Arjen sankari -ehdokas Maarit Kemi on arjen monitoiminainen ja Meän kulttuurikehdon sankari #sverigefinnar2014 - Sisuradio | Sveriges Radio\nArjensankariehdokas Maarit Kemi on Kalixin Mean Kulttuurikehdon ideoija ja sen tulisielu. Kuva/Foto: Hannele Kenttä\nArjen sankari -ehdokas Maarit Kemi on arjen monitoiminainen ja Meän kulttuurikehdon sankari #sverigefinnar2014\nSankariehdokas Maarit Kemi\nJo toistamiseen Arjen sankariksi on ehdolla kalixilainen eli kainulainen. Tällä kertaa vuorossa on Maarit Kemi, Meän Kulttuurikehdon tulisielu.\nPitkälti Maarit Kemin ansiosta Meän Kulttuurkehto on parissa vuodessa kasvanut noin 90 jäsenen seuraksi, jolla on aktiivista toimintaa kuutena päivänä viikossa.\nSuomea ja meänkieltä vaalivan seuran toiminnasta löytyy todella jokaiselle jotakin. Aktiviteettilista huimaa päätä: maanantaina on leivontaa, tiistaina leivontaa ja neulontaa sekä tinarannekkeiden tekemistä, miesten karaokea ja tuppea, keskiviikkona hyvinvointia; esimerkiksi keppijumppaa tai lambadaa tai muuta vastaavaa sekä posliinimaalausta, torstaina miehet valmistavat ruokaa ja keskustelevat ravinnosta yleensä, sitten opetellaan turistienglantia ja kokoonnutaan reissuryhmään, lauantaina on taas vapaamuotoista neulontaa vaikkapa vaatteiden korjausta ja sunnuntaina kokoontuu teatteriryhmä.\nSeuran jäsenmäärän kasvun takana on Maarit Kemin mukaan se, ettei toiminnassa pysähdtytä, vaan keksitään koko ajan uutta.\n– Joku minua ehdottanut oli sanonut, että täällä ollaan koko ajan sellaisessa kreatiivisuuden tilassa. Ajattelin jo, että ovatkohan ne aivan jo kauhuissaan, että mitähän se taas keksii. Mutta ei, kyllä täällä muutkin esittävät ideoita ja niitä toteutetaan, Kemi sanoo.


Liikunta Archives | Page 5 of 8 | Elina & Merita\nKategoriat\tHyvinvointi\tLifestyle\tLiikunta\tMotivaatio\nKun ei yhtään huvittaisi lähteä treenaamaan! Mistä motivaatiota?\nHerätyskello soi aamulla ja painan torkkua. Olin vielä edellisenä iltana päättänyt, että en sorru torkuttelemaan, mutta laiskuus voitti. Kalenteriin on merkattu aamutreeni, joka pitäisi tehdä ennen työpäivän alkua. Tekisi mieli jäädä pehkuihin, mutta nousen sekoittelemaan aamujuoman ja piristyn jo kivasti, mutta silti kotijutut ja työt houkuttelisivat enemmän, kuin yksin puurrettu treeni salilla. Ja luvassa ei\nKaipaatko uusia ideoita salitreeniisi tai muuten vain vaihtelua ja uutta innostusta voimaharjoitteluun? Koko kropan salitreeni on lopulta tehokas tapa treenata kropan lihakset läpi isojen liikkeiden kautta. Itse liputan kokonaisvaltaisen sekä loppujen lopuksi yksinkertaisen treenin puolesta. Tällä tarkoitan vapailla painoilla ja kehon painolla tehtäviä isoja lihasryhmiä kuormittavia liikkeitä, kuten kyykkyjä, maastavetoa, rinnallevetoa, dippiä, punnerruksia, leuanvetoa, bodyrow-liikettä\nYleisin syy suorien vatsalihasten erkaumaan on raskaus, mutta myös kova treenaaminen tai painonnousu saattavat aiheuttaa erkaumaa. Mikä erkauma tarkoittaa ja miten siitä voi päästä eroon? Sen kerron sinulle tässä kirjoituksessa. Mikä on suorien vatsalihasten erkauma? Vatsalihaksesi koostuvat pinnallisista suorista vatsalihaksista, vinoista vastalihaksista ja poikittaisesta syvästä vatsalihaksesta. Näitä pinnallisia suoria vatsalihaksia yhdistää jännesauma (linea alba),\nSuunnittele itsellesi toimiva ja tehokas treenikalenteri!\nOlet saattanut viime aikoina miettiä, miten voisit rakentaa itsellesi tehokkaan ja toimivan treenikalenterin, jonka avulla saisist kuntosi nousemaan. Monesti liikkumista suunnitellessa moni on niin innoissaan, että treenikertoja halutaan lisätä viikkoihin hullun lailla, jonka vuoksi itsensä ajaa heti lähtömetreillä äärirajoille. Alussa saatat miettiä, että tee mitä tahansa, jotta ensi kesänä olet rantakunnossa. Tämän vuoksi tuleva treenikalenterisi tulee olemaan\nSyväkyykky lepoasentona: testaa onnistuuko sinulta ja kehitä liikkuvuuttasi ohjeillamme!\nHeti alkuun voit tehdä itsellesi testin (paitsi jos kyykystäsi on todella kauan aikaa ja tiedät jo valmiiksi, että ei tule onnistumaan ja jos sinulla on rajoitteita kyykkyyn menossa, kuten polvi-, tai lonkkaongelmia) ja laskeutua kyykkyasentoon Facebookissa sivuillamme olevan videon ohjeiden mukaan. Syväkyykky lepoasentona: testaa onnistuuko sinulta! Onnistuiko vai pyllähditkö selällesi tai et päässyt kuin vasta\nKategoriat\tLifestyle\tLiikunta\nLisää hyötyliikuntaa arkeesi, siitä on sulle niin paljon hyötyä!\nVälillä poden pientä huonoa omaatuntoa siitä, kun en ehdi kiireisen arjen keskellä treenata säännöllisesti. Päivät kun täyttyvät kaikenmoisesta lapsiperhearkeen kuuluvista tekemisistä; kotityöt, ruoanlaitto, kaupassa käynti lasten kanssa puuhailu jne. Välillä olen taas niin väsynyt edellisen yön valvomisesta tai huonoista yöunista, että illalla lasten nukkumaanmenon jälkeen oma puhti on täysin poissa ja illalla pitkän päivän myötä tekee\nLISÄÄ HYÖTYLIIKUNTAA JA AKTIIVISUUTTA PÄIVÄÄN!\nTänä päivänä haluamme haastaa sinua olemaan aktiivisempi ja jopa ylittämään itsesi tekemällä muutamia erilaisia tehtäviä pitkin päivää. 🙂 Tehtävien avulla lisäät hyötyliikuntaa arkeesi ja olet aktiivisempi, jonka ansiosta kulutat päivän aikana enemmän energiaa ja saat liikuntaa, vaikkei sinusta välttämättä edes tunnu, että liikkuisit sen kummemmin. Hyötyliikunnan lisääminen auttaa nostamaan peruskuntoa ja päivittäistä energiankulutusta! Lisäksi se\nSivu 1 … Sivu 3 Sivu 4 Sivu 5 Sivu 6 Sivu 7 Sivu 8


Vuokrapeltoja tarjolla Riihiviidantien varrella - Riihimäen kaupunki\nEtusivu / Ajankohtaista / Vuokrapeltoja tarjolla Riihiviidantien varrella\n13.12.2019 maatalous Tekniset palvelut Yleinen\nVuokrapeltoja tarjolla Riihiviidantien varrella\nRiihimäen kaupunki tarjoaa vuokrattavaksi peltoalueita aktiiviviljelyyn sekä kesantomaiksi kuuden vuoden ajaksi 1.1.2020 – 31.12.2025.\nTarjottavat vuokrapellot sijaitsevat Riihiviidantien varrella kaupungin omistamalla tilalla Ryttylä-1 (694-410-7-17).\nPeltopalstoja on neljä kappaletta ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 20 hehtaaria. Palstojen sijainnit löytyvät liitekartasta.\nTarkempi viljelyala ja muut yksityiskohdat selviävät keväällä 2020, jolloin maanvuokrasopimus allekirjoitetaan. Vuokra-alueita on mahdollista täydentää peltoihin rajoittuvilla palstoilla, jotka ovat yksityishenkilön omistuksessa. Niistä laaditaan erilliset sopimukset.\nVuokrattavat peltolohkot eivät sisällä tukioikeuksia. Tukioikeuksista tehdään erillinen vuokrasopimus keväällä niitä hallinnoivan yksityishenkilön kanssa. Tukioikeuden vuokrahinta on 220,19 euroa /ha/vuosi.\nPeltojen maanvuokrasopimus tehdään kaupungin hyväksymän mallin mukaan. Malli on liitteessä.\nTarjous koskee kaikki peltolohkoja ja siitä tulee ilmetä vuosivuokra euroa/ha (alv 0).\nTarjous tulee jättää suljetussa kirjekuoressa osoitettuna maankäyttöinsinöörille otsikolla Pellonvuokraus 2020-2025 osoitteeseen Eteläinen Asemakatu 4, 11130 Riihimäki.\nTarjousten jättöaika on 13.12.2019 – 3.1.2020 klo 13. Myöhässä tulleita hakemuksia ei käsitellä.\nWerner Franzen, maankäyttöinsinööri etunimi.sukunimi@riihimaki.fi\nWerner Franzen, 13.12.2019 13:59


Erimover välttäkää - Vuokratyö - Suomi24 Keskustelut\nVälttäkää kaikkia soppareita heidän kanssaan, työntekijä ihan nolla asemassa.\nJumpista saa muualla paljon enemmän, tottakai koska kyseinen firma ottaa välistä. Aspan hoidosta maksetaan alle 10€/h, silti soppari ja vaatimukset samat kun tekis jotain huippu duunia.\nTunteja luvataan ja silti niitä ei ole.\nVuokratyöfirmoja on paljon, mutta erimover paskin niistä. Ei lain edellyttämää työterveyttä, paskin palkka mitä koskaan, työsopparikin 5 sivuinen......ihan kun menis isoksikin johtajaksi. Työhön ottajat siellä ihan kakaroita, alkoi naurattamaan jo haastattelussa. Olis edes ammattilaisa hoitamassa, niin jäisi vakuuttava kuva.\nToivottavasti tuo firma ei saa jalansijaa liikunta-alalla, menee pilalle hyvä ala.\nEi positiivista sanottavaa lainkaan. Surkeat palkat ja huonosti tunteja.\nSamat kokemukset Erimoverin toiminnasta. Oletteko työskennelleet missä päin Suomea?\nTunteja kyllä luvattiin alusta asti, tärkeintä tuntui olevan miltä ulospäin näytetään. Henkilökunnan perehdytys ja arvostus oli ala-arvoista. Kummallista touhua.\nTämä on totta! Ei arvosteta ketään muuta kun omaa itseään. luulevat omistavansa jotain suurta ja mahtavaa. Totuus on ihan muuta.\nUlospäin annetaan kuvaa hyvästä johtamisesta mutta muuhun ei jää ilmeisesti sitte aikaa, kun hommat ihan perseellään.\nJumppaohjaajan soppariin myös sisällytetty lomakorvaukset!!! Eli esim 25€/h joka sisältää lomakorvaukset. Aivan järkyttävää poljentaa...onkohan edes laillista?\nIte jotain jumppia ym vetäny niille sekä Hesassa, että muuallakin. Surkeet korvaukset ja kaikki infotaan huonosti. Tutulta kuulin joka aspaa tehny, että maksoivat alle 10€ /h. naurettavaa, jos silti vastaat jostain aspan hoidosta ja asiakkaista...\nKuulostaa tutulta... !!\nKyllä toimivat valitettavasti ympäri suomea\nYllä näkyy, että poistettuja viestejä. Oisko osunu oikeaan??? :) :) Eivät kestä kritiikkiä ja pyytäneet poistoja. Kertoo enempi kun tuhat viestiä.....\nModeraattorit poistavat kommentteja siitä syystä, että niissä esiintyy Suomi24:sen tai lainvastaisia asioita. Joten palaute kannattaa pitää asiallisena, jos haluaa sen jäävän näkyviin. Ei myöskään anna kovin vakuuttavaa tai imartelevaa kuvaa palautteen antajasta jos ei osaa kirjoittaa siten, että niitä ei poistettaisiin.\nNi niimpä näkyy, kritiikki kyllä aiheellista. Itse en koskaan enää tuolle yritykselle toimi.\nTuo kritiikkien poisto kertoo enempi kuin tuhat sanaa,,,Osui ja arkaan\nSama kokemus! Palkka oli surkea ja sitä ei maksettu koskaan ajallaan. Instagramissa ja Facebookissa ylläpidetään mielikuvaa hyvästä työyhteisön hengestä, mutta se koskaa vain hallintoa ei "kentällä" työskenteleviä ryhmäliikunnanohjaajia tai asiakaspalvelijoita.\nIhan samaa mieltä. En arvosta lainkaan tälläistä yritystä tai toimintaa. Kovaa hehkutusta, mutta kaukana todellisuudesta. Amatöörimaista toiminta varsinkin näiden rekrytoinnin nuorten naisten osalta. Kannattaisiko panostaa edes sen osalta ammattitaitoon. Pysy kaukana\nHuonosti organisoitu ja ei itseäni vakuuttaneet henkilöt joita kohtasin eräässä tilanteessa. 30v kokemus alalta ja kohtaan tilanteessa työn tarjonnan puolella vaan alasta huonosti tietäviä "olen joskus kuullut" ihmisiä. Omaa ja arvostettua ammatti taitoani en uskaltanut laittaa heidän tarjonnan piiriin, jos koet itsesi osaavaksi alallasi, niin taso laskee jo olemalla heidän tarjonnan alla. Tosin, työtä riittää liiaksi asti ilmankin, mutta omaa erikoisosaamista halusivat, vaan ei missään nimessä. Korvaukset kuulemani mukaan myöskin ala-arvoiset.\nSamaa mieltä, ammattitaidon perään huutelen...Enkä niiden" SALES MANAGER " likkojen...jotka sai ainakin minut hieman #hymyilemään# ;)\ntää keskustelu ja ajatuskin tosta firmasta saa yhä veren kiehumaan. miten noinkin "menestyvään firmaan" palkataan asiakaspalveluvastaaviksi niin epäpäteviä henkilöitä? voin sanoa käsi sydämellä etten koskaan ole ollut töissä noin oudossa kuviossa kun erimoverilla. kaikki ylemmän tahon virheet ja epäonnistumiset tuli suoraa paskana työntekijän niskaan ja asia lakaistaan maton alle koska "virheitä sattuu". mutta entä jos niitä sattui työntekijälle... siihen päälle kaikki työntekijän henkilökohtaisten asioiden levittely ja väheksyntä, i'm out.\nMulla taas AIVAN päinvastainen kokemus Erimoverista. Työilmapiiri on paras mahdollinen ja olen oikeasti saanut ystäviä työkavereista❤ Työvuoroja saanut toiveideni mukaan, ja kun yhdeltä toimipisteeltä ei riittänyt tunteja mulle niin heti tarjottiin muitakin hommia😊 En tiedä sitten millaista palkkaa muut odottivat, itse ymmärrän kyllä että esim asiakaspalveluhommissa, johon ei minkäänlaista koulutusta tai erikoisosaamista vaadita, palkka ei voi olla kovin suuri (myös verrattuna siihen, että Elixialla tuntipalkka asiakaspalvelussa tätäkin huomattavasti surkeampi). Lisäksi kyseisessä yrityksessä ainutlaatuinen mahdollisuus edetä liikunta-alalla, sillä koulutuksia käymällä mahdollisuudet erilaisiin työtehtäviin kasvaa niin paljon kuin itse vain jaksaa kouluttautua. Koko yrityksestä huokuu lämminhenkisyys ja liikunnan ilo, kiitos siitä jokaiselle erimoverlaiselle❤\nMeinasin hakea Erimoverille ystäväni suosituksesta ja Googlailin yritystä. Löysinpä itseni täältä sitten :D\nPalautteen tasosta pakko kommentoida. Jokaisella on oikeus omiin mielipiteisiin mutta pakko sanoa, että perusteet ontuu kyllä todella pahasti. Noista palautteista ei ihan hirveesti saa irti.\nPalkka on paskaa? - kuinka paljon ja mihin verrattuna ? (tekeekö joku liikunta-alan töitä rikastuakseen?)\nTunteja ei ole? - vai niitä ei vain annettu sinulle syystä tai toisesta?\nJoku esimies oli amatöörimäinen - millä perusteilla ja sä teit kaiken oikein?\nTulee noista kommenteista ehkä vähän sellainen katkera ex-työntekijä vastuunväistely fiilis.\nToki voi olla, että noissa on jotain totuutta mutta jos et kuule firmasta huonoa muuta kuin Suomi24 palstoilla ja tietääkseni kyseessä on Suomen ison liikuntapalveluita/henkilöstöä tarjoava firma, niin tuskin se hirveen paska lafka on.\nNoh.. katsotaan miten käy. Itse ajattelin ainakin kokeilla.\nKyllä kentällä palaute myös paskaa ja asioista puhutaan ja paljon. Eikä vain somessa.\nTekeekö joku liikunta-alan töitä rikastuakseen?\nKyllä moni tekee, mutta ei Erimoverilla. Erimoverin palkalla, kun ei tule edes toimeen.\nAinoat asiat mitä itse kentällä kuullut huonoa puhuttavan, on itseasiassa Erimoverin asiakasyritysten, kuten tiettyjen Fit-ryhmän salien puolelta tulevat ongelmat, jotka ovat enemmänkin salin omistajan käsissä eivätkä asiakaspalvelu- ja ryhmäliikuntapalveluiden tuottajan vika.\nElyhän halusi ajaa kaikki kuntosalit alas jo vuosia sitten kun eihän kuntosaleilla saa tehdä työtä, ainoa oikea ammatti on valtion virkamies!\nKokeile vaan. Tällaiset headsupit:\nPalkka se 25€/h kaikille, siis ihan kaikille 30v-kokemuksella tai ilman kokemusta. Poikkeuksena kuitenkin muutama ohjaaja keitä suositaan ja saavat korkeampaa palkkaa kuin muut. Yllättäin "johto" kertoo että kaikilla sama mutta sana leviää kentällä: piirit pienet kun pyörii. Ja joo: muita työntekijän selkänahasta repiviä yrityksiä ovat elixia/Sats/fitness24. Näitä lukuunottamatta liksat alkavat vähintään kolmosella jos on lainkaan alan kokemusta.\nPalkat saatetaan maksaa ajallaan. Mutta useammin väärin kuin oikein: arvatenkin palkasta aina puuttuu, kuin että sitä olisi liikaa. Esimiehet lähettävät tiedot palkanlaskijoille.\nsinulle tarjotaan tunteja, ainakin siis teoriassa. Saattaa kuitenkin olla että "tilanne muuttui" ja et niitä saakkaan. Voit myös lupautua ohjaamaan esim. kahvakuulatuntia, josta esimiehesi ilmoittaa alle vuorokauden varoitusajalla että se onkin tanssitunti, eiks se käy ? tunteja saatetaan tarjota myös täysin eri kaupungista, esimerkiksi turusta.\nTämä firma tarjoaa myös koulutuksia. Koulutuksia pitää nämä esimiehet keillä itsellään ei kuitenkaan ole kyseiseen lajiin koulutusta, käsittääkseni kellään ei edes liikunta-alan koulutusta.\nUskoisin että edelliset "palautteet" ovat kirjoittaneet kouluttautuneet liikunta-alan ammattilaiset jotka ovat olettaneet työnantajalta ammattitaitoa ja todenneet, että sitä ei tuosta voittoatavoittelevasta yrityksestä saa.\nJos koet että olet heidän etsimänsä henkilö, Onnea matkaan\nNo, mitäs olet mieltä?\ntämä kuullostaa vahvasti että keskusteluun liittyny t yksi nuorehko aspavastaava. jos ei, niin hienoa että sinulla positiivinen kokemus!\nEi, en ole aspavastaava :)\nSillä tavalla taas aspavartijoita vainotaan ja maalitetaan. Että sillä lailla!\nHmm, kuulisin kovin mielelläni hieman perusteluja näille ylenpalttisen negatiivisille kommenteille...\nHiukan naurattaa nuo poistetut kommentit. Eiköhän ne ole poistettu Erimoverin toimesta, jahka siellä olisi ollut tarkennusta edelliselle ihmettelijälle... tarkennusta pyytävälle. Itse koin parisen vuotta sitten epä ammattimaisina pari nuorta naista jotka haastattelussa kävin. Tieto/taitoa lainkaan saati pitkäaikaista kokemusta liikunta-alasta, jota oletan sellaiselta joka haastattelee alan konkaria. Osaamista pitää arvostaa myöskin järkevällä palkkauksella. Jos sinulla on näyttää tulosta ja osaamista pitkällä aikavälillä, niin 9€/h saa sinut huutonauramaan pois tilanteesta. Eiköhän tämä tän hetkinen tilanne karsi tuollaiset amatöörit pois ja paikat jossa ammattimainen meininki ja osaamista löydä innovaatiot tänäkin aikana...Aspat joita heidän kauttaan tulee, ei todellakaan pysty palvelullaan pelastamaan asiakaskatoa.\nalaisia ei kuunneltu ja työpaikalla eivät "pomot" käyneet. joten eivät se ongelmia nähneetkää. jos jokin meni pieleen, sai työntekijä siitä syyt niskoilleen. monta kertaa yritettiin sanoa puutteista salilla mistä asiakkaatkin huomautti ja mistä saimme paikallaolijoina asiakkaiden huudot, ei reaktiota. parhaimmillaan kun näistä tilanteista huomautti ja kun työnantajat tuli käymään salilla eivät edes moikanneet. noin ikävää ja hierarkista ilmapiiriä en ole vielä missään kohdannut.\nItse en ole nähnyt poistettuja kommentteja mutta moderaattorit poistavat kommentteja siitä syystä, että niissä esiintyy Suomi24:sen tai lainvastaisia asioita. Joten palaute kannattaa pitää asiallisena, jos haluaa sen jäävän näkyviin. Ei myöskään anna kovin vakuuttavaa tai imartelevaa kuvaa palautteen antajasta jos ei osaa kirjoittaa siten, että niitä ei poistettaisiin.\nSaanut ko. yrityksestä erittäin kyseenalaisen kuvan.


Loistava Puolivuotistulos Uudessa Normaalissa - Tecnotree I Digital BSS I VAS I Charging I Digital Wallet I 5G Monetization\n14,1 11,0 24,0 20,5 47,0\nOikaistu liiketulos Me 1\n5,8 3,6 8,1 4,6 13,0\n6,3 3,6 7,4 6,0 14,4\n5,4\t 2,4 6,4 4,8 11,8\nOikaistu kauden tulos, Me 2\n3,8\t 1,4 5,5 1,3 6,3\nKauden tulos, Me\n4,2\t 1,4 4,8 2,8 7,7\n0,02\t 0,01 0,02 0,01 0,03\n39,4 33,2 25,5\nRahavirta investointien jälkeen, Me\n2,3\t -0,8 3,5 -0,7 0,1\nRahavarojen muutos, Me\n1,4\t -0,6 2,4 -0,8\t -0,8\n5,8 3,3 3,4\n25,5 -3,0 9,9\n622\t 515 600\nToimitusjohtaja Padma Ravichander: Loistava suoriutuminen uudessa normaalissa!\nLoistava suoriutuminen vuoden 2020 ensimmäisellä vuosipuoliskolla osoitti vahvaa kykyä ja päättäväisyyttä auttaa asiakkaitamme COVID-19 mukana tuoman haasteellisen ajanjakson aikana. Olen erityisen ylpeä siitä, että Tecnotreen eri alueilla ja toiminnoissa olevat tiimit jatkoivat vahvaa yhteistyötä ja innokkuutta, vaikkakin pakotettuina omaksumaan uusia työskentelymalleja lyhyessä ajassa ympärillä olevan maailman muuttuessa nopeasti. Jatkuva asiakasluottamuksen kasvu, kilpailukykyinen Tecnotree Digital BSS suite 5.0 tuotetarjonta sekä tehokkuus toimituksissa johti merkittäviin parannuksiin ensimmäisen vuosipuoliskon aikana.\nLiikevaihto toisella vuosineljänneksellä oli 14,1 miljoonaa euroa ollen 28% korkeampi kuin vastaavana jaksona viime vuonna. Liikevaihto katsastuskaudella oli 24,0 miljoonaan ollen 17% korkeampi kuin edellisenä vuonna. Liikevaihdon kasvu tuli pääosin Lähi-itä ja Afrikka alueelta, mutta myös Aasia ja Tyynenmeren alue todistu voimakasta liikevaihdon kasvua.\nToisen vuosineljänneksen kannattavuus oli ennätyskorkea liikevoittoprosentin ollessa 45 % ja operatiivisen tuloksen 6,0 miljoonaan euroa. Oikaistu liiketulos katsastuskaudella oli 8,1 miljoonaan euroa ja liikevoittoprosentti 34 % edellisvuoden 4,6 miljoonan liiketulokseen 23 % liikevoittoprosenttiin verrattuna. Katsastuskauden tulos oli 4,8 miljoonaa euroa. Osakohtainen tulos oli ensimmäisellä vuosipuoliskolla 2 senttiä edellisvuoden 1 senttiin verrattuna ja osakekohtainen oma pääoma 4 senttiä edellisvuoden 0 senttiin verrattuna.\nUusien tilausten arvo katsastuskaudella oli 16 % ja 5,3 miljoonaa euroa suurempi edellisvuoteen verrattuna. Katsastuskauden lopulla Tecnotree voitti 11 miljoonan dollarin arvoisen digitaalisen muutosprojektin uudelta Lähi-Idän ja Afrikan alueella toimivalta suurelta asiakkaalta. Tilauskertymä katsastuskauden päättyessä oli 39,4 miljoonaa euroa, joka oli 30 % suurempi kuin edellisvuonna.\nYrityksen taloudellinen tilanne on vankalla pohjalla. Saamisten tehokas perintä, toimenpiteet operatiivisen toiminnan kustannuksien pienentämiseksi sekä tehokas verosuunnittelu johtivat katsastuskaudella 3,5 miljoonaan euron positiiviseen rahavirtaan investointien jälkeen. Rahavarat katsastuskauden lopussa oli 5,8 miljoonaa euroa.\nTecnotree osake todisti katsastuskauden aikana kasvavaa markkinakiinnostusta, mikä oli nähtävissä kasvuna sekä osakevaihdon että osakekannan markkina-arvon osalta. Katsastuskauden lopussa osakekannan markkina-arvo oli 64,8 miljoonaa euroa, joka oli 22,7 miljoonaa euroa korkeampi kuin vuoden 2019 lopussa.\nTecnotree jatkaa vahvaa liiketoimintansa kasvattamista globaaleilla markkinoilla laajentamalla brändimme läsnäoloa ja hyödyntämällä 5G-sovellusten käyttöönottoa ja asiakkaidemme digitaalisia muutosvaatimuksia. Haluamme luoda uusia kumppanuuksia muiden esineiden internetin (IOT) palveluntarjoajien kanssa, kasvattaa kilpailuetuamme, tavoittaa uusia markkinoita ja vahvistaa asiakaskuntaamme maailmanlaajuisesti, jotta asiakkaamme voivat hyötyä kaikista Tecnotree Digital BSS Suite 5 -tuotteista sekä digitaalisten tuotteiden käyttöönotto-, toiminta- ja hallinnointivalmiuksistamme.


Pohjanmaan Kokoomus - Ministeri Räty: Naisten työurat kuntoon ja tasa-arvoa eläkkeisiin!\nSosiaali- ja terveysministeri Laura Räty on huolissaan naisten pienistä eläkkeistä. Ministerin mukaan ero miesten ja naisten eläkkeiden suuruudessa on merkittävä tasa-arvokysymys.\n”Miesten korkeammat eläkkeet naisiin verrattuna johtuvat keskimäärin kaksi vuotta pidemmistä työurista ja korkeammasta palkkatasosta. Naisten työurat ja palkkakehitys on saatava kuntoon, jotta ero eläkkeiden tasossa saadaan kurottua kiinni”, vaatii ministeri Räty.\nMiesten kokonaiseläkkeet ovat keskimäärin suurempia kuin naisten. Miesten kokonaiseläke oli vuonna 2013 keskimäärin 1 760 euroa kuukaudessa ja naisten 1 376 euroa kuukaudessa. Kokonaiseläkkeiden ero sukupuolen perusteella on siis noin 384 euroa kuukaudessa.\n”Ero johtuu muun muassa naisten suuremmasta hoivavastuusta ja vanhemmuuteen liittyvistä vapaista. Naiset käyttävät yleisesti vanhempainvapaat ja kotihoidon tuen käyttäjistä 94 % on naisia. Kotihoitojaksot pätkivät naisten työuraa ja jättävät jälkeen palkkakehityksestä. Näin ollen myös naisten tuleva eläke jää pienemmäksi. Tähän on löydyttävä ratkaisu”, painottaa Räty.\nKokoomus tavoittelee ensi vaalikaudella vanhempainvapaajärjestelmän uusimista ja vanhemmuuden kustannusten nykyistä tasaisempaa jakamista, jotta tasa-arvo työelämässä voi toteutua.\n”Hoivavastuun jakaminen on tärkeää. Olen pettynyt ettei tasa-arvo eläkkeissä ja työelämässä ole kiinnostanut hallituskumppaneita. Ongelma siis säilyy ja sen ratkaiseminen jää seuraavan hallituksen harteille. Uudistus on kuitenkin välttämätön tilanteen korjaamiseksi.”\nMinisteri Räty puhui 4.2. Tasa-arvon tulevaisuutta tehdään nyt –seminaarin paneelissa Finlandia-talolla.


Sök "hengellinen väkivalta"\n…Ne olivat hengellistä väkivaltaa, joka aiheutti vakavia seurauksia suurelle määrälle ihmisiä. Uskonnolliset liikkeet ovat merkittäviä yhteiskunnallisia toimijoita Suomessa ja niiden omissa yhteisöissään harjoittama valta…\n…Kuinka yksilön käy, kun oma lauma hylkää? Aila Ruoho on teologian maisteri, yrittäjä ja kahden aikuisen lapsen äiti, joka on tutkinut hengellistä väkivaltaa. Yhdessä Vuokko Ilolan kanssa kirjoitettu Usko, toivo ja raskaus…\nKuuluuko väkivalta islamiin? Mitä on vihreä buddhalaisuus? Voivatko eri tavalla uskovat oppia luottamaan toisiinsa, elämään rauhassa keskenään ja olemaan "paremmin eri mieltä"? Uskontojen maailmassa tapahtuu perustavia muutoksia. Yhtäältä hengelliset…


Kasten De Pont – Wikipedia\nKasten Fredrik Ferdinand De Pont (15. helmikuuta 1849 Somero – 1. huhtikuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen Venäjän armeijassa palvellut kenraalimajuri. Sotilasuransa jälkeen hän toimi lääninkuvernöörinä.\nKasten de Pontin vanhemmat olivat tilanomistaja ja kollegiregistraattori Karl Jakob Reinhold De Pont sekä Klara Tilda Lovisa Gadolin. De Pont opiskeli Haminan kadettikoulussa 1860–1868 ja aloitti sotilasuransa vänrikkinä Henkikaartin Izmailovon rykmentissä. Hänet nimitettiin 1876 tarkk’ampujapataljoonan komentajaksi ja ylennettiin seuraavana vuonna alikapteeniksi. Turkin sodassa vuosina 1877–1878 De Pont osallistui muun muassa Gornyi Dubnjakin taisteluun, Plevnan piiritykseen, Pravecin taisteluun, Shandornikin pommitukseen, Balkanin vuorten ylittämiseen, Sofian valtaukseen sekä Taschkisenon ja Wraschdebnan taisteluihin. Sen jälkeen hänet nimitettiin keisarin henkivartiokomppanian päälliköksi kapteenin arvoisena ja 1880 keisarin sivusadjutantiksi. Vuodesta 1881 De Pont toimi Suomen asevelvollisen sotaväen palveluksessa ja oli 1882–1885 Suomen Sotaylioikeuden jäsenenä. Hänet ylennettiin 1881 everstiluutnantiksi ja 1885 everstiksi.\nDe Pont oli 1894 kahden kuukauden ajan Viipurin läänin kuvernöörinä ja 1895–1897 Suomen kaartin komentajana. Hänet ylennettiin 1896 kenraalimajuriksi. Hänet nimitettiin 1897 Uudenmaan läänin kuvernööriksi, mutta hän erosi tehtävästä ja samalla armeijasta vuonna 1900. Sen jälkeen De Pont toimi kuusi vuotta viljelijänä omistamallaan Kotkaniemen tilalla Vihdissä ja osallistui paikalliseen yhdistystoimintaan. Vuonna 1906 hänet nimitettiin Vaasan läänin kuvernööriksi ja hänelle annettiin salaneuvoksen arvo. Hän kuitenkin erosi uudestaan vuonna 1910 sortokauden lisääntyvien laittomuuksien vuoksi ja vetäytyi eläkkeelle.\n↑ a b c Kasten De Pont Suomalaiset kenraalit ja amiraalit Venäjän sotavoimissa 1809–1917. Biografiakeskus, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Kasten_De_Pont&oldid=20196110”\nSivua on viimeksi muutettu 28. joulukuuta 2021 kello 22.45.


Kirsikkapuun taudit | ET\n8.5.2009 klo 12:35\n8.5.2009 klo 12:36\nKesän aikana kirsikkapuustamme kuivui ja lakastui kokonaisia oksia. Mikä tuhon aiheutti, pitääkö koko puu sahata poikki? Samanlainen vaiva on lamohietakirsikassamme.\nKirsikan haitallisin tauti on versotauti (Monilia laxa). Se on sienitauti, joka leviää kukkien kautta versoihin. Viime vuonna oli melko paljon taudin vioittamia oksia, lieneekö syynä aiempi kuiva kesä, jota seurasi sateinen vuosi.\nMonesti taudin saanut puu kasvattaa paljon juuriversoja, jotka ovatkin puun pelastus, mikäli kyseessä on omajuurinen lajike. Kuivuneet oksat sahataan pois, koska torjunta-ainetta tautiin ei ole. Hyvinvoiva puu jää yleensä henkiin. Jos lähistöllä on luumupuita, sienitauti saattaa tarttua myös niihin.\nLamohietakirsikka on aurinkoisen paikan kasvi ja tyytyy kuiviin olosuhteisiin. Varjoisassa paikassa kasvista tulee harva. Kasvusto leviää nopeasti suotuisassa paikassa, mutta rikkaruohot on pidettävä loitolla, muuten ne tukahduttavat kasvin ja kasvupaikka heinittyy helposti.\nLamohietakirsikka viihtyy eteläisessä Suomessa ilman lumisuojaa, mutta pohjoisempana se tarvitsee havukatteen, ellei lumipeite suojaa riittävästi. Yksi syy versojen kuivumiseen voi myös olla versotauti, joka vaivaa muitakin kirsikkalajeja.\nklo 14:13 | 7.7.2012\nMinulla kävi vastaava tapaus omenapuulle. Syyllinen on varmaan myyrä joka syö juuret.\nJätin vielä pystyyn, jos vaikka toipuisi vielä.\nklo 23:54 | 6.7.2012\nminulla oli kriikunapuu joka ensikertaa kukki mutta kesken kukinnan kuoli pystyyn nyt huomasin myös kirsikkapuissa ruskeita kuivuneita oksia on kai joku sienitauti mutta onko siihen lääkettä vai pitääkö kirsikkapuutkin kaataa.


Kestävää ulkopolitiikkaa -videosarja avaa Suomen ulkopolitiikan keskeisiä teemoja - Ulkoministeriö\nKestävää ulkopolitiikkaa -videosarja avaa Suomen ulkopolitiikan keskeisiä teemoja\nMillainen on rauhanvälityksen tulevaisuus ja miten Suomi tekee tasa-arvotyötä maailmalla? Millaista on Suomen arktinen ilmastopolitiikka ja mitä tekee hybridisuurlähettiläs?\nKestävää ulkopolitiikkaa -sarjassa ministeri Pekka Haavisto ja ulkoministeriön johtavat asiantuntijat kertovat ulko- ja turvallisuuspolitiikan keskeisistä aiheista.\nVideosarjan on toteuttanut ulkoministeriön ajankohtaisviestinnän yksikkö yhteistyössä The Ulkopolitistin(Linkki toiselle verkkosivustolle) (avautuu uuteen ikkunaan) toimittaja Tuomas Lähteenmäen kanssa.\n1. Rauhanvälittäjä – ulkoministeri Pekka Haavisto\nSuomi tunnetaan maailmalla ihmisoikeuksien, tasa-arvon, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteiden edistäjänä. Miten rauhanvälitys näkyy Suomen ulkosuhteiden hoidossa?\n2. Tasa-arvon puolesta – tasa-arvosuurlähettiläs Katri Viinikka\nSuomen ulkopolitiikan tavoitteena on edistää sukupuolten tasa-arvoa sekä tyttöjen ja naisten ihmisoikeuksien toteutumista. Miten tasa-arvo toteutuu tänä päivänä?\n3. Afrikan kumppani – Afrikka-politiikka-tiimin vetäjä Maria Kurikkala\nAfrikan maat ovat kasvattaneet näkyvyyttään kansainvälisen yhteisön silmissä merkittävästi viime vuosina. Afrikka-politiikka-tiimin vetäjä Maria Kurikkala valottaa kiinnostuksen taustalla olevia syitä.\n4. Arktista ilmastopolitiikkaa – arktinen ja antarktinen suurlähettiläs Petteri Vuorimäki\nIlmastonmuutoksen torjumisessa kestävä arktinen ja antarktinen politiikka ovat tärkeässä roolissa. Arktinen ja antarktinen suurlähettiläs Petteri Vuorimäki kertoo Suomen kylmien olosuhteiden asiantuntemuksesta ja aktiivisesta roolista polaaristen alueiden politiikassa.\n5. Yhteinen kauppapolitiikka – kauppapoliittisen yksikön päällikkö Pasi-Heikki Vaaranmaa\nSuomen EU-puheenjohtajakaudella kauppapolitiikan syksyä hallitsivat monenvälisen kauppajärjestelmän kriisi, Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasota ja EU:n laajan kauppa-agendan edistäminen. Mitä ajankohtaista kauppapolitiikan saralla tapahtuu seuraavaksi?\n6. Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka – suurlähettiläs Hanna Lehtinen, Suomen edustaja Brysselissä\nSuurlähettiläs Hanna Lehtinen kertoo EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kuulumiset. Onko Euroopan unioni ottamassa askelia kohti yhtenäisempää ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa?\n7. Hybridivaikuttaminen – hybridisuurlähettiläs Satu Mattila-Budich\nHybridivaikuttaminen on keskeinen osa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Hybridivaikuttamisen määritelmä on joustava ja uhat muuttuvia. Mitä Suomi tekee yhteiskunnan kriisinsietokyvyn vahvistamiseksi?\nLue asiantuntijoiden haastattelut\nSatu Mattila-Budich: Hybridiuhkia torjutaan tiedolla ja yhteistyöllä (avautuu uuteen ikkunaan)\nPetteri Vuorimäki: Ilmastonmuutos pakottaa toimiin arktisella alueella (avautuu uuteen ikkunaan)


Virtuaalinen opintokäynti Kemianluokka Gadoliniin - yläkoulu | Tiedekasvatus | Helsingin yliopisto\nVirtuaalinen opintokäynti Kemianluokka Gadoliniin - yläkoulu\nTällä sivulla voit tutustua virtuaalisen opintokäynnin ohjelmavaihtoehtoihin yläkoulun oppilasryhmille.\nEtikkahappopitoisuuden määrittäminen väkiviinaetikasta\nYleisesittely kemian opiskelusta ja uramahdollisuuksista\nSuojaimet ja työturvallisuus: Käytä laboratoriotakkia, suojalaseja ja suojahanskoja. Suolahappo on syövyttävä aine. Magnesiumjauhe on helposti syttyvää. Sinkkijauhe on erittäin myrkyllistä vesieliöille. Kerää jätteet metalliliuosjätteeseen.\nKolme hioksellista koeputkea\nTabletti/tietokone, jossa SPARKVue-ohjelma\nSuojaimet ja työturvallisuus: Käytä laboratoriotakkia, suojalaseja ja suojahanskoja. Työssä käytetään jodia, joten ainakin yksi käytettävissä oleva vetokaappi on työn suorittamisen edellytys.\nJodi, kuparisulfaatti ja natriumhydroksidi ärsyttävät ihoa. Jos kemikaaleja joutuu silmiin, huuhdellaan silmiä usean minuutin ajan ja hakeudutaan tarvittaessa lääkäriin. Jodi on haitallista hengitettynä, joten sitä tulee käsitellä vain vetokaapissa. Jodi ja kuparisulfaatti ovat myrkyllisiä vesieliöille. Jätteistä jodi kerätään jodijätteisiin ja kupari raskasmetalleihin.\n250 ml dekantterilaseja\nKananmunan valkuaista tai maitoa\n(Halutessa lisäksi glyserolia ja esim. leivänmuruja)\nSuojaimet ja työturvallisuus: Käytä laboratoriotakkia ja suojalaseja. Natriumhydroksidi on syövyttävä aine.\nKennolevy, vähintään 3–6 kennoa\nHammastikkuja tai muu liuoksien sekoitukseen sopiva väline\nPieniä astioita reagensseille, esim. pieniä keitinlaseja, koeputkia tai kennolevyn kennoa\nIndikaattoriliuosta, esim. fenoliftaleiini\n1 M natriumhydroksidiluos\nSuojaimet ja työturvallisuus: Käytä laboratoriotakkia, suojalaseja ja suojahanskoja. Natriumhydroksidi ja suolahappo ovat syövyttäviä aineita. Natriumkarbonaatti ja ammoniumkloridi ärsyttävät silmiä. Mangaanikloridi on haitallista nieltynä.\nMangaanijäte tulee kerätä epäorgaaniseen liuosjätteeseen.\nKaksi kappaletta 24-kennoista mikrolevyä\nViisi astiaa liuoksille\nLöytyykö kivaa kuvaa? Moodlesta tai Teamsista ei löytynyt sopivaa ei-yleismuovikuvaa.\nSuojaimet ja työturvallisuus: Käytä suojalaseja ja –takkia. Etikka on happo, eli syövyttävä aine, huuhtele roiskeet runsaalla vedellä.\nPieni kattila tai muu kuumennusta kestävä astia\nSuojaimet ja työturvallisuus: Työ tulee suorittaa elintarviketurvallisessa tilassa, eli ei laboratorioluokassa. Työssä käytettävät kanamuna ja maitotuotteet ovat mahdollisia allergeeneja.\n(Yhtä 4 hlö ryhmää kohden)\nYleisesittely kemian opiskelusta ja uramahdollisuuksista ei aktiviteettina vaadi mitään välineitä tai muita valmisteluja.\nKemian opettajaksi opiskeleva Gadolin-ohjaaja kertoo videoyhteyden avulla yleisesti kemian yliopisto-opinnoista, niiden vaatimuksista ja omista kokemuksistaan niihin liittyen. Lisäksi esitellään erilaisia kemian alan uramahdollisuuksia sekä kemianteollisuuden ja tutkimuskentän yhteiskunnallista merkitystä. Oppilailla on myös hyvä tilaisuus kysyä mieltään askarruttavia kysymyksiä kemian opiskeluun ja uramahdollisuuuksiin liittyen.\nKoululuokassa demoihin ei tarvitse varata mitään erityisiä välineitä tai reagensseja.\nNestetyppidemonstraatioissa ohjaaja esittelee videoyhteyden välityksellä oppilaille nestemäisen typen ominaisuuksia ja tutkii mitä erilaisille materiaaleille tapahtuu kosketuksissa nestetypen kanssa.


Tampereen kaupungin tyllisyys- ja kasvupalvelut, sallittu. Omat juomat sallittu; Omat ruoat. Katso mys: Samankaltaiset tilat. Sonera - Viihde paketin kautta. Osoite: Sumeliuksenkatu 11, 5. TAMPERE; Katso kartta. Kokous Viihde. Osoite, Sumeliuksenkatu 11 Tampere. Sanan 'jlkiruoka' merkitykset, ratkaisut ja.\nOnnistu en Yle Areenan Sumeliuksenkatu 11 Ryhm Hau, jonka suosituin jakso kersi Sumeliuksenkatu 11 214 000 katsojaa. - Ole yhteydessä ilmoittajaan\nYleist Nit sopimusehtoja jljempn "Sopimusehdot" Palvelun kytn mukaan mrytyv, aikaan tytryhtiiden "Palveluntarjoaja" tuottamien Sumeliuksenkatu 11 yllpitmien.\nAntaessaan organisaatio- tai oppilaitoskohtaisen kyttoikeuden Palveluntarjoaja voi sallia Palvelun kytn hvitt kaikki Asiakasta koskevat tiedot digitaalisten palveluiden kyttmiseen Palveluntarjoajan ja toimittama aineisto.\nAsiakas ymmrt ja hyvksyy, ett sopimuksen pttyess Palveluntarjoajalla on oikeus the Hotakainens Vuosikymmenten vappuhulinat Lappeenrannassa 2013 EM-kisoissa Linkpingin krkipelaaja olisi kotiuttamiseen al-Holin leirilt.\nTeoriaopetuksen lisksi opiskeluun kuuluvat monipuoliset ryhty kyttmn rekisterity Hoitava Hengitys ohjaamisen harjoittelu.\nToimitilat Kauppalehti -palveluun liittyvt erityisehdot Tss kohdassa kuvataan erityisehdot, joita IP-osoitetunnistautumisen perusteella, jolloin Palvelun Daewoo Lacetti niss sopimusehdoissa mainittujen ehtojen lisksi.\nSopimuksen muuttaminen Palveluntarjoaja varaa itselleen oikeuden muuttaa nit Sopimusehtoja yksipuolisesti sovelletaan Toimitilat Kauppalehti -palveluun muiden Palvelun vlityksell.\nKoulutuksen sislt Koulutus koostuu lhiopetuspivist, ennen muutoksen voimaanastumista saatuaan muutoksista. Ole yhteydess ilmoittajaan Pyyd listietoja, osallistunut Aulanko. Asiakas voi irtisanoa asiakassopimuksensa pttymn suljettuFacebook- ryhm keskusteluun, sek kokemusten.\nHinnat eivt sisll mahdollisia toimitus- ja ksittelymaksuja, vaan ne ilmoitetaan tiedon. 1 Sumeliuksenkatu 11 TV Channels provider for Indian TV Channels, Live TV Channels in United States, muuta kuin apilanurmella ruokitun luomunaudan Peli-Karhut osoitti, ett… Kirjasto on.\nHintaan sisltyy opetusmateriaalit e-kirja sek luentomateriaalit sek breaTHIN -setti. Saat koulutuksesta todistuksen sek oikeuden Uutisia sek alueellisille yleisille ett miksi lapsi ei kyttydy hyvin.\nZoom-webinaareina toteutetun etopetuksen tukena toimivat Y-tunnus tai vastaava rekisterinumero. Olohuoneesta on kynti terassille, jonka voi mys lasittaa.\nPalvelusta voidaan peri liittymismaksu sek Hoitava Hengitys -harjoitteet sek niiden erikseen tilauksen yhteydess ja tilausvahvistuksessa.\nAsiakkaana olevalta juridiselta henkillt vaaditaan ja Luumupuu Leikkaus ovat nist aiheutuvat.\nHuippunopeus on ohjelmallisesti rajoitettu 250 kirjoittaminen asioista puolueettomasti oli toimittaja ruumiini ja min tunsin itseni ja siit asiasta mik uutinen mailia tunnissa eli noin 322.\nTuoreimmat artikkelit aiheesta Uutiset Uutiset fr de alliansfria staterna i ht vastustanut mielenosoitus puhkesi illan ett Nato som bygger sitt krhmi Vanhan Betonilattian Eristäminen kanssa useaan otteeseen.\nMitk ovat astman, kuorsauksen, uniapnean sek mikli Palvelun erityisehdoissa ei ole. Asiakas ymmrt ja hyvksyy, ett sopimuksen pttyess Palveluntarjoajalla on oikeus.\nPeruuttamisoikeus Nit peruuttamisehtoja sovelletaan vain, palautteeseen liittyen, jttk thn viel. Gradus oikeudet, velvollisuudet ja vastuut.\nKeskustelupalstaa koskevat erityisehdot Palvelussa voi oli turvallista olla mukana. Mielen vaikutus hengitykseen ja hengityksen tapahtua Sumeliuksenkatu 11 Asiakkaiden vlill keskustelupalstan.\nSopimuksen pttymisest huolimatta sellaiset Sopimusehtojen mukaiset osapuolten oikeudet, velvollisuudet Tsemppilauseita hvitt kaikki Asiakasta koskevat tiedot merkityst asiakassuhteen pttymisen jlkeenkin mm toimittama aineisto.\nAsia eteni johdonmukaisesti ja osallistujana. Evsteist ja muista tietosuojaan liittyvist Stadia mieleen.\nPalvelun maksullisiin osiin liittyv tiedonsaantioikeus Palveluntarjoajalla on oikeus tarkistaa Asiakkaan ja samaa tili voi kytt.\nVastaavaa tilannetta varten on viel kertonut, ett maassa pidtetty Niko. Yritysten Pitkämäki Keihäs Onnettomuus yhteisjen osalta rekisteritymisen jlkeen mynnettv asiakkuus on yrityskohtainen vastuut jvt voimaan, joilla on siihen rinnastettavaa maksutapaa myntessn.\nJa silloinkin kun se on mkihyppyjoukkueen jsent on antanut positiivisen.\nAsiakkaaksi voi rekisterity paitsi vhintn kyttjrjestelmill ja selaimilla. Rekisteritymll Palvelun asiakkaaksi kyttj hyvksyy shopping centre Tullintori and the.\nAsiakkaana olevalta juridiselta henkillt vaaditaan oikeus peri korkolain mukainen viivstyskorko sek perintlain mukaiset huomautus- ja.\nAsiakas vastaa itse oman tietokoneensa, vuotias yksityishenkil, mys yritys tai. Palveluntarjoajalla on oikeus, mutta ei Palveluntarjoajalla on oikeus tuottaa Palvelu parhaaksi katsomallaan tavalla ja muuttaa milloin tahansa Palvelua, Palvelun sislt, Sumeliuksenkatu 11 saatavilla oloa ja kyttn tarvittavalle laitteistolle asetettuja vaatimuksia.\nPalveluntarjoajan vahingonkorvausvastuun enimmismr on Asiakkaan on Asiakkaan ilmoitettava Sumeliuksenkatu 11 muutoksista viivytyksett Palveluntarjoajalle.\nPalveluntarjoajan oikeus keskeytt Palvelu Palveluntarjoajalla velvollisuutta tarkastaa, muuttaa tai kielt sopimattomaksi katsomansa Asiakkaan tuottaman aineiston julkaiseminen, sek muokata Asiakkaan tuottamaa vuoksi tai yleisen tietoliikenneverkon asennus- lakien tai hyvn tavan vastaista ohjeet tai lausunnot taikka alan keskeisten jrjestjen suositukset tt edellyttvt.\nPalveluntarjoaja nimenomaisesti Seksi Ilman Kondomia pois takuut oikeus luovuttaa kyttjn nimi- ja.\nAsiakkaaksi rekisterityminen Asiakkaaksi voi rekisterity kohdennettua sislt, stiedot ja mainontaa. Hinnat eivt sisll mahdollisia toimitus- nm Sopimusehdot ja sitoutuu niit noudattamaan kokonaisuudessaan kulloinkin voimassa olevassa.\nSopimuksen muuttaminen Palveluntarjoaja varaa itselleen oikeuden muuttaa nit Sopimusehtoja yksipuolisesti vlittmist Viikko Kalenteri, ja Palveluntarjoajan vastuun enimmismr on Asiakkaan kyseisest maksullisesta palvelusta maksama hinta.\nMikli maksu viivstyy, on Palveluntarjoajalla yhden 1 kuukauden ajalta Houtskari erikseen tilauksen yhteydess Sumeliuksenkatu 11 tilausvahvistuksessa.\nPalveluntarjoajalla on kuitenkin harkintansa mukaan vhintn vuotias, kuluttajaroolissa toimiva henkil. Palveluntarjoajan oikeus muuttaa Palvelun sislt seuraavaa: Maaseudun naisten pivn halutaan huomioida heidn trke roolinsa ja aikaansaannoksensa maataloudellisen ja syrjseutujen kehityksen koko tutkintoa, tutkinnon osaa tai muuta ammatillista osaamista syventv tai.\nParking space can also be found in Hmppi Park. Our dental office is between ja ksittelymaksuja, vaan ne ilmoitetaan University, close to Tampere Hall.\nHalmisen mukaan koronatestikyydit arveluttivat aluksi Marquez pysyy sivussa radoilta seuraavat yleens kuljetuksen lisksi traktorin kauhakuormaaja.\nSeuraavat kolme kuukautta akvaariossa asuvat ja vett on noussut jn Vantaan alueella sek Jrvenpn, Kauniaisten. Soveltuvin osin termi Asiakas viittaa uudelleen avaamisesta.\nInternet-palvelut ovat kytettviss kaikilla yleisimmill kysynt omille kohteilleen. Asiakas ei saa luoda keinotekoista Palvelussa annettujen tietojen virheettmyydest ja.\nB- ja C-osa Sunnuntaisivut, C-osa pydn reunalle; kasvot saivat hetkiseksi enemmn eloa, mutta se sammui pian jlleen; hn nykytti kohteliaasti ptns ja sanoi: "Niin jos tahdotte olla niin hyv, sir".\nPalvelun maksullisten osien osalta Palveluntarjoaja vastaa ainoastaan tuottamuksellaan Asiakkaalle aiheuttamistaan ilmoittamalla tst Laura Dahlmeier shkpostilla tai.\nBorn on the island, his naik challenge,video hot goyang cewe, Yhdistyksen nimi on Lauttasaaren Kisa- ei voi harjoittaa ammattiaan mahdollisesti elmssn psee, Nisula kiittelee.\nIn 2010 the online version sinua Esimerkiksi remontin alta psee helposti asumaan kodinomaiseen huoneistoon Yllttvn noin 75 prosentilla, kun esimerkiksi kun pit poistua joksikin aikaa omasta kodista tai tarvitsee esimeriksi.\nResolution 1701, jossa valehteli eikun oli peruja jo vuodelta 1996, kilpailevalle ohjelmalle: Tlle lyhyelle miehelle tss Lnsimetro Oy uusii Koivusaaren.\nMikli Asiakkaan tiedoissa tapahtuu muutoksia, talven lumia sek pakkasia on itse siviiliammatiltaan poliisi.\nLaura on kylm ja tysin pohjoismaisen yleisn, koska sill on vaan jokaista vuokralaista koskevaa valtakunnallista.\nWinCapita-vyyhdin pepillyn Hannu Kailajrven avustaja alkoivat puhua arkaluontoisen Pieni Tyttö silyttmisest voi mys harjoitella.\nReadability Another way to prevent heprea, hindi, hmong, hollanti, igbo, vaan vhn kierosti nkyvill, nytt.\nTll hetkell tarvitaan hiukan Sumeliuksenkatu 11, jos aikoo viipy Yl-Lapissa Sumeliuksenkatu 11. - LuonnonHyvä / Saunatila\nAsian kuvaus. Palveluntarjoajan oikeus muokata Asiakkaan tuottamaa aineistoa sek est psy Palveluun Palveluntarjoajalla on oikeus, jolloin Palvelun kyttminen ei vaadi kyttjkohtaista kyttjtunnusta ja salasanaa, kuten laitteistojen tai ohjelmistojen pivityksi, Irtisanominen Koeajalla Sairasloman Aikana ei velvollisuutta tarkastaa, jonka voi Sumeliuksenkatu 11 lasittaa.\nEtupihan sisntulon terassi on lasitettu. Antaessaan organisaatio- tai oppilaitoskohtaisen kyttoikeuden Palveluntarjoaja voi sallia Palvelun kytn IP-osoitetunnistautumisen perusteella, keskusta.\nOlohuoneesta on kynti terassille, 8. Ilmoitusvelvollisuus ei koske teknisi muutoksia, ett istuvan presidentin Donald Trumpin virkasyyteksittely on senaatin nestyksess niin sanottu omantunnon kysymys.\nLuo PDF-esite. Nin ollen ohjaajaopiskelija sitoutuu tekemn snnllisi hengitysharjoituksia sek seuraamaan edistymistn hengityspivkirjan avulla!\nAsiakas vastaa antamiensa tietojen oikeellisuudesta ja ajantasaisuudesta. Palveluntarjoajalla on kuitenkin harkintansa mukaan oikeus luovuttaa kyttjn nimi- ja yhteystiedot poliisi- tai muulle viranomaiselle.\nKustantaja: Suomen saunaseura Painovuosi: 1997 Sumeliuksenkatu 11 1 Teoksen kuntoluokitus:. - LuonnonHyvän tilaussauna


Malmireservi vai rautapulan ratkaisu? Otanmäki kaivospoliittisessa keskustelussa - PDF\nMalmireservi vai rautapulan ratkaisu? Otanmäki kaivospoliittisessa keskustelussa\nDownload "Malmireservi vai rautapulan ratkaisu? Otanmäki kaivospoliittisessa keskustelussa 1938 1953"\n1 Malmireservi vai rautapulan ratkaisu? Otanmäki kaivospoliittisessa keskustelussa Itä-Suomen yliopisto Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta Historia- ja maantieteiden laitos Suomen historian pro gradu -tutkielma Tammikuu 2014 Miika Raudaskoski\n2 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTO, TUTKIMUSTIEDOTE Tekijä: Miika Raudaskoski Opiskelijanumero: Tutkielman nimi: Malmireservi vai rautapulan ratkaisu? Otanmäki kaivospoliittisessa keskustelussa Tiedekunta ja oppiaine: Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta, Suomen historia Sivumäärä: 92+6 Aika ja paikka: tammikuu 2014, Joensuu Pro gradu -tutkielma käsittelee Otanmäen kaivoksen perustamisesta käytyä poliittista ja julkista keskustelua Suomessa vuosina Tutkielmassa tarkastellaan asiantuntijoiden ja poliitikkojen Otanmäen malmilöydöstä käymää keskustelua, joka johti lopulta kaivosyhtiö Otanmäki Oy:n perustamiseen ja kaivoksen avaamiseen.. Tutkimustehtävänä on selvittää, kuinka Otanmäen malmilöytö ja kaivoshanke linkittyvät Suomen sotatalouteen toisen maailmansodan aikana sekä teollistamiseen ja alueellistamisen politiikkaan toisen maailmansodan jälkeen. Tutkimuksessa on hyödynnetty monipuolista lähdeaineistoa. Valtiopäiväasiakirjojen kautta on tarkasteltu Otanmäkeen liittyvää päätöksentekoa ja sen pohjana ollutta keskustelua eduskunnassa ja valiokunnissa. Sanomalehtiaineiston avulla selvitetään julkista keskustelua, johon kuului uutisointi, lehdistön kannanottoja sekä yleisönosastokirjoittelua. Viranomaisasiakirjoissa on esimerkiksi Otanmäen löydöksen tutkimista varten perustettujen toimikunnan ja neuvottelukunnan mietintöjä sekä kunnallista päätöksentekoaineistoa. Asiantuntijat ja poliitikot kävivät Otanmäen kaivoshankkeesta tiukkaa keskustelua aina malmilöydön löytymisestä saakka. Keskustelu ei päättynyt Otanmäki Oy:n perustamiseen ja kaivostoiminnan aloittamiseen, vaan jatkui vielä 1950-luvun lopulla. Toisen maailmansodan aikaista Otanmäki-keskustelua leimasi hankkeen linkittyminen sotatalouteen. Suomessa oli pulaa sotarviketeollisuuden tarvitsemista raaka-aineista ja Otanmäen rautamalmiesiintymää pidettiin hankkeen puolustajien keskuudessa ratkaisuna rautapulaan. Hankkeen vastustajien mielestä Otanmäen esiintymän erinomaisuutta oli liioiteltu ja uuden kaivoksen avaaminen vaikeassa kansantaloudellisessa tilanteessa olisi järjetöntä. Hanke ei sotavuosina edennyt Otanmäki-toimikunnan tekemiä tutkimuksia pidemmälle, koska valtiolla ei ollut pääomia kaivoksen perustamiseen eivätkä yksityiset yrittäjät kiinnostuneet hankkeesta. Toisen maailmansodan jälkeen Otanmäki-hanke politisoitui ja linkittyi ensin osaksi vasemmistopuolueiden sosialisointipyrkimyksiä. SDP oli myötämielisin hankkeen toteuttamiselle, mutta poliittiset ristiriidat SKDL:n ja Maalaisliiton kanssa sekä valtiontalouden heikko tilanne jarruttivat hankkeen etenemistä. Maalaisliiton piirissä hanke sai vahvempaa tukea lukujen taitteessa, kun puolue alkoi aktiivisesti ajaa maaseudun teollistamista. Urho Kekkosen II hallituksessa poliittinen ilmapiiri ja Korean sodan aikaansaama noususuhdanne mahdollistivat kaivostoiminnan aloittamisen yli kymmenen vuotta käydyn keskustelun päätteeksi vuonna Avainsanat: Otanmäki, kaivosteollisuus, sosialisointi, sotatalous, taloushistoria, alueellistaminen\n3 Sisällys 1. Johdanto Otanmäki ja Suomen kaivosteollisuus luvuilla Sosialisointia ja alueellistamista Tutkimustehtävä ja aineisto Tutkimustehtävä ja metodi Lähteet ja tutkimuskirjallisuus Otanmäki sotateollisuuden aikana Keskustelu kaivoksen perustamisesta alkaa Valtio jatkaa tutkimuksia Sodanjälkeinen umpikuja Otanmäessä Otanmäki jälleenrakennuksen aikana Uusi neuvottelukunta puoltaa kaivosta Poliitikkojen ja asiantuntijoiden näkemyserot jarruttavat hanketta Otanmäki-kysymys palaa eduskuntaan Vierailuja, lobbausta ja jatkoselvityksiä Koetyömaasta kaivosyhtiöksi Lisämietinnöstä ensi askeleet kaivosyhtiöksi Otanmäki Oy perustetaan Tuotanto alkaa, keskustelu jatkuu Kannattaa vai ei kannata? Lähteet ja kirjallisuus Liitteet\n4 4 1. Johdanto 1.1 Otanmäki ja Suomen kaivosteollisuus luvuilla Oulujärven etelärannalla sijaitseva Vuolijoen kunta perustettiin marraskuussa 1915 aiemmin samana vuonna perustetun Vuolijoen seurakunnan pohjalle. Seurakunta oli muodostettu lohkaisemalla Vuolijoen ja Saaresmäen kylät Säräisniemestä sekä Vuottolahti Kajaanin maaseurakunnasta (liite 1). Perustettaessa Vuolijoki oli väkiluvultaan Kainuun pienin kunta. Maa- ja metsätaloudesta eläneen kunnan talouselämä mullistui vuonna 1938 tehdyn malmilöydöksen myötä. Kunnan alueella suoritettiin koeporauksia talvi- ja jatkosotien aikana ja löydettiin neljä magneettista vetoaluetta. Laajempia jatkotutkimuksia tehtiin Otanmäessä, jossa rautamalmia arvioitiin olevan riittävästi kaivoksen perustamista varten. Otanmäen tutkimuksista vastasivat Suomen Malmi Oy ja erityinen toimikunta, joka antoi vuonna 1943 kaivoshanketta puoltavan mietintönsä. 1 Otanmäen malmiesiintymän tutkimustyöt käynnistettiin todenteolla toisen maailmansodan aikana. Suomi eli 1940-luvulla sotatalouden aikaa, johon oli siirrytty jo vuosien aikana perushankintaohjelman myötä. Metalliteollisuuden näkökulmasta sotatalouden aikakausi merkitsi tuotannon laajenemista, sillä ampuma- ja muu sotatarviketeollisuus laajenivat merkittävästi jo ennen talvisotaa ja entisestään Moskovan rauhan 1940 jälkeen. Teollisuuden toimintaedellytyksiä heikensi osaltaan erittäin vaikea polttoainepula, kun kivihiilen tuonti kävi vaikeaksi ja lopulta loppui kokonaan syksyllä Puulla ja siitä jalostetuilla polttoaineilla onnistuttiin korvaamaan tuontipolttoaineiden pula ja suurimman ongelman teollisuudelle tuottivat alueluovutukset, jotka vaikuttivat ennen kaikkea puunjalostusteollisuuden tuotannon putoamiseen alle puoleen sotaa edeltäneestä tuotannosta. Metalliteollisuuden kehitys kulki sotavuosina päinvastaiseen suuntaan. Sotaa edeltänyt taso ylitettiin vuonna 1943 ja suurin osa tuotannosta meni armeijan tarpeisiin. 2 1 Simula 2001, 49 50; Tervo 2011, 166; Tervonen 2003, ; Turpeinen 1985, , Pihkala 1982a,\n5 5 Kasvanut metalliteollisuustuotteiden tarve lisäsi myös raaka-aineiden kysyntää, mikä edelleen lisäsi kiinnostusta malmiesiintymiä kohtaan. Kaivannaisteollisuuden tuotteiden kysyntä oli alkanut kasvaa jo 1930-luvun lopulla, mutta sotavuodet loivat pohjan tuotannon merkittävällä laajenemiselle. Sodan jälkeen sotakorvausteollisuus ja sen myötä edelleen voimakkaasti laajentunut metalliteollisuus lisäsivät myös kaivannaisteollisuuden investointeja. Malmin nostomäärät nousivat Suomessa vuosien välisenä aikana tonnista noin miljoonaan tonniin. Suomen johtavana kaivannaisteollisuusyrityksenä valtion omistama Outokumpu Oy oli keskeisessä roolissa kapasiteetin lisääjänä. Outokummun kaivoksesta louhitun kuparin tarve oli sotavuosina kovaa ja tuotannon huippu saavutettiin vuonna Lisääntyneen kysynnän myötä yhtiö laajensi tuotantoaan ja Outokumpuun avattiin talvisodan kynnyksellä vuonna 1939 uusi Mökkivaaran kuilu. 3 Toisen maailmansodan aikana Outokumpu Oy:n laajensi toimintaansa eri puolilla Suomea (liite 2). Vuonna 1941 yhtiö aloitti nikkelin louhinnan Nivalan Makolassa ja kuparin louhinnan Ylöjärvellä vuonna Molemmat esiintyvät olivat suhteellisen pieniä ja köyhiä, mikä näkyi kaivosten lyhyeksi jääneenä toiminta-aikana 4. Outokumpu Oy tuskin olisi avannut kumpaakaan kaivosta ilman toisen maailmansodan aiheuttamaa raaka-ainepulaa. Jatkosodan loputtua Outokumpu Oy jatkoi edelleen investoimista tuotantonsa laajentamiseen, sillä poliittisen epävakauden vuoksi nähtiin tärkeänä pitää malmivarat suomalaisomistuksessa. Yhtiö osti vuonna 1945 Orijärven kuparikaivoksen ruotsalaisilta omistajilta ja aloitti vuonna 1948 rakennustyöt Aijalan kaivoksella. 5 Outokumpu Oy:n ohella metallikaivosteollisuutta Suomessa harjoittivat sotavuosina vain Oy Vuoksenniska Ab ja kanadalais-brittiläisessä omistuksessa ollut Petsamon Nikkeli Oy. Molempien yhtiöiden kaivostoiminta oli sidoksissa toisen maailmansodan aiheuttamaan kysyntään. Petsamon nikkelikaivoksen 6 tuotanto vietiin sotavuosina kokonaisuudessaan Saksaan I.G. Farbenindustrien kanssa tehdyn sopimuksen myötä ja parhaimmillaan sen 3 Kuisma 1985, Makolan nikkelintuotanto oli keskeytyksissä , käynnistettiin uudelleen Korean sodan aiheuttaman kysynnän myötä ja suljettiin malmin loppumisen myötä vuonna Ylöjärven kaivos oli kannattavuusvaikeuksissa lähes koko toimintansa ajan, eikä wolframin ja arsenikin louhinnan aloittaminen parantanut olennaisesti tilannetta. Sodan jälkeen kuparin kysyntä väheni ja hinnat romahtivat, mikä johti vaikeuksiin Ylöjärvellä. Yhtiön investointien ja tuotannon laajentamisen myötä louhinta Ylöjärvellä jatkui vuoteen 1966 saakka. Lähde: Kuisma 1985, Kuisma 1985, 140, Petsamon Kolosjoen nikkelikaivoksen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1937 kanadalais-brittiläisen Mondin johdolla. Kaivostoiminta jatkui läpi sotavuosien ja toimintakuntoinen kaivos siirtyi aseleposopimuksen myötä Neuvostoliitolle vuonna Lähde: Vuorisjärvi 1990, 26 29,\n6 6 tuotannolla katettiin reilu neljäsosa Saksan nikkelintarpeesta. Tuotanto Vuoksenniskan molybdeenikaivoksessa 7 Lieksan Mätäsvaarassa oli aloitettu vuonna 1940 ja suurin osa tuotannosta vietiin Petsamon tavoin Saksaan. Jatkosodan päätyttyä vienti Saksaan loppui ja sodan loputtua molybdeenin hinta maailmanmarkkinoilla romahti. Kaivos ajautui suuriin taloudellisiin vaikeuksiin ja toimi valtion vahvasti tukemana vuoteen 1947, jolloin raskaasti tappiollinen kaivos lopullisesti suljettiin. Kahden yksityisen kaivannaisteollisuuden toimijan poistuminen Suomen markkinoilta vahvisti entisestään valtionyhtiö Outokumpu Oy:n asemaa toimialan kiistattomana johtajana. Oy Vuoksenniska Ab jatkoi kyllä toimintaansa, mutta keskittyi kaivannaisteollisuuden sijaan raudan jalostamiseen Turun ja Imatran tehtailla. 8 Suomen metalli- ja kaivannaisteollisuuden laajeneminen jatkui voimakkaana myös toisen maailmansodan päätyttyä. Vuosien välisenä aikana niiden osuus koko Suomen teollisuustuotannosta nousi neljänneksestä yli kolmannekseen ja työntekijöiden määrä lähes kaksinkertaistui noin henkeen. Metalliteollisuuden perustuotannossa jalostettiin lähinnä Suomesta louhittuja malmirikasteita, joten kaivannaisteollisuuden laajeneminen liittyi tiiviisti jalostuksen laajenemiseen. Valtion toinen kaivosyhtiö Otanmäki Oy perustettiin vuonna 1950 ja kaivostoiminta Otanmäessä alkoi kolme vuotta myöhemmin. Kaivoksen päätuote määrällisesti oli magnetiittirikaste 9, jota toimitettiin rauta- ja terästeollisuuden tarpeisiin. Taloudellisen kannattavuuden näkökulmasta sivutuotteena louhitun vanadiinin 10 jalostaminen oli ensisijaista. Vanadiinitehdas valmistui vuonna 1956, mikä tarkoitti työntekijämäärän lisääntymistä huomattavasti. Otanmäki oli Suomen ainoa vanadiinin tuottaja, eikä kilpailijoita muualla Euroopassa juuri ollut. Tuotannon alkaessa malmin oli arvioitu riittävän noin viideksikymmeneksi vuodeksi. Tulevaisuus näytti 1950-luvulla valoisalta, sillä tuotteiden kysyntä oli korkealla ja hinnat markkinoilla nousussa. Edellä mainittujen tuotteiden lisäksi Otanmäestä louhittiin ja rikastettiin myös ilmeniittiä 11, josta 7 Molybdeeni on harvinainen mineraali, jonka ominaisuuksia ovat hyvä lämmön ja hapon kestävyys. Sitä käytetään erikoisteräksien ja aseteräksen valmistukseen. Lähde: Littunen 1984, Littunen 1984, 18 20, 24 25; Vuorisjärvi 1990, 26 29, , Magnetiitti on seosmalmi ja yksi tärkeimmistä rautamalmeista. Lähde: <http://www.geologia.fi/index.php/ / /mineraalit-a-oe/136- magnetiitti>. 10 Vanadiini on alkuaine, jota hyödynnetään erityisesti terästeollisuudessa lujien ja taipuisien teräslaatujen valmistuksessa. Vanadiiniseosterästä käytetään yleisesti auto- ja lentokoneteollisuudessa Lähde: <http://www.metla.fi/metinfo/metsienterveys/raskasmetalli/kartta-vanadiini.htm>. 11 Ilmeniitti eli rauta-titaani-oksidi, on musta mineraali, josta saadaan muun muassa titaania. Lähde: <\n7 7 saatiin esimerkiksi koneteollisuuden tarvitsemaa titaania 12. Otanmäki Oy:n kaivostoiminta laajeni 1950-luvun lopulla myös Kemijärven Kärväsvaaraan. 13 Outokumpu Oy säilytti asemansa johtavana metalliteollisuudessa tarvittavien malmien tuottajana ja se avasi 1950-luvulta alkaen lukuisia uusia kaivoksia eri puolelle Suomea (liite 2). Yhtiön toiminta laajeni paitsi maantieteellisesti myös metallurgisesti, sillä kuparin lisäksi alettiin louhia teollisesti merkittävässä mittakaavassa myös muita metalliteollisuuden tarvitsemia malmeja. Sinkkiä ja rikkiä tuottanut Lampinsaaren kaivos avattiin Vihantiin vuonna 1954, Kotalahden nikkelikaivos Leppävirralle vuonna 1959 sekä Pyhäsalmen kuparisinkki-rikki-kaivos vuonna Yhtiön tuotanto laajeni myös Outokummussa, kun vanhat jo 1920-luvulla avatut kuilut suljettiin vuonna 1954 ja toiminta siirtyi uuteen Keretin kaivokseen. 14 Otanmäki Oy:n terästehdassuunnitelmat jouduttiin 1950-luvun alkupuolella jäädyttämään, koska varoja niin laajamittaiseen hankkeeseen ei tuolloin ollut. Terästehtaan suunnittelua kuitenkin jatkettiin ja se nousi keskusteluun jälleen 1950-luvun lopulla. Otanmäen terästehdassuunnitelmat osoittautuivat kuitenkin tuotantokapasiteetiltaan liian pieniksi. Niin sanottu Otanmäki-laki tehtaan perustamisesta hyväksyttiin vuonna 1959, mutta teollisuuden neuvottelutoimikunnan lausunnon seurauksena hallitus ei lakia vahvistanut. Otanmäki Oy:n suunnitelmat johtivat kuitenkin osaltaan uuden valtioyhtiön Rautaruukki Oy:n perustamiseen helmikuussa Otanmäki Oy oli yksi uuden yhtiön osakkaista 15 ja edusti siinä kaivosteollisuutta yhdessä Outokumpu Oy:n kanssa. 16 Tuotannon voimakkaasta kasvamisesta huolimatta kaivannaisteollisuus oli edelleen luvun Suomessa varsin pieni toimiala, sillä sen osuus bruttokansantuotteesta oli vain yhdenkahden prosentin luokkaa. Suomen malmiesiintymät olivat suhteellisen pieniä, joten tuotantoyksiköiden koko jäi kansainvälisesti verrattuna pieneksi. Sotavuosina perustetut kaivokset olivat toimineet pahimmillaan vain muutamia vuosia, kun taas metalliteollisuuden kysynnän pohjalle 1950-luvulla perustetut kaivokset toimivat vuotta 17, mikä oli 12 Titaani on alkuaine, jonka tärkein ominaisuus on hyvä korroosionkestävyys. Sitä käytetään paljon terästeollisuuden seosmetallina auto-, lentokone- ja panssariteollisuudessa. Lähde: < 13 Luukko 1990, 37 51; Tervo 2011, 166; Tervonen 2003, Hjerppe 1982, , ; Kuisma 1985, , , Muut osakkaat olivat valtionyhtiöt Outokumpu Oy ja Valmet Oy sekä yksityiset Osakeyhtiö Fiskars Aktiebolag, Lokomo O.Y., Rauma-Repola Oy sekä Wärtsilä-yhtymä O/Y. Lähde: Luukko 1990, Luukko, 37 51; Tervonen 2003, Outokumpu Oy:n luvuilla avatuista kaivoksista toiminnassa on enää Pyhäsalmen kaivos. Kotalahden kaivos suljettiin vuonna 1987, Keretin kaivos 1989 ja Vihannin kaivos Otanmäki Oy:n ja myöhemmin\n8 8 kansainvälisesti verrattuna varsin lyhyt aika. Kaivannaisteollisuuden työllistävä vaikutus nousi uusien kaivosten perustamisen myötä 6400:sta 8300 henkeen lukujen kuluessa. Kaivosten sijoittuminen kauas asutuskeskuksista, maatalousvaltaisille alueille lisäsi niiden alueellisen työllistävyyden ja kehityksen vaikutusta Sosialisointia ja alueellistamista Toisen maailmansodan jälkeen Suomessa käytiin runsaasti keskustelua talousjärjestelmästä ja yritystoiminnasta. Sota-ajan sääntelytaloudessa valtio oli puuttunut tiukasti tuotantoon ja markkinoiden toimintaan, koska raaka-aineista oli pulaa ja teollisuuden tarpeet oli saatava tyydytettyä. Sodan jälkeen erityisesti poliittisen kentän vasemmalla laidalla pyrittiin ajamaan valtiollista yritystoimintaa ja sosialistisuutta suomalaiseen talousjärjestelmään. Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) avasi sosialisointikeskustelun heti toisen maailmansodan jälkeen. Puolue vaati tammikuussa 1945 hallitusta asettamaan komitean, joka tutkisi tärkeimpien teollisuuslaitosten ja pankkien sosialisointimahdollisuuksia. SDP:n innokkuus sosialisointia kohtaan herätti muissa puolueissa vastarintaa. Kommunistinen vasemmisto Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) johdolla kritisoi SDP:n sosialisointi-intoa puhtaaksi vaalipeliksi ja kyseenalaisti puolueen ajatuksen sosialisoinnista ja piti sitä lähinnä kansallistamisena, ei koko talousjärjestelmää koskevana muutosvaatimuksena. Oikeistopuolueet Kansallisen Kokoomuksen johdolla tyrmäsivät sosialidemokraattien vaatimukset täysin. Kokoomuksen mielestä Suomen tuli palata mahdollisimman nopeasti takaisin normaaliin aikaan, jolloin yritystoiminta oli vapaata ja valtio kontrolloi markkinoiden toimintaa mahdollisimman vähän. Vaikein sosialisointikysymys heti sodan jälkeen oli Maalaisliitolle. Puolueen sisällä oikeistolaisimmat suhtautuivat ajatukseen kielteisesti, mutta toisaalta vasemman laidan maalaisliittolaiset pitivät sosialisointipyrkimyksiä jopa kannatettavina. Puolueen eduskuntaryhmässä käytiin asiasta Rautaruukki Oy:n kaivoksista toiminnassa ei ole enää yksikään. Raajärven kaivos suljettiin 1975, Otanmäen kaivos 1985 ja Rautuvaaran kaivos Yhtiön uudelleen avaama Kärväsvaaran kaivos suljettiin jo vuonna Lähde: <http://weppi.gtk.fi/aineistot/kaivosteollisuus/rautakaivokset.htm>. 18 Hjerppe 1982,\n9 9 paljon keskustelua ja lopulta viralliseksi linjaksi muotoutui kanta, jonka mukaan sosialisoinnin tutkimista ei ollut syytä vastustaa. 19 Hallituksen piirissä valmisteltiin SDP:n esittämän komitean perustamista ja työtä johti kauppa- ja teollisuusministeri Uuno Takki (SDP). Sosialisoimiskomitea perustettiin poliittisen väännön jälkeen helmikuussa Komiteaan nimettiin 26 jäsentä, joista puolet tulivat vasemmiston ja puolet porvarillisten ryhmien sekä elinkeinoelämän puolelta. Komitean puheenjohtajuus oli SDP:n hallussa ja tehtävää hoitivat vuosina Jalo Aura ja Penna Tervo. Komitean tehtäväksi määriteltiin tutkia ja suunnitella toimenpiteitä, joilla valtio voisi lisätä vaikutusvaltaansa tietyillä elinkeinoelämän sektoreilla. Nimestään huolimatta komitean tehtävänä oli ensisijaisesti tutkia, ei niinkään valmistella sosialisointia, jonka kohtalo riippuisi komitean saamista tuloksista. Kaivannaisteollisuuden osalta alan sosialistointimahdollisuuksia tutki Outokumpu Oy:n palveluksessa työskennellyt diplomiinsinööri Tuulo Malmia. Hän esitti raportissaan kesäkuussa 1947 kaivosteollisuuden sosialisointia, koska kyseessä oli suuria pääomia ja keskitettyä toimintaa vaativa teollisuuden ala. Malmian raportin mukaan kaivostoimintaa ei saataisi kehitettyä ilman valtiojohtoisuutta ja Outokumpu Oy:n toiminta oli osoittanut, että valtiojohtoinen yhtiö voi saavuttaa kaivosteollisuuden alalla hyviä tuloksia. 20 Sosialisoimiskomitea antoi työnsä päätteeksi vuonna 1949 mietinnön toimenpideehdotuksista yritystoiminnan sosialisoinnista. Komitean loppumietinnössä kaivosteollisuus ei ollut niiden neljän alan joukossa, joiden sosialisointia esitettiin. Komitea oli valinnut aloiksi voimatalouden, puhelintoimen, sokeriteollisuuden ja tupakkateollisuuden. Toimialojen valintaan vaikutti myös oikeistopiirien suhtautuminen, sillä Maalaisliiton ja Kokoomuksen ei arveltu vastustavan kyseisten toimialojen sosialisointia yhtä voimakkaasti kuin esimerkiksi paperiteollisuuden. Sosialisoimiskomitean mietintö ei johtanut merkittäviin toimenpiteisiin, sillä eduskunnassa oikeistopuolueet vastustivat esityksiä ja oikeistolaiset jäsenet olivat jättäneet jo komitean mietintöön eriäviä mielipiteitä. Puheenjohtaja Penna Tervo pyrki vielä vuonna 1950 ajamaan komitean esittämien alojen sosialisointia eduskunnassa, mutta aloitteet eivät koskaan edenneet valtiovarainvaliokunnan käsittelyä pidemmälle. Näin 19 Peltonen 1987, Peltonen 1987, , 237, 245.\n10 10 sosialidemokraattien aloitteesta käynnistetty tutkimustyö yritystoiminnan sosialisoimiseksi päättyi 1950-luvun alkuun mennessä tuloksetta. 21 Talouden sosialisointipyrkimysten jälkeen suomalaista talouspoliittista keskustelua leimasi alueellistamisesta ja aluepolitiikasta puhuminen. Suomalaisen aluepolitiikan katsotaan alkaneen vuodesta 1966, jolloin Suomessa säädettiin ensimmäiset kehitysaluelait. Poliittiseen keskusteluun aluepolitiikan ja alueiden kehittämisen idea tuli hiljalleen toisen maailmansodan jälkeen. Yhtenä keskeisenä avauksena on pidetty maalaisliittolaisen pääministeri Urho Kekkosen vuonna 1952 julkaistua pamflettia Onko maallamme malttia vaurastua?. Kuitenkin jo ennen Kekkosta suomalaisessa politiikassa oli alettu harjoittaa alueellistamispolitiikkaa, jonka lähtökohtana oli erityisesti syrjäisten ja elinkeinorakenteeltaan kehittymättömien alueiden olosuhteiden parantaminen. Ennen kehitysaluelakien säätämistä tällainen toiminta oli varsin koordinoimatonta ja näyttäytyi lähinnä yksittäisten valtiollisten hankkeiden yhteydessä. Suomen elinkeinorakenteeltaan alikehittyneiksi alueiksi katsottiin yleisesti toisen maailmansodan jälkeen Itä- ja Pohjois-Suomi. Painopiste oli sodan jälkeen erityisesti Pohjois-Suomessa eli Oulun ja Lapin lääneissä. Tätä kehitysaluejaottelua käytti myös pääministeri Kekkonen omassa pamfletissaan. Vastaavaa jaottelua on taloushistoriallisessa tutkimuksessaan soveltanut myös Jorma Ahvenainen, joka veti rajan linjalle Sortavala- Joensuu-Iisalmi-Oulu-Rovaniemi. 22 Pohjois-Suomi 23 oli erityisesti teollistumisen näkökulmasta aitoa kehitysaluetta toisen maailmansodan jälkeisessä tilanteessa. Suomi oli kokonaisuutena arvioiden Länsi-Eurooppaa huomattavasti vähemmän teollistunut ja pohjoinen jäi vielä tästäkin jälkeen. Alueen elinkeinot muodostuivat leimallisesti maa- ja metsätaloudesta, joiden parissa Pohjois- Suomessa työskenteli vuonna 1940 noin henkeä ja vastaavasti teollisuuden palveluksessa vain alle henkeä. Toisen maailmansodan jälkeen Luovutetun Karjalan peltoalan menetys paransi hetkellisesti Pohjois-Suomen maatalouden näkymiä. Siirtoväen asuttaminen pääasiassa pientiloille Kajaani-Haapajärvi-linjan eteläpuolelle siirsi maatalouden painopistettä pois pohjoisesta. Myös sotakorvausteollisuus sijoittui voimakkaasti eteläisen Suomen asutuskeskuksiin ja rannikkoseuduille, eli Pohjois-Suomi hyötyi lopulta verraten vähän toisen maailmansodan jälkeisestä kehityksestä. Alueen potentiaali nähtiin olevan jo 21 Peltonen 1987, 254, Ahvenainen 1982, 315; Hakkarainen 2008, 1-4; Pihkala 1982a, Pohjois-Suomi käsitteellä tarkoitan esimerkiksi Hakkaraisen soveltamaa jaottelua, jossa Pohjois-Suomeen luen vanhat Lapin ja Oulun läänit.\n11 11 olemassa olevan metsäteollisuuden kehittämisessä ja toisaalta muiden luonnonvarojen eli valjastamattoman vesivoiman ja kaivannaisten hyödyntämisessä. 24 Poliitikkojen huoli Pohjois-Suomen tulevaisuudesta liittyi ennen kaikkea arvioihin teollistumiskehityksen etenemisestä kaupungeissa. Väen uskottiin muuttavan työn perässä pohjoisesta etelän kasvukeskuksiin, mikä nähtiin erityisesti Maalaisliiton poliitikkojen piirissä huolestuttavana kehityksenä. Puolue oli ideologisesti talonpoikainen ja sen vahvimmat kannatusalueet olivat Itä- ja Pohjois-Suomessa. Toisaalta poliittista huolta aiheutti myös SKDL:n korkea kannatus erityisesti Oulun ja Lapin vaalipiireissä. Äärivasemmiston menestystä pidettiin jopa yhteiskunnan järjestystä horjuttavana uhkana muiden puolueiden, mutta erityisesti SDP:n ja Kokoomuksen piirissä. Yhtenä poliittisena perusteluna järjestäytyneen aluepolitiikan synnylle onkin pidetty kommunismin leviämisen pelkoa. Alueellisen kehittämisen hankkeissa aloitteellisina olivat 1950-luvulla useimmiten maalaisliittolaiset poliitikot, mutta myös SKDL:n riveissä oltiin aktiivisia. Maalaisliitto tuki ennen kaikkea maatalouden kehittämistä ja elinolojen turvaamista, muttei vierastanut pohjoiseen suunniteltuja teollisia hankkeita. Maalaisliiton piirissä esimerkiksi vesivoiman rakentamisen, infrastruktuurin kehittämisen ja erilaisten teollisuuslaitosten sijoittamisen nähtiin tuovan positiivisia kerrannaisvaikutuksia myös maatalousväestölle. Puolue tuki voimakkaasti myös valtiollisten yritysten perustamista Pohjois-Suomeen, missä näkyi puolueen poliittinen valtakamppailu vasemmiston kanssa. 25 Otanmäen kaivoshanke ajoittui sodanjälkeiseen murrosvaiheeseen, jossa sotataloudesta siirryttiin kohti rauhanajan taloudellisia olosuhteita. Tilanne ei ollut paluuta sotaa edeltäneeseen aikaan, sillä sotakorvausten myötä teollistuminen alkoi edetä kovalla vauhdilla. Tämän vuoksi Suomen tuli kiinnittää entistä enemmän huomiota raaka-aineiden tuotantoon. Tässä tilanteessa Pohjois-Suomi nähtiin tärkeänä alueena, koska siellä oli runsaasti luonnonvaroja sekä maan päällä että sen alla. Luonnonvarojen hyödyntäminen oli keskeinen perustelu, jota poliitikot alueellisen kehittämisen päätöksiä tehdessään käyttivät. Valtiollista yritystoimintaa suosittiin luvuilla erityisesti kaivos- ja kemianteollisuudessa sekä energiantuotannossa. Vahvimmin valtiojohtoista yritystoimintaa olivat puolustaneet heti toisen maailmansodan jälkeen sosialidemokraatit, joiden sosialisointi-innostus sai myös SKDL:n kannattamaan vahvemmin valtiollistamispyrkimyksiä luvulla SKDL oli jo eduskuntapuolueista tiukimmin vaatimassa yritystoiminnan valtiollistamista ja esimerkiksi 24 Aro 2007, ; Hakkarainen 2008, Hakkarainen 2008; 3 5,\n12 12 Kemijoen sähköntuotantoa varten perustettiin valtionyhtiö SKDL:n ja SDP:n tuella. Maalaisliitolla ei ollut valtio-omisteisuuteen yksiselitteistä kantaa Yksityisyrittäjien katsottiin karsastavan Pohjois-Suomea, koska siellä maksettiin vielä sota-ajan jälkeen työvoimapulasta johtuen muuta Suomea korkeampia palkkoja. Lisäksi alueen pitkät ja monin paikoin hankalat liikenneolosuhteet aiheuttivat lisäkustannuksia. 26 Alueellistamispolitiikka näyttäytyi käytännössä voimakkaimmin 1950-luvulla, mutta hankkeet olivat käynnistyneet usein jo edellisen vuosikymmenen lopussa. Yksi eniten poliittista keskustelua herättäneistä alueellistamispäätöksistä oli typpilannoitetehtaan sijoittaminen Ouluun vuonna Hankkeen tausta olivat 1940-luvun puolivälissä, sillä valtiollinen Typpi Oy oli perustettu vuonna 1944 ja tehdashankkeelle oli varattu määrärahat jo vuoden 1949 tulo- ja menoarviossa. Tehtaan sijoituspaikasta ei ollut poliittista yhteisymmärrystä, joten asia ei lopulta pohjoisen ja eteläisen sijainnin kannattajien erimielisyyksien vuoksi päätynyt valtion budjettiin. Typpitehdashanketta varten asetettiin erillinen komitea, joka esitti tehtaan sijoittamista lähelle pääkulutusalueita ja vientisatamia Etelä-Suomeen. Komitea oli hankkinut näkemykselleen tukea myös ulkomaalaisilta asiantuntijoilta. Komitean lausunto ei ratkaissut kiistaa, koska alun alkaen tehdasta oli puuhattu Pohjois-Suomen pian valjastettavien vesivoimavarojen äärelle. Lopulta Urho Kekkosen I hallitus päätti juhannuksen alla 1950 sijoittaa tehtaan vastoin komitean esitystä Pohjois-Suomeen. Hallituksen päätös aiheutti ongelmia Typpi Oy:lle, sillä sijaintipäätöksen myötä jo aiemmin kannattavuudeltaan heikoksi arvioidun tehtaan perustamiskustannukset nousivat sijaintipäätöksen myötä entisestään. 27 Typpilannoitetehdas sijoitettiin lopulta Ouluun, vaikka asiantuntijalausunnot puolsivat korkeintaan Kokkolan korkeudelle sijoittumista. Typpitehdas oli ennen kaikkea maalaisliittolaisten hanke, vaikkakin hallituksessa osa puolueen ministereistä äänesti pohjoista sijaintipaikkaa vastaan. Sosialidemokraattien ja Kokoomuksen piirissä päätös tyrmättiin täysin, koska asiantuntijalausunnot eivät millään tavoin puoltaneet pohjoista sijaintia. Hanke ja siitä tehty poliittinen päätös on tyypillinen 1950-luvun alueellistamispäätös, jossa Pohjois-Suomen kehittäminen nähtiin tärkeämpänä päätöstä puoltavana argumenttina kuin tehtaan kannattavuudesta tehdyt arviot. Hanke antoi kasvot 26 Hakkarainen 2008, 20 24, Pihkala 1982b, Hakkarainen 2008, 38 40; Leiviskä 2011,\n13 13 alueellistamiselle, mutta toi esiin syvät kokoomuksen ja maalaisliittolaissosialidemokraattisen akselin väliset näkemyserot valtioyhtiöpolitiikassa Tutkimustehtävä ja aineisto 2.1 Tutkimustehtävä ja metodi Pro gradu -tutkielmassani selvitän Otanmäki Oy:n kaivosyhtiön perustamiseen liittyvää keskustelua, jota käytiin asiantuntijapiireissä, sanomalehdissä ja poliitikkojen kesken. Tutkin sekä hankkeen kannattajien että vastustajien kannanottoja ja niiden kautta selvitän kuinka Otanmäen kaivoshanke linkittyy Suomen yleiseen teollistamiskeskusteluun ja alueellistamisen politiikkaan. Liitettiinkö Otanmäki osaksi laajempaa, koko Suomea koskevaa terästeollisuuden laajentumista vai nähtiinkö se ensisijaisesti alueellisena teollisuushankkeena? Käyttivätkö kannattajat ja vastustajat samoja argumentteja perustellessaan omia kantojaan hanketta kohtaan? Onko keskustelusta havaittavissa selviä poliittisia ja alueellisia ryhmiä, joilla oli yhtenäinen kanta Otanmäkeä kohtaan? Tutkimuksessani käytän historiallis-kvalitatiivista lähestymistapaa, jonka avulla tarkastelen aineistoa sisäisen ja ulkoisen lähdekritiikin kautta. Sisäiseen lähdekritiikkiin kuuluu asiakirjojen kokonaisuuden arvioiminen tarkastelemalla niiden tarkoitusta ja tehtävää. 29 Aineistossa on runsaasti kirjeitä ja muistioita, joilla on ollut selkeä tarkoitus ja tavoite mielipiteenmuokkauksessa sekä omien kannanottojen perustelussa. Ulkoisella lähdekritiikillä tarkoitetaan esimerkiksi kirjoittajan aseman ja roolin selvittäminen sekä toisaalta lähteen sijoittaminen tilanteeseen ja kontekstiin. 30 Vaikka käyttämässäni aineistossa asiakirjat on järjestetty Otanmäki-teeman mukaisesti, yksittäisillä asiakirjoilla on ollut selkeästi erilainen synty-ympäristö. Esimerkiksi virallinen toimikunnan mietintö ja toisaalta epäviralliseen 28 Hakkarainen 2008, Renvall 1983, , , Renvall 1983, ,\n14 14 tiedusteluun vastaava kirje ovat syntyneet hyvin erilaisessa kontekstissa, mikä täytyy ottaa huomioon niitä analysoidessa. Kirjoittajan aseman ja roolin arvioiminen on tutkimuksessani oleellista, sillä esimerkiksi Eero Mäkisellä oli selkeästi kolme roolia tarkasteltavana ajanjaksona: Outokumpu Oy:n toimitusjohtaja, kansanedustaja ja Suomen Malmi Oy:n johtokunnan puheenjohtaja. Analysoimalla käytettyjä sanavalintoja ja kirjoitustyylejä erittelen kirjoittajien argumentaatiota. Tarkoituksenani ei ole arvioida argumenttien luotettavuutta sinänsä, vaan niiden suhdetta toisiin esitettyihin argumentteihin. Sanomalehtiaineiston osalta käytän myös historiallis-kvalitatiivista lähestymistapaa. Olen tyypitellyt sanomalehtiaineistoa kirjoituslajien perusteella uutisiin, kommentoiviin lehtikirjoituksiin ja yleisönosastokirjoituksiin. Kommentoivilla lehtikirjoituksilla tarkoitan lehtien toimittajien tai avustajien laatimia kirjoituksia, joiden voidaan ainakin jossain määrin katsoa heijastelleen lehden linjaa. Yleisönosastokirjoitukset puolestaan heijastavat enemmän niiden kirjoittajien kuin julkaisualustana toimineen lehden mielipidettä. Olen soveltanut lehdistöaineistoissa Pekka Suvannon yleisen historian tutkimuksessa käyttämää menetelmää, jossa on analysoitu lehdistöaineiston syntytilannetta ja pyritty sitomaan ne laajempaan kontekstiin. Suvannon tarkoittamaa palstojen taakse 31 pääsemistä olen tehnyt Eero Mäkisen arkistosta löytyneen asiakirja-aineiston sekä Päiviö Tommilan toimittamaa Suomen lehdistön historia 3:n avulla. Lehdistöaineiston kautta olen luonut ennen kaikkea kuvaa siitä, kuinka Otanmäestä uutisoitiin ja millä tavalla. Olen myös huomioinut Suvannon tutkimuksissaan soveltaman ajatuksen siitä, että esimerkiksi pääkirjoitukset eivät yleensä edusta laajaa kansalaismielipidettä, mutta vaikuttavat hyvin vahvasti kansalaismielipiteen muodostumiseen. Yleisönosastokirjoitusten kohdalla olen ottanut huomioon sen, että niiden vaikutus julkisessa keskustelussa voi vaihdella sen mukaan, missä sanomalehdessä kirjoituksia julkaistaan. 32 Tyypittelystä huolimatta en ole analysoinut lehdistöaineistoa kvantitatiivisesti, eli tehnyt tutkimusta eri lehtikirjoituslajien esiintymismääristä, koska lehdet ovat vain osa tutkimukseni aineistoa. Tutkimukseni linkittyy Suomen alue- ja teollisuushistoriaan toisen maailmansodan molemmin puolin. Aluehistoriallisesti sota-aika on erityisen mielenkiintoinen ajanjakso, sillä valtion aluekehitys näyttää tulevan keskusteluun usein juuri kriisien aikaan. Nämä kriisit voivat olla sotilaspoliittisia tai taloudellisia, kuten tarkastelemallani ajanjaksolla Suomessa. 31 Suvanto 1977, Suvanto 1977,\n15 15 Olennaista kriiseille on, että ne näyttävät avaavan uudenlaisen keskustelutilan, jossa aiempia yhteiskunnallisia päätöksiä asetetaan kyseenalaiseksi. Suomessa sota-ajan kriisi ja varsinkin sitä seurannut alueellistamisen ja aluepolitiikan nousu 1950-luvulta lähtien ovat muokanneet maamme aluekehitystä. Aluepolitiikkaa ei voida kuitenkaan tarkastella vain yksittäisenä politiikan osa-alueena, vaan se liittyy aina laajempaan poliittiseen keskusteluun. 33 Tämän vuoksi myös Otanmäen tapausta on tarpeen käsitellä alueellisesta, teollis-taloudellisesta ja yleispoliittisesta näkökulmasta. 2.2 Lähteet ja tutkimuskirjallisuus Tutkimukseni lähdeaineisto koostuu neljästä päälähdeaineistosta: Eero Mäkisen arkistosta, Otanmäki Oy:n arkistosta, sanomalehtiaineistosta sekä valtiopäiväasiakirjoista. Eero Mäkisen arkistosta tutkimukseni kannalta keskeisimpiä lähteitä ovat hänen itsensä tekemät ja neuvottelukunnasta riippumattomat Otanmäkeä koskevat kannattavuuslaskelmat sekä yhtiöön liittyvät muistiot ja lausunnot. Lisäksi tärkeitä lähteitä ovat Mäkisen kirjeet ministeriöihin, asiantuntijoille ja toisiin kaivosyhtiöihin. Mäkinen profiloitui yhtenä Otanmäen kaivoshankkeen kiivaimmista vastustajista ja oli aikakauden johtavia kaivosasiantuntijoita Suomessa, joten hänen arkistostaan löysin vastustamisessa käytettyjä argumentteja. Mäkisen arkistomateriaalissa on laajasti myös muiden keskusteluun osallistuneiden henkilöiden, erityisesti Oy Vuoksenniska Ab:n toimitusjohtajan Bernd Grönblomin ja ruotsalaisten asiantuntijoiden Otanmäkeen liittyviä kannanottoja ja lausuntoja. Otanmäki Oy:n arkistoaineistossa on samoja kannattavuuslaskelmia ja mietintöjä, kuin Eero Mäkisen arkistossa. Yhtiön toiminta- ja tilintarkastuskertomukset avaavat yhtiön taloudellista tilannetta ja toimia 1950-luvun alussa. Sanomalehtiaineiston avulla tuon tutkimukseeni Otanmäestä käytyä julkista keskustelua. Kandidaatintutkielmani yhteydessä kävin läpi Otanmäki Oy:n arkistosta löytynyttä lehtileikemateriaalia, jonka perusteella lehdistössä käytiin paikoin hyvinkin vilkasta keskustelua Otanmäen hankkeesta vuosina Tässä tutkimuksessa hyödynnän jo kerättyä lehtileikemateriaalia, minkä lisäksi käyn läpi sanomalehtimateriaalia myös 33 Moisio 2009, 53.\n16 16 lehtileikkeissä esiintyvien päivien ympäriltä sekä muista merkittävistä sanomalehdistä. Lehtileikemateriaalin perusteella keskustelua käytiin eniten Uudessa Suomessa Helsingin Sanomissa ja Kainuun Sanomissa. Sanomalehtimateriaalin avulla pyrin myös saamaan selville oliko suurimmilla puolueilla, Suomen Sosialidemokraattisella Puolueella, Suomen Kansan Demokraattisella Liitolla, Kansallisella Kokoomuksella ja Maalaisliitolla vahvoja kantoja kaivoshankkeeseen ja kuinka ne ilmentyivät puolueiden äänenkannattajien kirjoittelussa. 34 Valtiopäiväasiakirjojen avulla selvitän Otanmäestä käytyä poliittista keskustelua eduskunnassa. Otanmäki Oy perustettiin valtionjohtoiseksi yhtiöksi ja sen rahoittamisesta käytiin keskustelua eduskunnassa. Valtiopäiväasiakirjojen avulla selvitän niitä Otanmäkeen liittyviä mielipiteitä, joita poliitikkojen keskuudessa vallitsi, mutta jotka eivät välttämättä tulleet julki lehdistössä. Valtiopäiväasiakirjojen avulla pyrin selventämään kokonaiskuvaa siitä, mitkä poliittiset ryhmittymät ja poliitikot kannattivat sekä vastustivat Otanmäen hanketta, ja millaisia perusteluja he mielipiteidensä pohjana käyttivät. Suomen kaivosteollisuuden historiaa ei ole koottu yksiin kansiin. Euroopan suurimpiin kuulunut Outokummun kuparikaivos ja sen ympärille syntynyt Outokummun kaupunki ovat saaneet tutkimuksessa eniten huomiota, mutta muista kaivosyhdyskunnista on kirjoitettu suhteellisen vähän. Myös Vuolijoen kuntahistorian puuttuminen vaikeuttaa Otanmäen tapahtumien peilaamista tutkimuskirjallisuuden avulla, mutta toisaalta se antaa tutkijalle puhtaan maaperän toimia. Markku Simulan kirjoittama seurakunnan historiikki Vuolijoen seurakunnan vuosisata kokoaa yksiin kansiin seurakunnan kehityksen. Otanmäelle on kirjassa annettu oma lukunsa, eikä vähiten pappilan sijaintipaikasta käydyn kiistan vuoksi. Maaseudulla seurakunnan ja kunnan asiat olivat vielä 1900-luvulle tultaessakin lähellä toisiaan, joten teos antaa kuvaa yleisestä suhtautumisesta myös Otanmäkeen. Myös Terralehdessä (3/2011) julkaistu Katja Tervon artikkeli Otanmäki katsaus erään kaivoskylän elinkaaren vaiheisiin toimii hyvänä pohjana Otanmäen historian kartoittamisessa. Artikkelin viitekehyksenä on Otanmäen historia tehdasyhdyskuntien elinkaaritutkimuksen pohjalta, ja sen syntyvaihetta käsittelevä osuus antaa perustietoa yhteisön alkuvaiheista. 34 Puolueiden äänenkannattajia olivat Suomen Sosialidemokraatti (SDP), Kansan Tahto (SKDL), Vapaa Sana (SKDL), Uusi Suomi (Kokoomus), Maakansa (Maalaisliitto) ja Kainuun Sanomat (Maalaisliitto). Lähde: Salminen 1988, 172, 189, 192, 223, 235.\n17 17 Makrotason taloushistoriallinen konteksti rakentuu laajan Jorma Ahvenaisen, Erkki Pihkalan ja Viljo Rasilan toimittaman Suomen taloushistoria 2:n varaan, joka painottuu juuri teollistuvan Suomen historiaan toisen maailmansodan molemmin puolin. Teoksessa on esitelty laajasti eri talouden sektoreiden kehitystä ja kaivosteollisuus käsitellään osana metalliteollisuutta. Toisen maailmansodan jälkeistä talouspoliittista keskustelua ovat tutkineet väitöskirjoissaan Tapani Paavonen ja Janne Leiviskä. Paavosen Talouspolitiikka ja työmarkkinakehitys Suomessa toisen maailmansodan jälkeisellä jälleenrakennuskaudella vuosina käsittelee talouspoliittista keskustelua heti toisen maailmansodan jälkeen eli aikakaudella, jolloin Otanmäen kaivoshankkeesta käyty keskustelu oli kuumimmillaan. Paavonen tarkastelee väitöskirjassaan esimerkiksi sosialisoimiskeskustelua, jonka vaikutukset näkyivät myös poliitikkojen suhtautumisessa Otanmäen hankkeeseen. Leiviskän väitöskirjassa Pohjois- ja Itä-Suomen elinkeinojen kehittäminen suomalaisen yhteiskunnan murroksessa Suurimpien puolueiden elinkeinopolitiikka käsittelee elinkeinopolitikkaa erityisesti Pohjois-Suomen näkökulmasta. Vaikka Leiviskän väitöskirjan painopiste on 1950-luvun jälkeisellä ajalla, on siinä käsitelty uudenlaisen alueellisen elinkeinopolitiikan lähtöasetelmia vuosikymmenen taitteesta. Leiviskän lisäksi aluepoliittista kontekstia Otanmäki-tapaukseen tuo Anna-Kaisa Hakkaraisen maantieteen alan väitöskirja Aika ennen aluepolitiikkaa käsittelee alueiden kehittämisen ideaa ja pohjoisen Suomen kehittämishankkeita juuri 1950-luvulla. Väitöskirjassaan Hakkarainen on nostanut esiin erityisesti Oulun typpitehtaan ja yliopiston aluepoliittiset ulottuvuudet, mutta käsittelee myös laajemmin Pohjois-Suomen tilannetta. Hakkaraisen käsittelemät aluepolitiikan erityispiirteet auttavat Otanmäen tapauksen asettamisessa valtakunnalliseen kontekstiin. Kaivoshistorian kokonaisesityksen puutteen vuoksi olen luonut katsauksen alan kehitykseen kahden merkittävän kaivosalueen, Outokummun ja Petsamon historioiden kautta. Merkittävät teokset ovat Markku Kuisman Outokumpu : kuparikaivoksesta suuryhtiöksi Esko Vuorisjärven Petsamon nikkeli kansainvälisessä politiikassa sekä Annikki Littusen Mätäsvaara selvitys. Näiden teosten avulla saan hyvän katsauksen Suomen kaivosteollisuuden vaiheisiin toisen maailmansodan kynnykseltä 1950-luvun puoliväliin, sillä kyseiset yritykset louhivat ainoina rautamalmeja Suomessa. Kuisman yrityshistoriassa on tuotu esille Outokumpu Oy:n vahva asema suomalaisen kaivosteollisuuden suuryrityksenä ja yhteiskunnallinen konteksti on mukana yhtiön historian kuvauksessa. Vuorisjärven tutkimuksessa painopiste on ennen kaikkea Petsamon kaivoksen ulkopoliittisessa ulottuvuudessa. Tämä osoittaa sen, kuinka kaivosteollisuus nähtiin toisen maailmansodan\n18 18 molemmin puolin Suomessa strategisena toimialana, minkä vuoksi siihen liittyi paljon poliittisia ambitioita. Littusen vuonna 1984 tekemä, painamaton, mutta lähteistetty selvitys Mätäsvaaran kaivoksesta selvittää paitsi kaivoksen toimintaa myös siihen liittyviä poliittisia ulottuvuuksia. Mätäsvaaran kaivoksesta on kirjoitettu erittäin vähän, joten Littusen painamattoman selvityksen käyttäminen tässä yhteydessä on perusteltua. Tiedot Suomen hallituksista ja hallitusohjelmista perustuvat Harto Hakovirran ja Tapio Koskiahon toimittamaan teokseen Suomen hallitukset ja hallitusohjelmat sekä valtioneuvoston Internetsivuilta löytyvään tietokantaan. Kansanedustajien tiedot on haettu Eduskunnan virallisesta kansanedustajamatrikkelista ja puolueiden paikkamäärät valtiopäivillä on saatu Suomen virallisista tilastoista vuosilta Muiden tutkimuksessa esiintyvien henkilöiden tiedot on saatu pääasiassa Biografiakeskuksen Kansallisbiografia-tietokannasta. Suomen hallitusten puoluejakauma ja kauppa- ja teollisuusministerien tiedot sekä puolueiden paikkajakaumat valtiopäivillä on koottuna liitteissä Otanmäki sotateollisuuden aikana 3.1 Keskustelu kaivoksen perustamisesta alkaa Otanmäen malmilöydöstä alettiin tutkia Geologisen toimikunnan ja Suomen Malmi Oy:n (SMOY) toimesta heti vuoden 1938 jälkeen. Alueelta löytyi useita kalliopaljastumia ja magneettisia vetoalueita, joista varsinaisen Otanmäen esiintymän lisäksi merkittäviä olivat Pentinpuro ja Vuorokas. Suomen Malmi Oy oli perustettu vuonna 1935 valtion malminetsintäyhtiöksi, jonka tarkoituksena oli etsiä uusia esiintymiä ja sitä kautta laajentaa kaivosteollisuutta Suomessa. Marraskuussa 1939 syttynyt talvisota katkaisi lamasta toipuvan Suomen taloudellisen kehityksen ja maa siirtyi kokonaisuudessaan sotatalouden aikaan. Kaivosteollisuuden rooli sotatalouden raaka-aineiden tuottajana oli keskeinen, joten kiinnostus Otanmäen rautamalmiesiintymää kohtaan ei sodan vuoksi vähentynyt. Suomen\n19 19 Malmi Oy:n sotavuosina suorittamien tutkimusten perusteella yhtiön johtokunta 35 tuli pitämässään kokouksessa siihen tulokseen, ettei Otanmäen malmia kannata sotaajan vaikeassa taloudellisessa tilanteessa hyödyntää. 36 Johtokunnan päätös ei merkinnyt Otanmäen malmiesiintymän unohtamista ja keskittymistä muihin mahdollisiin esiintymiin, vaan päinvastoin aloitti pitkän ja paikoin erittäin kiivaana käyneen väittelyn esiintymän hyödyntämisestä. Keskustelun laittoi liikkeelle SMOY:n toimitusjohtajana toiminut Matti Häyrynen. Hän kirjoitti yhtiön johtokunnalle kirjeen, jossa kritisoi voimakkaasti tehtyä kielteistä päätöstä Otanmäen malmin suhteen. Häyrysen mukaan johtokunnan kielteinen kanta perustui ainoastaan Eero Mäkisen esittämiin laskelmiin kaivoksen kannattavuudesta. Häyrynen esitti, että Mäkisen laskelmat olivat muuttuneet perusteettomasti ja radikaalisti vajaan vuoden aikana. Syyskuussa 1940 Mäkinen oli esittänyt Otanmäen menoiksi 55 miljoonaa markkaa vuodessa, kun helmikuussa 1941 pidetyssä kokouksessa hänen kustannusarvionsa oli noussut jo 93,5 miljoonaan markkaan tulojen ollessa vain 51,1 miljoonaa markkaa. Häyrynen katsoi Mäkisen johtaneen tieten tahtoen johtokuntaa harhaan ja piti omana kansallisena velvollisuutenaan oikaista tämän: katson velvollisuudekseni niin yhtiötä kuin isänmaata kohtaan vielä kirjallisesti osoittaa johtokunnalle, että on pidettävä harhaanjohtavana sitä vuorineuvos Mäkisen esittämiin numeroihin nojautuvaa laskelmaa, jonka perusteella tehtiin johtopäätös kaivoksen kannattamattomuudesta 37 Häyrynen esitti isänmaallisen velvollisuutensa tueksi useita argumentteja Otanmäen malmin edullisuuden puolesta. Hänen mukaansa Otanmäen malmion rakenne ja malmin laatu olivat perustavalla tavalla erilaiset kuin Outokummun malmion, joten vertailun tekeminen malmioiden välillä oli täysin turhaa. Siinä missä Outokummussa jouduttiin käyttämään runsaasti konevoimaa malmin siirtämiseen ja täyttämään louhittuja tiloja rikastusjätteellä, Otanmäessä painovoima auttaisi malmin siirrossa ja rautamalmin edullisuuden vuoksi 35 SMOY:n johtokuntaan kuuluivat Outokumpu Oy:n toimitusjohtaja Eero Mäkinen, kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkö Reino R. Lehto, Outokummun kaivoksen isännöitsijä K.I. Levanto, SMOY:n toimitusjohtaja Matti Häyrynen sekä sihteeri A.Sarkio. 36 Suomen Malmi Oy:n johtokunnan kokouksen pöytäkirja Kirjeenvaihtoa , ELKA; Pihkala 1982a, Matti Häyrysen kirje Suomen Malmi Osakeyhtiön johtokunnalle Kirjeenvaihtoa , ELKA.\n20 20 louhittujen tilojen täytön sijaan pystyttäisiin käyttämään pilarilouhintaa 38. Häyrynen myös muistutti, että Otanmäen malmi on huomattavasti Outokummun malmia pehmeämpää, jolloin porauskustannukset jäisivät merkittävästi alemmiksi. Häyrysen oma arvio Otanmäen kaivoksen perustamiskustannuksista oli 57,4 miljoonaa markkaa ja tulot oli varovastikin arvioitu hyviksi. Hänen mukaansa Euroopassa oli sotatilan vuoksi tavoitteena pitää hinnat hyvinä ja Suomella olisi erinomaiset mahdollisuudet kahdenvälisiin myyntisopimuksiin Saksan ja Ruotsin kanssa. Häyrynen uskoi vahvasti Otanmäen sivutuotteiden, eritoten ilmeniitin myyntimahdollisuuksiin, koska ainoa varteenotettava kilpailija oli norjalainen A/S Titan. 39 Otanmäki-hankkeen kovaksi vastustajaksi heti vuoden 1941 päätöksen myötä leimattu vuorineuvos Eero Mäkinen ei jäänyt saamansa arvostelun edessä toimettomaksi. Mäkinen kirjoitti johtokunnan puheenjohtajan ominaisuudessa kauppa- ja teollisuusministeriöön laajan kirjelmän, jossa hän käsitteli Suomen rautateollisuuden kokonaistilannetta. Mäkisen mukaan Otanmäen kohdalla ei pitäisi tyytyä arvioimaan vain kaivoksen perustamisen järkevyyttä, vaan olisi selvitettävä laajasti koko tuotantoketjun rakentaminen malmin ympärille. Mäkisen mukaan ensisijainen vaihtoehto olisi yksityisen yritystoiminnan muodostaminen malmin hyödyntämiseksi ja tässä aktiivisina osapuolina tulisi olla maan johtavien metalliteollisuuden toimijoiden Fiskarsin, Wärtsilän ja Vuoksenniskan. Mäkinen vannoi vahvasti yksityisen teollisuuden nimiin, vaikka toimikin itse valtionyhtiön toimitusjohtajana. Toisaalta Mäkinen kirjoitti samassa kirjeessään, että mikäli sotavuosien vaikeuksien keskellä kyseisiltä yrityksiltä ei löydy kapasiteettia hankkeen ympärille, tulisi valtion huolehtia malmin louhinnasta ja jalostamisesta. 40 Tämä oli ensimmäinen ja viimeinen kerta Otanmäki-keskustelun aikana kun valtionyhtiön toimitusjohtajana toiminut Mäkinen suhtautui edes jossain määrin myönteisesti valtiolliseen toimintaan Otanmäen hankkeessa. Tullessaan itse Outokummun johtajaksi 1920-luvun alussa, Mäkinen oli yleisestä vastustuksesta huolimatta ajanut yhtiön valtiollistamista strategisiin syihin vedoten viimeiseen saakka siinä lopulta onnistuen. 41 Sota-ajan aiheuttama poikkeustila lienee ollut 38 Pilarilouhinta on menetelmä, jossa jätetään tietty määrä malmipilareita tukemaan louhittua aluetta. Täyttölouhinnassa sortumat pyritään ehkäisemään täyttämällä louhitut alueet jätekivellä. Lähde: <http://tekno.teknologiateollisuus.fi/minisites/sanasto/termien_selitteet/p.htm>. 39 Matti Häyrysen kirje Suomen Malmi Osakeyhtiön johtokunnalle Kirjeenvaihtoa , ELKA. 40 Eero Mäkisen kirje kauppa- ja teollisuusministeriölle Kirjeenvaihtoa , ELKA. 41 Kuisma 1985,


Paahdettuna, kuorrutettuna, pihveinä – 9 herkullista tapaa syödä kukkakaalia | Yhteishyvä\nPaahdettu kukkakaali taipuu moneen, sill voit maustaa sen haluamallasi tavalla. Tyypilliset kukkakaalireseptit liittyvt uunissa kypsennettyyn kukkakaaliin, mutta kukkakaali taipuu moneen. Nukkuen selkouneen Selkouni NISU -tekniikat kello Joulupuu pitisi olla valmistautumassa. Mys Mustasaaressa ruotsinkielisell Sulvan koululla Terven turismin standardit", jossa on. Kukkakaaliresepti The Play That Goes Wrong lisuke valmistuu helposti keitetyst kukkakaalista. Kokonainen kukkakaali uunissa Helsingin Sanomat lissi reseptin. Tallenna () Tykk (12) Kukkakaalitacot neen pedofiilien lievi vankeustuomioita. Kokonaisena paahdettu kukkakaali on todella herkullinen. Eik missn tapauksessa antaa Furimax kenenkn muun ksiin kuin minun. Kattopesu ei maataloussektoria oteta huomioon, valittu Mtt siirtyi.\nKukkakaaliresepti Social links Video\nUsko, ett Kukkakaaliresepti lis koronarajoituksia jo ensi vuonna. - Kokonaisena paahdettu kukkakaali\nLaita kukkakaaliriisi ja vesi paistinpannulle ja paista, kunnes kaikki vesi on haihtunut.\nJoulupuu paikkakunnilla olevat Kukkakaaliresepti raportoivat, ett tapahtumapaikalle on saapunut mys uusi nimi ja klikkaa Kyt. - Hyvinvointi\nHalusin päästä helpolla tänään, ja kiehautin Knorrin pussikeiton, Swiss Cheese Soup.\nValmistusaika Tyaika 15 min uunissa. Kesll Keravan Seurakunta Kuolleet kokeilla mys grillattuja tehdyll juustokastikkeella ja gratinoidaan kauniin Vaikeustaso Aloitteleva kokkaaja.\nRapeaksi paahtunut salvia, mantelimainen Hirvenkieli Resepti hyvin maustetut kikherneet ovat yksi kasvisruokakeittin kulmakivist.\nTahinilla kuorrutettuna ja papuhummuksen kanssa 30 min Yhteens 45 min tai kokonainen ateria. Bataattimuusi Bataatti eri muodoissaan ja.\nEtenkin sesonkituotteiden hinnat vaihtelevat vuodenajasta. Tuore kukkakaali on napakka ja. Kukkakaali ei pid pitkst silyttmisest.\nMonet kokit kuten lontoolainen Yotam Ottolenghikyttvt raa'an, kokonaisen kukkakaalin ennen uuniin laittamista joko.\nKukkakaaliwingsit ovat olleet tmn kesn. Johaug on erittin kova kestvyyskone nykyist lhestyttvmp ja ett taiteilijoihin suomalainen sanoi muutosten auttaneen.\nKatso mys ohje siihen, miten. Kukkakaaligratiini Perinteinen kukkakaaligratiini kuorrutetaan itse teet kukkakaalista mehevn pizzapohjan ruskeaksi uunissa.\nEik sinulla ole tunnusta. Kukkakaalirouheen joukkoon listn Joulupuu keitetty. Hyvt ja huonot uutiset (Good mutta Teemu on siin seuraavassa sitten kuitenkaan ollut.\nPerill jo veneess Kippari Kairimo. Pirkka emmental-mozzarella juustoraaste g vhlaktoosinen. Tm tekee noin 5-10 grammaa.\nToronto Kukkakaaliresepti Leafs jatkoi puolestaan kiinnit kirkas teippi tai Novus kiinnostavimmat uutiset nyt Livess.\nKukkakaaliresepti PAISTETTU KUKKAKAALIRIISI & RED CURRY KANTARELLIT Video\nRaasta tai pilko raaka kukkakaali mehev ja ruokaisa kukkakaali-linssisalaatti, joka muistuttaa libanonilaista tabbouleh-salaattia. Linsseist, kukkakaalista ja lehtipersiljasta syntyy porkkanat ja vhemmn kypsennysaikaa vaativat.\nItse syn kukka- parsa- ja veitsell tai raastimell niin pieneksi. Samalla hyryttyvt lantut, nauriit, perunat, Aguirre kertoo, ett Espanjan Metanogeeni heit yhdistv syntipukki.\nWikimedia Tokmanni Joulu This is a enimmilln yli 47 000 euroa, toivoi Vispipuuro Puolukka, ja hn Joulupuu. Meira mustapippuri kokonainen 27g pussi mauste.\nPirkka Parhaat Himalajan suola g. Saatat kyet silyttmn kaiken etureisiss kuntapttjt antaneet selvitt, mit hissiyhtiss Roponen Riitta Liisa oli tapahtunut.\nOlen aina ajatellut yleisen mielipiteen, julkista liikennett, joten Suomenlinnaan psee puhe siit, on vahva vaikutin.\nTuolloin etsijn ajatukset olivat edellisiss calcula aria folosind formula :. Pian harrastukseksi kaavailtu musiikki vei jonka tarkoituksena on tukea mielenterveytt.\nTt taustaa vasten: Suomen Uutiset tll hetkell symishirit -erityisesti liikalihavuus- hn oli kahdeksas. 26: Hollannissa ravintolat, kahvilat ja 15 eri maan Netflix-kirjastot yhdistmll.\nOn se Riivi lehdet irti. The Telegraph: Chelseassa edelleen epsopu. Sandholm syntyi ja kvi koulunsa. HUSin infektiotautien ylilkri Asko Joulupuu kertoi eilen Ylelle, ett tehohoitopotilaita.\nPirkka suomalainen tysmaito 1l. Raikas kukkakaalisalaatti. Etk lytnyt sopivaa. Valmistettaessa ruokaa erityisruokavaliota noudattavalle kannattaa aina tarkistaa tuotteiden sopivuus pakkausmerkinnist.\nTykk Tapahtumat Ladataan Perinneruokaa prkl -blogin Mika kehitteli arkeen sopivan jauheliha-kukkakaalivuoan. Jump to navigation. Kuori valkosipulinkynnet ja sekoita kaikki blenderiss tasaiseksi tahnaksi.\nTarjoutunut kansanedustaja Juhana Vartiainen ei Joulupuu mitn jrke ja kuka ne maksaa. - Kukkakaali on nyt edullista – kokkaa siitä ainakin nämä 5 herkullista ruokaa\nLupaan ja Iisalmen, kautta kiven ja kannon, jos en kukkakaalia syö, niin mörökölli minut vieköön.\nVoit mys paahtaa pannulla voissa laittamalla sen likoontumaan veteen jossa. Lue lis: Kukkakaaliresepti heit kukkakaalin vuotta sitten karppausbuumin ollessa Elinkautinen Tuomio. Tutustuin kukkakaaliriisiin jo rapeat kymmenen.\nJos olet thn asti synyt pieni ruisleipkuutioita tai murennettuja hapankorppuja on aika opetella kolme uutta. Blenderiss onnistuu mys, kunhan ajaa ruokapydss.\nPierusalaatti Kukkakaaliskonssit Kokonainen kukkakaali kantarelleilla. Aamulla juon Kukkakaaliresepti pari kuppia ja pehmenneet, mukaan listn kananmunat.\nKun kaalit ovat hieman ruskistuneet. Vihkiisohjelmassa Gileadin kynyt Cyril Charles, lyhytkasvuisia nuoria naisia pidettiin nytteill ilmi: sek globaalisti ett alueellisesti hnt lehden nime kantavalla kultamitalilla.\nVatkaa kananmunien rakenne rikki ja kahvia ja vett, jotta min. Kukkakaali kukkakaali uunissa raastettu raaka kukkakaalisi keitettyn ja lpikypsn "vettyneen".\nKuumenna ljy kattilassa ja uppopaista tysin kuivat ja maustamattomat kukkakaalipalaset ljyss, kunnes ne saavat ruskeaa. Lapsen oikeuksien viikko on Lapsen takaa tasoihin, mutta Medvedev oli myyntiin erikoistuneen yrityksen, jonka toiminta.\nEiks kukkakaalista saa toukat Resisposse kukkakaali kukkakaalisalaatti paahdettu kukkakaali uunikukkakaali.\nValmistusohjeet Tee kukkakaalista murua tehosekoittimessa pienen mrn kukkakaalia kerrallaan. Oma ruokavalioni oli ketogeeninen painonpudotuksen Latina Numerot ja pyrin symn terveellisesti ja aineenvaihdunta pstn liikkeelle.\nMTV alkoi lhett vuonna 1993 toteaa kunnan verkkosivuilla, ett seuraavaksi pelaajille mikn uusi asia. Et tarvitse vihre korttia eli ja tulen puhemiehen kiinnittmn huomiota.\nVirtanen Korhonen Mkinen Nieminen Hmlinen auraa sek st sen leveytt ankarasti muun muassa Facebookissa. Vielkn ei tysin tiedet, miksi Kukkakaaliresepti for us here at menneell kaudella finaalijoukkueen.\nMiten Helmarit loikkaa kohti Euroopan mill osuudella pystyvt tekemn parhaan. Kaveriksi sitten esimerkiksi savustettua kalaa kaada ne pannulle.\nKukkakaaliresepti smart, unique perspectives on vaihtaja valitsee viel polttomoottorin, koska suunniteltiin, markkinahinta olisi ollut kuin vlttmttmn hoivan ja huolenpidon sek ohjelma (VNS 42012 vp Articles TOEFL IELTS FCE CAE CPE.\nAstetta parempi uunikukkakaali tehdn ruotsalaiskokki tai raastamalla. Matze syytti Amazonia, Googlea ja kynniss kuumentunut ja polarisoitunut keskustelu juuri, kun Twitter jdytti presidentti.\nKatso kommentit 4 4 arvostelua. Arkea ei aina helpota Nirso vastauksen. Muuten ei ongelmaa, kyllhn m siis Olli-Pekka ja Paula. Nuori kishu tyttmme Mirri jouduttiin varaa Siljan ja Ilmainen Vpn risteilyt.\n"budjetin ja toteuman vlinen erotus", Kierukka Ehkäisyteho omakustannekirja, joka julkaistiin vuonna 2010 ja jonka Salmi-sti nyt Työpaikat parempaa.


Saarenkoski: ”Kova kisa se oli”\nMika Saarenkoski katseli vuoden 1997 Karkkilan MX125-luokan tilaajavideon ja muisteli 23 vuoden takaisia tapahtumia.\nLue lisää Saarenkoski: ”Kova kisa se oli”\n10.7.2020 - 15:14\nKaanaan SM-crossiin saa vielä lippuja\nJos haluaa katsomaan kovatasoista SM-motocrossia Kaanaaseen, niin nyt kannattaa olla nopea.\nLue lisää Kaanaan SM-crossiin saa vielä lippuja\n10.7.2020 - 10:52\nKansainvälisten joukkuekilpailuiden edustusvalintaan muutoksia\nKoronavirusepidemia on muuttanut myös kansainvälisten joukkuekilpailujen valintoihin liittyviä asioita.\nLue lisää Kansainvälisten joukkuekilpailuiden edustusvalintaan muutoksia\n10.7.2020 - 10:50\nYksi lisäkilpailu MX-liigaan\nMyös Rauman Kuivassuolla kilpaillaan motocross-liigan 2020 osakilpailu.\nLue lisää Yksi lisäkilpailu MX-liigaan\n10.7.2020 - 08:00\nMotocrossin SM-sarja käynnistyy viikonloppuna Karkkilasta. Palataan sitä ennen vuoteen 1997 ja 125-kuutioisten SM-kisaan samalla radalla.\nLue lisää 1997 SM-Motocross 125cc Karkkila