4€. Itse myyn kaikki lehdet hintaan 0,50€ jota pidän varsin kohtuullisena hintana. Olen tosin kyllä itse maksanut lehdestä joskus euron tai jopa ylikin, mutta sanotaanko niin, että tuolloin olen saattanut kahdesti pohtia että ostanko vaiko en ja kuinka monta. Jos olen maksanut lehdistä 0,50€ tai alle, en mieti ostanko vaiko enkö, tai montako ostan vaan ostan juuri sen määrän mitä haluan, niitä sen kummemmin laskematta.\nLehdet olivat yhdessä paketissa, joten niitä ei päässyt selaamaan läpi. Kotona avasin paketin ja totesin, että siellä oli kolme tuplakappaletta. Ajattelin jättää ne omille lapsilleni ja 10 muuta vien kaverin lapsille.\nPrinsessalehdet 13 kpl 4€\nTämä kerta oli muutoinkin melko poikkeuksellinen. En ostanut lapsille mitään. Nuo 3 lehteä oli "vahinko", sillä en ostanut niitä omilleni tarkoituksella. Tällä kerralla oma vaatekappini sai taas vähän täydennystä ja sitä se kaipasikin. Tai siis kaipaa edelleenkin, sillä olin etsimässä housuja ja huppareita...mutta löysin tunikan, caprit ja neuletakin :D\nKappAhl tunika 2,90€\nH&M caprit 2€\nLindex neuletakki 2,90€\nLähettänyt Chef klo 18.10 3 kommenttia:\nMuutama postaus taaksepäin kerroin ostaneeni naapurilta muutaman lastenvaatteen. Tällä kertaa osat kääntyivät toisinpäin, sillä olin blokannut kaikki esikoisen liian pieneksi jääneet vaatteet (iso jätesäkillinen!) kaapista ulos ja mainitessani siitä naapurille hän pyysi tuomaan vaatteet näytille. Ja minähän vein. Kotiinpäin kävelin huomattavasti pienemmällä kassilla, sillä naapuri osti lähes puolet vaatteista :D\nSamalla hän vinkkasi näteistä Superfitin Goreista, jotka oli menossa myyntiin...ja niinpä sitten nappasin ne mukaani. Kooltaan ne ovat 29, joten saattaapi olla, että ne joutavat hetkeksi kaappiin odottamaan jalan kasvua. Keskimmäisellä on nyt käytössä koko 25 ja talveen on hankittu kengät kokoa 27. Ne tosin saattavat jäädä naftiksi, mutta 29 taitaa olla kuitenkin liian suuri. Mutta aika näyttää :)\nTehtiin vaihtokauppaa ja naapuri maksoi mulle vähän välirahaa, mutta hinnoiteltiin nämä popot 5 euron kengiksi.\nLähettänyt Chef klo 12.50 Ei kommentteja:\nTytöltä varastettiin muutama viikko sitten polkupyörä, joten ostettiin hälle uusi pyörä. Tai no uusi ja uusi, sillä ostimme hänelle käytetyn pyörän. Pyörä tosin on ihan uutta vastaavassa kunnossa, eikä sillä ole myyjän mukaan juuri ajeltu. Pyörä löytyi tuttavapiiristä, eli tässä kohtaa uskon voivani luottaa myyjän sanaa. Ja pyörä on kyllä kieltämättä ihan uuden näköinen, eli siinä ei ole ruostetta, ei naarmuja, tai kulumaakaan.\nSelvittelin pyöräliikkeestä polkupyörien hintoja ja melko samoihin tämä meni. Sinänsä en tiedä että oliko ostos edullinen vai kallis, mutta tähän hintaan niitä ympäriinsä kaupattiin, joten ei niitä edukkaamminkaan nyt tähän hätään mistään saanut :)\nCrescent 24" polkupyörä 150€\nLähettänyt Chef klo 9.23 6 kommenttia:\nMeillä on muutamia Gymboree-vaatteita, jotka on saatu sukulaiselta tuliaisiksi Jenkeistä. Samainen ihminen tilailee Gymboreeta aina ajoittain tyttärelleen mitä söpömpiä vaatteita ja ollaan saatu muutamia heille pieneksi jääneitä. Pari kertaa on ollut onni myöden ja olen niitä löytänyt myös kirppikseltä. Mutta nyt kävi tuuri. Ihan huikean hyvä tuuri! Löysin KCL:ästä loosin, jossa lähinnä kaikki vaatteet olivat Gymboreeta ja erittäin kohtuullisin hinnoin. Niinpä ostin loosista kaikki siistit ja uudenveroisessa kunnossa olleet Gymboreet. On ne vaan niin ihania!!\nLeikkimökkikin sai lisää sisustustavaraa. Vaan se mökki edelleen puuttuu.\nToppi 98 cm 0,20€\nBenetton collari 110 cm 3,50€\nGymboree paidat koko 5, 2,50€/kpl\nGymboree paita koko 5, 2,50€\nGymboree sammarit koko 5, 2,70€\nGap housut koko 5, 2,50€\nGymboree farkut koko 5, 3,50€\nGymboree housut koko 5, 3,50€\nGymboree neulemekko koko 5, 2,50€\nPunoskori lelukoriksi leikkimökkiin 3,50€\nLähettänyt Chef klo 15.20 5 kommenttia:\nTein tuossa ohimennen taas vähän kauppaa naapurin kanssa. Lastenvaatemakumme menee melkolailla yksiin, joten aina kun hän on menossa kirppikselle myymään, koluan hänen vaatekassinsa ensin läpi. Mukaani tarttui mm. muutama ihana prinsessamekko, jotka on keskimmäisen mielestä nyt niin IN, kun olla vaan voi.\nVarattiin PikkuSiilistä yhteinen pöytä kuukaudeksi sillä idealla, että ensin naapuri pitää pöytää 2 viikkoa ja sitten minä. Täten saatiin pöytä vähän edullisemmin. On taas kiva päästä myymään vanhoja vaatteita ja leluja pois, mutta olin jo unohtanut minkälainen homma tässä on. Olen 2 iltaa istunut yömyöhään (eilen lopetin klo 02 aikaan) hinnoittelemassa, enkä ole vielä edes puolessa välissä. Joko tavaraa on paljon, tai sitten mä olen hidas. Tai ehkä molempia :)\nH&M mekko 104 cm 4€\nExit mekko 110 cm 3€\nH&M mekko 110 cm 4€\nH&M housut 110 cm kaupan päälle\nMy Little Ponyt 2€/kpl\nLähettänyt Chef klo 9.56 2 kommenttia:\nVarmaksi en nyt lupaa, että kaikki hinnat ovat ihan oikein, sillä tein tämän kirppisreissun jo muutama päivä sitten. Vaatteet on olleet jo pesussa ja hintalaput poistettu, mutta kyllä ne hinnat mielestäni tällaiset olivat...lähinnä kirjojen kohdalla pohdin että ollako vaiko eikö olla.\nHello Kitty-mekossa oli pari tahraa, jotka poistin kloritella. Poistin kloritella sitten kyllä vahingossa vähän muutakin, eli väriä mekon etumuksesta. Höh. Nyt mekko on kloritesaavissa likoamassa...yritän nyt vielä saada siitä siistin mekon aikaiseksi, mutta näyttää kyllä vähän siltä, etten onnistu :D\nEsprit neuletakki 110 cm 3€\nMayoral bolero 104cm 2€\nHello Kitty neulemekko 110 cm 2,50€\nH&M vuorellinen neuletakki 2,50€\nWitch toppi n. 146 cm 1,90€\nLähettänyt Chef klo 19.12 2 kommenttia:\nTällä kertaa rustaan hyvin poikkeavan postauksen. Blogini keskittyy pääsääntöisesti kirppistelyyn, mutta ajoittain (kai lähinnä kesällä, kun tekee mieli tarttua erilaisiin projekteihin) olen kertonut pienen pilkahduksen muustakin. Se on saattanut olla kuva uudesta koiranpennustamme, tai tarina terassimme valmistumisesta. Prinsessalinnasängynkin olen teille näyttänyt. Tällä kertaa haluan kertoa teille jostakin, joka saa minut sekä itkemään, että nauramaan. Välillä jopa ihan samaan aikaan.\nEn seuraa kovinkaan montaa blogia säännöllisesti, ehkä juuri ja juuri kymmentä. Niistä suurin osa sisältää pitkälti kirppistelyä, mutta joukkoon mahtuu muutama muunkinlainen blogi. Näistä kaikkein tunteita herättävin on blogi nimeltä Adoptiomatka. En enää tarkalleen muista miten pitkään olen tätä blogia seurannut, mutta melko kauan sen täytyy olla.\nMuutama viikko sitten blogiin tuli uusi postaus jossa kerrottiin, että blogiteksteistä (joista osa on piilotettuina) on koottu kirja. Aiheesta oltiin kerrottu blogissa jo aiemminkin, joten tiesin kirjaa odottaa. Mutta nyt se kirja oli siis vihdoinkin totta! Olin jo etukäteen päättänyt ostaa kirjan ja lukea sen ahmien (ahmien samalla myös ehkä suklaalevyn), kunhan se julkaistaan, mutta suunnitelmiini tuli pieni muutos. Aioin kyllä edelleen lukea kirjan, mutta hyvällä tuurilla minulla olisi siinä samassa ehkä mahdollisuus taas tarttua uuteen projektiin.\nBlogissa kerrottiin, että kirjan kustantaja oli luvannut lähettää kirjan joukolle sellaisia bloggaajia, jotka tahtovat ystävällisesti esitellä tai arvioida sen blogissaan. Mikäli halusi ilmoittautua kiinnostuneeksi, piti laittaa kirjan kirjoittajalle sähköpostia. Ja minähän laitoin. Ja tulin valituksi.\nTykkään kirjoittaa, vaikken ole siinä erityisen hyvä. Pieni projekti lukemisen ja sen jälkeen muutaman lauseen kirjoittamisen tiimoilta tuntui kivalta. Ei järin iso projekti, mutta ei kaikkien projektien tarvitsekaan olla leikkimökin kokoisia. Riittää, että se on mielenkiintoinen ja sitä on kiva tehdä.\nKirja saapui minulle edellispäivä ja nyt se on jo luettu. Se kertonee jo jotakin, mutta haluan ehdottomasti kertoa kirjasta myös lisää. Paljon. En tiedä mitä tai ehkä pikemminkin miten minun kuuluisi siitä kertoa, joten teen sen siten, mikä tuntuu hyvältä. Omalla tavallani.\nOn perjantai. Lapset ovat nukkumassa päiväunta, joten kipaisen hakemaan päivän postin. Siellä se on. Kirja. Odotettu, joskin etuajassa. Riennän kotiin, otan viinilasin käteeni ja kaadan sen täyteen Pommaccia. Kävelen takapihalle ja istun alas. Suklaalevyä ei ole, mutta kirjan ahmimisen aloitan silti.\nTiedän jo valmiiksi, että kirja koskettaa, mutta ajattelen silti etten tarvitse nenäliinoja. Kestän kyllä, enkä itke. Aluksi olen vahva, mutta sivulla 13 pääsee itku. Silmät ovat niin sumeat kyynelistä, etten näe enää tekstiä. Pyyhin kyyneleet paidanhelmaan ja jatkan lukemista. Sivulla 16 nauran ääneen. Onneksi naapurit eivät ole pihalla, sillä pitäisivät naapurinakkaa ehkä omituisena.\nOn lauantai, ja on sunnuntai. Välillä itken ilosta, välillä surusta. Joskus molempia yhtä aikaa. Ajoittain nauran ääneen, useasti hymyilen ja hymähdän. Kirjan sisältö on tunteiden vuoristorataa, jonka junan ensimmäisessä vaunussa olen kyydissä. Se on paikkana kaikkein jännittävin. Jos uskaltaa pitää silmät auki koko matkan ajan, saa paljon.\nVälillä ahdistun. En ylläty laajasta tunneskaalasta jonka koen. Sen sijaan osa tunteista silti hämmentää. Tunneskaala lienee näin laaja siksi, että kyseessä on jonkun ihmisen elämä. Oikeasti. Elän tarinan mukana ja jossain määrin samaistun.\nMielipiteet internetin keskustelupalstalla.\nByrokratian hitaus ja lähes käsinkosketeltava tuska.\nMuiden hyvää tarkoittavat, ajattelemattomat kommentit.\nMiehen kuvaus yhteisestä arjesta.\nKunpa voisin kertoa hänen olevan riittävä. Ja enemmänkin.\nJoidenkin reagointi Sichuanin maanjäristykseen.\nLapsen kaipuu ja ikävä.\nÄidiksi tulo klo 11.46.\nEpäkohtaaminen kirppispöydän ääressä.\nKirjan takakannessa luvataan kirjan koskettavan kaikkia vanhempia riippumatta siitä, millä tavalla perheeksi on päädytty. Pakko olla ihan samaa mieltä.\nLienee selvää, että pidin. Pidän. Paljon.\nLähettänyt Chef klo 1.28 10 kommenttia:\nHentoa vaaleanpunaista vai räväkkää pinkkiä...siinäpä vasta pulma\nOlen hurahtanut. En vaan voi sille mitään, mutta mulla on ihan mieletön hinku päästä sisustamaan leikkimökkiä. Ja jos mä haluun, niin mä haluun. Ja teen. Joten ostinpa sitten taas muutaman juttusen leikkimökkiin jota ei ole vielä olemassakaan. Tosin nyt pihalla on arviolta jo noin 25 metriä kakkoskolosta, joten askel ollaan taas edetty siihen suuntaan, että mökki joskus valmistuu. Ja eikös se sanontakin niin mene, että hiljaa hyvää tulee?! :D\nTämä kirppistelyreissu oli oikeastaan vähän niinkuin vahinko. sillä matkalla Bauhaussiin ja Plantageniin poikettiin kaverin kanssa Raision ekotorille viemään tyhjiä maalipurkkia...ja koska en ollut Raision ekotorilla aiemmin käynyt, halusin käydä kurkkaamassa mitä sieltä löytyy. Ja sieltä löytyi jos vaikka ja mitä!\nEn tiedä johtuuko tämä nyt siitä Salon kirppisreissusta ja sen Radiokirppiksen vaaleanpunaisesta prinsessaunelmahuoneesta, mutta silmiini osui kaikkea vaaleanpunaista ja ihanaa. Niinpä kätösiini tarttui leikkimökkiä varten 3 pienen pientä kahvikuppia tasseineen, 2 pellavatablettia pöydälle, ihana vaaleanpunasävyinen peltipurkki, sekä tarjotin. Yhden kahvikupeista pudotin kotona maahan, eikä se kestänyt moista kohtelua...joten saattaapi olla, ettei nuo kaksi jäljelle jäänytttäkään kovinkaan kauaa leikeissä kestä. Mutta jos ne vaikka laittaisi ylähyllylle koristeeksi, vaaleanpunasävyisen peltipurkin viereen?\nTabletit tulevat tietenkin leikkimökin valkoiselle pöydälle ja tarjottimen avulla hoidetaan tarjoilu terassille. Tuo tarjotin ei nyt täysin soinnu tuohon muuhun värimaailmaan, mutta se johtuukin siitä, etten osaa päättää. Kallistunko enempi maalaisromanttiseen valkoiseen ja vaaleanpunaiseen, vai käytänkö iloisia ja kirkkaita limen ja pinkin sävyjä. Verhot ostin Eurokankaasta räikeässä sävyssä, mutta kirppiksillä olen kyllä hipelöinyt myös hennommansävyisiä verhoja. Näillänäkymin olen päätymässä siihen, että ostan kumpaankin sopivat sisustuselementit ja kun kyllästyn toisen, niin vaihdan tyylin ihan kokonaan toisenlaiseksi.\nKunahn nyt vaan saisi sen mökin ensin kyhättyä :D\nTahvikupit tasseineen 0,50€/kpl\n(näitä oli kolme, mutta yhden kupin hajotin)\nLähettänyt Chef klo 16.03 5 kommenttia:


Chris-craft Launch 20 *Heritage Edition* motor boat 2014 - Helsinki - Nettivene\nKlassisen kaunis ja taatusti laadukas kaunotar myynnissä 1. omistajalta. Vene on uutena Suomesta hankittu. Se on huollettu ja hoidettu säännöllisesti. Tuntimittariin on kertynyt noin 99 tuntia. Käytännössä ajotunnit ovat varmaankin puolet tuosta kun mittari raksuttaa heti kun virrat ovat päällä. Toimii mainiosti vaikkapa mökin yhteysveneenä ja kun haluat pitää hauskaa ja nauttia keleistä. Tämä on varmasti paras vaihtoehto!!\nVenettä ei ole kiville ajettu!\nKulkee plotterin mukaan noin 51 solmua ja kovassa kelissäkin voi ajaa huoletta.\nHeritage Trim Edition paketti, joka sisältää ruostumattomasta teräksestä tehdyt listat ja knaapit, sekä tiikit uimatasolla ja reunoilla\nStereot + kauittimet\nVesihiihtokoukku, joka on työnnettävissä kannen alle piiloon\nRahoitus ja vaihto autoon on mahdollista.\nSoita Harrille numeroon 050-2855\nDelivery cost 150 € Year model 2014\nRegistration no. A65223 Body material Reinforced plastic\nLength 6.15 m Width 2.41 m\nWeight 1 321 kg Draught 0.8 m\nChris-Craft Launch 20 *Heritage Edition* Moottorivene\nSoita Harrille numeroon 050-2855 Hide »\nHours: 85 h\n- Merkkihuollettu, joten jatkotakuuta voimassa vielä about 1 vuotta\nSahaajankatu 7, 00880 Helsinki - Show Map\nChris-Craft Launch 20 '14\nA65223, Nettivene ID 787865


ESPOON KESKUS. Keskusta Kiltakallio Suvela Tuomarila Suna. KESKUSTA noin 4 km ESPOON KOTIKAUPUNKIPOLUT. versio - PDF\nESPOON KESKUS. Keskusta Kiltakallio Suvela Tuomarila Suna. KESKUSTA noin 4 km ESPOON KOTIKAUPUNKIPOLUT. versio\nDownload "ESPOON KESKUS. Keskusta Kiltakallio Suvela Tuomarila Suna. KESKUSTA noin 4 km ESPOON KOTIKAUPUNKIPOLUT. versio 11.7.2005"\n1 ESPOON KOTIKAUPUNKIPOLUT Yhteistyössä [logot] Espoon kaupunki Uudenmaan liitto Suomen Kotiseutuliitto Espoon kaupunginosayhdistysten liitto ekyl Keski-Espoo-seura Tuomarila-seura Espoon tuomiokirkkoseurakunta versio ESPOON KESKUS Keskusta Kiltakallio Suvela Tuomarila Suna Espoon keskus on historiallisten kulkuväylien risteyspaikka ja moni-ilmeinen yhdyskunta, jossa on asukasta. Sitä kehitetään nyt voimallisesti yhtenä Espoon viidestä kaupunkikeskuksesta. Espoon keskuksessa on kolme kotikaupunkipolkua. Keskustan polku kiertelee kaupungin hallintokortteleissa, Kirkkojärvellä ja Kannusillanmäellä. Kiltakallion Suvelan polku alkaa Espoontorilta ja ulottuu Saunamäestä Kirstinharjulle. Tuomarilan Sunan polku mutkittelee asemalta Söderskogiin ja takaisin. KESKUSTA noin 4 km 1 Valtuustotalo Espoon kaupunginvaltuustossa on 67 jäsentä. He kokoontuvat kerran kuussa maanantaina kello valtuustotalossa, joka valmistui 1979, suunnittelijana arkkitehtitoimisto Castrén Jauhiainen Nuuttila. Talon edustalla on Leena Turpeisen pronssiveistos Läheinen kontakti. Lämpiössä on Kauko Räsäsen massiivinen seinä- ja ovireliefi Liikettä tilassa. 2 Kaupungintalo Valmistui 1971, suunnittelija arkkitehtitoimisto Castrén Jauhiainen Nuuttila. Rakennuksen keskellä on neljän kerroksen korkuinen aula, jonka ympärille tilat ryhmittyvät. Julkisivujen pintamateriaali on soraa Juutinrauman pohjasta. Espoon uudesta hallintokeskuksesta järjestettyyn kansainväliseen suunnittelukilpailuun osallistui 172 ehdotusta 37 maasta. Kilpailun voittivat varsovalaiset arkkitehdit Jan Chimieliewski, Janusz Kazubinski ja Krzysztof Kuras. Heidän massiivinen ehdotuksensa kuitenkin toteutettiin vain osittain. Paras kotimainen ehdotus sijoittui jaetulle 5. sijalle. 3 Rantarata ja vanha asema Helsingin ja Turun välisen rannikkoradan perustamisesta päätettiin 1887 säätyvaltiopäivillä. Suunnittelun jälkeen 1899 sai rautatien ylihallitus käskyn panna viipymättä käyntiin radan toteutuksen. Tammikuussa 1900 päästiinkin aloittamaan valmistelevat työt. Rata avattiin säännölliselle liikenteelle Sähköistäminen alkoi 1960-luvulla Turkuun saakka sähköt saatiin Nykyisille kaukojunille rantarata on mutkainen ja kapea sekä rakenteiltaan vanhentunut. Korvaavasta ELSA-radasta on puhuttu vuosikymmeniä. Vuonna 2004 asetettiin uusi työryhmä selvittämään asiaa. Lähiliikenne sähköjunilla Helsingistä Kirkkonummelle käynnistyi Espoon asemalta ajetaan nykyään arkisin yli 100 lähijunavuoroa. Seuraavaksi suunnitteilla on Leppävaaran kaupunkiradan jatkaminen Espooseen. Aluksi Espoossa oli asemat Kauklahdessa ja Espoon kirkonkylässä sekä seisake Kilon kartanon lähellä. Vanha asema vuodelta 1903 on arkkitehti Bruno Granholmin tyyppipiirustusten mukainen. Rakennusta laajennettiin Siinä oli kaksi odotussalia, naistenhuone, toimistohuone ja asemapäällikön asunto. Ympärillä olivat tavaramakasiini, makki, kellari ja sauna. Ulkorakennuksista on säilynyt vain koristeellinen varastorakennus. Aseman tuntumassa oli ensimmäisen maailmansodan aikaan myös kiinalaisten metsätyömiesten asuinparakki. 4 Espoon portti Uusi bulevardi yhdistää radan eri puolet toisiinsa. 5 Kirkonkulma Valmistui 1992, suunnittelija Parviainen Arkkitehdit. Rakennuksessa toimii Espoon seurakuntien hautatoimisto ja seurakuntayhtymän viraston palveluyksiköitä. 6 Kirkkojärven liiketalo Toimintojen keskittyminen suurempiin yksiköihin on johtanut asuinalueiden lähipalveluiden näivettymiseen. Entinen ostoskeskus palvelee nyt liiketalona. 7 Kirkkojärven koulu Espoon teknisen keskuksen omaa tuotantoa. 150 oppilaan alakoulussa on maahanmuuttajien valmistava luokka ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton ylläpitämää iltapäiväkerhotoimintaa. Rakennus tullaan purkamaan ja osin siirtämään uuden yhtenäisen peruskoulun tieltä, jonka suunnittelusta on käynnissä yleinen arkkitehtikilpailu. Tiloihin tulee myös ilta- ja viikonloppukäyttöä. 8 Kirkkojärvi\n2 kuivatiin 1960-luvulla Tarvontien rakentamisen yhteydessä. Sitä ennen järvi tulvi keväisin ja syksyisin: on valokuvia, joissa vesi on kirkolla saakka. Kesäisin vesi laski niin voimakkaasti, että järveä käytettiin ympäröivien tilojen lehmien ja hevosten laidunmaana. Espoon kaupunki järjesti 2002 suunnittelukilpailun Kirkkojärven elävöittämiseksi. Kilpailun voitti ehdotus Muistojen aalloilla, tekijänä Milla Hakari ja avustajana Kimmo Kirvesmäki. Alueen tuleva kehittäminen perustuu tähän ehdotukseen. 9 Matonpesupaikka Mattojen peseminen laitureilla on perinteinen suomalainen askare, jota turistit jaksavat ihmetellä. Kuitenkin pesuaineen huuhtoutuminen vesistöön rasittaa kohtuuttomasti ympäristöä, joten on siirrytty maalle rakennetuille matonpesupaikoille. Ne ovatkin hyvin suosittuja kesäisin. 10 Kaivomestari Valmistui 2003, suunnittelija Hannu Jaakkola. Rakennus on Suomen ensimmäinen yksityisrahoitusmallilla toteutettu julkinen rakennus. Siinä toimivat Keski-Espoon uimahalli ja palloiluhalli sekä vuonna 2000 perustettu IT- ja mediapainotteinen Kuninkaantien lukio, jossa on yli 500 oppilasta. 11 Terveyslähde Espoon terveyslähde laillistettiin Sen ensimmäinen intendentti oli lääkäri Carl Fredrik Zandt. Veden nauttimista varten lähteen yhteyteen rakennettiin kaivohuone. Kerrotaan Suomenlinnaa rakennettaessa sairastuneen 135 sotilaan käyneen juomassa vettä ja parantuneen vesihoidon ansiosta luvun vaihteessa Espoon kaivo eli loistokauttaan ollen Helsingin seudun kulttuurielämän keskuksia. Kylpylävieraita majoitettiin mm. Lövkullassa, jonne kaivolta johti puukuja samoin kuin kirkolle luvun puoliväliin mennessä terveyslähteen käyttö väheni. Kesällä 1970 paikallistettiin jo pusikoitunut lähde. 12 Kirkonkymppi Valmistui 2004, suunnittelija arkkitehtitoimisto Lahdelma Mahlamäki. Kaksi punatiilistä, korkeaharjaista rakennusta sijoittuvat vanhan kirkonmäkimaiseman ja muun kaupunkirakenteen solmukohtaan. Rakennukset ovat kulmittain toisiinsa nähden muodostaen suojaisen miljöön. Rakennusparin yhteinen aula avautuu joen, kalliometsän ja tuomiokirkon suuntaan. Kirkonkympissä ovat Espoon tuomiokirkkoseurakunnan ja Espoon ruotsinkielisen seurakunnan asiakaspalvelupisteet ja virastot sekä Espoon hiippakunnan tuomiokapitulin ja piispan työtilat sekä istuntosali. Espoon hiippakunta aloitti toimintansa ollen nuorin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Seurakuntia siihen kuuluu 24 Hangosta Mäntsälään. Espoon seurakunta on toiminut katolisena jo vuonna Luterilainen uskonpuhdistus 1527; samalla kuningas Kustaa Vaasa takavarikoi kirkon ylimääräisen omaisuuden. Jaettiin kahtia suomenja ruotsinkieliseen seurakuntaan Suomenkielinen jaettiin 1964 edelleen Kanta- Espoon, Leppävaaran ja Etelä-Espoon seurakunniksi. Kanta-Espoosta tuli tuomiokirkkoseurakunta , jäseniä nykyään yli Ruotsinkielisessä srk:ssa jäseniä runsaat Kirkonkympin sisäpihalla on kesäkuussa 2005 paljastettu kuvanveistäjä Tilla Kekin taideteos Aikojen saatto. Inhimillisellä tavalla monumentaalinen teos koostuu viidestä luonnollisen kokoisesta, omaluonteisesta ihmishahmosta, jotka vaeltavat kohti kirkkoa. Vaeltaja-teema on esiintynyt Kekin töissä erilaisina kulkueina jo vuosien ajan. Kuparipeltinen työ on patinoitu, mutta sen pinta muuttuu ilman, sateen ja auringon vaikutuksesta: ensin siitä tulee mattaruskea, vuosia myöhemmin vihreä. 13 Espoonjoki Espoonjokilaakso on muisto jääkauden jälkeisestä merenlahdesta. Se on muodostanut aikanaan tärkeän kulkuväylän. Espoonjoen vesistön valuma-alue ulottuu pohjoisessa Luukkiin ja koillisessa Vantaan Piispankylään. Alueen koko on 132 km 2, josta 6 % on järviä, suurimpina Bodominjärvi ja Pitkäjärvi. Espoonjoki alkaa kun Glimsån ja Glomsån yhtyvät Bembölessä. Sen vedet laskevat 7 km myöhemmin Espoonlahteen. Joen keskivirtaama 1,7 m 3 /s. Joessa on paljon ahvenia ja haukia sekä myös taimenia. 14 Kuninkaantien kyltti Kuninkaantie oli keskiajan tärkein maantie Suomessa. Se kulki Turusta Viipuriin muodostaen myös keskeisen osan Bergenin ja Pietarin välisestä postireitistä 1300-luvulta alkaen. Espoon kirkkoa ei rakennettu aivan tien viereen, joka kulki nykyistä Isoa maantietä pitkin nykyiselle Muuralantielle ja siitä edelleen nykyistä Espoontietä Bemböleen, vaan kirkolle johti Mikkelästä liityntäpolku, joka taas Lövkullassa liittyi Kuninkaantiehen. 15 Näkymä Lövkullaan Glomsbyn kylässä oli 1500-luvulla neljä taloa. Nimismies ja kestikievarin pitäjä Johansson Brenner osti Lövkullan 1650-luvun lopulla saaden myös ratsutilan oikeudet 1680-luvulla. Rustholli jaettiin 1736 kahden veljeksen kesken Nedre ja Övre Lövkullaksi. Rakennusten välitse kiemurtelee edelleen Kuninkaantieltä kirkolle johtanut haara, nykyiseltä nimeltään Lehtimäentie. Espoon kaupunki osti 1975 Övre Lövkullan, jonka päärakennus säilytettiin. Espoon terveys- ja sosiaalialan oppilaitos valmistui sen yhteyteen 1986, suunnittelija Perko & Rautamäki Arkkitehdit, laajennus Nedre Lövkulla toimii edelleen maatilana. Sen nykyinen uusrenessanssihenkinen päärakennus on peräisin vuodelta Weurlanderien suku on omistanut tilan yli 200 vuotta. Tilan pelloilla toimii 9-reikäinen jokamiehen golfrata, jonka yhteydessä on kahvilaksi kunnostettu rakennus vuodelta Kapearaiteinen rautatiesilta Venäjän Itämeren laivaston tuhouduttua Japaninsodassa Tsushimalla päätti keisari Nikolai\n3 II rakennuttaa pääkaupunkinsa Pietarin suojaksi laajan linnoitusjärjestelmän. Siihen kuuluvan Helsingin maa- ja merilinnoituksen valleja kaivettiin vuodesta 1914 alkaen aina tapahtuneeseen vallankumoukseen saakka. Espoossa varustukset ulottuvat Westendistä Leppävaaraan. Vallitustöitä varten tarvittiin paljon puutavaraa, joten venäläiset toivat kiinalaisia Mantsuriasta ja Amurinmaalta metsänhakkuuseen. Puutavaran kuljetukseen venäläiset rakensivat kapearaiteisen rautatien pohjoisesta Espoon vanhalle rautatieasemalle Espoonjoen yli. Rata kulki aivan hautausmaan reunaa. Se rakennettiin nopeasti ja todennäköisesti talvella suoraan kovalle maalle: lumi vain luotiin pois ja kiskot pantiin paikalleen. Rakenne ei kestänyt veturia ja raskaasti lastattuja vaunuja vaan ne suistuivat usein radalta. Niin jouduttiin siirtymään hevosten vetämiin vaunuihin. Viimeisiä kiinalaisrautatien muistoja olivat Espoonjoen rautatiesillan jäännökset, jotka näkyivät hyvin vielä 1980-luvulla. weegee.espoo.fi/museot/verkko/valli/valli.htm 17 Tuomiokirkko Keskiaikainen harmaakivikirkko on pääkaupunkiseudun vanhin säilynyt rakennus: rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti Espoon tärkein yksittäinen kohde. Tekijäksi on arveltu maakunnan omaa mestaria. Kirkon vanhimmat osat on ajoitettu 1480-luvulle. Saarnatuoli ja istuinpenkit rakennettiin uskonpuhdistuksen jälkeen 1500-luvun alussa. Seinien keskiaikaiset kalkkimaalaukset peitettiin 1700-luvun lopulla, jolloin myös ensimmäiset urut saatiin. Nykyiset urut ovat tuomarilalaisen Veikko Virtasen 1967 rakentamat 38-äänikertaiset. Kellotapuli valmistui Sen kaksi pienintä kelloa on valettu Tukholmassa 1736 ja suurin Alun perin kolmilaivainen kirkko muutettiin luvun laajennuksessa poikkilaivaiseksi ristikirkoksi luvun peruskorjaus-restauroinnin yhteydessä seinämaalaukset paljastettiin luvun restauroinnissa 1400-luvulta peräisin oleva krusifiksi palautettiin kuoriholviin. 18 Hautausmaa Espoon tuomiokirkon ympärille syntynyttä ja vähitellen laajentunutta Kirkon hautausmaata on laajennettu viidesti: nyt kokonaispinta-ala on noin 11 hehtaaria. Kirkkomaalla sijaitseva 30- paikkainen toimituskappeli on ollut käytössä vuodesta Kirkon välittömässä läheisyydessä sijaitsevat myös historiallinen hautausmaa-alue ja Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki. Sankarihaudoille on varattu oma osastonsa; myös sotaveteraaneille on oma lehto. Muistolehto on kirkkomaan ainoa alue, jonne saa vielä uusia hautapaikkoja. Hautausmaalla työskentelee vakituisesti kolme henkilöä; kesäisin työntekijöiden määrä kymmenkertaistuu. 19 Espoon pitäjäntupa Espoon kuntakokouksilla ei pitkään aikaan ollut omaa kokoustilaa, kunnes 1887 saatiin Backbyn yksinäistilan mailta tyhjilleen jäänyt pienten lasten koulutalo noin vuodelta 1870 lahjoituksena pitäjäntuvaksi. Tontin luovutti seurakunta ja talo siirrettiin paikalleen Espoon suomenkielinen kansakoulu toimi rakennuksessa 1900-luvun alussa. Nykyään seurakunnan omistuksessa. 20 Espoon pappila Espoon seurakunnan itsenäistyttyä Kirkkonummesta ensimmäinen kirkkoherra Henrik Olavinpoika astui virkaansa Ensimmäiset maininnat Espoon pappilasta ovat 1400-luvun lopulta. Nykyinen rakennus valmistui 1853 edeltäjänsä kivijalalle, suunnittelija lääninarkkitehti Jean Wiik. Kulttuurihistoriallisesti arvokas empiretyylinen hirsirakennus on kaavamääräyksin suojeltu. Pappilassa on tehty suuria korjauksia vuosina 1930, 1975 ja Se on ollut tyhjillään vuodesta Espoon ruotsinkielinen seurakunta aikoo kunnostaa rakennuksen kirkkoherran virka-asunnoksi. 21 Tuomiokirkon seurakuntatalo Valmistui 1995, suunnittelija arkkitehtitoimisto G. & E. Adlercreutz. Seurakuntatalosta järjestettiin jo 1982 suunnittelukilpailu, Rakennuksen valmistumiseen kului pitkä aika, sillä asemakaava saatiin alueelle vasta Nykyisen rakennuksen torni on samalla kohdalla kuin aiemmin paikalla sijainneen palokunnantalon torni sekä vuoden 1941 maaottelumarssin lähtöpaikka. Rakennuksen lähellä on tienoon paras talvinen liukumäki Krakelbacken, josta nimen perusteella voisi arvella, että nuoriso ennen mieluusti kokoontui myös muina vuodenaikoina mäelle viettämään kenties meluisaakin yhdessäoloa. 22 Kannusilta Alkuperäinen puusilta sijaitsi nykyisen kävelysillan kohdalla. Tarina kertoo, että espoolainen kirkkokansa ennen vanhaan mennessään sanaa kuulemaan piilotti viinakanisterinsa sillan alle, ja siitä ovat silta ja sen viereinen mäki saaneet nimensä. Vuonna 1897 päätti kuntakokous, että silta oli korjattava. Kustannuksista käytiin kiistaa, kunnes silta purettiin ja tilalle rakennettiin uudenaikainen silta kivestä ja sementistä. Kun Tarvontie rakennettiin, puhdistettiin Espoonjoki aina Kauklahteen saakka. Samalla rakennettiin nykyinen silta väliaikaisratkaisuna ja sen paikka siirrettiin nykyiselleen. 23 Kukkakauppa & portti Talo on kuulunut Villa Karyllin pihapiiriin ja on ilmeisesti toiminut puutarhuri talonmiehen asuntona. Rakennus on alueen vanhimpia, mahdollisesti rakennettu luvulla. Alkuperäisestä portista on jäljellä kukkakaupan etuosassa graniittipylväs. Villa Karyll paloi 1970 ja siitä on säilynyt vain kivijalka osana uutta rakennusta. Tiloissa toimii nykyään mm. Hyvä Arki ry. 24 VPK Vapaapalokunnan paloasema valmistui 1963, suunnittelija Nisse Hellström. Vakinaisen palokunnan reservinä on Espoossa kaikkiaan 9 sopimuspalokuntaa. 25 Lilla Karyll Talo on rakennettu Sen erikoisuutena on ikkunoiden yläreunan pyöröholvimainen muoto ja neljännesympyrän malliset ullakkoikkunat. Talo antaa kuvan Espoon asemaseudun silloisesta\n4 rakennustavasta. Tiloissa toimii tällä hetkellä Espoon Mielenterveysyhdistys. 26 Apteekin talo Talo on valmistunut Rakennuksen on suunnitellut ja urakoinut rakennusmestari Bernhard Olin. Rakennuksessa toimi apteekki 1970-luvun loppuvuosiin saakka. Taloa peruskorjataan. Nykyisin siellä toimii Vinkki-piste ja Espoon ympäristöyhdistys. 27 Vanha Erikssonin kauppa Rakennuksessa toimi Erikssonin ruokatavarakauppa 1960-luvulla. Se oli vanhanaikainen ruokatavarakauppa, jossa oli maidot, lihat ja sekatavara erikseen sekä kangas- ja vaateosasto. Kun Erikssonin kauppa lopetti toimintansa, siihen tuli Halmeen kahvila ja leipäkauppa. Tällä hetkellä talossa ovat Esittävän taiteen koulun sekä Urkuyön ja Aarian toimistot. 28 Kannusillanmäki Mäki lehtometsineen on maisemallisesti hallitseva osa Espoon keskustaa. Eri toimijoiden aloitteesta on perustettu Kannusillanmäen ennallistamisprojekti, jonka tarkoituksena on kohentaa Pappilantien ja Vanhan Lagstadintien varsien kulttuurireitti. Vuonna 2002 Jukka Jalava teki alueesta luontoinventaarion ja löysi mm. 551 perhoslajia, joista kaksi erittäin uhanalaista. 29 Kunnantalo ja Esbo Sparbank Vuonna 1932 Espoon kunta osti leskirouva Jenny Weckströmiltä Breidablick-nimisen huvilan Kannusillanmäeltä. Talo paloi 1933 ja heti seuraavana vuonna rakennettiin uusi kunnantalo. Se oli aluksi yksikerroksinen, mutta sai 1945 toisen kerroksen. Sodan aikana talossa toimi kansanhuoltotoimisto. Nykyään ruotsinkielinen musiikkiopisto Kungsvägen sekä Esbobygdens Ungdomsförbund toimivat rakennuksessa. Esbo Sparbank perustettiin 1875 Espoon kuntakokouksen aloitteesta. Ensimmäinen asiakas oli emännöitsijä Charlotta Ekstöm, joka talletti säästötilille 600 mk. Alkuaikoina pankilla ei ollut omaa rakennusta vaan se toimi eri taloissa kirkonkylässä. Vuonna 1935 pankki osti Villa Karlshemin ja toimi siinä vuoteen 1975, jolloin täytti 100 vuotta. Sittemmin se yhdistettiin Helsingin Säästöpankkiin, joka selvisi pankkikriisistä ja tunnetaan nykyään Aktiana. Talo on purettu, mutta varastorakennus on vielä jäljellä. 30 Kannusillanmäen väestönsuoja Espoossa on noin 2150 väestönsuojaa, joista löytyy suojapaikka henkilölle. Kannusillanmäessä on keskustan kiinteistöjä palveleva S6-luokan kalliosuoja johtokeskustiloineen. Se on normaaliaikana monipuolisessa liikuntakäytössä. Väestönsuojien käyttöönotto tulee kysymykseen hyvin vakavissa säteilytilanteissa. Lähimmät ydinvoimalat sijaitsevat Espoosta km:n päässä. Suojat tulee voida saattaa tarvittaessa käyttökuntoon 24 tunnissa. 31 Virastopiha Espoon tekninen keskus ja kiinteistöpalvelukeskus majailevat tässä 1985 valmistuneessa virastotalossa, jonka on suunnitellut Parviainen Arkkitehdit. Sen pihalla on suomalaisen konstruktivismin uranuurtajan Ernst Mether-Borgströmin ( ) metalliveistos Futura. Futurasta on turha etsiä luonnon aiheita. Olen yrittänyt luoda sellaisen ympäristön nykymaailmalle, joka sille parhaiten sopii. Se on ajan sävel," taiteilija itse totesi. 32 Näyttelytila Espoon kaupungin näyttelytilassa on vaihtuvia näyttelyitä. Tulossa on mm. kaupunkisuunnittelukeskuksen juhlanäyttely. 33 Palvelutalo Valmistui Kutsumanimeltään Katrin keskus tarmokkaan apulaiskaupunginsihteeri Katri Ranniston mukaan. Asuntoja on 43. Talossa on sauna, pesutupa ja ohjattua monipuolista kuntouttavaa toimintaa. Ateriamahdollisuus on Espoon eläkeläisillä. Eläkejärjestöt käyttävät talon tiloja kokoontumistiloinaan. 34 Sunan navetta Sunan tilan puumerkki vuodelta Puumerkkiä (bomärk) käyttivät tilanomistajat yleisesti 1800-luvulle saakka, sillä sitä ennen ei oltu yleisesti kirjoitustaitoisia. Toisin kuin muualla, Espoossa puumerkki oli alusta alkaen tilakohtainen. Puumerkkejä käytettiin niin kiinteän kuin irtaimen omaisuuden merkitsemiseen ja mm. käräjäpöytäkirjojen allekirjoittamiseen. Sunan tila oli yksi viidestä Södrikin kylän kantatilasta. Maatilan omisti loppuvaiheessa Weckströmin suku, joka möi sen Espoon kaupungille Päärakennus purettiin ja jäljellä on vain valkoinen navetta, joka on tällä hetkellä kaupungin varastona. Sen tulevaa käyttöä ollaan suunnittelemassa. 35 Lagstadin kotiseututalo Kirkkoherra Gabriel Geitlin toi esille ajatuksen Espoon ensimmäisen kansakoulun sijoittamisesta kirkonkylään kuntakokous päätti ottaa 5000 markan lainan, vuokrata seurakunnalta Lagstadin tilan ja rakentaa kansakoulun. Keskeisen paikan valinta osoittaa, että koulua pidettiin lähes kirkon veroisena arvorakennuksena. Työt etenivät verkkaisesti: vasta koulu aloitti toimintansa. Aluksi koulussa oli kaksi luokkahuonetta ja opettajan asunto, mutta 1887 koulutaloa laajennettiin yhdellä luokkahuoneella, eteisellä ja kuistilla. Sodan aikana 1944 taloon evakuoitiin Helsingistä osa Kätilöopiston synnytyslaitosta. Yläkerta toimi silloin sisätautisairaalana. Koulun toiminta lakkasi 1954, jolloin Lagstads skolanin uusi rakennus valmistui. Koulu on tämän jälkeen ollut Espoon kaupungin käytössä. Talo on peruskorjattu ja toimii kotiseututalona, jota hallinnoi Esbo hembygdsförening. Talossa toimii myös Espoon kaupunginmuseon koulumuseo. 36 Suomen vanhin savusauna Espoonjoen rannalla Lagstadin pohjoispuolella vanhan kahluupaikan kohdalla sijaitsee savusauna, jonka sanotaan olevan Suomen vanhin paikallaan säilynyt. Rakennuksen päädyssä on vuosiluku Sauna on kuulunut alkujaan Sunan tilalle. Nyt sitä\n5 hallinnoi Kuninkaantien Saunaseura ry. 37 Veteraanien muistomerkki Vuonna 1992 pystytetty muistomerkki koostuu luonnonkivestä ja kahdesta graniittipaadesta sekä suomen- ja ruotsinkielisestä kaiverruksesta. Muistomerkin suunnittelukilpailun voittaja ei halunnut nimeään julkisuuteen, joten kilpailupalkinto käytettiin sotaveteraanien kuntoutukseen. 38 Domsin päärakennus Domsin puumerkki vuodelta Tilan päärakennuksen jugend-henkinen nykyasu on 1900-luvun alkuvuosikymmeniltä. Nykyisellä paikalla sijaitsi tilan asuinrakennus ilmeisesti jo 1500-luvun alussa. Doms on yksi Södrikin kylän viidestä kantatilasta ja viimeinen vanhalla kylänmäellä säilynyt asuinrakennus. 39 Hotelli Kuninkaantie Valmistui 1989, suunnittelija arkkitehtitoimisto Castrén Jauhiainen Nuuttila. Rakennuksen omistaa Espoon seudun koulutuskuntayhtymä, jonka Espoon palvelualojen oppilaitoksen opetuskeittiöiden tuotteita myydään Fridan torilla. Hotellissa on 66 huonetta ja kaksi sviittiä; auditorio, kabinetteja, juhlasali ja ravintola sekä sekä kokousja saunatilat, joita voi varata myös yksityiskäyttöön Lagstads skola Valmistui 1954, suunnittelija Toivo Pelli. Aikakauden tyylin mukaisesti rakennuksessa sovelletaan funktionalismia lu0nnonläheisesti: mm. primitiivinen pihamuuri ja nurmen valtaamat matalat liuskekiviportaat, jotka johtavat pääsisäänkäyntiin. Talossa toimii ruotsinkielinen 200 oppilaan alakoulu, esikoulu ja päiväkoti. Rakennuksen yhteyteen on rakenteilla 500 oppilaan yläkoulu, suunnittelijana Hannu Jaakkola. Koulun välittömässä läheisyydessä sijaitseva vanha opettajanasuntola puretaan uudisrakennuksen tieltä. 41 Kristianstadin puisto on nimetty Ruotsin Skånessa sijaitsevan Espoon ystävyyskaupungin mukaan. Espoolla on Euroopassa kahdeksan ystävyyskaupunkia, joista kuudelle on nimetty puisto. 42 Dahl/Grå Grån puumerkki vuodelta Grån tila sijaitsi alun perin Södrikin kylänmäellä Espoon kirkkoa vastapäätä. Sen omistajana mainitaan 1540-luvulla lautamies Erik Nilsson. Tila siirrettiin Kirkkojärven (Bembölenjärven) rannalle viimeistään 1800-luvun alussa, jolloin sen nimi muutettiin Dahliksi. Pihapiirissä oli hirsinavetta vuodelta Vuonna 1936 tilan osti Lindholmin sahan johtaja Elis Lindholm, joka peruskorjasi kaikki rakennukset ja pystytti uusia talousrakennuksia. Tila myytiin Espoon kaupungille Päärakennus paloi 1984 ja uudestaan 80- luvun loppupuolella, jonka jälkeen se purettiin. Talon paikalla on nyt Kirkkojärven päiväkoti. Päiväkodin edustalla kasvava hyväkuntoinen ja kaunismuotoinen metsälehmus on useita satoja vuosia vanha. Rauhoitettu Keski-Espoon urheilupuisto Keski- ja Pohjois-Espoota palvelevassa urheilupuistossa on hiekka-, tekonurmi- ja nurmikenttä. Liikuntalautakunta on tehnyt päätöksen puiston kehittämisestä. 44 Kauniaisten raja Grankullan kauppala irtaantui Espoon maalaiskunnasta Sen pinta-ala on 6 km 2, josta vesistöä 0,1 km 2. Huvilayhdyskunnan syntyyn 1906 olivat vaikuttaneet hyvä maasto ja rantaradan avaaminen Nykyään Kauniaisten kaupungissa on 8500 asukasta, joista 57 % on suomenkielisiä ja 41 % ruotsinkielisiä. 45 Turunväylä Valtatie 1 on Suomen pääväylä. Sitä käyttää tällä kohtaa arkisin yli ajoneuvoa vuorokaudessa. Suomen ensimmäinen moottoritie, 15 km pitkä Tarvontie Huopalahdesta Gumböleen rakennettiin työllistämistöinä 1000 miehen voimin pitkälti käsityönä. Aikansa muiden tiehankkeiden viivasuorista linjauksista poikennutta tietä pidetään suomalaisen tierakentamisen kauneimpana saavutuksena. Tietä jatkettiin Veikkolaan Alikulusta kulkee ulkoilureitti Glomsiin ja Oittaalle. Talvisin reitillä on Espoon kaupungin ylläpitämä päälatu, joka jatkuu Nuuksioon saakka. Toiseen suuntaan taas voi hiihtää Kauniaisten Kasavuoren kautta Keskuspuistoon, sieltä Tapiolaan ja edelleen Leppävaaraan, josta Pitkäjärven kautta Luukkiin tai Vantaan ja Helsingin latuverkkoihin.\n6 KILTAKALLIO SUVELA noin 4 km Espoon historiassa on vuonna 1433 ensimmäinen maininta kylästä nimeltä Soderrike (Södrik), jota nyt sanotaan Suvelaksi. Nimi on johdettu nimestä Södervik, kuten se kirjoitettiin 1500-luvulla. Sen katsotaan periytyvän ajalta, jolloin meri oli vielä kirkon etäpuolella. 1 Espoontori Valmistui 1987, suunnittelija arkkitehtitoimisto Innovarch. Kauppakeskus Espoontori oli aikanaan Espoon suurimpia ja moderneimpia ostoskeskuksia. Uutta oli mm. se, että lähes kaikkiin liikkeisiin kuljettiin sisäaulan kautta. Samalla paikalla sijaitsi aiemmin jalkapallokenttä, jolla Esbo Bollklub (EBK) aloitti toimintansa vuonna Espoon aseman tuntumaan perusti Pehr Appelgren vuonna 1912 pullolasitehtaan. Tehdas valmisti viinapulloja. Kun maailmansota lopetti viinan myynnin, maitopullojen suurkysyntä pelasti tehtaan. Vuonna 1917 tehdas järjestettiin uudelleen ja sai nimeksi Suomen Lasitehdas Osakeyhtiö Finska Glasbruks Aktiebolaget tehdas paloi ja lopetti toimintansa. Espoon lotat ostivat tontin ja 1930 sille rakennettiin suojeluskuntatalo, joka myöhemmin siirtyi Martoille ja edelleen Lindholmin sahalle, joka aloitti toimintansa likimain nykyisen Kelan korttelin tienoilla vuonna 1919 jatkuen aina 60-luvulle saakka. Vuonna 1936 saha perusti myös sementtivalimon. Parhaimmillaan sahalla oli työntekijöitä yli 50. Saha ja mylly paloivat Palon jälkeen vain saha rakennettiin uudelleen. Sahan alueeseen kuului monia muitakin rakennuksia. Sillä oli myös oma sekatavarakauppa. Espoon viiden kaupunkikeskuksen päivityskierroksella on nyt suunnitteilla Espoontorin laajennus. Sen eteläpuolelle tulee aluekirjasto, kaupunginarkiston tiloja ja uusi kauppakeskus. Kiltakallion rinteeseen tulee asuinkerrostaloja uuden Valatorin ympärille. 2 Muuralan sairaala Valmistui 1920, suunnittelija Knut Wasastjerna. Sairaalaa pidettiin 20-luvulla edistyksellisenä ja esimerkkinä muille pitäjille. Se muodostui varsinaisesta sairaalarakennuksesta (20 sairaansijaa), kulkutautiosastosta (25 sairaansijaa) ja talousrakennuksesta sekä sittemmin puretuista lääkärin asunnosta ja ruumishuoneesta. Parhaillaan remontoitavalle alueelle tulee mm. sosiaali- ja terveystoimen avopalvelutoimintoja. Samassa pihapiirissä on Kanta-Espoon sosiaali- ja terveystalo Samaria, joka valmistui 2002, suunnittelija Anna Brunow. 3 Samarian kerrostalot Rakennettiin 1950-luvulla. Espoon keskuksen välittömässä läheisyydessä ei ole säilynyt muita samanikäisiä asuinkerrostaloja. Rakennukset ovat kaupungin vuokrataloja. 4 Allan Heikelin polku on nimetty Muuralan sairaalassa toimineen Espoon ensimmäisen kunnanlääkärin mukaan. 5 Kaupunginkallio Pientalovaltaisessa Kaupunginkalliossa voi nähdä eri aikakausien tyylejä. Vanhimmat rakennukset sijaitsevat Finnoontien läheisyydessä ja ovat luvun alusta. Alueen pohjoisreunalle on rakenteilla uusi kerrostaloalue junaradan ja Espoonväylän kulmaan. 6 Kolme hiidenkirnua Hiidenkirnut sijaitsevat Finnoontien eteläpuolella noin metrin päässä tiestä metsärinteessä. Ne syntyivät viime jääkauden lopulla mannerjäätikön sulamisvesien virrassa pyörineiden kivien kaivertamina. Suurin kirnu on noin kolme metriä syvä ja metrin halkaisijaltaan. 7 Furubacka 1910-luvulla valmistunut suojeltu huvilarakennus. Alun perin yksikerroksinen. Sotien jälkeen käytännöllisesti katsoen rakennettiin uudelleen. Rakennusta kutsutaan myös Kiltakallion kartanoksi. 8 Alfantalo Tunnetaan myös nimellä Villiviinintalo ruska-aikaan upean punaisina hehkuvien villiviiniköynnöstensä ansiosta. Rakennuksessa toimi aiemmin Alfakauppa, joka muutti tälle paikalle Tuomarilasta. 9 Kiltakallion lastentalo Valmistui 2002, suunnittelija Ari Bungers. Lastentalossa toimii neuvola sekä päiväkoti. Rakennuksen ilme on värikäs ja avara. 10 Kirstintie kulkee Suvelan halki luvulla tietä kavennettiin ja tehtiin mutkikkaammaksi. Tämä hillitsi ajonopeuksia tiheästi asutulla alueella. 11 Pub Satulinna Suvelan perinteinen lähiöpubi sijaitsee Kirstintien varrella kiinteistössä, jossa luvuilla toimi T-kauppa. 12 Suvelan ostoskeskus Vallitsevan trendin vastaisesti lähipalveluita on Suvelassa vielä säilynyt asuinalueella. Ostarilla toimivat kaksi kauppaa, apteekki, alueen vanhin pubi sekä muutamia pieniä liiketiloja. Aiemmin paikalla sijaitsi Kirstin tilan torppa. 13 Keski-Espoon koulu Valmistui 1977, laajennus 2001, suunnittelija Espoon tekninen keskus/rauno Uski. Suvelan ensimmäisten kerrostalojen valmistuttua luvun alussa alueelle ei saatu vuosiin koulua, joten opetusta järjestettiin täpötäydessä Tuomarilan koulussa ja jopa lautavarastossa. Suvelalaislapset joutuivat olemaan päivän koululakossa ennen kuin valtuusto löysi rahaa uudelle koulurakennukselle. Alimmat luokat muodostivat Kirstin koulun ja yläluokat Suvelan koulun. Tontilla oli vuodesta 1973 myös tilapäinen parakkikoulu, joka purettiin luvulla. Nykyinen Keski-Espoon koulu on yhtenäinen peruskoulu, jota käy vajaat 500 oppilasta. Koulu painottaa opetussuunnitelmassaan kuvaamataitoa. Samoissa tiloissa toimii kolmatta vuosikymmentä väliaikaisissa tiloissa Keski-Espoon kirjasto.\n7 Suvelan sirkuskoulu, joka on nykyisin osa Espoon esittävän taiteen koulua, aloitti toimintansa koululla 1990 Keski-Espoo-seuran jaostona. Lähipalvelukeskus Suvis on 1980-luvulta. Siinä toimii nuorisotila, neuvola, työväenopisto, avoin päiväkoti sekä yrityksiä. 14 Suvelan pientaloalue Alueelle suunniteltiin ensin samanlaista kerrostalorakentamista kuin muualla Suvelassa, mutta asukkaiden vastustuksen ansiosta se toteutettiin rivitaloina. 15 Jouppi Jouppi-nimisiä katuja on alueella, jossa sijaitsi Jofsin tilan peltoja. Tilan päärakennus sijaitsi nykyisen radan pohjoispuolella lähellä radanylitystä. Jofs oli yksi viidestä Södrikin kylän kantatilasta, joiden maille koko Espoon keskus on rakentunut. Jofsin puumerkki vuodelta Puumerkkiä (bomärk) käyttivät tilanomistajat yleisesti 1800-luvulle saakka, sillä sitä ennen ei oltu yleisesti kirjoitustaitoisia. Toisin kuin muualla, Espoossa puumerkki oli alusta alkaen tilakohtainen. Puumerkkejä käytettiin niin kiinteän kuin irtaimen omaisuuden merkitsemiseen ja mm. käräjäpöytäkirjojen allekirjoittamiseen. 16 Kirstinharju Kira Kirstinharjulla on Espoonlahteen laskevan Espoonjoen ja Finnoonlahteen laskevan Solisevanpuron/Finnobäckenin valuma-alueiden välinen vedenjakaja. Kirstinharjun asuinalue on tyylipuhdas esimerkki lukujen kaupunkisuunnittelusta, joka pyrki yhdistämään tehokkaan maankäytön väljyyteen. Talojen arkkitehtuuri edustaa ajalleen tunnusomaista sarjallisuutta, joka perustui saatavilla olleiden betonielementtien mittasuhteisiin. 17 Suvelan asukaspuisto Asukaspuistossa on ohjattua ja vapaata toimintaa lapsille ja lapsiperheille. Kesäisin puistossa kaupunki tarjoaa ruokaa kesälomaa viettäville koululaisille. Iltaisin ja viikonloppuisin asukkaat ja järjestöt voivat käyttää tiloja kokouksiin, tapahtumiin ja juhliin. 18 Suvelan seurakuntatalo Valmistui 1981, suunnittelija arkkitehtitoimisto Kråkström. 19 Suvelan ensimmäinen kerrostalo Valmistui osoitteeseen Kirstinmäki 3 vuonna Kirstin tila Kirstin puumerkki vuodelta Päärakennus sijaitsi likimain nykyisen Kirstinmäki 8:n paikalla. Päärakennus purettiin uusien kerrostalojen rakentamisen yhteydessä Tila oli vuodesta 1897 Segersvenin suvun hallinnassa. Tila oli laajuudeltaan 80 hehtaaria, josta puolet viljeltyä maata. Hevosia tilalla oli 6 ja nautoja parhaimmillaan 18. Tilan navetta oli nykyisen Kirstinharju 7:n edustalla; nyttemmin joulun aikaan valaistu kuusi aivan navetan päädyssä. Kirstinmäellä sijaitseva rauhoitettu tammi on yli 150 vuotta vanha. Vanhojen lehtitietojen mukaan puu on siirretty Kirstin tilan pihapiiriin Kilonmalmilta vuonna Ensimmäisen maailmansodan aikaan tilalla asutettiin kiinalaisia työmiehiä, jotka venäläiset olivat tuoneet metsänhakkuuseen Helsingin maa- ja merilinnoituksen vallien rakentamista varten. 21 Nimismiehen talo Viimeisiä Espoon aseman läheisyydessä säilyneitä omakotitaloja. Tarinoiden mukaan samalla paikalla olleessa talossa asui kieltolain aikaan nimismies, joka varastoi takavarikoidun viinan omaan kellariinsa. 22 Suviniityn asuinalue Keskeisellä paikalla sijaitseva niitty valittiin muutama vuosi sitten erääksi Euroopan unionin kehityskelpoisimmaksi kaupunkimiljööksi. Siihen on nyt suunnitteilla uusi tiivis asuinalue. Suviniittyyn on tulossa koulu, päiväkoti, puisto, väestönsuoja sekä koteja noin 4000 asukkaalle. Segersvenin puistopolku ja useita alueen tulevia katuja on nimetty Kirstin tilaa pitkään isännöineen suvun mukaan. 23 Espoon portti Uusi bulevardi yhdistää radan eri puolet toisiinsa. 24 Limnellin talo Rakennusmestari Sigurd Limnellin 1922 itselleen rakentama jugend-henkinen, hienosti säilynyt huvila. Myös Kirstin tilan päärakennus oli Limnellin rakentama.\n8 TUOMARILA SUNA noin 6 km Kutsutaan myös: Domi, Domski. Tuomarila oli 1900-luvun alussa metsää sekä Domsin, Sunan, Dahlin, Jofsin ja Kirstin maatilojen takamaita. Nämä palstoitettiin vaiheittain luvuilla. 1 Tuomarilan asema Rantaradan avaaminen 1903 ennakoi varsinaisen Tuomarilan kylän syntymistä. Seisakkeen tultua täytyi saada sille nimi. Kylän yhteisessä kokouksessa nimeksi päätettiin Domsby ja suomeksi Tuomarila. Rautatieseisake vihittiin käyttöön Asemarakennuksen on suunnitellut Th. Hellström Tuomarilalaiset keräsivät rakennuksen alkupääoman mk keskuudestaan. Kun summa oli viety rautatiehallituksen kassaan, niin rakentamispäätös syntyi. Nykyisin asema on vuokrattu Espoon tuomiokirkkoseurakunnalle. Seutu, jonka halki rantarata kulki, oli yksinomaan ruotsinkielistä, kun taas työväki suurimmaksi osaksi suomenkielistä. Tuomarilan alueesta tuli voittopuolisesti suomenkielinen kylä ruotsinkielisen väestön keskelle. Tästä johtuen ei kylä juurikaan saanut apua ruotsinkieliseltä kunnalta asioidensa hoidossa. Tästä syystä tuomarilalaiset hoitivat asioitaan enimmäkseen itsenäisesti ja talkoohenki oli voimakasta. 2 Ersin torppa Rautatien rakentaminen 1900-luvun alussa toi suuren määrän eri ammateissa päteviä työmiehiä Espooseen. Jotkut heistä jäivät perheineen asumaan paikkakunnalle. Johan Emil Kaven muutti vaimonsa Ida Marian sekä perheensä kanssa Ersin torppaan. Torppa on vieläkin jäljellä ja sijaitsee rautatien ja moottoritien kainalossa ollen Tuomarilan vanhin säilynyt rakennus. 3 Björkbacka Taitekattoinen hirsihuvila valmistui 1912 Jofsin tilasta erotetulle tontille. Keihäsaiheiset päätykoristeet ovat epätavalliset. Espoon kaupunki osti lokakuussa 1919 huvilan lastenkodiksi markalla. Vuodesta 1941 talossa toimi suomenkielinen kansakoulu. Tontilla on myös vanhoja apu- ja talousrakennuksia. 4 Kulovalkean asuinalue Tuomarilan aseman pohjoispuolisella asuinalueella Kulovalkeassa on kesällä 2004 alettu rakentaa ensimmäisiä uusia taloja. Alueen loppuosasta on käynnissä arkkitehtikilpailu. Nimi perustuu vanhaan paikannimistöön, torpannimeen Brännbacka torp ja niitynnimeen Brännängen (1765 Brändäng), jotka kantavat viestiä alueen ominaispiirteistä ehkä maan kulottamisesta tai kuivan rinneniityn kulottumisesta. Sen lisäksi rautatiehistorian höyryveturit ja Södrikin lasitehdas ovat osaltaan antaneet kipinää alueen nimeen. 5 Teknos Maalitehdas Teknoksen ensimmäinen tuotantolaitos aloitti entisessä kanalassa asemaa vastapäätä vuonna Tavarat toimitettiin Tuomarilan asemalta, jossa juna pysähtyi vain pariksi minuutiksi. Raaka-aineiden purkaminen ja valmiiden tuotteiden lastaaminen oli tehtävä sinä aikana. Vuonna 1950 Teknoksen omat tehtaat valmistuivat Pitäjänmäelle, jossa ne sijaitsevat yhä. 6 Huminaa-patsas Taiteilijaprofessori Armas Hutrin toteuttama patsas hankittiin Tuomarila-seuran aloitteesta kulttuurikaupunki-projektin yhteydessä vuonna Patsas kuvaa suomalaista kuusipuuta, joka tarjoaa juurellaan suojaisan lepopaikan. 7 Tuomarilan VPK Perustettu Vapaapalokunnan hälytysosastossa on nykyään 14 henkeä, kalustona on sammutusauto. Naisosasto ollut mukana toiminnassa alusta saakka mm. muonituksia hoitamassa. Vakinaisen palokunnan reservinä on Espoossa kaikkiaan 9 sopimuspalokuntaa. Tontti hankittiin 30-luvun puolivälissä, jolloin rakennettiin kalustovaja ja tanssilava, joka oli kooltaan 20 x 20 m. Tuomarilan urheilijat perustettiin kalustovajassa VPK-talo rakennettiin talkoilla Työtunteja kertyi Talossa toimivat lähikauppa, posti ja kampaamo sekä vuoteen 1972 saakka Alénien elokuvateatteri, jossa oli irrotettavat penkit, joten tilassa voitiin järjestää myös iltamia ja teatteriesityksiä sekä pelata sulkapalloa. Nykyään ovat kioski, urheilukauppa ja Kino Tuomarila, joka vietti 25-vuotisjuhliaan vuonna Hutrin talo Kuvanveistäjä Armas Hutri on syntynyt 1922 Jääskessä Karjalan kannaksella. Opiskeli taideteollisessa keskusopistossa Helsingissä , sai taiteilijaprofessorin arvonimen Hutri rakensi omin käsin ateljeetalon Espooseen ja sen yhteyteen taidevalimon, jossa on itse valanut suuretkin pronssiveistoksensa. Armas Hutri on vaikeasta invaliditeetistaan huolimatta ponnistellut tiensä itsenäiseksi luovaksi taiteilijaksi. Hänen veistoksiaan on taidemuseoissa kotimaassa, eri puolilla Eurooppaa sekä Yhdysvalloissa ja Kanadassa, jossa mm. lentoon nousevia kurkia esittävä viisi metriä korkea suomalaisten siirtolaisten muistomerkki. 9 Kivikautinen asuinpaikka Tahkokuja 1. Palstan keskikohdalta, noin 25 metrin korkeudessa nykyisestä merenpinnasta on löydetty tyypillistä kampakeramiikkaa ajalta noin 2800 e.a.a. 10 Ruuhen löytöpaikka Sunan kartanon mudanottopaikalta vähän matkan päästä nykyisestä parkkipaikasta löydettiin luvulla ruuhi, joka on ilmeisesti peräisin esihistorialliselta ajalta ennen 1100-lukua. 11 Keskuspuisto Pinta-ala 880 hehtaaria, ulottuu Henttaalta Vanttilaan. Espoon Keskuspuisto on virkistykseen ja ulkoiluun tarkoitettu kaupunkimetsä, laaja ja yhtenäinen viheralue. Sen kautta kulkee maakunnallisesti merkittäviä ekologisia käytäviä ja lukuisia ulkoilureittejä. Talvisin tässä kohdin on Espoon kaupungin ylläpitämä päälatu. Sitä pääsee hiihtämään länteen Vanttilaan, etelään\n9 Suomenojalle ja itään Tapiolaan ja edelleen Leppävaaraan, josta voi jatkaa Luukkiin tai Vantaan ja Helsingin latuverkkoihin. Pohjoiseen voi hiihtää Kauniaisten Kasavuoreen, Oittaalle ja Nuuksioon saakka. 12 Långsno Nykyisen Espoon keskuspuiston reunassa oli Tuomarilan hyppyrimäki luvulla. Kirstin tilan isäntä Erik Segersven antoi Tuomarilan urheilijoille puut hyppyrimäen rakentamiseen. Hän tuli katsomaan kilpailuja mustan Toska-hevosen vetämällä kirkkoreellä. Mukana oli usein myös vaimo. 8 Tuomarilan tammi Yksityisellä kiinteistöllä Palotie 22:ssa kasvava puu on yli 30 metriä korkea, hyväkuntoinen ja sijaitsee mäen rinteessä, mistä se näkyy kauas tielle. Rauhoitettu Mormonien seurakuntakeskus Amerikkalaisperäisen Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon Espoon 1. ja 2. seurakunnan toimipiste sekä sukututkimuskeskus. 15 Tuomarilan koulu Tuomarilassa aloitti suomenkielinen kansakoulu tammikuussa Koulu oli aluksi yksityinen. Se toimi Pitkännotkontien ja Sunankaaren risteyksessä ja muutti 1941 Björkbackaan. Puistotiellä sijaitseva nykyinen Tuomarilan koulu valmistui 1959, suunnittelijana arkkitehdit Meller ja Rauhala. Kyläkoulumaisessa alakoulussa on 160 oppilasta. Opetuksessa painotetaan yhteisöllisiä taitoja sekä luovuutta. 16 Mika Kaurismäki Yläkalliontiellä asunut Mika Kaurismäki on tunnetuista ohjaajaveljeksistä vanhempi. Hän on syntynyt 1955 Orimattilassa, opiskellut Münchenin elokuvakorkeakoulussa , työskennellyt mm. Suomessa, Saksassa, Yhdysvalloissa ja Brasiliassa. Mukana perustamassa Sodankylän elokuvajuhlia Saanut 6 Jussi-patsasta sekä Pro Finlandia - palkinnon Mika Kaurismäki liikkuu sujuvasti eri genrejen välillä. Hänen tyylilleen on ominaista matkametaforan käyttö sekä dokumentaarisen tarkka miljöön ja ihmisten kuvaus. Kaurismäen elokuva Zombie ja kummitusjuna (1991) kuvattiin pääosin Tuomarilassa. Muita töitä: Arvottomat (1982), Helsinki Napoli All Night Long (1987), Amazon (1990), Tigrero (1994), L.A. Without a Map (1999) sekä musiikkidokumentti Moro no Brazil (2002). 17 Yläkalliontie Tiivis ja matala ns. hartiapankkialue, joka rakennettiin lukujen taitteessa. Alueella on rivi-, omakoti- ja pientaloja. 18 Sunan koulu Valmistui 1985, suunnittelija arkkitehtitoimisto Kari Järvinen ja Timo Airas. Koulurakennus on tyyliltään onnistuneesti postmoderni. Sisäpihan julkisivu jäljittelee kylänraittia jyrkkine talojen kattoineen. Rakennusmassa on jaettu moneen osaan, jolloin auringonpuoleiselle pihalle syntyy ihmisläheinen mittakaava. Noin 300 oppilaan alakoulussa painopistealueina ovat matematiikan ja musiikin opetus. Koulussa sijaitsee Matikkamaan toimipiste. 19 Solisevanpuro alkaa Kauniaisten Suursuolta, laskee Finnobäckennimisenä Finnoonlahteen.. 20 Söderskog Selkeästi rajautuva kaunis maisemakokonaisuus, johon kuuluvat kyläkukkulalla neliömäisen pihan ympärillä Söderskogin kartanon rakennukset, kaunis puusto, peltoaukea, toisella kukkulalla kaksi hirsitorppaa sekä vanhat tielinjat. Morbyn kylän yhteismaille raivatusta uudisviljelmästä kehittyi 1540 mennessä neljän talon siirtokylä. Klemet Hansson yhdisti 1600-luvulla kylän talot, jolloin Söderskogista tuli yksinäistila. Vanha päärakennus 1700-luvun alusta on todennäköisesti yksi Espoon vanhimmista säilyneistä asuinrakennuksista. Nykyinen omistajasuku osti tilan Uusi päärakennus vuodelta 1818 sai jugend-henkisen ulkoasunsa 1909 tehdyssä korjauksessa. Alueen halki kaavaillaan Espoonväylän jatkoa kohti Länsiväylää. 21 Kirstin pientaloalue Rakentaminen aloitettiin Jakautuu viiteen osaalueeseen, joissa yhteensä 500 asuntoa. Pienimmät 39 m 2 :n 2h+kk ja suurimmat 122 m 2 :n 5h+k. Toteuttajana ruotsalainen Tiefundamentti, joka oli aikaisemmin suuntautunut maa- ja vesirakentamiseen: kohteita mm. Lahden moottoritien I vaihe, Päijänne-tunneli ja Varkaus Kuopio-syväväylä. 22 Hösmärinpuiston koulu ja päiväkoti Valmistui 2005, suunnittelija Yrjö Suonto. Kaksikerroksisen puurakennuksen massa kiertyy suuren sisäpihan ympärille. Koulu ja päiväkoti edustavat uutta ajattelua kunnallisessa lähipalvelurakentamisessa. Integroimalla saavutetaan hyötyjä niin toiminnallisesti kuin tilojen kohonneen käyttöasteen kautta. 23 Ankkapuisto Hösmärinniityn leikkipuiston varustus uusittiin Niityllä on kaksi nurmikenttää, sekä talvisin luistinradat. Keskuspuistoon pääsee ulkoilureittiä pitkin, talvella asukkaiden ylläpitämää latua. Alue on lasten ja nuorten suosiossa. 24 Vanha urkutehdas Urkutehtaan omistaja Jalmari Virtanen oli mm. veistonopettajana Tuomarilan kansakoulussa luvun alussa. Hänen poikansa Veikko palautti Suomeen pitkään unohduksissa olleen mekaanisen soittokoneiston rakentamisen taidon 1950-luvulta alkaen. Urkurakentamo Veikko Virtanen toimii edelleen Järvenperässä. Sen valmistamia urkuja on lukuisissa Suomen kirkoissa, mm. Turun ja Espoon tuomiokirkoissa. 25 Kallioleikkaus Näkyvissä suonigneissiä, joka on saviperäinen seoskivi. Siihen tunkeutui karkearakeisia, graniittisia pegmatiittijuonia noin 1800 miljoonaa vuotta sitten 10 km:n syvyydessä vähintään asteen lämpötilassa.


Suurkohu vs. lilliputtikohu - Radio ja TV - Helsingin Sanomat\nSuurkohu vs. lilliputtikohu\nPresidentin miehet -elokuvassa journalistit (Robert Redford ja Dustin Hoffman) paljastavat Watergaten, lähihistorian kuuluisimman poliittisen skandaalin. Myös Suomen tunnetuimmasta poliittisesta skandaalista on tehty elokuva. Pääministeri (2009) tulkitsi Irak-gaten tapahtumia.\nWatergate-skandaali oli Washington Post -lehden skuuppi.\nPresidentin miehet All the President's Men, USA 1976 Teema lauantaina 28. 9. klo 21.01 Presidentin miehet -elokuvassa journalistit (Robert Redford ja Dustin Hoffman) paljastavat Watergaten, lähihistorian kuuluisimman poliittisen skandaalin.


- Tarvittavat muutokset edellyttävät yliopistojen päätöksentekojärjestelmän uudistamista, tähdensi johtava asiantuntija Hannele Pohjola EK:n tiedotustilaisuudessa.\nEK: Rakenneuudistus ehto perusrahoituksen lisäämiselle\nElinkeinoelämän keskusliitto EK julkisti tutkimuspoliittiset linjauksensa 20. syyskuuta. EK odottaa konkreettisia toimia Suomen korkeakoulu- ja tutkimuslaitosrakenteen uudistamiseksi. Rakenteelliset uudistukset, joihin kuuluu myös yliopistojen päätöksentekojärjestelmän remontti, ovat EK:n mielestä ehto perusrahoituksen lisäämiselle.\n- Korkeakoulujen verkostoituminen ei riitä vaan tarvitaan järeämpiä toimenpiteitä kuten yhdistymisiä. Iso koko ei välttämättä takaa innovatiivisuutta, mutta kriittisellä massalla on merkityksensä, totesi asiantuntija Janica Ylikarjula tiedotustilaisuudessa 20. syyskuuta.\nYhdistymisten ei kuitenkaan EK:n mukaan pidä tuoda mukanaan uusia hallinnollisia rakenteita.\n- Vanhasta pitää pystyä luopumaan, mutta tavoitteena ei ole tutkimuksen aikajänteen lyhentäminen eikä tutkijoiden vapauden rajoittaminen, Ylikarjula lisäsi.\nElleivät yliopistot itse kykene tunnistamaan vahvuusalojaan ja sopimaan työnjaosta, EK perää opetusministeriötä ottamaan nykyistä voimakkaamman roolin uudistusten läpiviemisessä.\nEK myöntää, että perusrahoituksen riittämättömyys on vähentänyt yliopistojen toiminnan joustavuutta, opiskelijoiden määrä opettajaa kohden on OECD-maihin verrattuna liian suuri ja tutkimusinfrastruktuuri osittain vanhentunutta. Mikäli yliopistot tekevät tarvittavia rakenteellisia uudistuksia, EK katsoo, että niiden perusrahoitusta tulisi lisätä nykyisestä.\nSamassa rytäkässä EK remontoisi myös tutkimuslaitosten ja yliopistojen työnjakoa. Valtion tutkimuslaitosten rooli innovaatiojärjestelmässä on jäänyt EK:lle epäselväksi.\n- Tanskassa mietitään valtion tutkimuslaitosten yhdistämistä yliopistoihin. Myös täällä pitäisi asiaa edes pohtia, Ylikarjula esitti.\nSuomessa sektoritutkimuslaitosten roolia mietitään paraikaa professori Yrjö Neuvon johtamassa työryhmässä.\nPuolen hallituksen jäsenistä ulkopuolisia\nEK ehdottaa myös yliopistojen hallitusten ja rehtorien toimivaltaa lisättäväksi. Hallitusten kokoonpanoa olisi supistettava ja yliopistojen ulkopuolisten hallitusten jäsenten osuutta lisättävä vähintään puoleen hallituksen jäsenten kokonaismäärästä. Ulkopuoliset jäsenet voisivat olla muun muassa elinkeinoelämän ja julkishallinnon edustajia sekä yliopiston ulkopuolisia tutkijoita. EK katsoo, että hallituksen toimivallan kasvattaminen lisäisi yliopiston ulkopuolisten henkilöiden kiinnostusta hallitustyöskentelyyn.\n- Tarvittavat muutokset edellyttävät päätöksentekojärjestelmän uudistamista, tähdensi johtava asiantuntija Hannele Pohjola.\nEtelärannan työnantajalinnakkeen mielestä nykyinen kollektiivinen päätöksenteko ylläpitää nykytilannetta ja on johtanut siihen, ettei päätöksenteossa ole otettu riittävästi huomioon koko yliopiston etua.\nEK lisäisi yliopistojen strategista johtajuutta toiminnan kaikilla tasoilla. Tämä vaatii johtamistyön arvostuksen kasvamista ja uuden ammattikunnan kehittymistä esimerkiksi osaston ja laitoksen johtajien tehtäviin. Suurissa yksiköissä määräaikaiselle johtajalle tulee antaa enemmän päätösvaltaa ja mahdollisuus keskittyä johtamiseen. Hallinnollisia tehtäviä tulee keskittää tutkimus- ja opetushenkilökunnalta hallinnon ammattilaisille.\nUlkopuolisen rahoituksen lisääntyminen asettaa yliopistojen kustannuslaskennalle ja talouden kokonaishallinnolle erityisiä haasteita. Niihin vastaaminen edellyttää yliopistojen taloushallinnon osaamisen kehittämistä ja eri tahojen vastuun selkiyttämistä.\nAlakohtaista mitoitusta tohtorien koulutukseen\nKaikista tutkimus- ja kehittämistoiminnassa työskentelevistä tohtorin tutkinnon suorittaneista on yrityksissä vain noin 15 prosenttia. EK:n vuonna 2005 julkistetun tiedustelun mukaan EK:n jäsenkentässä ei ole odotettavissa merkittävää tohtoritarpeen muutosta.\nTutkimuspoliittisissa linjauksissaan keskusliitto katsoo, että tohtorikoulutuksen mitoitusta tulee tarkastella entistä tarkemmin sekä ottaa alakohtainen tarve ja työllisyys huomioon tutkijakoulupaikoista päätettäessä.\n- Tohtorikoulutuksessa pitää ottaa paremmin huomioon se, etteivät kaikki suinkaan työllisty akateemiselle uralle, totesi Hannele Pohjola tiedotustilaisuudessa.\n- Asenne tohtorien rekrytoimiseen on muodostunut siitä, mitä on ollut tarjolla, tokaisi syyskuun alusta EK:n Innovaatioympäristö ja osaaminen -sektorin johtajana aloittanut Timo Kekkonen. Hän toivoi elinkeinoelämään päin enemmän viestiä siitä, mitä tohtorikoulutuksessa on viime aikoina muuttunut.\nOmia erillisiä “koulutusputkia” akateemiselle uralle halajaville tai elinkeinoelämän palvelukseen tähtääville väitöskirjantekijöille EK ei kuitenkaan halua.\nElinkeinoelämän keskusliiton tutkimuspoliittinen linjaus\n“Kohti kansainvälistä huippututkimusta” löytyy pdf-tiedostona\nEK:n sivustolta www.ek.fi kohdasta Julkaisut.\nKollegiaalinen päätöksenteko ei ole este yliopistojen menestymiselle\nTieteentekijöiden liitto otti 20.9. tiedotteella tuoreelataan kantaa Elinkeinoelämän keskusliiton tutkimuspoliittisiin linjauksiin. Liitto ihmettelee EK:n näkemyksiä siitä, että kollegiaalinen päätöksenteko olisi yliopistojen kehittämisen este. EK ehdottaa “Kohti kansainvälistä huippututkimusta” -julkaisussaan muun muassa sitä, että yliopistojen hallitusten kokoonpanoa olisi supistettava ja yliopistojen ulkopuolisten jäsenten osuutta lisättävä vähintään puoleen hallituksen jäsenten kokonaismäärästä.\n- Myös EK:n pitäisi tietää, että henkilöstö on yliopiston tärkein tuloksentekijä. Henkilöstön edustusta ja asemaa kaventavilla ehdotuksilla EK heikentää yliopistouran houkuttelevuutta, huomauttaa Tieteentekijöiden liiton puheenjohtaja Antero Puhakka.\n- EK kantaa huolta tuottavuudesta, mutta millä sektorilla on esittää sellaisia lukuja tuottavuuden noususta kuin yliopistoilla: tutkintomäärät ovat 90-luvun lamavuosista nousseet 31% ja tohtorintutkintojen määrä on kaksinkertaistunut siinä missä opettajien määrä on kasvanut vain 3 %, Puhakka kysyy.\nEK lisäisi yliopistojen perusrahoitusta vain, jos yliopistot panevat ensin toimeen rakenteellisia ja hallinnollisia uudistuksia. Tieteentekijöiden liiton mielestä yliopistojen perusrahoitusta pitää lisätä ilman tällaisten ehtojen asettamista. Tiede- ja teknologianeuvoston linjaraporttiin sisältyvät ehdotukset lisärahoituksesta tulee toteuttaa.\nTutkimuspoliittisissa linjauksissaan EK ei näe ihmeempää valoa tohtorien työllistymistilanteeseen. Kuitenkin vuosittain tulevista 1400 uudesta tohtorista vain kolmannes pystyy työllistymään akateemiselle uralle. Työttömien tohtorien määrä nousi kesän aikana 390:een.\n- On hyvä, että EK esittää tohtoritehtailuun enemmän alakohtaista mitoitusta. Mutta olisi ollut toivottavaa, että linjauksissa olisi löydetty konkreettisia keinoja tohtorien korkean osaamispotentiaalinen hyödyntämiseen entistä enemmän myös elinkeinoelämän puolella, Puhakka lisää.


Nimi Tuulenpesän Väinämöinen "Väinö" Omistaja Viehättävä, Ram. VRL-02286\nRotu Suomenhevonen Kasvattaja Tuulia T, Tuulenpesän Kartano\nSkp & säkä Ori & 157cm Koulutus Yleispainotteinen, He A & 100cm\nSyntymäaika 01.03.2014 Rekisterinumero VH15-018-1547\nIkä nyt 4 vuotta, 5 vuotta: 01.05.2016 / tämä on virtuaalihevonen\nSV-II rakenne 6,6, suku 10, käytöskoe 5, ratsastuskoe 7,8 + 7, luonne 18 = 54,4\nYleisestä Tuulenpesän Väinämöinen on voimakastahtoinen ori, mutta kuitenkin erittäin hellä ja ystävällinen. Ratsuna ori on lennokas ja upea ratsastettava. Tästä kertoo myös sen upea sukutaulu.\nHoitaessa Väinö seisoo nätisti ja kohtelee ihmisystäviään hellästi. Harjauksessa ei saa kutitella oripoikaa, sillä pieni kutittelu saa pojan vain hermostumaan. Kunnolla pitää harjata. Kaviot Väinö nostaa hyvin, mutta se ei aina muista kannatella koipiaan pitkään, vaan jossain vaiheessa hoitaja voikin huomata kannattelevansa orin painoa. Tällöin voimakkaalla äänensävyllä komentamalla ori taas muistaa kantaa itseään. Väinö muistaa hyvin ihmiset ja ne jotka ovat olleet väkivaltaisia sitä kohtaa, se saattaa pelätä tai jopa käyttäytyä itsekkin vähän väkivaltaisesti. Orin kanssa pitääkin olla määrätietoinen, mutta hellä. Lyödä ei koskaan saa. Pesussa poika on jännittyneempi, mutta antaa kuitenkin pestä rauhassa. Joskus se intoutuu leikkimään vedellä.\nTaluttaessa saa olla jämäkkä, sillä tokihan uudet ruohotupot kiinnostavat ja muutkin asiat, kuten kauniit tammat. Tällöin Väinö saattaa lähteä pikkuhiljaa taluttajansa käsistä. Tarhasta ori antaa yleensä hyvin kiinni ja on portilla odottamassa. Se kyllä myös muistuttaa jos se on tarhaan unohdettu pitämällä meteliä.\nRatsuna Väinön kanssa saa olla myös jämäkkä sillä joskus ori ei tahtoisi olla samaa mieltä ratsastajan kanssa ja silloin voimakastahtoisuus pistää orista ulos. Useimmiten se on kuitenkin samaa mieltä ja toimiikin erittäin näyttävästi sekä koulu, että esteratsastuksessa. Ori omaa upeat liikkeet ja se liihotteleekin, kuin mikäkin puoliverinen kouluaitojen sisäpuolella. Sen selässä kyyti ei ole kuitenkaan mikään tasainen, sillä näyttävä ravi ei ole helppo istua. Väinö tulee helposti avuille ja liikkuu pyöreänä oikein päin. Esteillä oripoika meinaa mennä vähän liiankin kovaa ja tällöin onkin enemmän ongelmia sen tahdon kanssa. Ratsastajan tulee määrätietoisesti ja ajoissa suunnata oikealle esteelle, muuten saatetaan löytyä aivan väärältä esteeltä.\ni Ilmarinen VIM ii Nopsan Potku\nVIR MVA Ch, KTK III iii Potkun Poika\niie Nopsan Kuu\nie Temetär iei Viljapellon Amor\ne Viehättävän Venla\nei Vimma Vei +\nCh, KTK II, KRJ II eii Vimpeli\neie DD Tähti\nee Pirun Morsian +\nKRJ II, YLA II, SLA-II eei Pirun Ylpeys\niiii. Pojulan Villikko\niiie. Lähderinteen Sinirinta\niiee. Nopsan Pienokainen\nieei. Aavistus Pahemmasta\neiee. DD Hiutale\neeee. Veskun Morsian\n11.08.2015 KRJ kutsu, helppo b: 1/60\n14.08.2015 KRJ kutsu, helppo b: 7/60\n15.08.2015 KRJ kutsu, helppo b: 2/60\n08.08.2015 KRJ kutsu, helppo c: 1/40\n09.08.2015 KRJ kutsu, helppo c: 4/40\n10.08.2015 KRJ kutsu, helppo c: 1/40\n12.08.2015 KRJ kutsu, helppo c: 4/40\n12.08.2015 KRJ kutsu, helppo c: 1/40\n11.10.2015 KRJ kutsu, helppo a: 5/30\n21.10.2015 KRJ kutsu, helppo a: 4/30\n11.10.2015 KRJ kutsu, helppo a: 4/30\n18.10.2015 KRJ kutsu, helppo a: 4/30\n19.10.2015 KRJ kutsu, helppo a: 3/30\n26.10.2015 KRJ kutsu, helppo a: 4/30\n26.10.2015 KRJ kutsu, helppo a: 6/40\n26.10.2015 KRJ kutsu, helppo a: 5/40\n02.11.2015 KRJ kutsu, helppo a: 2/40\n12.11.2015 KRJ kutsu, helppo b: 2/50\n02.11.2015 KRJ kutsu, helppo a: 4/40\n24.11.2015 KRJ kutsu, helppo a: 5/40\n06.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 6/50\n08.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 7/50\n09.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 5/50\n15.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 1/50\n21.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 3/50\n22.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 1/50\n23.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 6/50\n25.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 7/50\n25.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 2/50\n20.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 4/40\n22.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 1/40\n03.01.2016 KRJ kutsu, helppo a: 2/40\n04.01.2016 KRJ kutsu, helppo a: 3/40\n11.01.2016 KRJ kutsu, helppo a: 4/40\n06.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 4/40\n08.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 3/40\n10.12.2015 KRJ kutsu, helppo a: 1/40\n09.01.2016 KRJ kutsu, helppo a: 4/50\n18.01.2016 KRJ kutsu, helppo a: 2/50\n21.01.2016 KRJ kutsu, helppo a: 4/30\n27.01.2016 KRJ kutsu, helppo a: 2/30\n20.10.2015 ERJ kutsu, 100cm: 2/40\n23.10.2015 ERJ kutsu, 100cm: 1/40\n14.02.2016 KRJ kutsu, 100cm: 5/30\n09.02.2016 KRJ kutsu, 100cm: 3/50\n10.02.2016 KRJ kutsu, 100cm: 1/50\n10.02.2016 KRJ kutsu, 100cm: 7/50\n12.02.2016 KRJ kutsu, 100cm: 4/30\n15.02.2016 KRJ kutsu, 100cm: 5/30\n16.02.2016 KRJ kutsu, 100cm: 3/30\n18.02.2016 KRJ kutsu, 100cm: 5/30\n18.02.2016 KRJ kutsu, 100cm: 3/30\n19.02.2016 ERJ kutsu, 100cm: 1/30\n21.02.2016 ERJ kutsu, 100cm: 5/30\n24.02.2016 ERJ kutsu, 100cm: 1/30\n24.02.2016 ERJ kutsu, 100cm: 4/30\n23.02.2016 ERJ kutsu, 100cm: 5/30\n25.02.2016 ERJ kutsu, 100cm: 3/30\n26.02.2016 ERJ kutsu, 100cm: 5/30\n27.02.2016 ERJ kutsu, 100cm: 3/30\n28.02.2016 ERJ kutsu, 100cm: 3/30\n01.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 3/30\n04.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 4/30\n15.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 2/30\n09.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 4/30\n11.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 1/30\n11.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 2/30\n20.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 5/30\n21.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 1/30\n23.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 1/30\n24.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 4/30\n01.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 2/40\n02.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 1/30\n07.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 2/30\n02.03.2016 ERJ kutsu, 100cm: 2/30


Myyntihenkinen farmaseutti – Fortis Ry\nPääkaupunkiseutu, Varsinais-Suomi, Pirkanmaa\nSinä apteekissa työskentelevä ammattilainen, olisiko hauskaa saada vaihtelua ja monipuolisuutta työnkuvaasi ja toivot lisää haastetta työhösi, mahdollisuutta kehittyä ja oppia uutta, ilman että sinun tarvitsisi vaihtaa työnantajaa?\nJos siltä tuntuu jo nyt tai alkaa tuntua luettuasi ilmoitusta eteenpäin ja sydämesi sykkii lääkealan lisäksi myyntityölle, ota rohkeasti yhteyttä meihin Oriolan Sales & Marketing -palveluihin.\nMeillä myynninedistämispalveluissa on tarjolla apteekkityösi ohelle määräaikaisia tehtäviä farmaseuteille ja muille terveysalan ammattilaisille erilaisiin lääkeyritysten edustustehtäviin, joita voit joustavasti tehdä esimerkiksi oman apteekkityösi ohessa.\nHaemme nyt ensisijaisesti apteekkityön ohelle lääke-edustajaa pääkaupunkiseudulle, Varsinais-Suomeen ja Pirkanmaan alueelle. Tämä työ alkaa tammi-helmikuun aikana.\nLisäksi haemme pääkaupunkiseudulle työntekijää toteuttamaan yksittäisiä asiakasyrityksen tilaamia konsulenttipäiviä.\nTyönkuvasi koostuu nykyisen apteekkityösi sekä edustustyön lisäksi myös mahdollisesti muista myynnin ja markkinoinnin tehtävistä. Koulutamme sinut tehtäväviisi huomioiden aiemman työkokemuksesi ja osaamistasosi.\nNautit liikkuvasta ja itsenäisestä työstä ja tarpeen mukaan osallistut tiimin yhteisiin koulutuspäiviin tai myyntikokouksiin pääkaupunkiseudulla. Olet vahvasti asiakasorientoitunut ja tavoitteisiin pyrkivä myynnintekijä. Sinulla on halu oppia uutta ja tartut haasteisiin rohkeasti.\nTiimityöskentelijänä inspiroit tiimiä kehittämään toimintaansa ja saavuttamaan asetetut tavoitteet. Kykenet itsenäiseen työhön, mutta saat intoa ihmisten kohtaamisesta ja esiinnyt luontevasti myyntitilanteissa.\nMeillä täällä puolestaan on ihana ja asiantunteva tiimi, täynnä upeita persoonia, monipuolista osaamista, huikea määrä tietoa ja taitoa tukemassa sinua työssäsi.\nPyydämme lähettämään Farentaverkon CV-pankin kautta vapaamuotoisen hakemuksen palkkatoiveineen sekä CV:n sunnuntaihin 26.12.2021 mennessä, osoitteessa https://cv-fi.farenta.net/pub/job_list. Vastaamme mielellämme mahdollisiin lisäkysymyksiisi, tavoitat meidät meilitse osoitteesta myyntipalvelut@oriola.com.\nTervetuloa kehittymään kanssamme lääkealan huippuporukassa!


Kylpylähotelli Rauhalahti | Kuopio - Golfseniorien jäsentarjoukset\nMajoittujille etuja Puijon Tornissa\nHauskat iltamat "Huttuset satasella" maanantaisin\nRauhalahden kesäteatteria 2018\nJätkänkämppä Esiintyjät Liikunta\nVesijumppa maanantaista lauantaihin aamuisin 30 min. kylpylän isossa kuntouintialtaassa.\nKahvakuulatreeni. Tehokasta harjoitusta kahvakuulia apuna käyttäen.\nTehokasta ja vaihtelevaa harjoitusta, jossa yhdistyvät aerobiset- ja lihaskuntoliikkeet.\nKeskiviikon naistentansseissa Teemu Harjukari & Taivaanrannan maalarit.\nLiput 12 €, majoittujat 5 €.\nKeskiviikon naistentansseissa Jarkko Järvenpää & Helmenkalastajat.\nKeskiviikon naistentansseissa Antti Ahopelto & Etiketti.\n100 € /joukkue\nKurlauksen MM-kisat Rauhalahdessa 4-10 henkilön joukkueille. Osallistumismaksu 100 € / joukkue\nLue lisää tästä ja varaa myös majoitus.\nIllalla kurlaajia viihdyttää Pete Parkkonen.\nIltabileet tähdittää Pete Parkkonen.\nLiput ovelta 18 €. Ennakko 14 €. Majoittujat 10 €.\nKeskiviikon naistentansseissa Charles Plogman & Rosette.\nLiput 14 €, majoittujat 8 €.\nKeskiviikon naistentansseissa Heidi Pakarinen & Karavaani.\nTule golfaamaan Tarinagolfiin ja majoitu Rauhalahdessa\nGolfpäivän päätteeksi on mukava nauttia kylpylästä ja hoidoista, herkutella, tanssia ja tiistaisin - kesällä myös torstaisin - nauttia savusaunasta ja tukkilaistunnelmasta Jätkänkämpällä.\nKylpylähotelli Rauhalahti tarjoaa Suomen Golfsenioreille jäsenhintaista majoitusta joko sisältäen gree feen tai ilman sitä. Varaa majoitus ja tarvittaessa tiiausaika suoraan hotellin myyntipalvelusta puh. 030 608 30 tai myynti@rauhalahti.fi.\nManitse varatessasi golfseniori-tarjous ja valmistaudu todistamaan jäsenyytesi saapuessasi hotelliin.\n109 € / hlö\n74 € / hlö\n137 € / hlö\n100 € / hlö\n86 € / hlö\n113 € / hlö\n51 €/ hlö\nUpeita esiintyjiä ja joulubuffet


Ajellessani Tornioon huomasin sulassa tiessä valkoisen hirven kuvan. Varoitukseksi tuo hirvi oli maalattu tiehen. Takaisin tullessa samalla kohdalla kaksi miestä raahasivat kelkalla hirven raatoa metsästä. Oli kuulemma jäänyt junan alle. Onneksi hurautin vain tuon hirven kuvan yli.\nMieleen tuli metsästys ja sen tärkeys hirvien määrää rajoittamassa. Metsästykseen tarvitaan ase ja luvat, monella on vielä koira yms. tarvittavaa hirven kiinni saamiseksi. Metsästys ei ole niitä halvimpia harrastusmuotoja. Tästä huolimatta tällä hetkellä metsästystä harrastaa noin 300 000 ihmistä. Huoli metsästyksen tulevaisuudesta on noussut. Metsästys on näillä näkymin ukkoutumassa. Aselupia kiristetään viime vuosina tapahtuneiden koulusurmien vuoksi ja nimenomaan nuorten kohdalla. Hallituksen pitää ennemmin puuttua syihin kuin vaikeuttaa metsästysharrastuksen jatkuvuutta. Aseluvan kiristäminen ei estä surmia, tällä logiikalla pitäisi leipäveitsetkin laittaa luvan alaisiksi.\nNuorten metsästysharrastus vaatii huoltajan osallistumista nuoren metsästysharrastukseen. Huoltajan hankkimaan aselupaan voi nuori hakea rinnakkaislupaa. Molemmat luvat maksavat erikseen, joten nuoren metsästysharrastus maksaa enemmän kuin aikuisen. Entäpä metsästysharrastusta haluava nuori, jonka vanhemmat eivät metsästä tai eivät lupaa jostain syystä saa? On pitkälti kunnan nimismiehestä kiinni voiko nuori saada rinnakkaisaselupaa esim. metsästysseurassa toimivan henkilön aselupaan. Aseluvan saamiseksi tarvitaan lääkärintodistus siitä, että henkilölle voidaan lupa myöntää. Voiko lääkäri 10 minuutin tapaamisen perusteella antaa arviota henkilöstä? Aikamoinen asiantuntija pitää olla. Psyykkisen tilan tutkiminen ei ihan 10 minuutissa luonnistu edes psykiatrilta.\nIkä tuo tullessaan vaivoja myös metsästäjille. Kunnon päälle käyvä harrastus saattaa jäädä ikäihmiseltä ja jos nuoria ei mukaan tarpeeksi saada, kuinka tämä vaikuttaa hirvikantoihin ja sitä myöten liikenneturvallisuuteen. Toivottavasti jatkossakin voin todeta hurauttaneeni vain hirven kuvan yli.


ASENNA ANDROID 7.0 NOUGAT ONEPLUS X: ÄÄN CM14: LLÄ - VINKKEJÄ\nAsenna Android 7.0 Nougat OnePlus X: ään CM14: llä\nKuinka asentaa Android 7.0 Nougat OnePlus X: ään. Kuinka asentaa Android 7.0 Nougat OnePlus X: n Onyx CyanogenMod 14.0 ROM -levyllä käyttämällä. Tämän oppaan jatkamiseksi puhelimen on oltava juurtunut jakäynnistyslataimen lukitus avattuja mukautetun palautuksen avulla, kun TWRP on asennettu.\nKuinka asentaa Android 7.0 Nougat OnePlus X: ään\nAktivoi vaihtoehto USB-virheenkorjaus ,tätä varten tarkastelemme Asetukset-> Kehitysvaihtoehdot. Jos et löydä tätä vaihtoehtoa, sinun on aktivoitava se valitsemalla Asetukset-> Kaikki-> Tietoja puhelimesta-> Kokoomanumero. Seuraavaksi painamme 5-7 kertaa kokoomanumeroa, kunnes viesti ilmoittaa, että olemme jo kehittäjä. Seuraavaksi menemme Asetukset -> Kehitysvaihtoehdot ja aktivoimme USB-virheenkorjaus. Aktivoimme myös Salli OEM-lukituksen avaamisen, jos tämä vaihtoehto on käytettävissä.\nVarmistamme myös, että olemme asentaneet OnePlus USB -ohjaimet Kuljettajattietokoneeseen, jotta voimme liittää laitteen tietokoneeseen oikein\nJos haluat olla turvallisella puolella ja jos jokin menee pieleen, suosittelemme, että teet varmuuskopion ennen kuin jatkat Android 7.0 Nougatin asentamista OnePlus X: ään.kaikki henkilökohtaiset tiedot, sovellukset, asetukset, valokuvat, musiikki sisäiseltä SD-kortiltasi. On myös suositeltavaa tehdä aEFS-kansion, IMEI, varmuuskopio\nTiedostot, joita tarvitaan jatkaaksesi opasta Android 7.0 Nougatin asentamisesta OnePlus X: ään\nLataa ROM CyanogenMod 14.0 ja siirrä tiedosto puhelimen pääkansioon.\nladata Google Apps, (Gapps) ja siirrä tiedosto puhelimen pääkansioon. On tärkeää valita käyttöjärjestelmän ja prosessorin hyvä toimintaarkkitehtuurit.\nVaihe 1: Sammuta puhelin ja käynnistä se palautustilassa. Voit tehdä tämän painamalla äänenvoimakkuuden lisäyspainiketta ja sammutuspainiketta samanaikaisesti.\nVaihe 2: Tee palautuksesta palauttamalla tiedot ja välimuisti.\nVaihe 3: Napsauta seuraavaksi kohtaa Asenna ja flash / asenna ROM ja GApps, jotka olemme siirtäneet puhelimeen. Kun olet valmis, käynnistä puhelin uudelleen TWRP-valikosta.\nSiinä kaikki. Tämä on opas Android 7.0 Nougatin asentamiseen OnePlus X: een. Ota kaikki irti laitteesta,noudattamalla tätä opastatehdä nandroid-varmuuskopio ja sitten pystyä palauttaa koko järjestelmä jos tarvitset sitä. Se on myössuositeltavaa luodaettä varmuuskopio EFS-osiosta joka tallentaa laitteesi tunnistetiedot.\nlataa YouTube-videoita ilman ohjelmistoa\nKuinka voin muuttaa Facebook Messengerin ilmoitusäänen\nikkunoita ei voida asentaa tälle levylle, tämän tietokoneen laitteisto ei ehkä tue käynnistystä\nfortnite sulkee puolivälin pelin


Rebecca Viitala ja Jonne von Hertzen yhdessä taidenäyttelyssä: "Meille kuuluu hyvää" | Me Naiset\nRebecca Viitala ja Jonne von Hertzen yhdessä taidenäyttelyssä: "Meille kuuluu hyvää"\nNäyttelijä Rebecca Viitala ja muusikko Jonne von Hertzen saapuivat keskiviikkoiltana hyväntuulisina helsinkiläiseen Galleria Brondaan. Pari on ollut syksyn erossa toisistaan, sillä Von Hertzen Brothers on tehnyt uutta levyään Kanadassa. ”Se oli pitkä periodi. Kotiuduimme hiljattain takaisin Suomeen”, Jonne kertoi. Kuva: Jonna Öhrnberg\nNäyttelijä Rebecca Viitala ja muusikko Jonne von Hertzen juhlistivat helsinkiläisgallerian näyttelyn avajaisia.\nNäyttelijä Rebecca Viitala ja Von Hertzen Brothers -yhtyeessä soittava Jonne von Hertzen saapuivat keskiviikkoiltana yhdessä helsinkiläisen Galleria Brondan taidenäyttelyn avajaisiin.\nGalleriassa juhlittiin taiteilija Hanna Variksen yksityisnäyttelyä Heijastumia Baabelin puutarhoista, joka koostuu grafiikoista, maalauksista ja valokuvista.\n– Meille kuuluu hyvää, kaikki on oikein hyvin, reilun vuoden seurustellut taiteilijapari jutteli.\nRebecca sanoi lähteneensä galleriaan nimenomaan taide mielessään.\n– Tulin tutkimaan taidetta sillä silmällä, että kotona on pari seinää, joille mahtuisi vielä teoksia.\nTeatterikoulusta vuonna 2010 valmistunut Rebecca tuli suurelle yleisölle tutuksi MTV3-kanavalla keväällä nähdystä, kansainvälistäkin huomiota saaneesta Nymfit-fantasiasarjasta.\nHän kertoi syksyn olleen melkoista haipakkaa.\n– Kiirettä on pitänyt. Kuvittelin, että syksy olisi ollut hiljaisempi, mutta kaikenlaista proggista on meneillään. Työn alla ei ole tällä hetkellä uusia tv-sarjoja tai elokuvia, vaan projektit ovat nyt teatteripainotteisia. Olen mukana muutamassa independent-ryhmässä, joiden kanssa teemme uusia ja innovatiivisia juttuja. Niistä kuullaan enemmän ensi vuoden puolella.\nJonne kertoi palanneensa juuri kotiin Kanadan Vancouverista, jossa veljekset ovat tehneet yhtyeen uutta pitkäsoittoa.\n– Vietimme syksyn rapakon takana, se oli rankkaa duunia. Emme ehtineet katsella maisemia, vaan aika meni tiiviisti studiossa. Vaikka oli toki inspiroivaa, kun mahtavat vuoret siinsivät horisontissa. Levynteko oli pitkä periodi. Olin Vancouverissa kuusi viikkoa ja Mikko melkein kaksi kuukautta, hän sanoi.\nJonnen mukaan bändi päätyi Kanadaan, koska sieltä löytyi yhteistyökumppaniksi maailmanluokan tuottaja.\n– Albumi julkaistaan maaliskuussa: se tulee kuulostamaan Amerikan mantereen levyltä. Tuottaja ja masteroija ovat alansa huippuja, ja yhteistyö näkyy luonnollisesti kappaleissa. Soundillisesti levy kuulostaa isolta amerikkalaiselta musiikilta, mutta samalla Von Hertzen Brothersilta, Jonne määritteli.\nNäyttelijä Rebecca Viitalan harrastus: "Nukun kivien kanssa"


Trump -psykoosi| Sivu 910 | Maanpuolustus.net\nFirst Edellinen 910 / 914\nKannattaisi vähän edes googlailla äänestämisestä USA:ssa vastaavien viranomaisten ohjeistusta postiäänestyksestä ennen kuin heittelee Trumppilaisia valheita äänestyksen toteutuksesta. Alla esimerkkinä vaikka Florida ja Virginia.\nIhan turhaa painit näissä kysymyksissä. Kun joidenkin mielestä vaalit on väärennetty niin ne ovat ja sillä hyvä. Ja se riittää, että vain 18000 kertaa presidenttikaudella twitterissä valehdellut heppu niin sanoo. Luulin kyllä, että kongressitalon tapahtumat olisivat poikineet jonkin korjausliikkeen rep-puolueessa hetimiten, mutta ei vaan tapahdu. Täältä meren takaa näyttää ihme veivaamiselta.\nReactions: Rajajääkäri, Rannari, Lepard ja 1 muu\nAinakin Floridalaisen rekisteröityminen postiäänestäjäksi edellyttää melkoista ponnistusta, että saa todistettua äänestysoikeutensa ja vastaanotettua äänestyslipukkeet, jotka sitten laittaa takaisin.\nNäinhän tämä asia on Suomessakin yleisölle selvitetty monta kertaa ja asiasta perillä olevat eivät ole nähneet järjestelyssä suuriakaan ongelmia.\nMikä tahansa tapa voidaan kyseenalaistaa, jos halua on. Vaaliväärinkäytösten todistaminen osoittautui sentään Usassakin mahdottomaksi.\nDonald taitaa tehdä kyllä rep-puolueesta selvää jälkeä. No, ainakin Kiinassa ja Venäjällä korkataan shampanjapolushkojaa ja riisiviinaa.\n"äänestämisestä pitää tehdä vaikeampaa" on kyllä sellainen teema, joka demokratiasta tykkäävän karvat nostaa pystyyn. Heppu edustaa kyllä sellaisia Arvoja, että amerikkalaisten kannattaa varmasti pitää varansa.\nTai sitten tuo oivallinen Heppu tajuaa, että demokratia ei pärjää diktatuureille ja näin ollen on parasta luovuttaa ja siirtyä Donald-harvainvaltaan, jossa pystytetään Usaan Trump-klaani samaan malliin kuin Pohjois-Koreassa.\nKun Trumpista puhutaan niin oleellista ei ole Trump.\nDonald on loppujen lopuksi vain hillitön egoisti jolle riittää vallan mainiosti se että ihailijat ihailevat ja perseennuolijat pyyhkivät perseen\nNe ihan oikeat pelimiehet lymyilevät Trumpin selän takana ja pitävät mahdollisimman matalaa profiilia.\nMercer on ansainnut rahansa tietokoneverkkojen kehityksestä. Mercer on lahjoittanut 45 miljoonaa dollaria republikaanien kampanjoihin vuodesta 2010 lähtien. Lisäksi Mercer on tukenut 50 miljoonalla dollarilla oikeistolaisia ja ultrakonservatiivisia hankkeita. Tämä miljardööri haluaa muuttaa maailmaa omien näkemystensä mukaiseksi.\nMercer tuki ensin Ted Cruzia, mutta kun Cruz putosi presidenttikilvasta hän rahoitti Trumpin kampanjaa 13,5 miljoonalla dollarilla.\nRobert Mercer on lähes erakko ja puhuu hyvin harvoin julkisuudessa. Hän rahoittaa ilmastonmuutoksen kieltävää ajatushautomoa, Heartland-instituuttia.\nRobert Mercer pitää kissoista hyvin paljon. Tiettävästi enemmän kuin ihmisistä. Etenkin enemmän kuin köyhistä ihmisistä.\nRobert Mercer ei ole missään tapauksessa ainoa pelimies Trumpin takana. Pelimiehiä kyllä riittää vaikka Rupert Murdoch on vaihtamassa taas kerran hevosta.\nMediamoguli Rupert Murdoch hallitsi ensin Britannian ja myöhemmin myös USA:n politiikkaa. Hän nosti ja kaatoi hallituksia, piti pääministereitä vallassaan ja mm.\nKuten tuossa aikaisemmin kommentoin, jutut kenen tahansa äänestämisestä ilman mitään tarkistuksia ovat ihan puuta heinää. Ainakin Floridalaisen rekisteröityminen postiäänestäjäksi edellyttää melkoista ponnistusta, että saa todistettua äänestysoikeutensa ja vastaanotettua äänestyslipukkeet, jotka sitten laittaa takaisin. Seurattuani sivusta prosessi, olen tullut siihen johtopäätökseen että trumpin kannattajat vihaavat postiäänestystä koska suuri osa heistä on vain niin s...tanan tyhmiä että eivät kykene siitä suoriutumaan.\nVai että suuri osa Trumppia äänestäneistä saatanan tyhmiä.\nJos ei tiedä missä sijaitsee Kälviä, niin on tyhmä.\nKannattaisi vähän edes googlailla äänestämisestä USA:ssa\nReactions: Kent Uranium, Varuskuntaharakka ja arix\nJos ei tiedä missä sijaitsee Kälviä niin ei ole ainoastaan tyhmä vaan suorastaan idiootti\nMitä äänestäjien tyhmyyteen tulee niin eivät Trumpin äänestäjät ole sen tyhmempiä kun muutkaan. Jokainen äänestäjä äänestää oman arvomaailmansa mukaisesti ja niinhän sen pitää demokratioissa mennä.\nToki on myös niin että kaikki puolueet ja ehdokkaat kusettavat äänestäjiä ja vetoavat äänestäjien tunteisiin hyvinkin kyseenalaisilla keinoilla ja Trumpin kaltaiset poliitikot ovat siinä pelissä poikkeuksellisen taitavia ja suorastaan härskejä...mutta sellaista se on ja on aina ollut.\nTrumpista saisi aivan loistavan helpoheikin Kälviän torille, kun se jätkä pystyy myymään ihan mitä tahansa...ja paljon.\nMutta se on ihan toinen tarina se.\nKatso liite: 47864\nPuhutaan eri asioista. Sinä sanoit, että kuka tahansa voi postiäänestä mistä tahansa ja milloin tahansa. Minä todistelin että ei ole näin. Ja nyt esität taulukkoa joka ilmeisesti? esittää vaatimuksia kun äänestetään henkilökohtaisesti paikan päällä. Yleensä postiäänestyksessä on tiukemmat henkilöllisyydentodistamisen vaatimukset kuin paikan päällä äänestäessä. Ohessa vertailu asiasta osavaltioittain. (https://www.vote.org/voter-id-laws/)\nSiksi toisekseen kannattaa muistaa että jenkeissä pitää rekisteröityä äänestäjäksi. Ja käytännössä kaikissa noissa osavaltioissa joissa ei pidä esittää henkilötodistusta äänestettäessä, se pitää esittää kun rekisteröityy äänestäjäksi. Toki jenkkien systeemissä on paljon korjattavaa, mutta ei se nyt niin rikki ole kuin Trumpin väki väittää. Ja mielenkiintoista että esim Georgiassa jossa Trump ruikutti itselleen lisä-ääniä republikaanien johtamalta vaalikoneistolta, tunnistautuminen on varsin tiukkaa. Johtuen siitä että vanhassa orjavaltiossa mustat pidetään perinteisesti pois äänestyspaikoilta tiukoilla rekisteröitymis- ja tunnistautumisprosesseilla. Kuten tuo sinun kuvasikin todistaa..\nNo, itseasiassa kun katsoo tilastoja iästä ja koulutustaustasta jne, republikaanit vanhenee ja tyhmistyy.\nVielä vanhaan hyvään Kylmän Sodan aikaan republikaanit olivat hyvin koulutettuja ja hyvätuloisia ja demokraatit oli "työväenpuolue". Nyt osat ovat vaihtumassa.\nSe on itseasiassa yksi Trumpin pahimmista ongelmista. Trumpin brandi tai tuotemerkki myy luksusta, mutta samalla, kun Trump on muuttunut myrkyksi vauraalle keskiluokalle, hanen uskolliset kannattajat eivat pahemmin luksusta kuluta kun ei oikein rahat riita eika valttamatta mielenkiintokaan...\nReactions: baikal, Väärinajattelija, Teräsmies ja 3 muuta\nSilloin kun Trumppia ilkutaan, niin maksumuurista ei ole tietoakaan.\nTrumpin ”lempilelu” lojuu rikkinäisenä sään armoilla: Boeing 757 ei ole noussut ilmaan Bidenin virkaanastujaisten jälkeen\nVuoden antijournalistin palkinto tämänkin uutisen taustalla olevalle ääliölle\nMelania Trump onnitteli 15-vuotiasta poikaansa Twitterissä ja hämmensi monia: "Kammottavinta ikinä"\nJulkaistussa onnittelukuvassa on "synkkä tunnelma".\nReactions: Kent Uranium ja Varuskuntaharakka\nSanoisinko, että aika lunki meininki. Korona voitettu\nKatso liite: IMG_2278.MP4\nDonald Trump’s former lawyer and fixer, Michael Cohen, said he would go in for a seventh interview on Wednesday with the Manhattan district attorney’s office pursuing a criminal investigation into the former U.S. president.\nSama on tullut havaittua. Maakuntalehdissä on sama malli. Jos kyseessä on kansan "valistaminen", sillä miten Trump paha tai ilmastovalehtelu hyvä asia niin muuri on poissa.\nSidney Powellin puolustus: "Yksikaan tayspainen ei voinut ottaa mun puheita todesta......."\nReactions: Lepard, notareal, Rannari ja 4 muuta\nTäälläkin otettiin tosissaan nuo puheet.\nReactions: Lepard, Rannari ja baikal\nSe on itseasiassa yksi Trumpin pahimmista ongelmista. Trumpin brandi tai tuotemerkki myy luksusta, mutta samalla, kun Trump on muuttunut myrkyksi vauraalle keskiluokalle, hanen uskolliset kannattajat eivat pahemmin luksusta kuluta kun ei oikein rahat riita eika valttamatta mielenkiintokaan.\nOlen monta kertaa pohtinut, mikä on se samaistumispinta, johon perusäänestäjä tarttuu, kun ottaa Trump-aisasta kiinni? Heppu ei edusta edes heiveröisesti sitä kansaa, joka häntä kannattaa.\nOnko niin, että tämä Trumpin kannattajapopulaatio on vaan niin tympääntynyt siihen "hallitsevaan eliittiin" ja koetaan niin vahvasti se Trump ookooksi, koska hän tulee politiikan ulkopuolelta?\nMenestys tai jotain mikä näyttää ainakin menestykseltä. Ihmisistä osa mielellään veikkaa vahvaa hevosta, jolla on kiiltävä karva ja nätit kaviot. Bisnesmies, jolla on autoja, naisia, hotelleja ja towereita ym. .....on vähän kuin saisi osansa tuosta supermenestyksestä, kun kannattaa sitä?????


Tätä tarkoittaa WLAN - AfterDawn\nAfterDawn > WLAN\nWLAN on lyhenne sanoista Wireless Local Area Network ja suomeksi se on langaton lähiverkko. WLAN:illa tarkoitetaan yleensä IEEE:n 802.11-standardin eri versioita. Nämä versiot eroavat toisistaan tiedonsiirtonopeuden, ominaisuuksien (mm. salaus ja kantomatka) ja käytettävän radiotaajuuden mukaan.\n2.4 GHz taajuusalueella toimivat 802.11b-, 802.11g- ja 802.11n-versiot ovat yleisesti käytössä mm. Euroopassa. 802.11b:n suurin tiedonsiirtonopeus on 11 Mbit/s, 802.11g:n suurin tiedonsiirtonopeus on 54 Mbit/s ja 802.11n:n suurin tiedonsiirtonopeus on 540 Mbit/s. Nopeudet ovat kuitenkin teoreettisia maksimeita, joten niitä ei saavuteta normaalissa käytössä.\n5 GHz taajuusalueella toimii 802.11a, joka on käytössä lähinnä Yhdysvalloissa ja Japanissa. Myös 802.11n tukee tätä taajuutta. 802.11a:n suurin teoreettinen tiedonsiirtonopeus on 54 Mbit/s.\nWLAN verkko luodaan joko tukiaseman (access point) avulla, jolloin langattoman verkon laitteet keskustelevat tukiaseman kautta tai sitten ns. Ad hoc -tilassa, jolloin langattoman verkon laitteet kommunikoivat suoraan keskenään.\nLangattomia verkkoja voi suojata monella tavalla mm. piilottamalla tukiaseman tunnisteet tai sallia vain tiettyjen WLAN-laitteiden yhteydet tukiasemaan MAC-osoitteen perusteella. Ainoa kunnollinen tapa suojata langatonta lähiverkkoa on käyttää salausta. Nykyisin käytössä on kolme yleistä salaustekniikkaa:\nWEP (salaus helposti murrettavissa, parempi kuitenkin kuin ei mitään)\nWPA (salausavaimen pituuden ja TKIP:in ansiosta turvallisempi kuin WEP)\nWPA2 (paremman AES-salausalgoritmin takia parempi kuin WPA, suositeltavin valinta)\nSalauksen käyttö hidastaa siirtonopeuksia jonkin verran ja varsinkin eri valmistajien laitteilla voi olla ongelmia kommunikoida keskenään kun tietty salaus on käytössä. Normaalisti käytetään Pre-shared key:tä (PSK) salaukseen, jolloin kaikkien WLAN-laitteiden, jotka haluavat käyttää langatonta tukiasemaa täytyy tietää tunnussana, joka on myös asetettu tukiaseman asetuksiin.