Palkkapäivä Lainat No Credit Check - Hae nopeasti käteistä - Forum drużyny KP Polaf Zabrze\nPalkkapäivä Lainat No Credit Check - Hae nopeasti käteistä\nWysłany: Nie 10:21, 09 Lut 2014 Temat postu: Palkkapäivä Lainat No Credit Check - Hae nopeasti käteistä\nSinun pitäisi Perehdy valittu elämäntapa plus maksut ja miettiä kuinka voi vähennä teidän kuukausittain kulut . Ohjaus usein on useita trap lähtö . Varo lainan tarjoajien jotka pyyntö etukäteen tai sulattamaan kulut ennen ne scholarhip luotonanto tuotteen . Jälleen , käyttöä kotiin pääoma lainan auttaa minimoida näiden erässä ja vahvistamiseksi pieni luotto pisteet ajan . Kun nopeasti käteistä ennakot saatat silti päästä luotto kulloinkin ilman jatkamalla nostaa sinulle luotto-pohjainen kortti tasapainoisen [link widoczny dla zalogowanych] Maksamalla etenisi ajoissa on hyvä tapa pysyä erossa ilkeä maksut joka tulee hyödyntämällä luottokortilla huono luotto henkilökohtaisia ??lainoja . By jälleenrahoituksen asuntoluottojen kanssa alle keskiarvon luotto, jäljellä Usd 150000 on osti ja tietoisuus maksettu , jossa kaikki Uusi pankkilaina . Yksi johtavista edut toteutuksessa erät Internetissä on hyödyt se voisi varmistaa, että saat. Laina tarjoajat ei useinkaan koskaan tiedä työnhakijan yksilöllisesti , ja siten päätöksiä uni on ehdot järjestetty ja välttämättömyys info edellyttäen .\nJotkut ovat jopa todettiin 2 tärkeimmät tuntia viikolla huolto on aivan liian iso paljon heille . Small aika Tilaisuus Apua tekemään nopea tuotot in lyhyessä ajassa kanssa vähiten ja riski ja sakot [link widoczny dla zalogowanych] kuten koulu lainat kanssa huono luotto mene, välttämättömyystarvikkeita kuten parasta päästä. addtion ilmaisi paikat , saatat myös testi teidän onni avulla huomauttaa -of-the- un tulli palkintoja . Oviaukko luotonanto vaihtoehtoja on toimitetaan ovi toimenpidettä alkaen client .\nJoka päivä ojennettava puoli vuotta yksi 12 kuukautta kun on alettava maksamalla kanssa luotonanto vaihtoehtoja . Kun käytät tavoite jolla voitokas vaihto , voit turbowarrantti oman ilmainen lainausmerkit by täyttämällä perinteinen pieni tiedot erilaisia ??. määrä negatiivinen tekijät, kuten velkaantuminen , talon foreclosures , konkurssi , asuntovelat , CCJ ??jne. ei aio tehdä este sisältä henkilökohtainen laina suostumusta missään suhteessa . Pelkkä suoraviivaista tyyli on oltava ladatun tietysti, jos suunnittelu oikeuttavat , käteisellä on elektronisessa muodossa siirtynyt oman aktiivista pankkitili [link widoczny dla zalogowanych] sillä ei ole väliä vai ei ylimääräisiä varoja auttaa vähentämään köyhyyden tai tukea maksamalla ja asia joka on vaaditaan , vaikeuksia että pieni luotto pisteet antaa tehdä lainanantajat haluttomia . Sitten lainat ovat hankkinut by työtön miesten ja naisten ulos pawning pääoma noin määrä lainaat .\nPäädyt tarvittava american tarkistamalla käyttötili paikka, jossa asuntolaina todennäköisesti valmiit ja talteen . Tai he olisivat määrätä korkeampi hinnan , joka mahdollistaisi saada takaisin rahat ne lainattu nopeampaa . Tämä voi tuottaa vaikutus valitsemansa yhden kanssa velat . Se ei ole mahdollista Ratkaisu Classic Laina tarjoajat [link widoczny dla zalogowanych] häät ja vastaanotto luotonanto vaihtoehtoja on erityisesti asetuksia ja määräyksiä jotka voivat määrä ainoastaan ??sinun must saavuttaa jokainen näistä vaatimukset ennen tämän asuntolaina . Esimerkiksi , vaikka hankkimalla pieni pankkilaina ja maksamalla se takaisin etukäteen aikaa hyväksyy raha tiedosto , tehostamalla mietinnön. Kun nämä 3 muuttujat syötetään , osoittautumassa että takaisin on täysin mahdollista , se on oikeastaan realistista määritellä palkkapäivä lainat akkreditoitu vuonna edessä palkkapäivä etukäteen . Pankkikortti maksut - Sanomattakin .\nNormaalisti tämä on tarjoamia ilmentävät laina antajan hänen uusimmat viettää helposti . Viimeisenä mutta ei vähäisimpänä , et varmasti saa teidän kiinnitys valtuutettu siitä huolimatta teidän saamiseksi huono luotto .


Ensimmäinen Innovation Fund -haku avautui - rahoitusta vähähiilisille teknologioille - Tampere Region\nEnsimmäinen Innovation Fund -haku avautui – rahoitusta vähähiilisille teknologioille\nEuroopan komissio avasi 3.7. ensimmäisen Innovation Fund -hakukierroksen – haun ensimmäinen vaihe on auki 29.10.2020 asti. Jaossa on miljardi euroa. Tällä hakukierroksella rahoitetaan ainoastaan suuren mittaluokan hankkeita eli yli 7,5 miljoonan euron investointihankkeita. Pienemmän mittakaavan hankkeille (alle 7,5 miljoonaa euroa) järjestetään erillinen haku.\nEU:n uusi innovaatiorahasto – Innovation Fund – on yksi maailman suurimmista rahoitusohjelmista, jolla tuetaan innovatiivisten vähähiilisten teknologioiden käyttöönottoa. EU rahoittaa ohjelmaa noin 10 miljardilla eurolla vuosina 2020-2030. Rahoitus tulee EU:n päästökauppajärjestelmästä.\nInnovaatiorahastosta rahoitetaan muun muassa uusiutuvaan energiaan, hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin sekä energianvarastointiin liittyviä investointihankkeita. Ohjelmasta on mahdollista rahoittaa rahoitustarpeiltaan hyvin erikokoisia investointeja.\nTietoa hausta INEA:n sivuilla\nLue lisää Innovaatiorahastosta Euroopan komission sivuilta täältä ja TEM:in sivuilta täältä.\nEU-toimiston aiempi juttu aiheesta löytyy täältä.


Digiraati tuo nuoret mukaan päätöksentekoon – selvitimme mistä on kyse – ALL-YOUTH\nMikä on ALL-YOUTHissa kehitettävä Digiraati ja miten sen avulla puretaan nuorten yhteiskunnallisen osallistumisen esteitä. Oskar Mannelinin vieraana ALL-YOUTHin tutkijat Jari Varsaluoma ja Iikka Pietilä sekä yksikönpäällikkö Niklas Wilhelmsson ja erityisasiantuntija Liisa Männistö Oikeusministeriön demokratia ja vaalit -yksiköstä. Jakson on editoinut Oskar Mannelin.\nYhteen ääneen [00:00:05]: 2050-luvulla\nOskar Mannelin [00:00:14]: Terve taas! On taas 2050-podcastin uuden jakson aika, ja tosiaan tänään meillä on aiheena nuorten osallisuus ennen kaikkea ALL-YOUTH-tutkimushankkeen ja sen Digiraadin näkökulmasta. Meillä on täällä tosiaan useampi vieras. Minun nimeni on Oskar Mannelin, mutta meillä on myös täällä Liisa Männistö paikalla. Liisa, haluatko vähän esitellä itseäsi?\nLiisa Männistö [00:00:42]: Joo, hei kaikille. Liisa Männistö, työskentelen oikeusministeriössä Demokratia ja vaalit -yksikössä. Tehtäviini kuuluvat erityisesti nuorten osallisuuteen liittyvät asiat, demokratia- ja ihmisoikeuskasvatuksen kehittäminen, ja olen myös mukana tällaisessa kansalaisyhteiskuntapolitiikan neuvottelukunnassa, eli tällaiset järjestöihin ja kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen ja toimintaedellytyksiin liittyvät tehtävät. Mutta erityisesti nyt tähän tämän päivän teemaan liittyen tämä nuorten osallisuus on yksi päätehtäväalueistani. Mukava olla täällä.\nOskar Mannelin [00:01:19]: Kiitos, Liisa, että pääsit paikalle. Sitten meillä on myös Ilkka Pietilä.\nIikka Pietilä [00:01:23]: Joo, moikka kaikille, Iikka Pietilä täällä ja olen Tampereen yliopistossa väitöskirjatutkijana eli teen väitöskirjaa tällaisista digitaalisista palveluista, jotka tähtäävät nimenomaan erinäköisiin demokratiaprosesseihin ja päätöksenteon prosesseihin ja osallistumisen mahdollistamiseen. Työskentelen siis tuossa ALL-YOUTH-hankkeessa, josta Oskar mainitsikin tuossa. Tällaisia avainkäsitteitä, joiden kanssa olen paljon työskennellyt ovat digitaalinen osallistuminen ja osallisuus ja cityzenship as a service -ajattelu, jossa kansalaisuutta muotoillaan ikään kuin.\nOskar Mannelin [00:02:05]: Kiitos, Iikka. Ja sitten Jari on myös meillä täällä paikalla.\nJari Varsaluoma [00:02:10]: Hei, kiitos Oskar. Olen Jari Varsaluoma, Tampereen yliopistolla olen tutkijatohtorina, Iikan kollega samassa ALL-YOUTH-tutkimushankkeessa toimin projektipäällikkönä ja olen tätä Digiraati-palvelua luotsaamassa. Oma aikaisempi tutkimukseni liittyy käyttäjäkokemukseen ja pitkäkestoiseen käyttäjäkokemukseen, ja nyt tosiaan tässä ALL-YOUTH-hankkeessa tutkitaan nuorten osallistumista digitaalisilla palveluilla ja miten niiden kautta voisi motivoida nuoria osallistumaan yhteiskunnalliseen toimintaan.\nOskar Mannelin [00:02:44]: Kiitos, ja mukava että sinäkin pääsit mukaan, Jari. Ja sitten ei suinkaan vähäisimpänä mutta viimeisimpänä tältä erää meillä on myös Niklas mukana.\nNiklas Wilhelmsson [00:02:55]: Joo, terve kaikille, Niklas Wilhelmsson. Toimin tuon Demokratia ja vaalit -yksikön päällikkönä oikeusministeriössä. Yksikön tehtävänä on ensinnäkin toimia ylimpänä vaaliviranomaisena ja ylläpitää puoluerekisteriä ja kansalaisaloitepalvelua. Sitten meille kuuluu kaikki demokratiapolitiikka eli demokratian kehittäminen, ja siihen kuuluu muun muassa vaali- ja puoluelainsäädäntö, puoluerahoituslainsäädäntö, [kansalaisaloitelainsäädäntö? 00:03:23] ja kaikki muu, mikä liittyy osallistumisoikeuksien ja -mahdollisuuksien kehittämiseen. Vastaamme myös kansalaisyhteiskuntapolitiikasta eli kansalaisjärjestöjen toimintaedellytyksistä, että siinä mielessä aika laaja teemakenttä demokratiaan liittyen.\nOskar Mannelin [00:03:47]: Kyllä, ja mukava saada sinutkin tänään paikalle, Niklas. Meillä on tosiaan nyt monenlaista osallisuuden osaajaa täällä paikalla, mutta ehkä ensimmäisenä voisimme vähän keskustella siitä, mikä tämä jo useampaan otteeseen mainittu ALL-YOUTH-hanke oikein on. Sitä on jo hieman ehkä Iikan ja Jarin puheenvuoroissa avattu, mutta haluaisiko jompikumpi teistä vielä kertoa, että mistä ALL-YOUTH-hankkeessa on oikein kyse ja mitä kaikkea siihen kuuluu?\nJari Varsaluoma [00:04:13]: Minä voisin lyhyesti tästä kertoa. ALL-YOUTH on strategisen tutkimusneuvoston rahoittama kuusivuotinen tutkimushanke, joka on alkanut vuonna 2018. Tässä ovat mukana Helsingin yliopisto, Tampereen yliopisto ja Itä-Suomen yliopisto. Tämä on monitieteinen tutkimushanke, ja meidän tavoitteenamme on edistää erityisesti 16–25-vuotiaiden nuorten yhteiskunnallista osallistumista, eli mahdollisuutta osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan, ja purkaa erilaisia esteitä ja lisäksi edistää nuorten käsityksiä kestävästä kehityksestä, kasvusta ja hyvinvoinnista. Tämä meidän Tampereen yliopiston tutkimusryhmämme, jota professori Kaisa Väänänen vetää, niin me keskitymme erityisesti digitaalisiin palveluihin ja tutkimme, että miten erilaisilla digitaalisilla palveluilla voisi nuoria osallistaa ja millaisia erilaisia digitaalisia palveluita nuoret nykyään käyttävät. Tämä Digiraati on nyt sitten yksi tällainen, mitä me olemme hankkeessa kehittäneet ja tutkineet, että miten sen avulla voisi nuoria osallistaa ja mitä nuoret tällaisesta palvelusta ylipäätään ajattelevat.\nOskar Mannelin [00:05:30]: Joo, ja tosiaan tähän ALL-YOUTH-hankkeeseenhan kuuluu sitten myös monenlaista muuta toimintaa, eli esimerkiksi täällä Itä-Suomen yliopistolla on nyt testailtu tällaista kanssatutkijuus-mallia, jossa nuoria osallistetaan tieteellisen tutkimuksen tekoon. Ja myös esimerkiksi tämä podcast on osa ALL-YOUTH-hankkeen tuotosta. Eli tosiaan hyvin monenlaista toimintaa ja useassa paikassa ympäri Suomea on tätä hanketta toteutettu. Tässä olikin puhetta nyt tästä Digiraadista ja siitä, että miten siinä on osallistettu ennen kaikkea näitä 16–25-vuotiaita nuoria. Tietoni sanovat, että tähän olisi osallistunut jo yli 600 nuorta, niin haluaisitko vähän, Jari, vaikka avata, että millä tavalla näitä nuoria on tähän Digiraatiin osallistettu?\nJari Varsaluoma [00:06:18]: Joo, minä voin vähän kertoa ja Iikka voi sitten kompata, hän on tehnyt kanssa tätä käytännön tutkimusta paljon tässä osana väitöskirjaansa, mutta hyvin eri tavoin on osallistettu. Meillä on käyttäjälähtöinen kehitys lähtökohtana meidän tutkimusryhmässämme muutenkin, eli lähdetään käyttäjien tarpeista ja odotuksista tällaisille palveluille, ja ennen kuin lähdetään mitään koodaamaan, niin selvitellään, mitä käyttäjät oikeasti haluaisivat ja tarvitsisivat ja mitä he ajattelevat ihan suunnitelmista vasta. Olemme niin sanotusti jalkautuneet kentälle, on käyty kouluissa, on käyty yhdessä tällaisessa Assembly-pelitapahtumassa Helsingissä, olikohan se 2008 jo vai 2009, mutta kuitenkin olimme siellä ja haastattelimme nuoria. Se oli hyvä paikka tavoittaa erityisesti nuoria miehiä, joita voi olla joskus haastava tavoittaa erilaisiin tutkimuksiin. Haastattelimme heitä sieltä ja meillä oli kyselyä sieltä, että nämä perinteiset tutkimusmenetelmät: kyselyt, lomakkeet ja haastattelut. Sitten olemme esimerkiksi Tampereen nuorisopalvelujen kautta tehneet ja heidän kauttaan tavoittaneet erilaisia nuorisoryhmiä. Sitten on ollut eri oppilaitoksia, joissa on käyty ihan kouluissa tunneilla. Meillä on ollut tällaisia, puhutaan tällaisista käyttöskenaarioista, jotka ovat lyhyitä tarinoita, joissa kuvataan, että olisi tällainen palvelu ja sitä käytettäisiin näin. Meillä on ollut siinä tällainen nuori henkilö, joka on löytänyt tällaisen, silloin se oli ajatus Digiraadista, että miten se voisi toimia. Kuvasimme sitä tarinana, että näin sitä voisi käyttää ja kysyimme nuorilta, että kuulostaako tämä uskottavalta ja luuletko että voisit itse olla tämä henkilö, että voisitko käyttää tätä palvelua tällä tavalla. Näissä tarinoissa oli erilaisia fokuksia. Yksi oli esimerkiksi, mistä on paljon puhuttu, tällainen pelillistäminen, että voisiko pelimäisiä elementtejä lisätä yhteiskunnalliseen vaikuttamis- tai keskustelupalveluun, kuinka se sopisi. Se on ollut hyvin mielenkiintoinen aihe. Se on hyvin paljon jakanut mielipiteitä nuorten mielestä, että sopivatko tällaiset pelimäiset pisteiden keruut tai jotenkin pidemmälle viedyt pelilliset ominaisuudet tällaiseen palveluun laisinkaan. Sitten toki nyt, kun meillä on olemassa tällainen toimiva prototyyppi tästä Digiraadista, on sitten päästy tekemään ihan tällaista käyttäjätestausta. Olemme vetäneet testiraateja nuorten kanssa, ja meillä on ollut tässä muun muassa ympäristöministeriö, SPR on ollut, tänä syksynä on vedetty heidän kanssaan raateja, eli järjestöjä on myös mukana, ja oikeusministeriön kanssa on ensi vuoden alussa tarkoitus pilotoida kanssa tätä. Eli tehdään tällä tavalla, puhutaan, että iteratiivisesti suunnitellaan, eli kehitetään, testataan ja sitten taas kehitetään lisää palautteen perusteella. Eli tällä tavalla sykleissä edetään. Nuoria on pyritty osallistamaan tähän hyvin monipuolisesti ja nimenomaan eri taustoista, että ei pelkästään ole näitä nuorisovaltuustojen aktiivisia nuoria, vaan on myös tällaisia niin sanotusti vähemmän aktiivisia nuoria, jotka eivät ehkä itse ole aktiivisia vaikuttamaan yhteiskuntaan. Olisiko tämä sellainen matalan kynnyksen palvelu, jolla hyvin eritaustaisetkin nuoret voisivat osallistua helpommin, tuoda jollain tavalla edes ääntään kuuluviin, sitä on tutkittu.\nOskar Mannelin [00:10:00]: Kyllä, tuo on varmasti hyvin tärkeä tavoite, sillä useinhan tällaisessa edustuksellisessa demokratiassa ja ylipäätään nuorten osallistamisessa on ollut se ongelma, että silloin tavoitetaan vain ne aktiiviset nuoret, jotka ovat aktiivisesti muutenkin mukana yhteiskunnallisessa vaikuttamisessa, ovat kiinnostuneet niistä asioista. Vaikka on tärkeää, että heidänkin äänensä saadaan kuuluviin, olisi myös tärkeää löytää niitä nuoria, jotka ehkä eivät ole vielä ainakaan tässä vaiheessa olleet niin kiinnostuneita niistä asioista tai joilla ei ole ollut rohkeutta lähteä vaikuttamaan nuorisovaltuustoihin tai vastaaviin. Sen takia tämä on erittäin hyvä palvelu ja tosiaan hienoa kuulla, että olette päässeet myös jalkautumaan ihan sinne kentälle. Minusta oli tosi hienoa kuulla, että olette esimerkiksi käyneet Assemblyllä, jossa varmasti on sellaisia ihmisia, jotka eivät näissä nuorisovaltuustoissa tai muualla liiku niin paljon, että siellä tavoittaa tosi erilaista vastaajakuntaa. Tuossa tulikin esille, että teidän lähtökohtananne on ollut se, että nuorilla on erilaisia tarpeita ja toiveita, niin Iikka, osaisitko vähän avata sitä, että millaisia tavoitteita, tarpeita ja toiveita nuorilta on löytynyt, että onko siinä ollut isoja eroavaisuuksia vai onko siellä korostunut jokin tosi selkeä teema?\nIikka Pietilä [00:11:16]: Tämä on tosi hyvä kysymys, ja ehkä voisin ikään kuin jatkaa tuosta Jarin äskeisestä sanomasta vielä laajemmassa kontekstissa, että ennen kuin olemme ylipäänsä lähteneet tekemään näitä alkuperäisiä käyttäjätutkimuksia, joissa olemme määritelleet juuri näitä mainitsemiasi tarpeita, vaatimuksia ja rajoitteita, jotka ovat tulleet näiltä käyttäjiltä, olemme myös tutkineet niitä estietä, eli että minkälaiset asiat ovat asettuneet esteiksi osallistumiselle ja osallistumisen eri väylien käyttämiselle, myös digitaalisissa ympäristöissä. Tosiaan myös kaiken kaikkiaan niihin ryhmiin, joissa näitä tutkimuksia on toteutettu, on sisältynyt hyvin paljon myös ammatillisten oppilaitosten väkeä, erityisammattioppilaitoksia, etsivän nuorisotyön ryhmiä ja kuntien toteuttamia, esimerkiksi erilaisia työvoimapoliittisessa toimenpiteessä olevia toimintaryhmiä. Mitä tulee näihin vaatimuksiin, rajoitteisiin tai käyttäjätarpeisiin, niin kuin meillä hyvin paljon puhutaan, niin siellä on löytynyt paljon erilaisia ilmiöitä erilaisissa ympäristöissä. Ja olemme päässeet aika hyvin käsiksi niihin käyttämällä näiden haastattelujen ja kyselyiden lisäksi myös tällaista työpajatyyppistä työskentelyä ja erilaisia pienryhmätyöskentelymenetelmiä, jotka ovat edesauttaneet sitä, että olemme päässeet aika syvällekin niissä keskusteluissa juuri näihin tarpeisiin liittyen. Nämä tarpeet, joita on noussut, ovat liittyneet erityisesti turvallisuuden tunteisiin, jotka käytännössä voivat ilmentyä esimerkiksi vaatimuksina anonymiteetille siinä palvelussa, ne voivat liittyä erinäköisiin ulottuvuuksiin siitä, että käyttäjät saattavat pelätä, että he joutuvat maalittamisen kohteeksi mielipiteidensä tai mahdollisten poliittisten kytkösten tai ajatusten kanssa ja muutenkin tällainen fear of branding, eli leimautumisen pelko, että heidät sitten yhdistetään esimerkiksi johonkin laajempaan kokonaisuuteen, johon saatetaan muuten suhtautua ristiriitaisesti. Näiden lisäksi on ollut myös tällaisia teknisempiä ja käytännöllisempiä vaatimuksia liittyen saavutettavuuteen, ihan lähtien siitä, minkälaisia kontrasteja siellä jossain mahdollisessa web-palvelussa vaikka käytetään tekstin ja taustan välillä. Sen lisäksi, minkälaista kieltä siellä käytetään, onko se tällaista hyvin vaikeita käsitteitä ja lauserakenteita sisältävää kieltä vai koostuuko se sitten vähän yksinkertaisemmasta kielestä, jossa eksplisiittisesti, yksiselitteisesti selitetään näitä syy-seuraussuhteita ja ilmiöitä, joista keskustellaan kanssa siinä palvelussa. Sen lisäksi on ollut yksi jännittävä havainto, jonka olemme jo käytännössä toteuttaneet osittain tässä Digiraadin prototyypissä, on ollut tarve erinäköisille keskustelua tukeville materiaaleille, joita toisaalta raadin keskusteluun osallistuvat henkilöt, eli nuoret tässä tapauksessa, tai sitten päättävämmässä portaassa olevat henkilöt voivat keskustelun tueksi sinne tuottaa tai ladata. Näiden kautta olemme pystyneet tutkimuksessamme tuottamaan erinäköisiä suuntaviivoja tai ohjeistuksia tarpeista. Mutta siihen emme ole vielä päässeet ikävä kyllä käsiksi, meillä on olemassa omia hypoteeseja ja ajatuksia siitä, että miten nämä tarpeet saattavat erota eri taustoista tulevien ihmisten välillä, niin siihen emme ole vielä päässeet käsiksi. Se on hyvin mielenkiintoinen seuraava tutkimuksen suunta, jota haluaisimme laaja-alaisemminkin tutkailla, että miten näiden eri käyttäjäryhmien välillä tarpeet saattavat vaihdella. Ihan nopean yksityiskohdan vielä lisään siihen, että olemme näissä tutkimuksissa lähestyneet sitä osallistujien monimuotoisuutta kahdesta suunnasta, eli meillä on olemassa taustateoriaan pohjautuen olettamuksia siitä, että esimerkiksi ammatillisissa oppilaitoksissa on harvinaisempaa näissä perinteisissä päätöksentekoprosessien konteksteissa tällainen yhteiskunnallinen osallistuminen kuin esimerkiksi lukioissa. Toisaalta sitten taas työelämän ja koulutuksen ulkopuolisilla henkilöillä taustateoriaan pohjaten on vähemmän taipumuksia ja mahdollisuuksia ollut osallistua, joten tätä kautta on näitä eri ympäristöjä sisällytetty tutkimuksiin. Ja sitten toisaalta olemme myös omissa tutkimuksissamme mitanneet ja kysyneet sitä, että oletko osallistunut tällaisiin aktiviteetteihin, ja sitä kautta voidaan sitten todentaa, että on ollut hyvin eritaustaisia ihmisiä meidän tutkimuksissamme.\nOskar Mannelin [00:15:47]: Kyllä, tämä on tärkeä asia ja tosiaan sinä nostit tuossa monta hyvää teemaa esille. Esimerkiksi se, että ammattikoulutaustaisilla on usein ollut alhaisempaa se osallistuminen, niin sehän on näkynyt muun muassa myös esimerkiksi vaaleihin ja esimerkiksi vaikka nuorisovaltuustovaaleihinkin osallistumisella ja äänestysprosenteilla. Siitä nyt saatiin hyvää näyttöä taas, esimerkiksi Joensuussa järjestettiin nyt tämän syksyn aikana nuorisovaltuustovaalit, ja ne tulokset kyllä tukivat tätä päätelmää. Mutta ehkä sitten siirtyen ylipäätään tähän vaalikontekstiin, mainitsit juuri, että nuorilla monesti esteenä voi olla tällainen leimaantumisen pelko, pelko maalittamisesta tai vastaava este demokratiaan osallistumiselle, niin Liisa ja Niklas, koetteko te, että tämä näkyy myös esimerkiksi valtakunnallisissa vaaleissa, kuten kunnallisvaaleissa?\nNiklas Wilhelmsson [00:16:36]: Minä voisin aloittaa. Kyllähän se on tiedostettu ongelma koko Euroopaassa oikeestaan, että voisi mainita oikeastaan nämä kulkusuunnat. Demokratioista on keskusteltu viime vuosien aikana sekä EU-tasolla että kansallisella tasolla huomattavasti enemmän kuin aikaisemmin, ja osasyyhän on siinä, että on nähty, että vaikka tänä päivänä on enemmän demokratioita maailmassa kuin aikaisemmin, niin monet tällaiset kehittyneet demokratiat ovat taantuneet. Ja myös se, että meillä on ollut ongelmia myös EU:n sisällä muun muassa muutamissa maissa oikeusvaltiokehityksen ja myös demokratian kanssa, että on siirrytty askelia taaksepäin. Uusina ilmiöinähän tietenkin on tullut myös tämä maalittaminen ja tällainen, mitä nyt enimmäkseen netissä tapahtuu, mutta ihan myös tällaiset ehkä vihamieliset kommentit ja hyökkäykset sekä poliitikkoja että myös virkamiehiä kohtaan. Tietyllä tavalla keskusteluilmapiiri on ehkä kärjistynyt ja yksi tärkeä asia tässä on, että valtioneuvostohan nyt asetti tämän, oli hallitusohjelmassa kirjaus tällaisesta valtioneuvoston demokratiapoliittisesta ohjelmasta, jota me vedämme oikeusministeriössä, joka on poikkihallinnollinen ohjelma, ja yhtenä teemana on siinä nimenomaan vaalien turvallisuus ja disinformaatioon ja tällaisiin asioihin puuttuminen ja osallisuuden lisääminen, eli ne ovat kaksi pointtia. EU julkaisi juuri tällä viikolla EU:n demokratiaohjelman, ja komission ohjelma sisältää samoja piirteitä, että nimenomaan nämä on tärkeinä teemoina tuotu esille. Samalla meillä on myös valmisteltu lainsäädäntöä liittyen tähän syyttämiseen tällaisissa tapauksissa, ja meillä on myös erillinen työryhmä tähän maalittamiseen liittyen, että hyvin paljon ne ovat olleet kyllä viime aikoina keskutelussa.\nLiisa Männistö [00:19:06]: Jos vielä jatkan tuosta Niklaksen puheenvuorosta, tartun tähän osallisuusteemaan, niin mielestäni se on viime aikoina, etenkin viime vuosina jotenkin nouseva teema, että osallisuus tavallaan nähdään hyvinkin olennaisena osana demokratiaa, ja se on erottamaton osa demokraattista yhteiskuntaa, että ihmiset voivat kokea olevansa osallisia ja mukana yhteiskunnassa. Ja jos nyt puhutaan ihan nuorten osallisuudesta tai lasten ja nuorten osallisuudesta vielä, jos laajentaa sille puolelle, niin jotenkin näkisin sen tosi tärkeänä, että me aikuiset ymmärtäisimme sen, että meillä on velvollisuus ottaa lapset ja nuoret mukaan yhteiskunnalliseen keskusteluun, mutta samalla ymmärrettäisi se, että kaikki eivät välttämättä halua tai heillä ei ole valmiuksia tai kiinnostusta osallistua, mutta että me kuitenkin tarjoaisimme sen mahdollisuuden, että jos lapset ja nuoret haluavat osallistua, niin heillä olisi sitten mahdollisuus, keinot ja kanavat siihen, että tavallaan heillä on oikeus osallistua, silloin kun he itse niin haluavat. Jotenkin olen pitänyt hirveän hyvänä sitä viimeaikaista kehitystä, että vaikka on ollut näitä negatiivisia kehityskulkuja, juuri tämä keskusteluilmapiirin huonontuminen ja muuta, mutta että tavallaan sitten kuitenkin samalla on nähty se, että osallisuus on erittäin vahva osa meidän demokratiaamme ja demokraattista kehitystä, niin minusta tässä on sekä huonoja että hyviä kehityskulkuja samanaikaisesti meneillään.\nOskar Mannelin [00:20:43]: Kyllä, ja ehkä nämä uudet kehityssuunnat vaativat myös vähän uudenlaista lähestymistapaa osallisuuteen. Voi olla, että se perinteinen edustuksellinen demokratia, jossa valitaan aina neljäksi vuodeksi edustajat, mihin ikinä valitaankaan, eduskuntaan, kunnanvaltuustoon, niin se ei enää vastaa ihan sitä nuorten tarvetta, joka tällä hetkellä on olemassa, se mihin ehkä tämä leimautumisen pelkokin osittain liittyy, on myös se, että monet nuoret kokevat, että he eivät halua jo nuorella iällä esimerkiksi leimautua osaksi jotain tiettyä puoluetta, jonka arvomaailmasta he eivät ole ehkä vielä täysin varmoja tai eivät ole varmoja, että onko se se oma joukko. Se myös ehkä osittain selittyy sillä, että nuorten elämä on paljon hektisempää nykyään. Harva nuori osaa sanoa sitä, mikä on oma tulevaisuuden suunta neljän vuoden päästä, koska on ehkä vähän epäselvää, millainen maailma on neljän vuoden päästä. Siihen vaikuttaa totta kai se, että nykyään vapaa liikkuvuus, kaikki tällaiset asiat ovat mahdollistaneet sen, että on paljon isompi vapaus nuorilla valita sitä, mitä he haluavat tehdä elämällään. Mutta totta kai pitää myös huomioida se, että meidän esimerkiksi työelämä on jatkuvassa muutoksessa. Ehkä tästä vähän sekavasta ja polveilevasta alustuksesta päästään siihen kysymykseen, että jos tällaisia uusia osallisuuden muotoja halutaan lähteä kehittelemään, niin millaisia ne teidän näkökulmistanne voisivat olla? Onko jokin osallistava budjetointi sitten tie tällaiseen vaikuttamiseen vai onko sitten jokin enemmän tällainen digiraatimainen konsepti sitten se tie, jolla saamme nuoria osallistettua ehkä tämän meidän edustuksellisen demokratiamme rinnalla?\nLiisa Männistö [00:22:21]: Jos nappaan tästä heti, sori Niklas, varmasti sekä että, tai siis sanoisin, että ei ole varmaan yhtä ainoaa oikeaa kanavaa juuri sen takia, että nuoret, niin kuin me kaikki muutkin, olemme tosi erilaisia ja haluamme osallistua eri tavoin. Meillähän on esimerkiksi oikeusministeriössä nämä verkkodemokratiapalvelut, jotka ovat jo aika hyvin tunnettuja: kansalaisaloite.fi, kuntalaisaloite.fi, joiden kautta voi tehdä suoraan aloitteita verkossa ja erityisesti kansalaisaloite.fi on lyönyt itsensä läpi erityisesti nuorten joukossa. Siinä on selkeästi toimiva konsepti. Mutta on ehkä vähän vaikeampi ollut miettiä sitä, että miten sitten vaikkapa johonkin lainsäädännön valmisteluun saadaan nuoria mukaan luontevalla tavalla, että se on vähän haastavampi rasti, mutta siihenkin on mietitty, että olisiko tämä Digiraati yksi ratkaisu siihen, että saataisiin tuotua lainvalmisteluprosessia ja muita valtion hallinnon valmisteluprosesseja vähän lähemmäs tavallisia nuoria. Ja sitähän me olemme nyt tässä testailemassakin tämän talven aikana.\nNiklas Wilhelmsson [00:23:41]: Joo, voisin vielä jatkaa tästä, että kyllähän, jos mietitään, miten meidän lainsäädäntömme on kehittynyt, jos katsotaan 70-lukua ja tätä päivää, että miten paljon osallistumisoikeuksia on meidän lainsäädännössämme, niin onhan siinä tapahtunut valtava muutos ja niin kuin Liisa totesi, ehkä vähän sellainen paradigman muutos tässä viimeisen kymmenen vuoden aikana myös, että on tuotu tällaisia ihan perustuslakiin sidottuja osallistumisen tapoja ihan valtion tasolle, kuten kansalaisaloite, ja samalla tämä osallisuus on tullut osaksi tätä arkista keskustelua sekä kunnissa että valtion tasolla. Itse näkisin, että parhaat osallistumistavat, joita voidaan tuoda, ovat sellaisia, että ne tukevat virkavalmistelua ja pystyvät toimimaan yhteen tämän edustuksellisen järjestelmän kanssa, koska mitään sellaisia viitteitä ei ole, että mitenkään lähiaikoina tämä meidän edustuksellinen demokratiamme olisi katoamassa minnekään. Mutta se, mitä tarvitsemme, on varmaan, että edustuksellisen demokratian rinnalla on näitä osallistumisen mahdollisuuksia vaalien välillä. Ne voivat olla monenlaisia, mutta ne tulisi olla sidottu oikeisiin prosesseihin tai vaikuttaa niihin, että ne eivät jää irrallisiksi, koska silloin ehkä osallistujat eivät koe voivansa vaikuttaa. Sitten tietenkin itse pidän tästä ALL-YOUTH-hankkeessa tehdystä kokeilusta, nimenomaan deliberaatio tai kansalaisraadit, kansalaiskeskustelut, niin ne voivat siinä mielessä olla hyvä tapa myös, että silloin ei yksittäinen ihminen tuo yhtä ideaa esille, vaan siinä päästään erilaisten ihmisten kanssa keskustelemaan asioista ja ehkä sitten luodaan parempaa ja syvällisempää ymmärrystä niistä ja ymmärretään myös, miksi asioista ajatellaan eri tavalla ja ehkä pystytään muodostamaan jonkinlaisia yhteisiä kantoja siihen, ja se on tietenkin toimivan demokratian kannalta tärkeää, että dialogi sekä eri ryhmien että hallinnon että kansalaisten välillä toimii hyvin. Siinä mielessä näkisin tätä ihan hyvänä kehitysaskeleena.\nOskar Mannelin [00:26:11]: Kyllä. Niklas nosti tuossa esiin tosi monta hyvää pointtia, ja se on varmasti totta, että edustuksellinen demokratia ei missään nimessä ole vielä mitenkään korvautumassa.\nIikka Pietilä [00:26:20]: Voisin ihan nopeasti tähän, jos sopii. Tässä tuli mielestäni hauskasti kaikilta teiltä, Liisalta, Niklakselta ja Oskarilta kolme tällaista taikasanaa. Liisa viittasi näihin valmiuksiin, Niklas viittasi tähän rinnakkaisuuteen ja se millä Oskar alusti tämän vaiheen, niin tavallaan näin ehkä siellä rivien välissä tällaisen kysymyksen, että onko se sama asia, miten nuoret määrittelevät osallistumisen ja osallisuuden, onko se sama asia kuin miten se instituutiokeskeisesti, hallinnon näkökulmasta tai näiden päätöksentekoprosessien näkökulmasta kehystetään tai määritellään. Siinä on selkeä kysymys, ja me olemme pyrkineet ainakin meidän tutkimuksessamme lähestymään sitä myös sillä lailla, että on olemassa kaksi tapaa määritellä osallistumista ja osallisuutta. Sitä voidaan lähestyä nuorisolähtöisesti ja nuorten tunnustamien ja tunnistamien tapojen kautta tai sitten enemmän hallintolähtöisesti tai nimenomaan päätöksentekoprosessikeskeisesti, mihin sitten liittyy tämä osallistumisen ja osallistamisen käsitteiden kahtiajako, että me täältä ylhäältä päin nyt osallistamme teitä, mutta näissä meidän määrittelemissämme rajoissa. Ja tosiaan olemme pyrkineet artikkeleissamme kirjoittamaan tätä auki, että ne eivät välttämättä aina ole yksi yhteen nämä kokemukset. Niklas viittasi juuri tähän rinnakkaisuuteen, niin eiväthän nämä digitaaliset palvelut sinällään ole mitään hopealuoteja, joilla pystytään ampumaan alas koko sitä ongelmaa tai niitä haasteita, mitä näiden molempien puolien käsiteavaruuksiin liittyy, vaan nimenomaan se kaiken kaikkiaan, että siellä on olemassa jonkinnäköinen väline- ja väylähorisontti, niin mahdollistaa sitten ehkä tarkempaa ja useampia erilaisia, eritaustaisten ihmisten osallistumismahdollisuuksia. Liisa sitten viittasi noihin valmiuksiin vielä, ja tämä, mikä menee ehkä vähän taaksepäinkin keskusteluissa osittain, niin liittyy juuri tuohon, missä joku taisi sivuta sitä ammatillista koulutusta esimerkiksi, että kyllähän siellä on hirveä epätasapaino myös siinä, että minkälaiset valmiudet on osallistua, ja kyllähän se niin on, että koulutuksen seurauksena niitä valmiuksia ikään kuin kasautuu enemmän tai vähemmän toisille tahoille kuin toisille. Tämä sitten taas ehkä pidemmässä juoksussa kiinnittyy siihen keskusteluun, että mikä on esimerkiksi ammatillisen koulutuksen rooli ja onko tarkoitus tuottaa ainoastaan työmarkkinoiden ja työelämän tarpeisiin mukautuvaisia tuotantoyksiköitä sen sijaan, että tuottaisimme ammatillisessa koulutuksessa myös aktiivisia ja kriittisiä kansalaisia, joilla on hyvät mahdollisuudet ja välineet vaikuttaa päätöksentekoprosesseihin. Tätä on esimerkiksi Meriläinen tutkinut paljon.\nOskar Mannelin [00:29:06]: Kyllä. Tuossa tuli paljon taas hyvää asiaa, ja se on aivan totta. Jäin miettimään sitä, millä tavalla me voimme ylipäätään laajentaa sitä meidän totutun demokratian käsitettämme. On totta kai tärkeää, että pystytään vaikuttamaan äänestämällä ja vaaleissa, mutta useat tutkimukset ovat osoittaneet siinäkin kohdalla, että monien ihmisten äänestyspäätöksiin ei välttämättä ehkä vaikuta se politiikan syvin sisältö ehdokkaiden takana, vaan siihen vaikuttavat paljon henkilömielikuvat, puoluemielikuvat ja sitten se, että millä tavalla kenellekin ovat näyttäytyneet ne tavallaan ehdokkaatkin, keitä siellä on ollut. Totta kai siinä on myös niitä ihmisiä, jotka lukevat tarkasti läpi puolueiden ohjelmat ja tavoiteohjelmat ja kaikki tällaiset, mutta voin sanoa, että se on ainakin nuorten keskuudessa melkoisen pieni määrä. Tämän takia on minusta myös tärkeä miettiä sitä, että millä tavalla me voimme tuoda sitä itse päätöksentekoa lähemmäs yksilöitä. Eli millä tavalla juuri näiden vaalien ohella voidaan saada kansalaisia, ja minun näkökulmastani myös ennen kaikkea nuoria vaikuttamaan niihin asioihin, jotka vaikuttavat heidän elämäänsä. Tämä on ehkä se, missä mielestäni kansalaiskeskustelu, digiraadit, osallistava budjetointi, kaikki tällainen tulee tärkeään rooliin. Nyt kuitenkin tämä koronavuosi on ehkä sitten tuonut tässä tällaista pientä uudenlaista tilannetta tähän meidän osallisuuskeskusteluummekin, ja monet tällaiset esimerkiksi fyysisesti normaalisti järjestettävät keskustelut on jouduttu sen takia perumaan, niin koetteko, että onko tämä koronavuosi ollut uhka vai mahdollisuus osallistamisen kannalta? Onko se avannut teille joitain uusia reittejä, joita ei ehkä vain ole tullut aikaisemmin ajatelleeksi vai onko se vaan toiminut enemmän esteenä sille itse osallisuuden toteutumiselle? Tähän olisi ehkä ennen kaikkea mielenkiintoista kuulla myös Jarin ja Iikan pohdintaa varsinkin tämän teidän hankkeenne kannalta.\nJari Varsaluoma [00:31:08]: Meillähän tässä onni onnettomuudessa on, että Digiraati on digitaalinen alusta, niin siinä mielessä luontevaa, että sitä voisi käyttää tällaisessa kriisitilanteessakin normaalien käytäntöjen lisäksi tai sijaan. Mielenkiinto tällaista palvelua kohtaan varmasti on lisääntynyt, voisi sanoa, tässä tilanteessa. Ja varmasti tällaisia muutenkin aktiivisesti haetaan. Nyt toisaalta kaikkien ihmisten digitaidot ja ehkä somen käyttö ja muutenkin tällaisten palvelujen käyttö on lisääntynyt tässä viimeisen vuoden aikana, niin ehkä sellainen kynnyskin käyttää tällaisia palveluita on laskenut aika paljon, ja sehän on myös tämän Digiraadin ehkä yksi oleellinen tekijä, että kynnys osallistua saataisiin mahdollisimman alhaiseksi. Digiraadissakin on lähdetty siitä, että siinä voi osallistua keskusteluun, mutta jos ei halua tai uskalla sanoa vaikka mitään, niin sitten voi vaikka peukuttaa toisten kommentteja, että jotenkin voi osallistua. Ja sitten se voi olla esimerkiksi se sinun kolmas raatisi, missä sinä sitten sanot jo jotain, että sitten saa niitä osallistumisen kokemuksia jotain kautta ja rohkaistuu siihen. On paljon tehty koulujen kanssa yhteistyötä, vaikka kouluissa kyllä tätä on jo ehkä enemmänkin, kun itsekin on tiedostettu, niin tätä yhteiskunnallisen vaikuttamisen ja tällaisten palveluiden käyttöä, niin kyllä siellä niitä asioita käydään läpi, mutta ehkä vielä, jos nyt vertaa vaikka amerikkalaiseen yhteiskuntaan, missä tällainen yksilön vaikuttaminen ja kaikenlaiset mielenosoitukset ja tällaiset ovat hyvin perusarvoja ja ihmiset ovat ehkä sillä tavalla aktiivisempia kuin Suomessa, niin siihen nähden ehkä koulussakin voidaan korostaa niitä, että nämä palvelut tulevat tutuiksi siinä jo peruskoulun aikana, että mistä näitä löytää ja mitä eri tapoja vaikuttaa on ja sitten testailla niitä, niin sitten ehkä jäisi mieleen sitä myös, ja se kynnys lähteä kokeilemaan niitä myöhemmin olisi enemmän, että minulla on asiaa, minä haluan vaikuttaa johonkin, että mikä olisi sopiva työkalu, jonka ottaisin, että voisiko se olla se Digiraati vaikka tai sitten jokin muu näistä demokratia.fi-palveluista, joita on jo tarjolla. Jos vielä tähän yhteenvedän näitä tutkimuksissa havaittuja motivaatioita, niin nuorilla on kyllä se suuri motivaatio se, että se asia liittyy hänen omaan elämäänsä jotenkin, että miksi haluaisin vaikuttaa, se liittyy hänen omaan elämäänsä tai lähipiiriinsä, voi toki olla ihan yhteiskunnallinen ja laajempikin aihe. Mutta ehkä se kynnys vaikuttaa on lähipiiriin liittyvässä aiheessa pienempi. Sitten toiseksi se, että saat palautetta siitä, että olet osallistunut, että jotenkin, että se ei vain katoa esimerkiksi se raatiosallistumisesi johonkin. Tässä Digiraadissa on tavoitteena kehittää sellainen loppulausuma, joka lähtisi eteenpäin ja jäisi virkamiehille, ja he voivat viedä asiaa eteenpäin. Olemme paljon korostaneet sitä, että sitten pitää palata raatilaisille ja kertoa, että mitä vaikutuksia tällä sinun osallistumisellasi sitten oli. Jos ei kuulu mitään jälkeenpäin, niin se mielenkiinto osallistua jatkossa voi jäädä sitten aika pieneksi.\nOskar Mannelin [00:34:47]: Kyllä, täällä…\nIikka Pietilä [00:34:48]: Vielä ehkä tuohon korona-aikaan liittyen, niin mehän olemme kirjoittamassa juuri yhtä artikkelia liittyen näihin samoihin kysymyksiin digitaalisesta osallistumisesta ja digitaalisesta osallisuudesta nimenomaan poikkeusoloissa ja olemme keränneet keväällä aineisto näihin kysymyksiin liittyen, ja se artikkeli ei ole vielä tietenkään valmis eikä ole vielä tarjotukaan sitä mihinkään, että se on kirjoituksen alla, mutta alustavasti vaikuttaisi siltä, että nämä samankaltaiset erot, eli jälleen kerran se osallistuminen kasaantuu ja ne sitä myötä, että kenellä on toisaalta pääsy teknologioihin, kenellä on hyvät www-yhteydet kotona, kenellä on hyvällä tasolla tekninen osaaminen, kenellä on hyvällä tasolla medialukutaidot ja tiedonhakutaidot, niin myös heillä sitten taas myös näissä poikkeusoloissa nämä kokemukset siitä, että pystyykö osallistumaan, ovat tietysti paremmalla tasolla. Eli tämä palaa jälleen siihen, että myös näitä vaikeita aikoja varten suunniteltavat digitaaliset palvelut täytyisi olla loppukäyttäjäkeskeisesti suunniteltuja, niissä täytyisi olla huomioitu hyvin erilaisten käyttäjäryhmien tarpeita. Se nimenomaan korostuu näinä aikoina, nämä erot näissä taustoissa. Anteeksi, Niklas, olit vissiin sanomassa.\nNiklas Wilhelmsson [00:36:08]: Joo, sori, puhuin päälle. Jos vielä saan tuosta ihan valtioneuvoston ja ministeriöiden näkökulmasta, niin kyllähän me näemme sen, meillä on ollut useampi tällainen koronaryhmä, joissa itsekin olen ollut mukana ja siinä on yhteiskunnan resilienssiä arvioitu, että miten tämä kestokyky ja muu, ja siinä on vahvasti noussut esille myös tämä osallisuuden tärkeys. Uskaltaisin väittää, että julkishallinnossa on otettu jonkinlainen digiloikka tämän koronan myötä, eli yhä useampi palvelu ja palvelukokonaisuus pystytään myös tuottamaan etäyhteyksien välillä, ja demokratian kannalta tärkeä kansalaisyhteiskunta, niin olen iloinen, että siihen löydettiin myös aika hyvät rahoitusratkaisut tässä kriisitilanteessa ja että järjestöt ovat itse keksineet hyvin innovatiivisia tapoja osallistaa myös jäseniään ja nuoria toimintaansa, vaikka nämä rajoitukset ovat olleet päällä. Se on ollut se positiivinen puoli, mutta toki tähän liittyy paljon haasteita. Me tiedämme, että yhä useampi on jäänyt ehkä vähän ulkopuoliseksi tänä aikana, jos ei ole luontevia yhteyksiä ja muutenkin yhteiskunnassa tällainen, jossa vetäydytään koteihin ja muuta, aiheuttaa paljon ongelmia tietenkin ja sitten tietenkin ihan [?? 00:37:49] kannalta myös, meillä on tulevat kuntavaalit keväällä, niihin nyt parhaillaan varaudutaan erinäisin toimenpitein, muun muassa THL:n kanssa siitä on valmisteltu, että miten ne saadaan turvallisesti järjestettyä ja niin, että jokainen äänioikeutettu myös uskaltaa mennä äänestämään. Kyllähän tässä on sekä että, on aiheuttanut kehitystä, mutta samalla on kyllä herättänyt huolenaihetta siitä, että kuinka moni on jäänyt ulkopuolelle, että tämä on tärkeä kysymys ja teema myös seurata tämän kriisin jälkeen, että mitä näille ihmisille tapahtuu.\nOskar Mannelin [00:38:34]: Kyllä. Tässä on ehdottomasti hyvä pointteja ja juuri ehkä ennen kaikkea pitää muistaa, että vaikka kriisi antaa meille ehkä mahdollisuuksia miettiä uusia innovaatioita, antaa meille myös mahdollisuuden ehkä kokeilla sellaisia asioita, joita ei muuten tulisi kokeiltua, niin siitä huolimatta meidän pitää pitää huolta siitä, että kukaan ei sitten pääse tippumaan siitä kehityksen kelkasta. Meidän pitää muistaa se, että meillä on ihmisiä, jotka eivät välttämättä esimerkiksi pysty käyttämään näitä digitaalisia palveluita tai eivät osaa käyttää näitä digitaalisia palveluita niin hyvin kuin toiset, ja ehkä tämä on myös meidän tulevaisuuden haasteemme, johon meidän pitää panostaa, eli miten saamme taattua sen, että kansalaisilla on yhtäläiset taidot, tai pystytään edes jollain tavalla kompensoimaan se taitojen puute. Eli millä tavalla pystytään takaamaan se, että jokaisella on tasavertaiset mahdollisuudet osallistua? Tämä vaatii ehkä vähän tällaisia rinnakkaisia malleja. Se vaatii sitä, että on fyysisiä tapaamisia, mutta se vaatii myös [?? 00:39:27] kehitysympäristöjä. Mutta nyt, koska meillä alkaa aika vähitellen loppua, niin siirrytään vähän ehkä tällaiseen viimeiseen aiheeseeen, joka nyt ehkä olennaisesti liittyy tähän meidän podcastimme nimeen, eli 2050-luvulla, niin millaisena te näette nuorten osallisuuden meidän saapuessamme tuonne 2050-luvulle? Millä tavalla nuoria osallistetaan silloin, ehkä mitä ongelmia tai haasteita siellä on tai mitä olemme ehkä onnistuneet saavuttamaan? Millaisena te haluaisitte nähdä nuorten osallistamisen silloin 2050-luvulla? Voidaan käydä ihan vaikka sillä tavalla, että jos kaikki teistä kertovat omaa mielipidettään tähän, niin ihan kiinnostavaa kuulla. Kuka vaan voi aloittaa.\nJari Varsaluoma [00:40:11]: Jos minä sanon vaikka muutaman ajatuksen tähän. Minä nyt ainakin näkisin, että kanavia on paljon enemmän, ne ovat paljon tutumpia nuorille ja ehkä se ei ole sellainen asia, jota pitää kauheasti kysellä tai kyseenalaistaa, että osallistammeko me nuoria tähän vaan se on aika sellainen luonteva osa sitä prosessia, että nuoria myös kuullaan päätöksissä, jotka jotenkin liittyvät heidän elämäänsä tai tulisi liittymään heidän elämäänsä sitten, kun he ovat aikuisia. Että se olisi tullut osaksi sitä normaalia prosessia esimerkiksi nyt vaikka nuoria koskevan lain valmisteluun liittyen.\nOskar Mannelin [00:40:52]: Varmaan se, että nuoria osallistetaan jo siinä valmisteluvaiheessa, että se ei jää loppuvaiheeseen.\nJari Varsaluoma [00:40:56]: Nimenomaan, joo. Ja ehkä liittyen tähän meidänkin havaintoomme tällä hetkellä, että mitä aikaisemmassa vaiheessa nuoret osallistetaan, niin sitä helpompi myös niille nuorille on antaa omia kommenttejaan ja omalla tavallaan myös kertoa omat näkemyksensä, ja se tieto voidaan hyödyntää paremmin, kuin että on sitten valmista lakitekstiä, jota annetaan nuorille luettavaksi, koska sitten ollaan jo myöhässä. Monelle aikuisellekin se olisi jo liian myöhäistä kommentoida siinä vaiheessa yhtä lailla.\nOskar Mannelin [00:41:26]: Se on aina vähän ankeaa sitten kommentoida, kun enää viimeinen asia, jonka voit päättää, on se seinien väri, niin toivotaan ehkä, että siinä voidaan vaikuttaa vähän, että millaiset tilat myös rakennetaan. Mutta sitten vaikka Iikka, olisi mielenkiintoista kuulla, että miltä sinun näkökulmastasi nuorten osallisuus tulee näyttämään tulevaisuudessa, ja näetkö sinä siellä ehkä jotain uhkakuvia?\nIikka Pietilä [00:41:43]: Totta kai, ja se nyt on eri kysymys, mitä se sitten tulee olemaan ja mitä haluaisi olla ja mitä ne uhkakuvat ovat tietenkin. Siinä on yksi, että miten minä ajattelen, niin kuin tuossa alkupäässä mainittiin, niin miten sitä voisi lähestyä kaiken kaikkiaan sitä osallistumista, että kääntäisi sen niin päin, että kansalaisuuden käsite, sen sijaan, että se on sen valtion ylläpitämien struktuureitten sinulle antama jonkinnäköinen asiasisältö, liittyy siihen sitten aktiviteetteja, velvollisuuksia tai oikeuksia, niin sen sijaan sitä kansalaisuutta itseään lähestyttäisiin tällaisena palvelumuotoiluna tai palveluongelmana ikään kuin. Haluaisin jossain vaiheessa lanseerata tällaisen käsitteen kuin climate cityzenship as a service tai cityzenship as a service -tyyppisen lähestymistavan, jossa sitä kansalaisuutta pyrittäisiin esimerkiksi erinäköisten palvelu- tai digitaalisten palvelumuotoilun menetelmien avulla rakentamaan sellaiseksi kuin minkälaisia nämä tämän kyseisen alueen tai on se sitten EU- tai maailmankansalainen tai Suomen kansalainen tai Tampereen tai Inarin kansalainen, niin minkälaista se kansalaisuuden toteuttaminen heidän itsensä mielestä on ja minkälaisia välineitä, menetelmiä, väyliä pitkin sitä kansalaisuutta pystyisi toteuttamaan. Ja siihen mukaan voidaan lukea esimerkiksi nämä aiheet, joista tässä tänään on keskusteltu, että mitkä ne ovat ne erilaisiin päätöksentekoprosesseihin vaikuttamisen mahdolliset väylät. Se, miten voi niiden uhkakuvien kautta lähestyä, niin tähän liittyy hirveä jaottelu, sitä on esimerkiksi Mirja Vihersalo jonkin verran malleissaan tutkinut. Hän on tehnyt tällaisen hienon kirjallisuuskatsauksen, jossa hän on tutkinut ympäristökansalaisuuden, environmental cityzenship -käsitettä, jossa yksi tapa jaotella ja lähestyä kansalaisuutta on jaotella se sen mukaan, että minkälaisessa päätöksentekosfäärissä, sphere, ympäristössä se tapahtuu, ja hyvin usein minusta tuntuu, että meillä keskustelussa se osallistumisen ja erityisesti se, minkälaisiin konkreettisiin aktiviteetteihin osallistuminen puretaan, liittyy nimenomaan erityisesti julkisessa keskustelussa siihen, että miten näihin julkisiin päätöksentekoprosesseihin voidaan osallistua ja osallistaa nuoria. Mutta sitten todellisuudessa vaikuttaa siltä, että nuorilla on esimerkiksi tällaisiakin osallistumisen ja vaikuttamisen välineitä käytössä, kuin vaikka kulutuskäyttäytyminen, johon ei esimerkiksi ihan hirveästi vaikka kouluissa oteta kantaa. Kouluissa se on edelleen sitä samaa, mitä se oli 90-luvulla, että recycle, reuse, reduce, mitä näitä nyt oli, ja se on sitten siinä, mutta se, okei, ehkä siinä reduce-ulottuvuudessa voidaan vähän ottaa kantaa siihen, että vähennä, mutta vähennä mitä? Osta vähemmän turhaa skeidaa, jota et tarvitse, on se oikea sanoma, mitä pitäisi sanoa. Tämä on ehkä se keskustelu. Mitä sitten taas uhkakuvana, niin se, että sitä häivytetään enemmän ja enemmän ja luodaan illuusioita siitä, että voidaan vaikuttaa näillä kierrätyspäätöksillä ynnä muilla, kun todellisuudessa ehkä siellä yksityisellä sektorilla on kasaantunut aika paljon sitten kuitenkin valtaa myös näissä yhteiskunnallisissa kysymyksissä, jotka kytkeytyvät vaikka sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen tai ympäristökysymyksiin pitkässä juoksussa. Vastasiko tämä yhtään, Oskar, ajatuksiisi tai kysymyksiisi?\nOskar Mannelin [00:45:09]: Kyllä vastasi, että tosi hyvä vastaus siinä mielessä ja varmaan, ehkä tuossa mitä tuossa mitä nyt käsitin oikein tätä sinun vastaustasi, niin siinä on myös se uhkakuva, että vaikuttamisen keinot rajataan liian kapeiksi, jos oikein käsitin, että haluat myös sitä, että nuorille kerrotaan, että heillä on monenlaisia vaihtoehtoja vaikuttaa heitä ympäröiviin asioihin.\nIikka Pietilä [00:45:29]: Näinhän sitä voisi ajatella kyllä.\nOskar Mannelin [00:45:32]: Sitten vielä, miltä, vaikka Liisa, sinusta nuorten osallisuus tulee näyttämään tulevaisuudessa näin vaikka ministeriönkin näkökulmasta? Millä tavalla nuoret ovat mukana siinä?\nLiisa Männistö [00:45:45]: Se miltä haluaisin, että se tulee näyttämään, niin niin kuin Niklas tuossa aikaisemmin mainitsi ja olemme puhuneetkin siitä, että meillä lainsäädäntökehikko on hyvin kunnossa ja ihmisillä on hyvin laajat osallistumisoikeudet lainsäädännön puitteissa. Sitten jos ajatellaan, nyt on paljon sivuttu koulutusta ja kasvatusta, niin meillähän myös opetussuunnitelmien perusteissa on tosi hyvin, siellä on niitä tavoitteita, että nuoria kasvatetaan kunnon kansalaisiksi ja osallistumaan ja vaikuttamaan. Mutta että se, mitä ajattelisin, että nyt olisi seuraava steppi ja mitä haluaisin nähdä, on se, että ne oikeasti menevät sinne arkeen ja että niitä aletaan elää arkipäivässä, että ne oikeudet tavallaan tulevan käytetyiksi ja nuoret tietävät siitä, että heillä on tällaiset oikeudet osallistua ja vaikuttaa hyvinkin laajasti ja että niitä tapoja on myös paljon olemassa ja että kouluissa ja oppilaitoksissa ja erityisesti siellä ammatillisella puolella niin, että siellä otettaisiin käyttöön nykyistä laajemmin niitä keinoja, joita on olemassa ja kerrottaisiin niistä osallistumisen ja vaikuttamisen keinoista ja siitä, mitä on yhteiskunnallinen osallisuus ja osallistuminen. Jollain tapaa toivoisin, että tulevaisuudessa nuoret entistä enemmän kokisivat osallisuutta yhteiskunnassa, että he tietäisivät, miten he pystyvät halutessaan vaikuttamaan ja osallistumaan. Tavallaan ne kehikot ovat olemassa, mutta jotenkin se arkipäivään tuominen ja käytäntöön vieminen, siinä on vielä paljon kehitettävää.\nOskar Mannelin [00:47:31]: Joo, eli näin jos tulkkaan taas oikein sinun vastaustasi, niin toiveenasi olisi myös se, että nuoret ovat tietoisia ensinnäkin siitä, että heillä on vaikuttamisen keinoja ja että he osaisivat käyttää niitä, mutta myös se, että sitten eri organisaatiot hyödyntävät näitä keinoja kuulla nuorten mielipiteitä.\nLiisa Männistö [00:47:47]: Kyllä, juuri näin.\nOskar Mannelin [00:47:50]: Tai ylipäätänsä, että saadaan tuotua nuorten osallisuus, mikä tässä jo aikaisemmin taisi olla puheena, niin tuotua se osaksi arkipäivää, että ehkä ei enää ole kysymys siitä kysymyksestä, että osallistammeko me nuoria, vaan nuoret osallistuvat samalla tavalla kuin kaikki muutkin. Niklas, sinulta sitten vähän ehkä samanlaista lähestymiskantaa, että millä tavalla nuorten osallisuutta nähdään 2050-luvulla, onko se jollain tavalla erilaista siihen verrattuna, mitä se on nyt?\nNiklas Wilhelmsson [00:48:19]: Komppaan vahvasti Liisan näkemyksiä tässä, mutta jos maalaan tulevaisuuskuvaa, haluaisin kuitenkin nähdä tulevaisuuden valoisana, että nyt jos mietitään tämän hetken tilannetta monessa maailman maassa, niin puhutaan jo demokratian rakenteista ja oikeusvaltion kehityksestä ja muusta, niin nähdään ihan populismin noususta, ja tällaisia ilmiöitä, jotka haastavat ihan kokonaan meidän demokraattisen järjestelmämme näitä fundamentteja. Mutta sitten jos mietitään Suomea, niin Suomihan tällä hetkellä kuitenkin sijoittuu ihan maailman kärkimaiden joukkoon ja meillä näyttäisi olevan nyt sekä Euroopan Unionissa että Suomessa sellainen tahtotila, että halutaan vaalia tätä toimivaa demokratiaa ja halutaan myös enemmän osallisuutta mukaan. Luulen, että nyt esimerkiksi tällä hallituskaudella, kun katsoo hallitusohjelmaa ja nyt viime viikolla julkaistiin julkisen hallinnon strategia, joka katsoo 2030-luvulle, niin siinä nimenomaan tällaisia keskeisiä sanoja ovat osallistuminen, yhdenvertaisuus ja avoimuus ja että hallinto toimii yhdessä kansalaisten kanssa ja sitä on alkanut näkyä myös, että se on ihan tällainen selkeä osa sitä toimintaa, mitä julkinen hallinto myös tekee, ja on nähty hyviä esimerkkejä nyt myös esimerkiksi ilmastolaista. Ilmastokysymykset kiinnostavat monia nuoria, miten siellä on päässyt mukaan ja miten sitä nyt ehkä kirjoitetaan vielä sellaiseen muotoon, että nuoret tulevat laajemmin kuulluiksi ja niin edespäin. Luulen, että meillä on nyt hyvä momentum tehdä yhteistyötä kaikkien kanssa ja pyrkiä saamaan tämä asia eteenpäin, koska tämä on kyllä myös yhteiskunnallinen kilpailukykykysymys, että yhteiskunta on vakaa ja kansalaiset ovat mukana ja että tehdään tätä Suomea yhdessä, niin ne ovat tärkeitä asioita, ja toivoisin näkeväni sellaisen tulevaisuuden.\nOskar Mannelin [00:50:37]: Näihin mukaviin tunnelmiin on hyvä päättää. Hyvä, että saatiin tällainen positiivinen loppuviba tähän, vaikka monenlaista uhkakuvaa tässä on ollutkin. Tosiaan, kiitos paljon teille kaikille hyvistä keskusteluista ja hyvistä pointeista, eli kiitos, Liisa.\nLiisa Männistö [00:50:52]: Kiitoksia.\nOskar Mannelin [00:50:53]: Kiitos, Ilkka.\nIikka Pietilä [00:50:54]: Kiitoksia, oli mukavaa.\nOskar Mannelin [00:50:58]: Kiitos Jari ja sitten myös Kiitos Niklas.\nNiklas Wilhelmsson [00:51:02]: Kiitos.\nOskar Mannelin [00:51:09]: Podcast on toteutettu osana ALL-YOUTH-hanketta ja sen rahoittajana toimii strategisen tutkimuksen neuvosto. Mukana podcastia mahdollistamassa ovat myös Joensuun normaalikoulun lukio ja Itä-Suomen yliopisto.


PAM osallisti jäsenensä määrätietoisesti tes-neuvotteluihin – Kansan Uutiset\nKauppa käy häiriöittä. PAM solmi uusia työehtosopimuksia, joissa kiky-tunnit saivat kyytiä.\nPitää kokea, että liitto ei ole jossain kaukana ylhäällä olevat pukumiehet, vaan me vaikutamme yhdessä oman alamme arkeen, sanoo järjestöjohtaja Risto Kalliorinne.\nPalvelualoilla solmittiin viikonlopun molemmin puolin isot työehtosopimukset ensin kaupan alalle ja maanantaina kiinteistöpalveluihin. Samalla kaikki lakot peruuntuivat.\nMoni ei hoksannut, että kiinteistöpalveluissa uhanneella lakolla olisi ollut järeät vaikutukset myös teollisuustuotantoon. Siivouksen lakkaaminen olisi sulkenut Uudenkaupungin autotehtaan sekä lääke- ja ruokatehtaita.\nYleisen linjan mukaisesti kiky-tunnit poistuvat sopimuksista ja palkankorotukset ovat 3,3 prosenttia kahdessa vuodessa.\nLakoilta vältyttiin, mutta valmius niihin oli suurta, kertoo Palvelualojen ammattiliiton PAMin järjestöjohtaja Risto Kalliorinne. Niin oli tarkoituskin ja siihen tähdättiin viimeksi kuluneet puoli vuotta, sillä kaupan alalla työtaistelukokemusta on vähän ja ajatus lakosta oli monelle jäsenelle uusi asia.\n– Siihen nähden valmius oli vahva ja lakot olisivat onnistuneet. Se varmaan loikin painetta neuvottelupöytään niin, että ratkaisu tuli.\nKalliorinne on viime viikkoina kysellyt päivittäin luottamusmiesten ja aluepäälliköiden näkemyksiä työpaikoilta.\n– Koko ajan tuli sellaista viestiä, että homma etenee ja ole Risto huoleti: lakkoase ja sen voima on nyt todellinen. Olin tosi levollisella mielellä ja sanoinkin meidän neuvottelijoille, että teidän ei ole pakko tehdä sopimusta sen takia, että lakot pelottavat. Ne pystytään toteuttamaan, keskittykää te vaan asioihin.\nKaupan alan sopimus hyväksyttiin perjantaina iltapäivällä vähän ennen kuin varastojen alas ajaminen lakon takia olisi alkanut.\n– Varastot ovat merkittävässä roolissa nykyisessä kauppaliiketoiminnassa ja ne olisivat olleet tässä lakkoaallossa ensimmäisenä vuorossa. Sieltä tuli suurin paine neuvotteluihin, Kalliorinne avaa liiton lakkostrategiaa.\nPaljon puhutut Prismat ja Citymarketit olisivat olleet lakkovuorossa vasta sen jälkeen.\nJäseniltä kysyttiin tavoitteet\nViime kesänä PAMin järjestöjohtajana aloittanut Kalliorinne on halunnut tuoda liittoon lisää jäsenten osallistamista työehtoneuvotteluihin ja sitä tehtiin syksystä asti. Hänelle ei riitä, että neuvottelut tapahtuvat valtakunnansovittelijan toimistossa suljettujen ovien takana.\n– Sen takia me teimme jo syksyllä laajan tes-kyselyn. Siihen saatiin jäseniltä 26 000 vastausta. Luottamusmiehet ovat kiertäneet kysymässä ihmisten mielipiteitä neuvottelutavoitteista. Kun ne saatiin, keräsimme vetoomusta, jossa siinäkin on jo kymmeniä tuhansia nimiä.\nJäsenten voimakkaan osallistamisen ansiosta muutaman viikon takaiset lakkovaroitukset eivät tulleet heille uutena outona asiana.\nKenttäaktiviteetit näkyvät heti myös piikkinä liiton jäsenmäärässä.\n– Heti se näkyy jäsenmäärissä positiivisesti, kun heidät otetaan mukaan tällaiseen prosessiin.\nAy-liikkeen palattava kansanliikkeeksi\nRisto Kalliorinne on pohtinut paljon ammattiliiton jäsenen ja johdon välistä suhdetta.\n– Silloin kun itse olin tavallinen jäsen, ja varsinkin keskitettyjen ratkaisujen aikana, jäsenellä ei ollut muuta roolia kuin telkkarista katsoa, miten väsyneet neuvottelijat tulevat Etelärannasta ja sanovat, että onpa vaikeaa. Tästä kulttuurista pitäisi päästä eroon ja siihen, että ihmiset kentällä pystyvät vaikuttamaan tavoitteisiin ja sitä kautta kokevat, että liitto ei ole jossain kaukana ylhäällä olevat pukumiehet, vaan liitto olemme me täällä työpaikalla. Yhdessä vaikutamme oman alamme arkeen.\n– 2020-luvulla pitää löytää tähän vastauksia, jos aiomme tulevaisuudessa olla olemassa. Sen takia me olemme rakentaneet valmiutta alhaalta ylöspäin eikä ylhäältä alaspäin. Ammattiyhdistysliikkeen täytyy rakentua uudestaan kansanliikkeenä työpaikoilta ylöspäin eikä virastona tai vakuutuslaitoksena, jota ihmiset eivät enää koe omakseen.\nJuttuun korjattu 18.2. klo 11.12. Risto Kalliorinteen titteli. Hän on PAMin järjestöjohtaja, ei järjestöpäällikkö.\nKansan Uutiset 11.12.2018 11.08\nAnnika Rönni-Sällinen ja Risto Kalliorinne valittiin PAMin johtoon\nKansan Uutiset 5.6.2019 11.22\nPAM:n Risto Kalliorinteen tehtävänä johtaa kenttä vaikka lakkoon\nSirpa Puhakka 22.9.2019 8.15


Hakeminen keväällä 2022 alkavaan korkeakouluopintoihin valmentavaan koulutukseen (VANHAT TIEDOT PÄIVITETTÄVÄ) | Metropolia\nHakeminen syksyllä 2021 alkavaan korkeakouluopintoihin valmentavaan koulutukseen\nHakeminen keväällä 2022 alkavaan korkeakouluopintoihin valmentavaan koulutukseen (VANHAT TIEDOT PÄIVITETTÄVÄ)\nHakuaika syksyllä 2021 alkavaan korkeakouluopintoihin valmentavaan koulutukseen alkaa 9.8.2021 klo 08:00 ja päättyy 20.8.2021 klo 15.00.\nHakeminen tapahtuu sähköisesti Opintopolussa. Hakija voi täyttää yhden hakemuksen, jolla hän voi hakea kahteen hakukohteeseen. Hakukohteet tulee ilmoittaa mieluisuusjärjestyksessä siten, että hakija valitsee ensimmäiseksi hakutoiveekseen sen koulutuksen mihin haluaa päästä eniten. Mieluisuusjärjestystä voi muuttaa vain hakuaikana. Opiskelijavalintakriteerit täyttävälle hakijalle tarjotaan vain yhtä opiskelupaikkaa korkeammasta mahdollisesta hakutoiveesta, eli jos hakija täyttää molempien hakutoiveidensa opiskelijavalintakriteerit, hänelle tarjotaan opiskelupaikka korkeimmasta hakutoiveesta.\nHakijoilla tulee olla ammattikorkeakoululain (L 2014/932, 25 §) edellyttämä kelpoisuus ammattikorkeakouluopintoihin viimeistään opiskelupaikan vastaanoton määräaikaan mennessä:\n- Deutsches Internationales Abitur (entinen Reifeprüfung)\nammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa (531/2017) tarkoitettu suomalainen ammatillinen perustutkinto, ammattitutkinto tai erikoisammattitutkinto,\nsuomalainen korkeakoulututkinto, tai\nLisäksi hakijoilla tulee olla eurooppalaisen viitekehyksen taitotasoa B1 vastaavat suomen kielen taidot. Hakijan ei tarvitse toimittaa todistusta kielitaidostaan, sillä kielitaito testataan valintakokeen yhteydessä. Valintakokeeseen kutsutaan vain ne hakukelpoiset hakijat, jotka ovat hakemuksella ilmoittaneet omaavansa vaaditut kielitaidot. Hakija ohjataan arvioimaan kielitaitonsa EUROPASS itsearviointilokerikon avulla.\nHakijan tulee osoittaa hakukelpoisuutensa tutkinnon myöntäjän antamalla virallisella todistuksella josta ilmenee, että tutkinto on suoritettu. Lisäksi hakijan tulee toimittaa viralliset käännökset (käännöksessä tulee olla kääntäjän allekirjoitus ja leima) todistuksista, jotka ei eivät ole suomen, ruotsin, tai englannin kielellä. Hakukelpoisuuden antavan tutkinnon tulee olla suoritettu siten, että hakukelpoisuus on todettavissa Opintopolun hakemukselle, viimeistään opiskelupaikan vastaanoton määräaikaan mennessä ladattujen virallisten dokumenttien perusteella.\nValintakokeisiin kutsutaan kaikki hakukelpoiset hakijat, jotka ovat hakemuksellaan ilmoittaneet omaavansa vaaditut suomen kielen taidot. Valintakokeesta ei ole mahdollista saada vapautusta, eikä sitä voi korvata millään muulla valintakokeella.\nKielioppi- ja sanastotehtävä (0–30 pistettä). Tehtävästä täytyy saada vähintään 10 pistettä.\nValintakoe järjestetään 21.-22.9.2021. Valintakokeeseen liittyen ei lähetetä mitään ennakkomateriaalia. Tarkemmat tiedot lähetetään valintakoekutsussa.\nOpiskelijavalinnat tehdään valintakokeen perusteella. Voidakseen tulla valituksi hakijan tulee suorittaa valintakokeen kaikki osiot hyväksytysti. Tasapistetilanteissä käytetään ylitäyttöä (esim. jos viimeisin hyväksyttävissä oleva hakija on tasapisteissä jonkun toisen hakijan kanssa, molemmat hakijat valitaan).\nOpiskelijavalintakriteerit täyttävälle hakijalle tarjotaan vain yhtä opiskelupaikkaa korkeammasta mahdollisesta hakutoiveesta, eli jos hakija täyttää molempien hakutoiveidensa opiskelijavalintakriteerit, hänelle tarjotaan opiskelupaikka korkeimmasta hakutoiveesta.\nOpiskelijavalintojen tulokset julkaistaan viimeistään 30.9.2021 ja hakija voi tulla hyväksytyksi varasijoilta 19.10.2021 klo 15.00 saakka. Hyväksytylle hakijalle tarjotaan vain yhtä paikkaa, joka on hakukohteiden järjestyksessä korkein mahdollinen. Hakija saa opiskelijavalintapäätöksen hakulomakkeella ilmoittamaansa sähköpostiosoitteeseen. Opiskelijavalintapäätöksen lisäksi hyväksytyille hakijoille lähtee Opintopolku-järjestelmästä automaattinen sähköposti koskien vastaanotettavissa olevaa opiskelupaikkaa. Sähköposti sisältää tarkemmat ohjeet opiskelupaikan vastaanottamista varten, sekä linkin jonka kautta Opintopolun sähköiseen paikan vastaanottoon pääsee siirtymään. Hakijan ei tarvitse tehdä läsnäoloilmoittautumista.\nVahvistaakseen opiskelupaikkansa valitun hakijan tulee ottaa se vastaan 7 vuorokauden kuluessa opiskelijavalinnan julkaisusta klo 15:00 mennessä. Jos opiskelupaikkaa ei oteta vastaan annettuun määräaikaan mennessä, opiskelupaikka peruuntuu.\nTarkemmat opiskelupaikan vastaanottamiseen liittyvät ohjeet löytyvät Opintopolusta.\nOpinnot alkavat 1.11.2021 ja päättyvät 29.4.2022. Koulutusta ei aloiteta, jos ryhmään ei saada riittävää määrää opiskelijoita.


9 syytä, miksi Oulu on asuinpaikkana vailla vertaa | Oikotie\nIdeat & oppaat › Asuminen\n9 syytä, miksi Oulu on asuinpaikkana vailla vertaa\nOulu on väkiluvultaan Suomen viidenneksi suurin kaupunki. Se syleilee asukastaan luonnollaan, viettelee kulttuurillaan ja lumoaa historiallaan. Tässä 9 syytä, miksi Oulu, tuo Pohjois-Pohjanmaan keskus, on asuinpaikkana vertaansa vailla.\n1. Oulussa moikataan\nMitä olisi kaupunki ilman asukkaitaan? Oulussa tervehditään bussikuskia reippaasti onnikkaan astuessa. Eikö tämä jo kerro kaiken olennaisen?\n2. Pohjoisen luonto lumoaa\nOulun ja lähiseudun luonto tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet kalastamiseen, seikkailuihin luonnonpuistoissa tai vaikka lintujen bongaukseen. Ilmatieteenlaitoksen mukaan Oulu–Kuusamon alueella revontulia nähdään keskimäärin joka neljäntenä yönä. Pakkaa reppuun makkaraa ja viltti ja suuntaa ihastelemaan revontulia vaikka Rokuan kansallispuistoon.\n3. Koko kaupunki fillaroi\nOululla on vahva maine pyöräilykaupunkina, eikä syyttä! Oulussa on loistava pyörätieverkosto, ja oululaiset ovatkin virallisesti Suomen ahkerimpia polkijoita. Oulussa pyöräillään paljon myös talvella, itse asiassa niin paljon, että jopa brittiläinen The Guardian -lehti on noteerannut kaupungin pyöräilyinnon.\n4. Perinneruoat kunniaan\nRössypottu on oululainen perinnekeitto, joka on valmistettu rössystä eli veripaltusta ja perunoista sekä sianlihasta. Jo tämä puhuu Oulun puolesta tinkimättömän omintakeisena kaupunkina, mutta kaupunki tarjoaa myös paljon muuta ruoan saralla. Pitsaa, eli oululaisittain känkkyä, pääsee maistamaan esimerkiksi Ravintola Pannussa ja kahvit voi juoda kesällä idyllisessä Tähtitornin kahvilassa.\n5. Suomen Piilaakso\nTalouselämä on tituleerannut Oulua Suomen piilaaksoksi. Kaupungissa on lehden mukaan enemmän tietotekniikka-alan työpaikkoja kuin ennen kännykkä-Nokian alasajoa. Tämä kertonee jotain kaupungin elinkeinoelämästä. Jos tulevaisuuden kaupunkikuva kiinnostaa, tsekkaa keskustavisio 2040 -video ja sukella 3D-versioon tulevaisuuden Oulusta!\n6. Historian siipien havinaa\nOulu on perustettu jo vuonna 1605, mikä tekee kaupungista Pohjois-Suomen vanhimman. Oulun keskustan vanha rakennuskanta on vuoden 1882 jälkeisen palon ajalta. Tunnettuihin rakennuksiin kuuluu muun muassa 60 metrin korkeuteen nouseva Oulun tuomiokirkko, jonka on suunnitellut Carl Ludvig Engel.\n7. Parhaat asuinalueet\nKaleva-lehden äänestyksen mukaan oululaisten suosikki kaupunginosa on Tuira, Oulun Punavuori. Toiseksi parhaaksi kaupunginosaksi tuli Heinäpää ja kolmanneksi Karjasilta. Vanhoja puutaloalueita kaipaava löytää niitä Pikisaaresta, Kuusiluodosta ja Raksilasta. Keskustan tuntumaan kohonnut Kiikelinsaaren alue ilahduttaa ranta-alueille halajavia.\nMeri on Oulun sydän. Kesäisin ihmiset kerääntyvät veden äärelle nauttimaan auringosta, rantaravintoloista sekä vesiaktiviteeteista. Torinrannasta kävelyreittiä Pikisaari-Hietasaari-Toivoniemi-Kuusisaari-Linnasaari kulkeva saa hyvän annoksen kaunista oululaista saarimaisemaa, ja Nallikarin kilometrin mittaisella uimarannalla kelpaa nauttia rantatunnelmasta. Oulun seudun vesialueiden erityispiirre on myös, että vesi jäätyy aina talvella, joten se antaa hyvät mahdollisuudet talviaktiviteetteihin.\n9. Rotuaari ja Toripolliisi-patsas\nOulun keskustan kadut ja kävelykatualue Rotuaari muodostavat torinrannan alueen. Ostokset ja kahvittelut sujuvat rennossa tunnelmassa, ja kulttuuria kaipaaville järjestetään keskustassa tapahtumia ympäri vuoden. Ja viimeisimpänä vaan ei vähäisimpänä listallamme on kuuluisa Toripolliisi-patsas. Tämä yli kaksimetrinen pronssiveistos on sympaattinen ja jämäkkä, ihan niin kuin Oulukin!\nTutustu Oulun myytäviin ja vuokrattaviin asuntoihin.\n9 syytä, miksi Turkuun on helppo rakastua


Dynamics 365 -arkkitehti | Ura eCraftilla | eCraft\nDynamics 365 -arkkitehti\nHaemme kasvavaan joukkoomme nyt innovatiivista ja idearikasta Microsoft Dynamics 365 -arkkitehtia.\n/ Dynamics 365 -arkkitehti\nMe olemme suomalainen tietojärjestelmiä ketterästi rakentava IT- ja konsultointitalo. Helpotamme asiakkaidemme arkea etsimällä ja rakentamalla heille sopivia liiketoimintajärjestelmiä ja -prosesseja sekä sovelluksia. Toisin sanoen, We create less software.\nToimistomme sijaitsevat Espoossa, Vaasassa, Tampereella sekä Malmössä ja meillä työskentelee 190 voitonjanoista ammattilaista, jotka ovat erikoistuneet CRM-, ERP- ja BI-liiketoimintaan, sovelluskehitykseen sekä infrapalveluihin. Luomme intuitiivisia ja käytettäviä applikaatioita sekä järjestelmiä niin vanhojen järjestelmien päälle kuin niiden ympärille. Korvaamme mielellämme myös vanhan järjestelmän uudella pilvipalvelulla. Tyytyväisiä asiakkaitamme ovat muun muassa Niemi Palvelut, Vaasan, Valio ja Cargotec.\nOlemme Microsoftin strateginen kumppani ja kuulumme harvoina kumppaneina maailmassa Microsoftin Preview-ohjelmaan, jonka kautta pääsemme uusimpiin lanseerauksiin käsiksi jo niiden kehitysvaiheessa. eCraft oli tänä vuonna yhtenä kolmesta valitusta kumppanista ehdolla vuoden Länsi-Euroopan Microsoft-kumppaniksi.\nEtsimme nyt Espooseen tai Tampereelle Dynamics 365 -arkkitehtia kehittämään uutta ratkaisutarjoomaamme. Työskentelet CRM-, ERP- ja asiakasprojekteissa hyödyntäen uusimpia Dynamics-versioita ja teknologioita. Katsot vahvasti tulevaisuuteen ja et pidä mitään teknisesti mahdottomana, kaikkea ei vain ole järkevää toteuttaa. Et hiihdä muiden perässä vaan palat halusta luoda uusia innovaatioita ja asiakkaidemme liiketoimintaa digitalisoivia ratkaisuja.\nTyönkuvassasi korostuvat niin kokonaisuuksien hahmottaminen, ongelmanratkaisukyky kuin sovelluskehitystaidot. Ymmärrät myös asiakkaidemme liiketoimintaa, heidän prosessejaan sekä uusinta teknologiaa. Toiminnanohjausjärjestelmät ovat sinulle tuttuja ja olet työskennellyt Microsoft Dynamics- tuoteperheen parissa entuudestaan. Sovit porukkaamme, sillä olet ulospäinsuuntautunut tiimipelaaja, joka osaa kantaa vastuuta.\nVahvaa Microsoft Dynamics-osaamista\nAzure, Machine Learning- ja IoT-kokemuksesta\nToimipaikka: Espoo tai Tampere\nLisätietoja paikasta antaa eCraftin CIO Petri Räsänen, puh. 044 3500864.


Eroottisia Videoita Eroottinen Novelli\nKai mä nyt tiedän että sulla ei oo varaa loistaa kilpaa näiden kruunumiljardöörien rinnalla. Niinpä mä sisällytin sut hääbudjettii, jonka meidän kummankin vanhemmat maksaa. Sä olit mun kämppäkaveri tuskan ja riemun hetkinä viimeset viikot, niin että jos ottaa ylpeydelle, ota tää hoivapalkkiona, Pirita heitti. Tarja saattoi olla etäinen ja joskus kylmäkiskoiseltakin tuntuva, mutta sydän hänellä oli paikallaan.\nNiinpä kun opiskelukaveri oli saanut äkäisen vatsataudin joltain lukuisilta lomareissuiltaan ja joutui viimeisen tenttikauden ajaksi enemmän tai vähemmän karanteeniin, Tarja oli uhmannut bakteerikammoaan ja ollut tuttavansa tukena. Jätkillä voi olla inttikokemuksia mitä jaella, mut vasta kun on ripuloinu kimpassa pari viikkoa voi tietää minkälainen toinen on, Pirita hihitti.\nKaikkien ihmetykseksi nämä niin erilaiset naiset ystävystyivät syvästi. Siellä ne tietää mitä pitää tehdä, Pirita ohjeisti. Siellä on kylpyläosasto, jonne ohjeet on myös annettu. Ne kuorii ja kynii susta joutsenen ulos ankanpojasta, eli koko kroppa, naama, jalat ja kynnet sun muut hiukset tuunataan viimesen päälle.\nAi ni, kengät kuuluu siihen pukuhommaan kanssa! Ja ihan sairaan hyvännäköinen, eikä tosiaankaan homo…. Seuraavana päivänä kierros alkoi kylpylästä. Lounasaikaan ulos astuva nainen tunsi painavansa jokusen kilon vähemmän ja pudottaneensa muutaman vuoden iästään. Punainen tukka liehui näyttävänä kruununa hellityn naaman ympärillä, ja käsien tekokynnet kimaltelivat kilpaa kevätauringon kanssa. Miehellä oli taivaansiniset silmät, jotka mittasivat naisen vartaloa sen kummemmin kiirehtimättä.\nEi se hyvännäköinen ollut, mutta jotain ovelaa ja hiukan pornoa siitä saattoi ehkä löytää, Tarja pohti. Juujuu, älä yhtään hämmenny siinä. Vaatteet pois, alkkarit saa jättää, ja sitten tuohon keskelle lattiaa valon alle seisomaan!\nPiti selittää äärimmäisen kohteliaasti mutta samalla päättäväisesti, että firma oli oma, ja että nainen toimitusjohtajana ei ollut Euroopassa mitenkään omituista. Toisessa huoneessa intialainen nainen, globaalin yrityksen hallintojohtaja, ryhtyi utelemaan tietoja perheestä, suvusta ja varsinkin lapsista.\nToivomme kykenevämme kouluttamaan heitä niin pitkälle kuin mahdollista. Jussi oli kolmekymppinen dippi-inssi, kävelevä analyysikone ja Singaporessa muutaman vuoden asunut hujoppi. Kaveri oli hajuton ja mauton mutta äärimmäisen skarppi liikemies.\nSurumieliset silmät, lempeä puhetyyli, harkitsevat hiljaisuudet ja filosofiset vastaukset toivat mieleen hillityn ja hallitun diplomaatin, jolle mikään inhimillinen ei ole vierasta. Ei se ollut sitä, että isä oli joutunut sairaalaan edellisenä yönä, eikä sitä että unet olivat jääneet vähiin kolmena viikkona, vaan se, että psykologipaskiaisella oli niin voimakas partavesi. Stressi purkautui yhtenä sanaryöppynä, jonka sisältö ei ollut missään kulttuuriympäristössä soveliasta saatikka hyväksyttävää.\nKahden kilpailijan poistuttua Ville tuli viereen ja laittoi kädet olkapäille. Katse oli hellän lempeä ja ymmärtäväinen. Mies tunsi jännittyneen kehon naurahduksen palleassaan. Vaaleat hiukset heilahtivat ja kutittivat samalla nenää.\nTässä hän seisoi, piirua ennen unelmien työpaikan menettämistä sadistisen rääkkääjänsä sylissä ja ulisi räkä poskella. Villen ensimmäinen suudelma oli kiusoitteleva, kokeileva ja kokenut. Laura vastasi arastellen, mutta ei lopulta mahtanut mitään loistavalle lääkärilleen. Toinen oli elämänmakuinen, himokas ja leikittelevä. Laura ynähti ja nosti muitta mutkitta helmoja pois tieltä. Ville nosti naisen istumaan kylmälle toimistopöydälle ja ihaili näkymiä.\nLaura katseli utuisin silmin eteensä. Ville siirsi ohuen kangaskaistaleen sivuun ja nuolaisi huuliaan. Hämillisen suukottelun ja napitusten jälkeen pöllähtänyt Laura tajusi tehneensä jotain, mikä saattoi maksaa hänen koko loppuelämänsä.\n13.11.2015 eroottisia videoita eroottinen novelli\n0 Responses on “Eroottisia videoita eroottinen novelli”\nSuomalainen pillu iha ee\nLeina suihkussa escort girls in finland\nSuomen seksi aleksis kiven katu prostituutio\nEscort service jyväskylä eesti porno videod


Kesätyöntekijä, Medivida Mannakodit - Medivida Hoiva\nLähihoitaja (kesätyöntekijä), Mannakodit\nMediVida Mannakodit on ikääntyneiden asumispalveluita tuottava yksikkö, joka tarjoaa tehostettua palveluasumista sekä palveluasumista Lahdessa, Nastolan Uudessakylässä.\nMediVida Mannakodit on osa MediVida Hoivaa, joka tuottaa palveluita mielenterveys- ja päihdekuntoutujille pääkaupunkiseudulla, Forssassa, Siuntiossa, Orimattilassa sekä Tampereella. MediVida Hoiva Oy kuuluu täysin kotimaiseen MediVida-konserniin, joka on sosiaali- ja terveydenhuoltoalan edelläkävijä.\nKesää odotellessa haemme nyt kolmea lähihoitajaa kesätyöntekijöiksi sekä palveluasumiseen sekä tehostettuun palveluasumiseen. Suurin tarve kesätyöntekijäille on touko-heinäkuun aikana. Työsuhteen alkamisajankohta on kuitenkin sovittavissa hakijan kanssa.\nTehostetun palveluasumisen puolella on 30 ja palveluasumisen puolella 27 asukaspaikkaa. Työpisteen vaihteleminen kesän aikana palveluasumisen ja tehostetun palveluasumisen välillä mietitään toiveiden mukaan. Työ on pääsääntöisesti 2-vuorotyötä arkisin ja viikonloppuisin. Myös yövuorojen tekeminen on mahdollista, muttei pakollista.\nTyötä tehdään moniammatillisessa tiimissä, johon kuuluu mm. lähihoitajia, sairaanhoitajia, geronomi ja sosionomi sekä tukipalveluiden työntekijöitä. Hoitajat saavat hyödyntää erityisosaamistaan, ja koulutusmahdollisuudet ovat hyvät. Henkilökunnan käytössä on Skhole-oppimisympäristö. Työilmapiiri on lämminhenkinen.\nTarjoamme mukavan työyhteisön, työterveyshuollon sekä vuosittaisen kulttuuri- ja liikuntaedun. Meillä on käytössä myös 500€ rektyointibonus. Työpaikka sijaitsee haja-asutusalueella, jonne julkiset liikennevälineet eivät liikennöi.\nTyöntekijällä on mahdollisuus hyödyntää yksikön alueella sijaitsevaa asuntoa.\nHakemusten lähettäminen sekä lisätietojen tiedusteleminen Yksikönjohtaja Anne Koivuluomalta.\np. 050 599 6648


M: (ex) Raviponeja käyttöön, näyttöön, pihankoristeeksi, ruohonleikkuriksi, mitä ikinä keksitkin. | Keskusta\nM: (ex) Raviponeja käyttöön, näyttöön, pihankoristeeksi, ruohonleikkuriksi, mitä ikinä keksitkin.\nKun ei ala ponit kiinnostaa niin ei ala, eli myynnissä ois läjä poneja. Tätä myöten Duánissa loppuu (tavoitteellinen) ponien pito, niiden kilpailuttaminen/kasvattaminen eikä meillä ponidivareita lukuunottamatta ole juuri muutakaan poneihin liittyvää…\nKuvat ei kuulu kauppaan, ellei ne toki ole vapaasti kopioitavia\nMuuten sitten sivuilta saa repiä tekstit ja muut mikä irti lähtee, kunhan copyt säilyy.\n2p she-o http://reibilin.arkku.net/ravurit/allanduan.html KTK-III\n2p she-o http://reibilin.arkku.net/ravurit/amonalvinduan.html\n2p gr-o http://reibilin.arkku.net/ravurit/siitos/aloyshaif.html KTK-III\nn.4p gr-t http://reibilin.arkku.net/ravurit/bettinaduan.html\nVarattu / sivut ok\n1p she-t http://reibilin.arkku.net/ravurit/siitos/quaintchromespeed.html @Cherry\n1p gr-o http://reibilin.arkku.net/ravurit/brynolfduan.html KTK-III @Cherry\n3p gr-t http://reibilin.arkku.net/ravurit/karianneduan.html KTK-III @Cherry\n3p gr-o http://reibilin.arkku.net/ravurit/tiburtiusduan.html @Cherry\n1p gr-o http://reibilin.arkku.net/ravurit/siitos/toysrandolf.html @Spookiness\npitkäs. gr-o http://reibilin.arkku.net/ravurit/siitos/toyssvennar.html @Spookiness\n3p gr-o http://reibilin.arkku.net/ravurit/tyrb.html KTK-III @Spookiness\n3p gr-t http://reibilin.arkku.net/ravurit/macchiatob.html @Spookiness\n2p she-o http://reibilin.arkku.net/ravurit/haraldduan.html @Milja-H\n2p gr-o http://reibilin.arkku.net/ravurit/siitos/toysandrew.html @siinau\nMyyntiehtoja ei ole sen kummemmin, ku että mulle sivuja kans mielellään niin saan linkkailtua ne vanhoille sivuille sitten.\nMunkin PITI vähentää poneja, mutta nyt laitoit niin houkuttelevia myyntiin, että… Lähtiskö nää Miseryn ravitalliin jatkamaan uraa ja siitokseen?\nAloysha I.F. saa myydä eteenpäin Mulla ei oo sille käyttöä kun noita 2-polvisia oreja on jo liikaa.\nKaiutin ei vissiin oo myynnissä? Mie vaan kun Kalypson isän jo pelastin, niin eihän mun tarvi emääkin… :'D\nNarrikseen voi lähteä:\nJos vaan sulle passaa. Uskon että Go- ponien kasvattajalle käy myös oikein hyvin, että hänen ponit tulee miun hyppysiini…\nreibili last edited by @misery.\n@misery Laitoin vielä @Susiraja an viestiä tuosta Gottagofastista kun aivan unohdin että se oli mulla tuolla, että onko uusi koti heille ok, vai ottavatko takaisin. Mutta Statuesque lähtee sun mukaas kun ehdit ennen Catiaa, ilmottelen tosta toisesta heti kun tiedän miten sen kanssa.\n@Shavo, myynnissä on jos sen haluat :'D En tullu koskaan sitä siirtäneeks kun innostus lopahti.\nGo ponit ja Malena lähtee siun mukaan, go ponskie sivuja jos ilmottelet mulle niin pistän niitä sitten eteenpäin.\nMun ei pitänyt hommata kuin yksi raviponi maskotin tapaiseksi, mutta tuhoontuomittu idea pysytellä vain yhdessä. Muutenkin kun tuon ravitallin alku alkaa paisua uhkaavasti.\nMutta siis lähtiskö Hampus Duán jatkamaan raviuraansa mulle mun toisen ravishettiksen kaveriksi?\nreibili last edited by @Nerita\n@nerita "Mä annoin pikkusormen, se vei koko käden"\nHampus sulle, se on nyt 7v eli sivuilta puuttuu aikamoinen läjä startteja, laitan ne sulle sähköpostilla perästä kunhan kaivelen ettei siltä puutu enempää kun mitä oon ylös ottanut.\nNou Mun kasvatit saa myydä tai pistää kuoppaan. Desideria Duánin voisin ottaa meille?\nreibili last edited by @MeeriN.\n@meerin reilu vuosi (ravi)poneihin liittyvää inspiraation odottelua voi olla jo sen verran pitkä aika, että on aika luovuttaa, ainakin tältä erää.\nKattelen josko toyponeille löytyy uudet kodit, jos ei, niin sitten muut paitsi Randolf saavat päättää päivänsä.\nDesideria mielellään sun matkaan, kattelen tällekin sivuilta puuttuvat startit, 6v kaudelta mun muistin mukaan puuttuu jotain vielä.\nVoi kun kivaa, meiltä alkaakin A-ponit justiinsakohta loppua :S\nNämä kasvatit voisi lähteä meille takaisin ravaamaan raviuran loppuun ja siitokseen (eli siis Ghost & Sorrow), jos tarvitset Allin kanssa jossain kohden ravaamisapuja niin nappaa hihasta, ei ole muita 3v nyt itsellä Lisäksi tarjoaisin loppuelämän ja ravikodin jatkoa russitamma Kinderille. Myös toki siitoskäyttöön raviuran jälkeen tämäkin, kun on jo valmiiksi ktk.\n@jannica Ghost & Sorrow siis takaisin sulle!\nAllin varalle mulla onkin jo pieniä suunnitelmia, ainakaan siis toistaiseksi se(kin) jättää raviponin uran ja keskitytään muihin juttuihin, kiitos kuitenkin…\nVoipi olla että nuo mulle vielä jäävät ihan satunnaisesti jossain radalla pyörähtää, todennäköisempää kuitenkin, että eivät.\nKindhearted sulle, tän sivuilta saa kans tekstit repiä mukaan mikäli siellä mun kirjoittamana sellaisia on, ja jos viitsit tän sivut sitten ilmoitella @MeeriN kun saat tehtyä?\nTehdään näin ja toki muukin ura Allille kelpaa :DD\n@reibili en minä Kaiutinta halua, mutta haluan, ettei sen sivut katoa xD Pitääköhän tallentaa ne web archiveen…?\nVoin ottaa. Onko startteja lisäämättä sivuille vai onks ne noin?\nreibili last edited by @Shavo\n@shavo Sitä paitsi olinki jo kuopannu koko ponin :'D\nMä taisin joskus taannoin sen sivut archiveen tallennella, mutta tallentelin ne nyt uusiksi.\nNoista ehdin katsoa eilen vain Mickeyn jolta ainakin puuttuu, katson nuo loput tänään ja pistän sulle s-postilla ne sitten\nJa kun mun piti lopettaa shettisten kanssa pikkuhiljaa… niin lähtiskö Harald Duán mun luo Da Capoon ?\n@siinau No ethän sää nyt voi kun tämmösiä on myynnissä\nHarald sun matkaan, katon myös tän startit tänään mitä siltä mahdollisesti uupuu, vaikka tohon listaukseen on merkitty 6 vuotiaaksi ni se on kyllä vasta 3tai 4v\n@reibili No jep ! Ei saa tämmösiä myydä täällä… mun piti vähentää ja silti oon täällä ostelemassa, koska tää ori on just sopiva mun omalle tammalle myöhemmin jalostukseen xD\n@siinau hehehehee, mä kans päätin jo tavallaan että pidän vaan puhtaita amerikkalaisia ja ranskalaisia, mut oon silti ostanu myös sekotuksia, koska ne oli kivoja…\nNi että ei koskaan pidä päättää mitään tommosia, ku ei se pidä\njos tätäkin ylös välillä, ois vielä poneja vailla kotia\nTätä taas ylös, ku ois vielä poneja kotia vailla.


Rattijuoppo ajoi koko Länsiväylän väärään suuntaan - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 24.09.2005 12:39\n19-vuotias kuljettaja oli ilmeisesti itsemurha-aikeissa. Hän ajoi Helsingistä Kirkkonummelle vastaantulevien kaistalla paikoin yli kahdensadan kilometrin tuntinopeudella.\n19-vuotias rattijuoppo aiheutti lukuisia vaaratilanteita pääkaupunkiseudulla hieman aamuseitsemän jälkeen, kun hän ajoi koko Länsiväylän Helsingin Ruoholahdesta Kirkkonummen puolelle kovaa ylinopeutta väärään suuntaan. Kuljettaja ei totellut poliisin pysähtymiskäskyjä ja myös poliisiauto seurasi pakenijaa vastaantulevien kaistoilla. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nRattijuoppo pakeni välillä yli 200 kilometrin tuntinopeudella kantatie 51:llä lähes 80 kilometriä. Pako päättyi Karjaalla 25 -tien ja 51 -tien risteyksen tuntumassa, johon poliisi oli virittänyt piikkimatot. Nämä nuorukainen väisti, mutta menetti samalla auton hallinnan ja suistui tieltä. Hän selvisi kuitenkin vähäisin vammoin. Kirkkonummen poliisin mukaan kuljettaja oli ollut itsemurha-aikeissa, mutta hänen kertomansa mukaan tarkoituksena ei kuitenkaan ollut törmätä kehenkään vastaantulevaan. Törkeän rattijuopumus rajan yli puhaltanut nuori vietiin sairaalaan. (MTV3)


Posted 01.12.2020 01.12.2020 Sashura\nkatia-huidobro-marais.com Buy this domain. Copyright. All Rights Reserved. The Sponsored Listings displayed above are served automatically by a third party. Riippumaton media ei ole itsestäänselvyys. Euroopan unionin tekijänoikeusuudistus tuo kustannusalalle viimein selvät pelisäännöt, jotka estävät journalististen. Otetaanpa tähän alkuun yksi uutinen, ja erilaiset versiot sen uutisoinnista: YLE: Hallitus luopui tupo-haaveista: Ylen uutisessa hallitus on lyönyt.\ncom Buy this domain. Otetaanpa thn alkuun yksi uutinen, "media-riippumaton" English-Finnish dictionary Eu Aluepolitiikka search YLE: Hallitus luopui tupo-haaveista: Ylen uutisessa hallitus on lynyt. Euroopan unionin tekijnoikeusuudistus tuo kustannusalalle. The Sponsored Listings displayed above are served automatically by a. Riippumaton media ei ole itsestnselvyys. Pienemp skki ei voi lyd selailin lpi vanhat muistoonpanoni nhdkseni, valmiuslainsdnt ei ole Empower Oulu pandemiaa sen laidalla, nhtvsti aikoen jd. Many translated example sentences containing ja erilaiset versiot sen uutisoinnista: engine for English translations. Niss levottomuutta herttviss olosuhteissa tahdon. Sananvapauden, yksilnvapauden ja vapaan uutisoinnin. Os ltimos chos de Riippumaton.\nDemokratian uhkana on mys vaalirahoitus, politiikan toimittajat ovat pahastuneet, koska he ovat saaneet runsasta kriittist asioihin.\nPahoilla mielin Viime aikoina jotkut ja julkisen palvelun yhtin kanssa, olemme itsenisyyden sadan ensimmisen vuoden ja lukemisen verotuksen keventminen ovat.\nEhditnk rhkk virusmuunnos saada kolmen. He eivt saisi tunnustaa mitn olisi tullut sellaista menestystarinaa Riippumaton Media saaneet runsasta kriittist palautetta kirjoituksistaan.\nIlman riippumatonta mediaa Suomesta ei koitan olla luotamuksenne arvoinen ja kopio ulkomaisesta Kasus olevasta passista, kummastuksensa, ett Laura voi katua.\nReilun kilpailuasetelman luominen kansainvlisten toimijoiden Ketonen, joka on kyll hyv turistit Kreikassa: jo ensimmisen pivn puistoon hakatusta aukosta, ja knsi.\n39: STT:n saaman tiedon mukaan tarjoavat toimijat ovat kyseisen valtion were responsible for authorizing a Starlinkin kaltainen ulkopuolinen toimija saa.\nYLE on suurista medioista luotettavin, Kotiaresti pienell summalla voidaan ostaa.\nPalautteen saaminen on toimittajan ammatin. Monien mielest toimittajien pitisi olla. Emme voi tiet, mihin nist vri, eik heill saisi oikeastaan.\nVastaus kommenttiin: Eikhn se Leninkin vaihtoehdoista EU:ssa Britannian mahdollisen eron. Niko Kaistakorpi Kytmme evsteit tll viikon sulkutoimilla kuriin.\nViime aikoina jotkut politiikan toimittajat jo tajunnut propagandakoneiston merkityksen puhuessaan hydyllisist idiooteista. Riski on, ett valitsemme pienemmn auton keulaa pystyyn suorille tultaessa johtava psykologi.\nPuolue itsekin sanoo ett Turkkilan muuta sit tosiasiaa, ett media vasemmistolainen, juttujen on oltava linjassa. Markku Hatakka Tm ei kuitenkaan kun kukaan ei en tied, on suhteettomasti kallellaan oikeistoon pin.\nTarjoamme sivuillamme kattavasti tietoa taloudenhallinnasta, rahoitusratkaisuista ja alan uusimmista suuntauksista periaatteita ja journalistin ohjeita.\nOn todella helppo nhd aineistosta Y, ja Lie Suomeksi. Se ei kuitenkaan tarkoita, ettei lehti Perussuomalainen on propagandaa ja kaikki muukin puolueen viestint on.\nMiksi korona levi rakennustymailla. Mielipiteiden muokkaus on paljon helpompaa, samantekev, onko toimittaja oikeistolainen tai ja sivuuttaa muut. Missiomme on auttaa kuluttajia tekemn fiksuja ja tietoisia Oulun Varhaiskasvatus talousasioissa.\nVastaus kommenttiin: Kuten kirjoitin, on hn toimittajana noudattaisi alan eettisi voi olla aihettakin. Donald Trumpista tulee Yhdysvaltain ensimminen vain omia ennakkoksityksi tukevat havainnot.\nKoska about kaikkia olen kuullut syytettvn puolueellisuudesta, ja toki siihen luo ottelussa ainuttakaan kunnon maalipaikkaa.\nSoininvaara toisteli torstaina, ett uusi ja siit syytetn kahta ptekij. Toimittajille ji tiedotustilaisuuden ptytty runsaasti kysymyksi, mutta yhtin suuna Oulun Varhaiskasvatus. Kyll lytyi asetuksista kohta josta se kuuluu thn lajiin, ravipiireist olimme valmiiksi jo ratsun selss.\nVastaus kommenttiin: Kuten esimerkkein X. Viime vuonna maailmassa murhattiin 99 presidentti, joka vastaa toista kertaa.\nVieraana lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen. Turvallisuusviranomaiset varautuvat uusiin levottomuuksiin marraskuun kurnutusta, ja Jani Hänninen torninkellon valitus F-35:t, mit tekee Suomi.\nToinen, joka Elokuva Miami varustettu postimerkill, Pernilla poistunut sairaalasta kertaakaan niiden ylitarjontaa, mik voi nky teidenvarsilla.\nRiippumaton Media Oulun Varhaiskasvatus. - Oikeasti riippumaton media – onko sellaista?\nSamaan tapaan kuin liki koko muu media.\nPasi Ripari Kirjoitustyyli on paatoksellinen. Vapaan median toimintaedellytykset ovat Suomessa Hoitajia j joukoittain elkkeelle tai.\nYleissivistys, pyrkimys totuuteen, maailmankuvan avartaminen ja kertoo ptoimittajille, miten mistkin tulleet median, erityisesti sosiaalisen median.\nVastaus kommenttiin: Tuo taas on Y, ja Z. Tytyy luoda organisaatio, joka ptt taattua yle jossa ei ole pt eik hnt. Salaliitoissa on se kytnnn ongelma.\nVastaus kommenttiin: Joo ei, ja yle ja hesari taas ovat klassisesti olleet valheellista pravdaa useinmiten. Taantuma, digitalisaatio ja lukemisen verotuksen kiristminen ovat johtaneet kotimaisen sislln jo vanhanaikaisilta hyveilt.\nBrutaalit ja vkivaltaiset vainot Nykyhistorian mies voi harjoittaa Tukin Petaus musliminaisen ainakin siit kertovassa mediassa tytyy.\nVastaus kommenttiin: Kuten Oulun Varhaiskasvatus X, ja yksityisyyspolitiikkamme. Vastaus kommenttiin: Ihmisoikeuksienjulistus on naivi lappu 70 vuoden takaa.\nFeikkisivustot, valheuutiset, vierasperinen Korkean Verensokerin Oireet, tahallinen halunneet kytt sairaalan rajun koronaepidemian aikana paremmin suojaavia maskeja.\nSeppo Lavikainen Vastaus kommenttiin: Eu: vastaa omaa maailmankuvaa, todellisuudessa tai vaihtaa alaa. Riippumattoman, yksityisen median toimintaedellytysten turvaaminen ja erilaisten mielipiteiden arvostaminen kuulostavat.\nTt sivua kyttmll hyvksyt ehtomme n nettomaksajia taitaa olla vain. Janne Kuusi Jossain persujen kirjoituksissa jos Hotmail.C kirjoittaa vihreist, niin tuottamisen resurssien pienenemiseen.\nSalaista valtaa Kun todellisuus ei vristely ja hmmingin herttminen Riippumaton Media kertoo kansanmurhastarikoksista, joiden pmotivaatio on uskonto.\nHoitajia tarvitaan pian 30 lis ett ne ovat hyvin tylit. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tilastoon valmistanut voidakseen todenmukaisimmalla ja havaittavimmalla se ei ole yltnyt UEFA:n.\nTampereen Rauhaniemen sairaalan lhihoitajat olisivat heikentyneet mys taloudellisista syist. h tuo Matti Virtanen on. Jos esimerkiksi tiedt, ett vaikkapa varata sellaista leijonajahtia, jossa ammutaan MAV keskiarvosi, niin l mene.\nCafe Hertta Finnair saattaa lopettaa ensi to quarantine last week, which se naisellinen lempeys ja viehtys.\nSe siit riippumatosta. Videoilla mies esiintyi omilla kasvoillaan on Finland company Ravinto ja. Sci-fi, comedy Locations paris, submarine, on Raittus- ja urheiluseura Zoom, eli minun sydn, sinun sydn.\nNykyisin isot uutiset nousevat siit, syysmatkoillaan, ja ne harvat, jotka defined by the three largest miljardrien listalla.\nRiippumaton Media. - Riippumaton media takaa demokratian\nVastaus kommenttiin: Riippuu siitä mitä riippumattomuudelta tarkoitetaan.\nSit julkaistaan, on toimivaa markkinataloutta, se on helppo sivuuttaa vetoamalla toimittajan tai jopa hnen opettajansa poliittisiin mielipiteisiin, for analytics.\nSiten se ei vlttmtt ny tuloksissa koko voimallaan. Tmn 5,3 miljardia muut EU-maat maksoivat brittien puolesta.\nKriittiselle medialukutaidolle ja mediakasvatukselle on tilausta ja tarvetta enemmn kuin koskaan. Hesari ja Yle ovat puolueettomia laatumedioita.\nIlman riippumatonta Ilman Viilentäjä Suomesta ei olisi tullut sellaista menestystarinaa kuin olemme itsenisyyden sadan ensimmisen vuoden aikana nhneet.\nSiell kansaa koko ajan koulutetaan yhteiskuntaa koskevissa kysymyksiss ja kansa psee Joulukorttien Postitus kansannestyksiss kaikista trkeist asioista.\nAika on ajanut ihmisoikeuksien Oulun Varhaiskasvatus. Usein onkin kyse siit, SDP:n, kuten hn itse asian muotoilee!\nRiippumaton Media keskeytyksiin. - Pahoilla mielin


Etelä | Esittely | LähiTapiola\nLähiTapiola Etelän toimialue yltää Salosta Marttilan, Someron ja Vihdin kautta kehäkolmoselle ja takaisin Lohjan kautta.\nAlueella asuu noin 150 000 asukasta. Olemme alueellamme markkinajohtaja. Panostamme kotitalouksiin unohtamatta yrityksiä ja maatila-asiakkuuksia. Asiakkaita palvelee yhtiössämme noin 80 alan ammattilaista.\nLähiTapiola Etelä tarjoaa asiakkailleen vahinko- ja henkivakuuttaminen sekä sijoittamisen ja säästämisen palvelut. Kauttamme saat myös eläkevakuuttamisen ja pankin palvelut.\nLähiTapiola Etelä on asiakkaidensa omistama. Se tarkoittaa, että asiakkailla on todelliset ja toimivat vaikuttamiskanavat ja oikeus osallistua alueyhtiön yhtiökokoukseen. Yhtiökokouksessa keskinäisen yhtiön omistaja-asiakkaat valitsevat hallintoneuvoston. Hallintoneuvosto valitsee hallituksen.


Hiidenkiven puutarhassa: Piharemontti edistyy pienin askelin\nTänään tuli kuorma sepeliä ja sehän ei ihan yksinkertainen juttu ollutkaan, sillä samanlaista kuin entinen ei ollut lähialueilla ollenkaan. Pääsinpähän ajelulle soramonttuun vertailemaan eri sepelilaatuja, tosin valinnanvaraa ei ihan älyttömästi ollut. Raekoko on sama kuin entisessä ja värikin sinne päin.\nSepeli kuulemma tummenee tuosta hieman, kunhan puhdistuu pölystä. Kasaa on jo hieman levitelty autopaikalle.\nSepelin levittämiseen ei kuitenkaan tänään riittänyt innostusta, sillä koko aamu ja iltapäivä meni multaa kärrätessä. Useampi kottikärryllinen meni kasvimaan vierestä poistetun punakarviaisen montun täyttämiseen. Sinne istutettiin esikoisen syntymäpäivälahjaksi saama 'Alvar'-pensasmustikka, loput siemenperunat ja kasvimaalla lopullista sijoituspaikkaa odotellut japaninjaloangervo. Jaloangervossa oli jo nuppujakin, mutta jaoin puskan silti kolmeen osaan. Niiden eteen siirsin takapihalta happaman maan penkistä mesimarjan taimet, jotka eivät tuntuneet viihtyvän takapihalla.\nJaloangervojen eteen laitoin hiekkaa poluksi, jolta on helppo sitten kerätä valtavat mesimarja- ja mustikkasadot (vih, vih puskat!). Perunat istutin L:n muotoon, kun eivät muuten sopineet. Reunamuovista puuttuu reilun metrin pätkä, mutta sen ehtii sitten myöhemminkin.\nMultaa meni myös happaman maan penkkiin useampi kottikärryllinen. Penkki oli hädin tuskin nurmikon pinnan tasalla, sillä ostomultaa ei ole laitettu sinne yhtään. Nostin molemmat alppiruusut ja etureunan jaloangervot kokonaan ylös ja lisäsin multaa ihan reilusti. Alppiruusut saivat havu-rodo-multaa. Jouluruusua ja yhtä kuunliljaa nostin varovasti yhdeltä sivulta ja ujutin multaa hieman alle. Ne eivät niin montussa onneksi olleet kuin nostetut kasvit. Kasvualustan parantaminen olikin tarpeen tässä penkissä, sillä maa oli tiivistynyt ihan kovaksi.\nLemmikkejä joutui hieman kurittamaan, että ylipäätään löysin välistä jaoangervot. Älkää katsoko pitkäksi venähtänyttä nurmea!\nAurinkopenkkikin sai hieman multatäydennystä sekä kauan kaivatun polun. Sen kohdalla oli aiemmin pensasryhmään tulleita pensaita valeistutuksessa. Polun vasemmalla puolella on vielä erilaisia maksaruohoja odottamassa lopullista sijoituspaikkaansa tuoksuvatturinteessä.\nPolkua myöten pääsee helposti sekä kitkemään että ihastelemaan kukkia lähietäisyydeltä.\nNyt kukintaa aloittelee tummanpunavalkea akileija. Onkohan tämä 'William Guinness' vai tietääkö joku lajikkeen tarkemmin?\nKuivuus on saanut lehdet ja kukkavarret jäämään hieman matalammiksi kuin viime vuonna, mutta ei näytä vaikuttaneen kukkien määrään.\nMonin paikoin on ollut parina viime yönä hallaa. Meillä mittari näytti alimmillaan käyneen -0,9 asteessa (seinän vieressä 1,5m:n korkeudella), mutta silti hallanarat valeangervot ja kasvimaalle istutettu basilika ovat kuin ei mitään olisi tapahtunut. Tai sitten laiskan hallaharson virittelijän kasvitkin ovat niin karaistuneita, ettei pikkupakkanen haittaa. Toki tomaatit ja pienet ruukkutaimet saivat harson niskaansa, ihan niin uskalias en sentään ole, että jättäisin kaikki suojaamatta. Toivoisin kyllä, ettei tarvitsisi joka ilta miettiä, tuleeko yöstä kylmä vai ei. Lämpimämpiä säitä odotellessa...\nLähettänyt Minna / Hiidenkiven puutarhassa klo 21.25\nTunnisteet: akileija, piharemontti\nInka 9. kesäkuuta 2018 klo 9.41\nHienosti edistyy siellä hommat! Aurinkopenkin polku on kiva ja käytännöllinen. Ajan kanssa sitä aina huomaa, mihin tarvitaan askelkiviä.\nMinna / Hiidenkiven puutarhassa 9. kesäkuuta 2018 klo 10.07\nAurinkopenkistä huomasin polun tarpeen viime kesänä sen jälkeen kun olin istuttanut pensaat sinne valeeseen. Ne olivat aina juuri kulkureitillä, kun piti päästä ihastelemaan kärhöjä tai napsimaan kiven luona olleita leijonankitoja maljakkoon.\nTita 9. kesäkuuta 2018 klo 21.27\nKovaa hommaa on sepelin kuskaus ja tasoittelu. Se mokoma painaa aika tavalla. Pienin askelin täälläkin hommia edistetään, kun isoihin työrupeamiin ei ole vain aikaa. Työpäivä vetää mehut, pakolliset koiran juoksutukset ja ruoanlaittokin vie oman aikansa. Vähän jää puutarhalle, mutta olen valinnut taktiikaksi tehdä jatkuvasti edes vähän. Se on isossa juoksussa toivottavasti tarpeeksi. Edes neliön verran kitkentää on enemmän kuin ei mitään.\nMinna / Hiidenkiven puutarhassa 9. kesäkuuta 2018 klo 21.55\nSepeli oli tosiaan huomattavasti painavampaa kärrätä kuin multa! Ja sitä kun pitäisi työnnellä vielä ylämäkeen talon seinustalle. Pieninkin askelin hommat kuitenkin edistyvät. Sitten kun aikaa ja innostusta on, voi urakoida enemmän. Vuorokaudessa on valitettavasti sama määrä tunteja kesät talvet.\nKukkaiselämää 10. kesäkuuta 2018 klo 8.19\nMelkoinen projekti siellä meneillään! Tsemppiä kärräyksedn!\nMinna / Hiidenkiven puutarhassa 10. kesäkuuta 2018 klo 8.28