MASKUN VESIHUOLLON KEHITTÄMISSUUNNITELMA - PDF\nDownload "MASKUN VESIHUOLLON KEHITTÄMISSUUNNITELMA"\nNiilo Teuvo Heikkinen\n1 E VESIHUOLLON KEHITTÄMISSUUNNITELMA MASKUN KUNTA SWECO YMPÄRISTÖ OY\n2 Muutoslista VER. PÄIVÄYS MUUTOS KOSKEE HYVÄKSYNYT TARKISTANUT LAATINUT /KORJATTU ARY ARY VKOL ARY ARY VKOL LUONNOS ARY ARY VKOL Sweco Ympäristö Oy Uudenmaankatu 19 A PL 669 FI Turku, Finland Puhelin\n3 Yhteenveto Maskun kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelma on laadittu Maskun kunnan toimeksiannosta ja ohjauksessa Sweco Ympäristö Oy:n Turun toimistolla. Vesihuollon kehittämissuunnitelman laatiminen perustuu vesihuoltolakiin. Vesihuoltolain mukaan kunnan tulee kehittää vesihuoltoa alueellaan yhdyskuntakehitystä vastaavasti vesihuoltolain tavoitteiden toteuttamiseksi sekä osallistua vesihuollon alueelliseen yleissuunnitteluun. Maskun vesihuollon kehittämissuunnitelman tavoitteena on selvittää kunnan vesihuollon nykytila, kehittämistarpeet ja esittää kehittämisratkaisut. Suunnitelmassa otetaan huomioon vesihuolto kunnan vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella ja sen ulkopuolella. Suunnitelman ennusteet ovat vuoden 2040 mukaiset ja kehittämistoimenpiteet on laadittu vuoteen 2020 asti. Maskun kunnassa vedenhankinnasta vastaa Masku-Nousiainen vesilaitos kuntayhtymä. Vuonna 2013 Maskun vesihuoltolaitoksen vesijohtoverkostoon liittyjien määrä oli ja liittymisaste oli 80 %. Vesijohtoverkoston liittymisasteen ennustetaan kasvavan 85 %:iin vuoteen 2040 mennessä. Vedenkulutuksen ennustetaan olevan n m 3 /d vuonna Maskun jätevesiviemäriverkostoon johdetut jätevedet pumpataan siirtoviemäreitä pitkin Raisioon ja edelleen Turkuun Kakolanmäen jätevedenpuhdistamolle käsiteltäväksi. Vuonna 2013 jätevesiviemäriverkostoon liittyneiden määrä oli ja liittymisaste oli n. 50 %. Jätevesiviemäriverkoston liittymisasteen ennustetaan kasvavan 66 %:iin vuoteen 2040 mennessä. Vuonna 2040 jätevesiviemäriverkostoon ennustetaan johdettavan jätevettä keskimäärin m 3 /d. Kunnan vesihuoltolaitoksen jätevesiviemäriverkoston ulkopuolella on n asukasta, joiden jätevedenkäsittely on kiinteistökohtaisten jätevedenkäsittelyn varassa. Valtaosalla haja-asutuksen kiinteistöistä nykyinen jätevesijärjestelmä ei täytä haja-asutuksen jätevesiasetuksen vaatimuksia. Asetuksen siirtymäaika vanhoilla kiinteistöillä on asti. Vedenhankinnassa keskeisin kehittämistoimenpide on yhdysvesijohdon rakentaminen Raisioon, joka mahdollistaa tekopohjaveden hankkimisen Turun Seudun Vedeltä. Vesijohdon suunnittelun yhteydessä tulee selvittää viemärin rakentamista samassa yhteydessä lisäämään nykyisen siirtoviemärin välityskykyä. Muut kehittämishankkeet koskevat vesijohtoverkoston ylläpitoa, riittävän verkostopaineen varmistamista ja kiertoyhteyksien luomista verkostoon. Jätevesien käsittelyssä ja viemäröinnissä kehittämishankkeet liittyvät viemäriverkoston vuotovesien vähentämiseen. Jätevesimäärän vähentäminen vaikuttaa jätevedenkäsittelynkäsittelyn kustannuksiin sekä ylivuotojen ja niistä aiheutuvien ympäristöhaittojen ehkäisyyn. Lisäksi viemäriverkostoa saneerataan saneerausohjelman mukaisesti ja Nousiainen-Masku -siirtoviemärin välityskykyä parannetaan. Uusia vesihuoltoverkostoja rakennetaan pääasiassa uusien asemakaava-alueiden rakentuessa. Tiedot kunnan tulevista toiminta-alueista ja tavoitteellisista vesiosuuskunnan/- yhtymän toiminta-alueista on esitetty suunnitelman liitteenä. Sweco Ympäristö Oy Uudenmaankatu 19 A PL 669 FI Turku, Finland Puhelin\n4 Sisältö 1 Johdanto 1 2 Suunnittelualueen kuvaus Väestö ja elinkeinot Väestöennusteet Kaavoitus, Maankäyttö ja Ympäristö Maakuntakaavoitus Yleiskaavoitus Asemakaavoitus Pohjavesialueet Natura alueet 4 3 Vesihuollon painopisteet ja tavoitteet Pitkän aikavälin tavoitteet ja keskeiset strategiat Vesihuollon painopisteet ja periaatteet lähitulevaisuudessa Painopisteet Periaatteet Rahoituksen ja tukemisen perusteet Rahoitus maksuilla Kunnan tuki vesiyhtymille ja osuuskunnille Ulkopuolinen rahoitus Yhdyskuntarakenteen kehittäminen Alueellinen yhteistyö 9 4 Kunnan vesihuoltolaitoksen toiminta-alueen vesihuolto Nykytila Organisaatio ja hallinto Veden hankinta ja jakelu Jätevesien viemäröinti ja käsittely Hulevedet Alueellinen yhteistyö Kehitysennusteet Vedenkulutus ja vedenhankinta Jätevesikuormitus ja puhdistus Kehittämistarpeet Vedenhankinta ja jakelu Jätevedenkäsittely 17 5 Kunnan vesihuoltolaitoksen toiminta-alueen ulkopuolisten alueiden vesihuolto Asutuksen sijoittuminen 17\n5 5.2 Haja-asutuksen vesihuollon nykytila Vesiyhtymät Talousvesi Jätevedet Lietteet Toimintavarmuus Kehittämistarpeet Talousvesi Jätevedet 19 6 Kehittämissuunnitelma Vesihuoltolaitoksen toiminta-alueiden määrittäminen Kehittämistoimenpiteet Vedenhankinta ja -jakelu Viemäröinti ja jätevedenkäsittely Uudet vesihuoltoverkostot Taloudelliset vaikutukset Suunnitelman toteutus Suunnitelman hyväksyminen Suunnitelman tarkentaminen ja muuttaminen Suunnitelman ylläpito, valvonta ja tiedottaminen 22 Liitteet Liite 1 Liite 2 Kehittämistoimenpiteet Asutuksen sijoittuminen Kartat Kartta 101 Suunnitelmakartta, 1: Kartta 102 Vesihuoltolaitoksen toiminta-alueet, Askaisten alue, 1: Kartta 103 Vesihuoltolaitoksen toiminta-alueet, Lemun alue, 1: Kartta 104 Vesihuoltolaitoksen toiminta-alueet, Maskun alue, 1:20 000\n6 1 JOHDANTO Maskun vesihuollon kehittämissuunnitelman tavoitteena on selvittää kunnan vesihuollon nykytila, kehittämistarpeet ja esittää kehittämisratkaisut. Suunnitelmassa otetaan huomioon vesihuolto kunnan vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella ja sen ulkopuolella. Suunnitelman ennusteet ovat vuoden 2040 mukaiset ja kehittämistoimenpiteet on laadittu vuoteen 2020 asti. Kehittämissuunnitelmaa tulisi päivittää neljän vuoden välein tai tarvittaessa. Kehittämissuunnitelman laatiminen perustuu vesihuoltolakiin. Vesihuoltolain mukaan kunnan tulee kehittää vesihuoltoa alueellaan yhdyskuntakehitystä vastaavasti vesihuoltolain tavoitteiden toteuttamiseksi sekä osallistua vesihuollon alueelliseen yleissuunnitteluun (Vesihuoltolaki 5 ). Tarkoituksena on, että kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelma kytkeytyy riittävästi maankäyttö- ja rakennuslain suunnittelujärjestelmään, jota se hyödyntäisi ja täydentäisi. Suunnitelma ei ole oikeusvaikutteinen asiakirja, vaan suunnittelua ohjaava työkalu, jota voivat hyödyntää kuntalaiset, kunnan päättävät ja toimeenpanevat tahot sekä toimintaalueellaan vesihuollosta vastaava vesihuoltolaitos. Vesihuollon kehittämissuunnitelma on laadittu Maskun kunnan toimeksiannosta ja ohjauksessa Sweco Ympäristö Oy:n Turun toimistolla. Projektiin ovat osallistuneet projektivastaavana Antti Ryynänen ja suunnittelijana Vesa Kolha. Kehittämissuunnitelman valmistelua ohjaavan työryhmän työskentelyyn ovat osallistuneet Marika Nurmikko ja Kimmo Thessler Maskun kunnasta. 2 SUUNNITTELUALUEEN KUVAUS Suunnittelualueena on Maskun kunta. Masku sijaitsee Länsi-Suomen läänissä, Varsinais- Suomen maakunnassa, Turun seutukunnassa sekä Varsinais-Suomen ELY-keskuksen ja Etelä-Suomen aluehallintoviraston toimialueella. Kunnan rajanaapureita ovat Naantali, Raisio, Rusko, Nousiainen, Mynämäki ja Taivassalo. Kunnan kokonaispinta-ala on yhteensä 204,1 km 2, josta maapinta-ala on 174,9 km 2 ja vesipinta-ala on 29,2 km 2. Vesipinta-alasta 1,2 km 2 on makeaa vettä ja 28,0 km 2 merivettä. Tärkeimmät taajama-alueet ovat Maskun keskusta, Lemun keskusta ja Askaisten keskusta. 2.1 VÄESTÖ JA ELINKEINOT Maskun kunnassa oli vuoden 2012 lopussa asukasta. Alueen väestömäärä on kasvanut viimeisten vuosien aikana merkittävästi. Tilastokeskuksen mukaan kunnan asukasmäärä on noussut vuoden alun tasosta yli asukkaalla. Väestömäärän kehitys on esitetty seuraavassa taulukossa. 1 (22)\n7 Taulukko 2.1 Kunnan (Masku, Lemu, Askainen) väestönkehitys vuosina (Tilastokeskus). Vuosiluku Väkiluku Asuntokuntien lukumäärä oli vuonna 2012 yhteensä (keskimäärin 2,6 henkeä/asuntokunta). Kesämökkejä kunnassa vuonna 2012 oli yhteensä 925 (Tilastokeskus). Yli puolet kunnan työpaikoista on palvelualalla. Jalostuksen osuus on 28 % ja alkutuotannon 6 %. Kunnan elinkeinorakenne on esitetty seuraavassa taulukossa. Taulukko 2.2 Kunnassa sijaitsevat työpaikat toimialoittain vuonna 2012 (Tilastokeskus). Toimiala kpl % Alkutuotanto 143 5,7 Teollisuus (jalostus) ,2 Palvelut ,6 Muut 60 2,4 Yhteensä Vuonna 2012 yritystoimipaikkoja oli kunnassa noin 700 (Tilastokeskus). 2.2 VÄESTÖENNUSTEET Tilastokeskuksen ennusteen mukaan Maskun väestömäärän arvioidaan nousevan vuoteen 2040 asti, jolloin väestömäärä tulisi olemaan asukasta. Kasvua tulisi vuoden 2012 lopusta noin asukasta, eli keskimäärin 127 asukasta/vuosi. Seuraavassa taulukossa on esitetty Maskun väestöennuste vuoteen Ennuste perustuu Tilastokeskuksen ennusteeseen. Taulukko 2.3 Kunnan väestöennuste 2040 (Tilastokeskus). Vuosiluku Väkiluku KAAVOITUS, MAANKÄYTTÖ JA YMPÄRISTÖ MAAKUNTAKAAVOITUS Varsinais-Suomen alueella maakuntakaavan on laatinut Varsinais-Suomen liitto. Voimassa oleva maakuntakaava on valmisteltu ja vahvistettu viidessä osassa. Seutukunnittain valmistellut kokonaismaakuntakaavat muodostavat yhdessä vaihemaakuntakaavojen kanssa ajantasakaavan. Ympäristöministeriö vahvisti Turun seudun kehyskuntien maakuntakaavan (22)\n8 Lisäksi Maskun alueella on voimassa Varsinais-Suomen maakuntavaltuuston hyväksymä tuulivoimavaihemaakuntakaava, jossa on osoitettu tuulivoimatuotantoon parhaiten soveltuvat alueet YLEISKAAVOITUS Kanta-Maskun yleiskaava on hyväksytty valtuustossa ja se on saanut korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä lainvoiman koko Kanta-Maskun alueella Entisen Lemun alueella on vuonna 2005 hyväksytty Lemun keskustan osayleiskaava. Osayleiskaavaan on laadittu muutos, joka on hyväksytty kunnanvaltuustossa Askaisten alueen yleiskaava on hyväksytty vuonna 2004 ja on saanut lainvoiman. Yleiskaava korvaa vanhat osayleiskaavat ja rantayleiskaavan Koko Kanta-Maskun ja Lemun ranta-alueille laaditaan rantaosayleiskaava. Toteutusaikataulua ei ole päätetty ASEMAKAAVOITUS Asemakaavoitettuja alueita on Maskun keskustassa, Lemun keskustassa ja Askaisten keskustassa. Vuonna 2013 hyväksyttyjä asemakaavoja ovat: Piikavuoren asemakaava Piiksvuori IV asemakaava Riviera yritysalue, lounaisosan asemakaava Isosuon asemakaava Vireillä olevia asemakaavoja ovat: Rivieran yritysalue Golf-kentän alue Myllytorpan asemakaava Kauppatien asemakaava Askaisten pohjoisen ja itäisen keskustan asemakaava Sopolan asemakaava Iso-Heikkilän asemakaava Hallaseudun asemakaava Tulevia asemakaavahankkeita ovat: Hakkalan kaava Lemun keskustan, Almin puutarhan asemakaava Kurittulan koulun alueen asemakaava Kurittulan kylämäen asemakaava POHJAVESIALUEET Kunnan alueella sijaitsee kokonaan tai osittain yhteensä kuusi luokiteltua pohjavesialuetta. Kaikki kuusi pohjavesialuetta on luokiteltu vedenhankinnan kannalta tärkeäksi alu- 3 (22)\n9 eeksi (luokka I). Maskun vedenhankinnan kannalta tärkeimmät pohjavesialueet sijaitsevat kokonaan Maskun kunnan alueella. Linnavuoren, Karevansion ja Humikkala-Alhon I- luokan pohjavesialueilla muodostuu pohjavettä yhteensä arviolta 2450 m 3 /d. Pohjavesialueet on esitetty liitteenä olevissa kartoissa (kartat 101 A ja 101 B). Yhteenveto pohjavesialueista seuraavassa taulukossa. Taulukko 2.4 Yhteenveto Maskun alueella sijaitsevista pohjavesialueista (OIVA Ympäristö- ja paikkatietopalvelu). Pohjavesialue Pääsijainti-kuntluokka Koko- Arvio muodostuvan pohjaveden Alue- Muodostumisalue (km 2 naispinta- ala (km 2 ) ) määrästä (m 3 /d) Humikkala- Masku I 2,11 1, Alho Linnavuori Masku I 0,84 0, Karevansuo Masku I 2,08 1, Livilä Mynämäki I 0,52 0,3 150 Lietsala Naantali I 2,22 1, Kangenmiekka Rusko I 1,52 1, NATURA ALUEET Kunnan alueella sijaitsee viisi Natura verkostoon kuuluvaa aluetta. Seuraavassa taulukossa on esitetty kunnassa sijaitsevat Natura-alueet, niiden pinta-alat ja Naturaverkostoon liittämisen peruste. Natura-alueiden rajaukset on esitetty liitteenä olevissa kartoissa (Kartat 101 A ja 101 B). Taulukko 2.5 Kunnassa sijaitsevat Natura alueet (Varsinais-Suomen ELY-keskus). Natura alue Sijainti Pinta-ala (ha) Peruste Mietoistenlahti Mynämäki, Askainen, Lemu 586 SPA Oukkulanlahti Askainen, Lemu, Masku 898 SPA Lemun lehdot Lemu, Masku 26 SCI Kurjenrahka Turku, Mynämäki, Masku, Vahto, Yläne, SCI Pöytyä, Aura Hallusvuori Masku 19 SCI SCI=(Sites of Commynity Importance) luontodirektiivin perusteella Natura-verkostoon liitetty alue. SPA=(Special Protection Areas) lintudirektiivin perusteella Natura-verkostoon liitetty alue. 3 VESIHUOLLON PAINOPISTEET JA TAVOITTEET 3.1 PITKÄN AIKAVÄLIN TAVOITTEET JA KESKEISET STRATEGIAT 4 (22) Vesihuoltolain mukaan kunta vastaa alueellaan vesihuollon järjestämisestä ja kehittämisestä. Kunnan tulee ryhtyä toimiin vesihuollon järjestämiseksi suurehkon asukasjoukon tarpeiden tai ympäristönsuojelullisten syiden niin vaatiessa. Kunta päättää alueellaan\n10 toimivien vesihuoltolaitosten toiminta-alueista. Vesihuoltolaitos vastaa palveluiden järjestämisestä toiminta-alueellaan. Kiinteistönomistaja vastaa aina kiinteistön vesihuollosta. Vesihuoltopalveluissa pyritään pitkällä aikavälillä seuraaviin tavoitteisiin: Jaettavan talousveden laatu on sosiaali- ja terveysministeriön laatukriteerit täyttävää Vedenjakelu toimii keskeytyksettä Kaikissa tilanteissa pystytään toimittamaan laatuvaatimukset täyttävää talousvettä vähintään 120 l/as d Jäteveden viemäröinti ja -käsittely on vaatimukset täyttävää sekä siitä ei aiheudu riskiä ihmisille, omaisuudelle tai ympäristölle Vesistöjen suojelemiseksi on toiminnassa otettu huomioon Valtioneuvoston päätös vesiensuojelun suuntaviivoista Vesihuoltoverkosto kattaa asumisen, vapaa-ajan toiminnan ja elinkeinotoiminnan kannalta tarpeelliset alueet Vesihuoltolaitoksien toimintaedellytykset ovat riittävät Palvelutuotanto on tehokasta ja laadukasta sekä työnjako tilaajan ja tuottajan välillä on selkeä Asiakkaat ovat tyytyväisiä vesihuoltolaitoksien palvelutasoon Keskeiset strategiat tavoitteisiin pääsemiseksi ovat seuraavat: Vedenhankinnassa käytetään parhaita raakavesilähteitä (pohjavesialueet), jotka teknis-taloudellisesti mahdollisia Suojellaan raakavesilähteet Vedenhankinta- ja jakelu varmistetaan kaikissa tilanteissa riittävällä käsittelyllä, varavesilähteillä, yhdysjohdoilla ja varautumissuunnittelulla Vesijohtoverkon vuotovedet minimoidaan kunnossapidolla ja saneerauksella Viemäriverkoston ylivuotojen ehkäisemiseksi huolehditaan viemäreiden kunnossapidosta, saneerauksesta ja edistetään erillisviemäröintiä Laajennetaan vesihuoltoverkostoa uusien kaava-alueiden rakentuessa ja tarpeen mukaan haja-asutusalueelle, kuitenkin kustannukset kattaen ja vesihuoltolaitosten toimintaedellytyksiä heikentämättä Huolehditaan riittävistä osaamis- ja henkilöstöresursseista vesihuoltolaitoksilla Kehitetään yhteistyötä vesihuoltopalvelujen tarjoamisessa naapurikuntien kanssa 5 (22)\n11 3.2 VESIHUOLLON PAINOPISTEET JA PERIAATTEET LÄHITULEVAISUUDESSA PAINOPISTEET 6 (22) Seuraavien viiden vuoden aikana vesihuollon painopisteet ovat seuraavat: 1. Asemakaava-alueiden vesihuolto ja verkoston saneeraus Tärkein painopiste on huolehtia nykyisten ja rakennettavien asemakaava-alueiden vesihuollon järjestämisestä. Uusien asemakaava-alueiden toteutuessa niille laajennetaan vesihuoltoverkosto ja ne liitetään vesihuoltolaitoksen toiminta-alueeseen. Lisäksi nykyisillä toiminta-alueilla olevat liittämättömät kiinteistöt tulee liittää verkostoon. Vesihuoltoverkoston, erityisesti jätevesiviemäriverkoston, riittävästä saneerauksesta tulee huolehtia. 2. Vesijohto- ja siirtoviemäriyhteydet Raisioon Vedenhankinnan varmistamiseksi ja lisäveden johtamiseksi tullaan toteuttamaan uusi yhdysvesijohto Raisioon. Samassa yhteydessä tulee tutkia siirtoviemärikapasiteetin lisäämistä uudella viemärillä. 3. Haja-asutuksen jätevesihuolto Haja-asutuksen kiinteistöjen jäteveden käsittelyn tehostamisen edistäminen. Valtioneuvoston talousjätevesiasetuksessa (542/2003) on määrätty talousjäteveden puhdistusvaatimuksista. Asetuksen voimaantulon siirtymäaika vanhoille kiinteistöille on asti. Osuuskuntamuotoisten keskitettyjen jätevesiratkaisujen rakentamista tuetaan tarjoamalla neuvontaa ja avustusta esim. suunnitelmien laatimiseen PERIAATTEET Kunnan vesihuollon järjestelyissä ja kunnan vesihuoltolaitoksen toiminta-alueilla noudatetaan seuraavia periaatteita: Kunnan vesihuoltolaitos toimii kirjanpidossa eriytettynä yksikkönä, jonka operatiivisesta toiminnasta vastaa työpäällikkö ja ohjauksesta tekninen lautakunta Laitoksella on toiminta-alue, joka määritetään sellaiseksi, että laitos pystyy taloudellisesti tarjoamaan vesihuoltopalveluja. Toiminta-aluepäätöksessä yksilöidään alueet, jotka kuuluvat vesijohtoverkon, jätevesiviemärin ja hulevesiviemärin piiriin. Käytössä on yhtenäiset käyttömaksut koko laitoksen toiminta-alueella Laitoksen investointiohjelma ottaa huomioon kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelman toimenpideohjelman Velvoitetaan toiminta-alueella olevat kiinteistöt liittymään vesihuoltoverkostoihin Varaudutaan vuosittain riittäviin saneerausinvestointeihin Vesihuoltoverkostojen laajentamisessa noudatetaan seuraavia periaatteita: Uusien ja nykyisten asemakaava-alueiden toteutuessa niille laajennetaan vesihuoltoverkosto Rakennetaan viemäriverkostoa tarpeelliseksi katsottuihin haja-asutusalueiden asutuskeskittymiin pääosin osuuskuntien ja yhtymien toimesta\n12 Laajentaminen tapahtuu kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelman mukaisesti Kunnan vesihuoltolaitoksen tulevat toiminta-alueet sekä tavoitteelliset vesiosuuskunnan/-yhtymän toiminta-alueet pyritään toteuttamaan vuoteen 2020 mennessä. Tulevalla toiminta-alueella sijaitsevat kiinteistöt voivat hakea lisäaikaa talousjätevesiasetuksen määräaikaan (vuoteen 2016 mennessä). Kehittämissuunnitelmassa esitetään ohjeellisesti viemäriverkostoon liitettävät alueet, kustannusarviot, rakentamisaikataulu ja vastuutaho Alueiden priorisoinnissa (aikataulutus) otetaan huomioon kustannusvastaavuus, asukasjoukon tarve ja ympäristönäkökulmat Uudet viemäröintialueet jaetaan kahteen ryhmään: I. Tulevat toiminta-alueet / kunnan vesihuoltolaitos Kunnan vesihuoltolaitos toteuttaa Normaali liittymismaksu II. Tavoitteelliset toiminta-alueet / vesiosuuskunta/-yhtymä Esim. osuuskunta toteuttaa, ei kunnan vesihuoltolaitos Osuuskunta perii kustannukset jäseniltä Neuvottelut kunnan vesihuoltolaitoksen kanssa osuuskunnan runkoverkoston haltuunotosta voidaan aloittaa aikaisintaan 10 vuoden kuluttua rakentamisesta Osuuskunnan suunnitelmat tulee hyväksyttää kunnassa Vesiosuuskunnan/-yhtymän tulee hyväksyttää toiminta-alueensa ennen vuotta Tällöin alueen kiinteistöt saavat lisäajan oman järjestelmänsä parantamisesta siihen asti, kunnes vesiyhtymän verkoston on rakennettu. Mikäli toiminta-aluetta ei määritetä, koskee alueen kiinteistöjä talousjätevesiasetuksen määräykset ja aikarajat. Viemäriverkkojen ulkopuolelle jäävien haja-asutusalueiden kiinteistöjen jätevesijärjestelmät tulee olla asetuksen mukaiset mennessä Järjestelmien rakentamisessa noudatetaan talousjätevesiasetusta ja sitä tarkentavia laadittavia kunnan ympäristönsuojelumääräyksiä Huolehditaan ensisijaisesti vesistöjen ranta-alueilla ja pohjavesialueilla sijaitsevien kiinteistöjen jätevesien käsittelystä 3.3 RAHOITUKSEN JA TUKEMISEN PERUSTEET Vesihuollon rahoittamisen pääperiaatteena on, että vesihuoltolaitokset kattavat toimintansa käyttö- ja investointikulut palveluiden käyttäjiltä perittävillä maksuilla. Kulut peritään käyttö-, perus- ja liittymismaksuina. Vesihuollon hankkeille pyritään saamaan mahdollisuuksien mukaan ulkopuolista rahoitusta valtiolta RAHOITUS MAKSUILLA Vesihuoltolaitoksen kulutukseen sidotun käyttömaksun suuruus tulee olla sama koko toiminta-alueella. Sen sijaan taksan kiinteä osa eli perusmaksu sekä liittymismaksu voivat 7 (22)\n13 vaihdella alueittain, jos palvelun tarjoamisen kustannukset ovat jollain alueella kalliimmat johtuen harvasta asutuksesta, maastollisista tai muista erityisolosuhteista (esim. pumppaamot, paineenkorottamot) KUNNAN TUKI VESIYHTYMILLE JA OSUUSKUNNILLE Kunta tukee perustettavia vesiyhtymiä seuraavasti: 1. Kunnan vesihuoltolaitos perii vesiyhtymältä yhden erikseen määritetyn liittymismaksun. Yhtymän asiakkailta ei kunnan vesihuoltolaitos peri liittymismaksua. 2. Kunta antaa asiantuntija-apua ja opastusta vesiyhtymille 3. Vesiyhtymien suunnitelmat tarkastetaan ja hyväksytään kunnassa 4. Neuvottelut kunnan vesihuoltolaitoksen kanssa vesiyhtymän runkoverkoston haltuunotosta voidaan aloittaa aikaisintaan 10 vuoden jälkeen rakentamisesta. Päätös vastaanottamisesta tehdään tapauskohtaisesti. Kunnan vesihuoltolaitos ei ota vastaan kiinteistökohtaisia pumppaamoja ULKOPUOLINEN RAHOITUS Valtio tukee vesihuollon rakentamista myöntämällä siihen vesihuoltoavustusta. Kunnat, vesihuoltolaitokset ja erilaiset vesiyhtymät voivat saada avustusta valtiolta. Avustuksen suuruus on nykyisellään noin 20 % toteutuneista kokonaiskustannuksista. Avustukset myöntää alueellinen ELY-keskus ympäristöministeriön sekä maa- ja metsätalousministeriön niiden käyttöön osoittamista määrärahoista. Avustettavat kohteet jaetaan niin sanottuihin pieniin ja isoihin hankkeisiin. Isojen hankkeiden kokonaiskustannukset ovat yli Näihin hankkeisiin haetaan avustusta kerran vuodessa, kunkin vuoden lokakuun loppuun mennessä seuraavana vuonna toteutettavalle hankkeelle. Hankkeen kustannuksiin voidaan hyväksyä hakemuksen jättämishetken jälkeen syntyvät kustannukset. Pieniin hankkeisiin voidaan hakea tukea ympäri vuoden ilman erillistä hakuaikaa. Lisäksi suuria kuntien ja taajamien välisiä hankkeita tuetaan erikseen (ns. valtion vesihuoltotyöt). Näille hankkeille valtion tuen osuus on noin % kokonaiskustannuksista. Aloitteen hankkeen aloittamisesta tekee kunta tai kunnat alueelliselle ELYkeskukselle. 3.4 YHDYSKUNTARAKENTEEN KEHITTÄMINEN Yhdyskuntarakenteen kehittämisessä ja suunnittelussa tulee ottaa huomioon vesihuollon järjestäminen. Ehyt yhdyskuntarakenne mahdollistaa toiminnallisesti, taloudellisesti ja ympäristönäkökulmat huomioiden vesihuoltopalveluiden tehokkaan järjestämisen. Alueiden suunnittelussa tulee ottaa huomioon vedenhankinta, jätevesien viemäröinti ja käsittely sekä hulevesien mahdollisimman luonnonmukainen hallinta. Kaavoja laadittaessa tulee ottaa huomioon olemassa olevat vesihuoltojärjestelmät. Haja-asutuksen asutuskeskittymien saattamista yhteisten vesihuoltoverkkojen piiriin tulee selvittää. Verkkojen laajentamista tulee edistää siellä missä se on osoittautunut järkeväksi ratkaisuksi. Keskitetty vesihuoltoverkko turvaa asukkaiden vedenhankintaa ja on kestävä 8 (22)\n14 ratkaisu jätevesien käsittelemiseksi. Keskitetty ratkaisu lisää alueen houkuttelevuutta asukkaiden ja teollisuuden silmissä ja mahdollistaa alueen kehittämisen. 3.5 ALUEELLINEN YHTEISTYÖ Kunnan tulee osallistua alueelliseen yleissuunnitteluun. Tavoitteena tulee olla, että kunta lisäksi osallistuu alueellisiin yhteistyön kehittämisselvityksiin (organisaatioiden, talouden ja hallinnon yhteistyöselvitykset). Yhteistyöhön lähtemiselle tulee olla selvitetyt perusteet ja yhteistyöstä tulee seurata joko toiminnallisia, taloudellisia tai palvelutasoon positiivisesti vaikuttavia asioita. Alueellista yhteistyötä voidaan tehdä mm. vedenhankinnassa, jäteveden käsittelyn keskittämisessä ja muiden palvelujen tuottamisessa. Etuja voidaan saavuttaa yhteisellä käyttöhenkilöstöllä (mm. päivystystehtävät), yhteisillä hankinnoilla, asiantuntijapalveluilla, urakointi- ja huoltopalveluilla tai taloushallinnalla. Saavutettavat edut voivat olla taloudellisia, toiminnallisia tai kasvavaan osaamisresurssiin liittyviä. Mahdollinen yhteistyö voidaan toteuttaa kuntien ja laitosten välisin sopimuksin tai yhteisen organisaation kautta. Yhteinen organisaatio voi vastata vain tietyn palvelun tuottamisesta (esim. tukkuvesilaitos) tai vastata kokonaan vesihuoltopalvelujen tuottamisesta asiakkaille (esim. alueellinen vesihuoltoyhtiö). 4 KUNNAN VESIHUOLTOLAITOKSEN TOIMINTA-ALUEEN VESIHUOLTO 4.1 NYKYTILA ORGANISAATIO JA HALLINTO Kunnan vesihuollosta vastaa toiminta-alueellaan Maskun kunnan vesihuoltolaitos, joka on eriytetty kunnan kirjanpidosta. Laitoksen toimintaa ohjaa tekninen lautakunta. Laitoksen vastuuhenkilönä toimii kunnan tekninen johtaja. Vesihuoltolaitos ostaa tarvitsemansa veden Masku-Nousiainen vesilaitos kuntayhtymältä VEDEN HANKINTA JA JAKELU Vedenottamot Maskun kunnassa vedenhankintaan käytetään pohjavettä. Vedenhankinnasta vastaa Masku-Nousiainen vesilaitos kuntayhtymä. Kuntayhtymällä on yhteensä kahdeksan pohjavedenottamoa, joista viisi on Maskussa (Humikkala, Alho, Kairinen, Laivonranta ja Karevansuo) ja kolme Nousiaisissa (Takkula, Varvannummi ja Sipilä). Kuntayhtymä toimittaa veden myös Nousiaisten kuntaan ja Naantalin kaupungin Velkuan ja Livonsaaren alueelle. Kuntayhtymän vedenottamoilla on Länsi-Suomen vesioikeuden tai Länsi-Suomen ympäristölupaviraston luvat vedenottoon. Lupamäärät ovat yhteensä m 3 /d, josta Maskun ottamoiden osuus m 3 /d ja Nousiaisten ottamoiden osuus m 3 /d. 9 (22)\n15 Maskussa on Humikkalan vuonna 2005 käyttöönotettu uusi käsittelylaitos. Humikkalan vedenkäsittelylaitoksessa Humikkalan ottamosta pumpattu vesi johdetaan ilmastustornien kautta alavesisäiliöön. Tarvittaessa vedet on mahdollista johtaa kalkkirouhealtaiden läpi ennen alavesisäiliöön siirtämistä. Kairisten ottamon vedet johdetaan hidassuodatuksen ja kalkkirouheen kautta alavesisäiliöön. Kairisten vesi on rauta- ja mangaanipitoista, jonka vuoksi se esikäsitellään hidassuodatuksella. Kairisten veden fluoridipitoisuus on sosiaali- ja terveysministeriön asettamassa ylärajassa. Viime vuosina Kairisten vedenottamoa ei ole käytetty, vaan se on toiminut varavedenottamona. Alhon ottamon vesi johdetaan Humikkalan alavesisäiliöön kalkkirouheen läpi. Alavesisäiliössä vedet sekoittuvat. Ennen verkostoon pumppausta vedet johdetaan UV-käsittelyn läpi. Karevansuon vedenkäsittelylaitoksella vesi johdetaan kalkkirouheen ja UV-käsittelyn läpi ennen verkostoon pumppaamista. Nousiaisissa on Sipilän vedenkäsittelylaitos, jolla on kolme kaivoa; Takkula 1,Takkula 2 ja Sipilä. Sipilän vedenkäsittelylaitoksella vesi kulkee kalkkirouheen ja UV-käsittelyn kautta. Varvanummen vesi pumpataan suoraan verkostoon. Varvannummen ottamolta saatava vesi on erittäin rautapitoista, jonka vuoksi ottamoa ei ole viime vuosina käytetty, vaan se on toiminut varavedenottamona. Maskun pohjavedenottamoiden veden laadulle on ominaista seuraavat asiat: Alhon ottamolla on alhainen ph ja kloridipitoisuus on nousussa. Humikkalassa on alhainen ph, alhainen happipitoisuus saattaa aiheuttaa rauta ja mangaanipitoisuudennousua. Kloridipitoisuus on myös nousussa. Karevansuolla on alhainen ph ja Kairisissa on korkeat rauta-, mangaani- ja fluoridipitoisuudet. Vuonna 2013 ottamoiden käyttö oli yhteensä m 3 /d, josta Maskun ottamoiden käyttö oli m 3 /d ja Nousiaisten ottamoiden 465 m 3 /d. Lisäksi Masku-Nousiainen vesilaitos kuntayhtymä ostaa vettä Naantalista. Ostetun veden määrä vuonna 2013 oli 195 m 3 /d. Seuraavassa taulukossa on esitetty tiedot Masku-Nousiainen vesilaitos kuntayhtymän vedenottamoista, ottoluvista, ottomääristä vuonna 2013 ja vedenkäsittelystä. 10 (22)\n16 Taulukko 4.1 Tiedot Masku-Nousiainen vesilaitos kuntayhtymän vedenottamoista vuodelta Nimi Masku Pohjavesialue Rakennettu Lupavuosi Lupa (m 3 /d) Karevansuo Karevansuo 1988 Humikkala Alho Kairinen Laivonranta Humikkala- Alho Humikkala- Alho Käsittely Humikkalassa Humikkala- Alho Käsittely Humikkalassa Humikkala- Alho L-S VEO 1978 L-S VEO 1971 L-S VEO 1966 L-S YLV 2005 L-S YLV 2005 Käyttö (m 3 /d) Yhteensä Nousiainen Sipilä Takkula 1989 Takkula Takkula 1991 Varvannummi Varvannummi L-S VEO 1989 L-S VEO 1998 L-S VEO 1996 Käsittely Alkalointi + UV Alkalointi + UV Käsittely Humikkalassa Alkalointi+UV Yhteensä Yhteensä Käsittely Sipilässä Vedenottamoiden lisäksi Maskusta on yhdysvesijohdot Naantaliin ja Raisioon. Naantalin linjasta otetaan vettä 5 6 m 3 /d lähinnä johdon toiminnan ylläpitämiseksi. Raisioon on olemassa oleva vesijohto, mutta se on ollut suljettuna viimeiset seitsemän vuotta. Vesijohtoveden laatua valvotaan vesilaitoksen valvontatutkimusohjelman mukaisesti Vedenkulutus ja vesijohtoverkosto Kunnallisen vesihuoltolaitoksen vesijohtoverkostoon on liittynyt asukasta. Liittymisaste on noin 80 %. Vuonna 2013 vesijohtoverkostoon pumpattiin (Masku-Nousiainen vesilaitos kuntayhtymältä ostettiin) yhteensä noin m 3 /d vettä. Laskutettu vesimäärä oli keskimäärin m 3 /d. Laskuttamattoman veden osuus on noin 18 %. Laskuttamattoman veden osuus on hieman noussut vuodesta 2008, jolloin se oli 13 %. Laskuttamattoman veden osuuden perusteella vesijohtoverkosto on kohtalaisessa kunnossa. Tavoitteellinen laskuttamattoman veden taso on alle 10 %. Ominaiskulutus on 11 (22)\n17 noin 166 l/as d. Seuraavassa taulukossa on esitetty tiedot Maskun kunnan vesihuoltolaitoksen vedenjakelusta. Taulukko 4.2 Tiedot Maskun kunnan vesihuoltolaitoksen vedenjakelusta. Yksikkö Asukkaat as Liittyjämäärä 1) as Liittymisaste % Masku-Nousiainen vesilaitos kuntayhtymältä ostettu vesi m 3 /d Laskutettu vesi m 3 /d Ominaisvedenkulutus l/as d Laskuttamaton vesi m 3 /d Laskuttamaton vesi % ) arvio Verkoston suurimpia vedenkuluttajia ovat Maskun neurologinen kuntoutuskeskus (23 m 3 /d), As Oy Maskun Härkälinna (16 m 3 /d), Luukan palvelukeskus (13 m 3 /d), Suomen Broiler Oy (12 m 3 /d), As Oy Maskun Kirkonseutu (9 m 3 /d) ja Maskun terveysasema (9 m 3 /d). Varsinaista vettä kuluttavaa teollisuutta ei ole. Kunnan vesihuoltolaitoksella on vesijohtoa yhteensä noin 230 km, joista Kanta-Maskusa 153 km, Askaisissa 27 km ja Lemussa 50 km. Suurin osa vesijohtoverkostosta on muovia. Valuraudan osuus on 280 m. Maskun keskustan koillisosassa on ylävesisäiliö. Säiliön tilavuus on m 3 ja keskivedenpinta on tasolla +74 metriä merenpinnasta Poikkeusolojen vedenhankinta Vesihuoltolaitoksen varmuusluokitus (I-III, 0) perustuu siihen, kuinka monta litraa talousvettä asukasta kohti voidaan toimittaa käyttöön poikkeustilanteessa. Poikkeustilanteeksi määritellään tilanne, jossa ensisijainen vesilähde on poissa käytöstä. Varaottamon tulee sijaita eri pohjavesialueella, jotta se kelpaa luokituksessa huomioiduksi. Luokitus perustuu valtion ympäristöhallinnon ohjeisiin. Laitoksen tavoitteena tulee olla saavuttaa varmuusluokka I tai vähintään II. Seuraavissa taulukoissa on esitetty ohjeistuksen mukaisesti laskettu varmuusluokitus vuonna 2013 ja ennustettu varmuusluokitus vuonna (22)\n18 Taulukko 4.3 Maskun kunnassa sijaitseviin vedenottamoihin perustuva vedenhankinnan varmuusluokitus vuonna 2013 (Luokkarajat: I (> 120 l/as d), II ( l/as d), III (5 50 l/as d), 0 (< 5 l/as d). Masku (omat) Masku (omat + Nousiainen) Liittyneet Pääottamo (m 3 /d) 1100 (Humikkala) 1100 (Humikkala) Varaottamot (m 3 /d) 250 (Karevansuo) Poikkeus oloissa käytössä oleva vesi (l/as d) 31 III I Varmuusluokka Taulukko 4.4 Maskun kunnassa sijaitseviin vedenottamoihin perustuva vedenhankinnan varmuusluokitus vuonna 2040 (Luokkarajat: I (>120 l/as d), II ( l/as d), III (5-50 l/as d), 0 (< 50 l/as d). Liittyneet Pääottamo (m 3 /d) Varaottamot (m 3 /d) Poikkeus oloissa käytössä oleva vesi (l/as d) Varmuusl muusluokka Masku (omat) (Humikkala) 250 (Karevansuo) 22 III Masku (omat (Humikkala) Nousiainen) ) 117 II 1) Nousiaisten kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelmassa (laadittu vuonna 2011) Nousiaisten vedenkulutuksen on ennustettu vuonna 2030 olevan 777 m 3 /d. Nousiaisten vedenkulutukseksi vuonna 2040 on arvioitu 850 m 3 /d. Vuoden 2040 varmuusluokan ennusteessa ei ole huomioitu Masku-Raisio yhdysvesijohdon tuomaa vedenjakelun lisävarmuutta. Maskun kunnan alueella pääottamo on Masku-Nousiainen vesilaitos kuntayhtymän Humikkalan vedenottamo. Alhon, Kairisten ja Laivonrannan ottamoita ei voida laskea varaottamoiksi, koska ne sijaitsevat samalla Humikkala-Alho -pohjavesialueella. Humikkalan ottamon ollessa pois käytöstä, saadaan Karevansuon ottamosta 250 m 3 /d vettä, joka vastaa vain 31 litraa asukasta kohti päivässä. Tavoitetaso on 120 l/as d. Maskusta on vesijohtoyhteydet Naantaliin, Raisioon ja Nousiaisiin. Poikkeustilanteessa tarvittava vesimäärä pyritään toimittamaan Nousiaisista, jossa sijaitsee kolme Masku- Nousiainen vesilaitos kuntayhtymän vedenottamoa. Nousiaisten kunnan alueella vedenkulutus oli vuonna 2013 keskimäärin 630 m 3 /d, jolloin ottamoiden lupamäärästä jäisi Maskun käyttöön 1280 m 3 /d. Tällöin käytössä olisi omat varaottamot mukaan lukien 192 l/as d, joka vastaa varmuusluokkaa I. Maskun kunnan verkostosta on myös yhteydet Ruskon kunnan Vahdon alueen ja Mynämäen kunnan vesijohtoverkostoihin sekä Naantaliin. 13 (22)\n19 4.1.3 JÄTEVESIEN VIEMÄRÖINTI JA KÄSITTELY Jätevesien viemäröinti Jätevesiviemäriverkostoon on liittynyt asukasta. Liittymisaste on noin 50 %. Jätevettä on johdettu viemäriverkostosta käsiteltäväksi yhteensä m 3 /d. Laskutetun jäteveden määrä on yhteensä 755 m 3 /d. Laskuttamattoman jäteveden osuus on noin 34 %. Tavoitetaso on alle 30 %. Seuraavassa on esitetty tiedot Maskun vesihuoltolaitoksen jätevesimääristä. Taulukko 4.5 Tiedot Maskun kunnan vesihuoltolaitoksen jätevesi- ja liittyjämääristä. Yksikkö Asukkaat as Liittyjämäärä 1) as Liittymisaste % Jätevesi 2) m 3 /d Laskutettu jätevesi m 3 /d Jätevesimäärä/asukas l/as d Laskuttamaton jätevesi m 3 /d Laskuttamaton jätevesi % ) arvio 2) Raisioon pumpattu ja Lemun jätevedenpuhdistamolle johdettu jätevesi Jätevesiviemäriverkoston pituus on yhteensä 105 km, josta on Kanta-Maskussa 76 km, Askaisissa 9 km ja Lemussa 20 km. Viemäriverkostosta on muovia 87 km ja betonia 5 km. Lopun 13 km:n materiaalista ei ole tietoa. Viemäriverkostoa on rakennettu lähinnä taajamiin Jätevesien käsittely ja jätevesikuormitus Maskun keskustan viemäriverkoston jätevedet johdetaan Raision kaupungin jätevesiviemäriverkostoon. Vuonna 2000 otettiin käyttöön siirtoviemärilinja, jota pitkin Raisioon alettiin johtaa Maskun jätevesien lisäksi Nousiaisten ja myöhemmin vuonna 2004 vielä Mynämäen jätevedet. Raision keskuspuhdistamon käyttö on lopetettu lokakuussa 2009, jonka jälkeen jätevedet on johdettu Turkuun Kakolanmäen keskuspuhdistamoon. Vuonna 2013 Lemun jätevedenpuhdistamo lopetettiin. Lemun ja Askaisten jätevedet johdetaan Masku-Raisio -siirtoviemäriin. 14 (22)\n20 Puhdistamolietteet Lemun jätevedenpuhdistamon jäätyä pois käytöstä vuoden 2013 lopulla Maskun alueella ei synny puhdistamolietettä HULEVEDET Hulevesi on maan pinnalta, rakennuksen katolta tai muilta vastaavilta pinnoilta poisjohdettavaa sade- tai sulamisvettä. Myös perustusten kuivatusvedestä käytetään nimeä hulevesi. Sekaviemäröinnissä hulevedet johdetaan jätevesiviemäriin, jolloin hulevedet päätyvät jätevedenpuhdistamolle ja aiheuttavat haittaa puhdistusprosessille. Erillisviemäröinnillä tarkoitetaan jätevesien johtamista jätevesiviemärissä ja hulevesien johtamista hulevesiviemärissä. Tällöin hulevedet eivät päädy jätevedenpuhdistamolle, vaan ne puretaan hallitusti maastoon. Yleisesti vanhoilla asuinalueilla ei ole erillisviemäröintiä, vaan hulevedet johdetaan jätevesiviemäriin. Uusille asemakaava-alueille rakennetaan nykyään aina erillisviemäröinti. Maskussa hulevesiverkosto on rakennettu uudemmille asemakaava-alueille; Humikkalaan, Tammialhoon, Karhunpuistoon, Rivieralle, Hirvijoelle, Akkoisiin, Leskenmäen ja Kankaisten alueelle ALUEELLINEN YHTEISTYÖ Maskun kunta omistaa yhdessä Nousiaisten kanssa yhteisen vedenhankinnasta vastaavan vesilaitoksen (Masku-Nousiainen vesilaitos kuntayhtymä). Maskun keskustan alueen jätevedet johdetaan Turun Kakolanmäen keskuspuhdistamolle käsiteltäväksi. Maskun kunta on ollut mukana Turun Seudun Veden tekopohjavesihankkeessa. Maskulla on varaus Raision kaupungin vesikiintiöön. Maskun ja Raision välille on suunniteltu rakennettavaksi syöttövesijohto veden toimittamiseksi. Kunta on ollut mukana Turun seudun alueellisessa vesihuollon kehittämissuunnitelman laadinnassa (2010) sekä Turun seudun alueellista vesihuoltoyhtiötä koskevassa selvityksessä. 4.2 KEHITYSENNUSTEET VEDENKULUTUS JA VEDENHANKINTA Arvioitaessa keskitettyyn vesijohtoverkkoon liittyneiden määrän kehitystä on otettu huomioon väestöennuste, verkostojen laajeneminen sekä asutuksen keskittyminen taajamiin olemassa olevien vesijohtoverkostojen piiriin. Uusien asukkaiden oletetaan liittyvän vesijohtoverkostoon. Liittymisprosentin ennustetaan kasvavan nykyisestä 80 %:sta noin 85 %:iin vuoteen 2040 mennessä. Näin ollen vesijohtoverkon piiriin tulee mitoitusvuoteen mennessä noin uutta liittyjää. 15 (22)\n21 Vedenkulutusennusteet perustuvat liittyjämäärissä tapahtuviin muutoksiin. Nykyisten asiakkaiden osalta ominaisvedenkulutuksen on arvioitu pysyvän nykyisellään (170 l/as d). Uusien liittyjien ominaisvedenkulutukseksi on arvioitu 150 l/as d. Vedenkulutuksen ennustetaan olevan vuonna 2040 noin m 3 /d. Vedenkulutus kasvaa nykyisestä noin 475 m 3 /d eli 36 %. Seuraavassa taulukossa on esitetty liittyjämäärän ja vedenkulutuksen ennuste vuoteen Taulukko 4.6 Maskun vedenkulutuksen ja vesijohtoverkoston liittyjämäärän ennuste vuoteen Asukkaat (as) Liittyjämäärä (as) Liittymisaste (%) Vedenkulutus vuorokaudessa (m 3 /d) Ominaisvedenkulutus (l/as d) JÄTEVESIKUORMITUS JA PUHDISTUS Arvioitaessa keskitettyyn viemäriverkkoon liittyneiden määrän kehitystä on otettu huomioon nykyiset viemäriverkostot ja verkostojen laajeneminen (kaava-alueiden rakentuminen, haja-asutusalueen siirto- ja paineviemärihankkeet). Pääpaino liittyjissä on uusilla kaava-alueilla. Liittymisasteen ennustetaan kasvavan nykyisestä 49 %:sta 66 %:iin vuoteen 2040 mennessä. Näin ollen viemäriverkoston pariin tulee mitoitusvuoteen mennessä noin uutta liittyjää. Nykyisten asiakkaiden osalta viemäriverkostoon johdettavan jätevesimäärän asukasta kohti oletetaan pysyvän samana (235 l/as d). Uusien liittyjein osalta ominaisjätevesimääräksi on oletettu 200 l/as d. Jätevesimäärän ennustetaan olevan 1900 m 3 /d vuonna Kasvua nykyisiin määriin tulee noin 760 m 3 /d eli 66 %. Seuraavassa taulukossa on esitetty ennuste jätevesiviemäriverkoston liittyjä- ja jätevesimäärästä vuoteen Taulukko 4.7 Maskun jätevesimäärän ja jätevesiviemäriverkoston liittyjämäärän ennuste vuoteen Asukkaat (as) Liittyjämäärä (as) Liittymisaste (%) Jätevesimäärä (m 3 /d) Jätevesimäärä/asukas (l/as d) (22) Sako- ja umpikaivolieteen vastaanottomäärät tulevat jatkossa nousemaan. Tähän vaikuttaa kiinteistökohtaisten puhdistamoiden rakentaminen ja valvonnan kiristyminen.\n22 4.3 KEHITTÄMISTARPEET Maskun kunnassa vesihuoltoverkostojen alueella keskeisemmät kehittämistarpeet on lueteltu seuraavassa VEDENHANKINTA JA JAKELU Uusien kaava-alueiden vesijohtoverkoston rakentaminen Vesijohtoverkoston paineen varmistaminen kaikissa kunnan osissa Vesijohtoverkoston kunnon ylläpitäminen ja vuotovesien vähentäminen Vesihuollon poikkeustilanteisiin varautuminen JÄTEVEDENKÄSITTELY Uusien kaava-alueiden viemäriverkostojen rakentaminen Vuotovesien vähentäminen koko kunnan alueella 5 KUNNAN VESIHUOLTOLAITOKSEN TOIMINTA-ALUEEN ULKOPUOLISTEN ALUEIDEN VESIHUOLTO 5.1 ASUTUKSEN SIJOITTUMINEN Asutus on sijoittunut pääosin Maskun keskustaan, Piuhaan, Kustavintien varteen, Lemun keskustaan ja Askaisten keskustaan. Asutuksen sijoittuminen on esitetty liitteenä (Liite 2). 5.2 HAJA-ASUTUKSEN VESIHUOLLON NYKYTILA Kunnan vesihuoltolaitoksen vesijohtoverkostojen ulkopuolella asuu noin 20 % kunnan asukkaista eli asukasta. Haja-asutusalueiden asukkaiden vedentarve on yhteensä noin 310 m 3 /d (150 l/as d). Viemäriverkostojen ulkopuolella asuu noin 51 % kunnan asukkaista eli asukasta. Lisäksi vapaa-ajan asuntoja on yhteensä 925, joista suurin osa on vesijohtoverkoston ja viemäriverkoston ulkopuolella. Vapaa-ajan asukkaiden arvioitu kokonaismäärä on 2310 asukasta (2,5 asukasta/kiinteistö) ja teoreettinen vedentarve yhteensä 280 m 3 /d (120 l/as d). Vapaa-ajan asunnoista suurin osa on ilman vesivessaa, vesikalusteita tai paineellista vettä. Näissä asunnoissa vedenkulutus on todellisuudessa vähäistä, alle 50 l/as d. Vapaa-ajanasuntojen varustelutaso tulee jatkossa nousemaan, mikä lisää myös vedenkulutusta VESIYHTYMÄT Kunnan alueella on toiminnassa yksityisoikeudellisia vesiyhtymiä. Kaikki yhtymät tarjoavat jäsenilleen (liittyjilleen) vesijohtoveden ja liittymisen jätevesiviemäriin. Kaikkien yhtymien vesihuoltoverkostot on myös liitetty kunnan vesihuoltolaitoksen verkostoon. Seuraavaan taulukkoon on koottu tietoja vesiyhtymistä. 17 (22)\n23 18 (22) Taulukko 5.1 Maskun kunnan alueella toimivat vesiosuuskunnat ja -yhtymät sekä tiedot toiminnasta sekä laskutetuista vesi- ja jätevesimääristä. Tiedot ovat vuodelta Osuuskunta/Yhtymä Toiminta Laskutettu jätevesi Laskutettu vesi (m 3 /a) (m 3 /a) Vastilan seudun jätevesiosuuskunta Viemäri Iiroisten vesiosuuskunta Viemäri Järäisten seudun jätevesiosuuskunta Viemäri Seivästöntien vesiosuuskunta Vesi ja viemäri TALOUSVESI Verkostojen ulkopuolelle jäävien kiinteistöjen vedenhankinta on kiinteistökohtaisten kaivojen varassa. Vaihtoehtoina ovat tällöin rengaskaivo tai kallioporakaivo. Valtaosa kiinteistökohtaisista kaivoista saa veden moreenikerrostumista. Kaivovesien laatu vaihtelee maa- ja kallioperäolosuhteista johtuen sekä paikallisesti että alueellisesti. Kaivovesissä saattaa esiintyä luonnollisia kallio- ja maaperästä johtuvia veden laatuhaittoja tai pohjavesi voi olla likaantunut. Rengaskaivoissa yleisesti esiintyvä ongelma on korkea rauta- tai mangaanipitoisuus. Myös kaivoon valuva pintavesi voi saastuttaa vanhoja rengaskaivoja. Pintavesien päästessä huonokuntoiseen kaivoon, veteen joutuu pieneliöitä, eloperäistä ainesta, hienojakoista maa-ainesta ja typpiyhdisteitä kuten nitraattia ja nitriittiä. Kaivon lähellä voi olla myös pohjavettä likaavia toimintoja, kuten teiden suolaus, peltojen tai puutarhan lannoitus tai pysyviä riskitekijöitä kuten jätevesisäiliöt, öljysäiliöt ja karjasuojat. Monet vanhat kaivot olisivatkin kunnostuksen tarpeessa. Vuoden kuiva ajanjakso osoitti, että kuivana aikana alueella on ongelmia veden riittävyyden kanssa JÄTEVEDET Kiinteistökohtainen jätevedenkäsittely on perinteisesti hoidettu vanhoilla kiinteistöillä pääosin 2 3:n saostuskaivon laskeutuksella. Saostuksen jälkeen jätevedet johdetaan maastoon tai avo-ojiin. Valtioneuvoston talousjätevesiasetuksen (542/2003) voimaan tulon myötä jätevesijärjestelmiä on ryhdytty parantamaan. Asetuksen vaatimukset on täytettävä heti kiinteistöissä, jotka rakennetaan jälkeen. Jos kiinteistö on rakennettu ennen , asetuksen vaatimusten on täytyttävä mennessä. Jos kiinteistöä korjataan siirtymäaikana siten, että töihin tarvitaan rakennuslupa, jätevesijärjestelmä on yleensä samalla muutettava vaatimusten mukaiseksi. Muutoin vanhoilla kiinteistöillä jätevesijärjestelmän rakentamistöihin haetaan toimenpidelupa. Selvitys kiinteistön nykyisestä jäteveden käsittelystä piti olla tehtynä vuoden 2006 alussa niillä kiinteistöillä, jotka eivät ole liittyneet yleiseen viemäriin ja joilla on käytössä vesivessa. Jos vesivessaa ei ole, selvitys tuli olla tehtynä vuoden 2007 loppuun mennessä. Selvitys säilytetään kiinteistöllä. Kunnan ympäristönsuojeluviranomainen voi vaatia sitä nähtä-\n24 väksi. Suunnitelma jätevesien käsittelystä liitetään rakennuslupa- tai toimenpidelupahakemuksen liitteeksi. Asetuksen myötä on lisääntynyt kiinnostus paineviemäriverkon rakentamiseen hajaasutusalueelle. Suurin merkitys haja-asutusalueiden jätevesillä on vesistöjen ravinnekuormitukseen, terveydensuojeluun ja ympäristöviihtyvyyteen, joista merkittävimpinä mainittakoon mahdolliset kaivovesien saastumistapaukset ja hajuhaitat LIETTEET Haja-asutusalueilla syntyviä saostuskaivo- ja umpikaivolietteitä ei oteta vastaan Maskun kunnan alueella. Vuodesta 2009 alkaen lietteet on kuljetettu Turun Topinojalle Bio-Vakka Oy:n käsiteltäväksi TOIMINTAVARMUUS Kiinteistökohtaisen vedenhankinnan toimintavarmuus ja riskit muodostuvat kaivon vedenlaadusta ja riittävyydestä. Lähes poikkeuksetta kiinteistöiltä puuttuu varavesilähde poikkeustilanteen varalle. Jätevedenkäsittelyn toimintavarmuus riippuu käsittelyjärjestelmän soveltuvuudesta, mitoituksesta ja erityisesti huollosta. 5.3 KEHITTÄMISTARPEET TALOUSVESI Vesijohtoverkosto kattaa pääosin vakituiset asuinalueet. Ranta-alueille on kaavoituspainetta ja nykyisten vapaa-ajan kiinteistöjen varustelutaso tulee nousemaan. Tämä lisää laatuvaatimukset täyttävän talousveden tarvetta. Myös kuivuuden vaikutukset ovat olleet merkittäviä kiinteistökohtaisten kaivojen varassa oleville. Jatkossa sään ääri-ilmiöt tulevat mahdollisesti voimistumaan ja kuivat kaudet tulevat koettelemaan vedenhankintaa. Kuivuus haittaa erityisesti haja-asutuksen vedenhankintaa. Vesijohtoverkostoa levittämällä voidaan turvata vedenhankintaa. Kiinteistökohtaisten kaivojen vedenlaatua on suositeltavaa seurata säännöllisesti vähintään kolmen vuoden välein tehtävin tutkimuksin. Huonokuntoiset kaivot tulee tiivistää ja kunnostaa. Kunnan terveydensuojeluviranomaisen on huolehdittava siitä, että vesijohtoverkoston ulkopuoliset kotitaloudet saavat riittävästi tietoa alueen talousveden laadusta, talousveteen liittyvistä terveysvaikutuksista sekä haittojen mahdollisuuksista laatuhaittojen poistamiseksi JÄTEVEDET Valtaosalla haja-asutuksen kiinteistöistä nykyinen jätevesijärjestelmä (yleisesti käytetty saostusta kahdessa saostussäiliössä ja jätevesien purkamista ojaan) ei täytä hajaasutuksen jätevesiasetuksen vaatimuksia. Tarjolla on riittävästi tietoa ja vaihtoehtoja sopivan jätevesijärjestelmän valitsemiseksi. Asetuksen siirtymäaika vanhoilla kiinteistöillä on asti. Siirtymäajan lopussa on odotettavissa pula rakentajista ja suunnittelijoista. Tästä syystä saneeraus olisi syytä tehdä ajoissa. 19 (22)\n25 Kunnassa on useita kyliä ja asutuskeskittymiä, jotka olisi mahdollista saattaa viemäröinnin piiriin. Viemäriverkostoon liittyminen on suositeltavin jätevesiratkaisu, jos se vain on mahdollista. Jos kunnan laitos ei suunnittele rakentavansa viemäriverkostoa alueelle, verkoston rakentamisesta voivat vastata kiinteistönomistajat perustettavan vesiyhtymän kautta (esim. osuuskunta). Mikäli kumpikaan edellä mainituista vaihtoehdoista ei ole mahdollinen, jää ainoaksi mahdollisuudeksi kiinteistökohtainen jätevesijärjestelmä. 6 KEHITTÄMISSUUNNITELMA 6.1 VESIHUOLTOLAITOKSEN TOIMINTA-ALUEIDEN MÄÄRITTÄMINEN Vesihuoltolain 7 :n mukaan kunnan alueella vesihuoltolaitosten toiminta-alueiden tulee kattaa alueet, joilla kiinteistöjen liittäminen vesihuoltolaitoksen vesijohtoon tai viemäriin on tarpeen asutuksen taikka vesihuollon kannalta asutukseen rinnastettavan elinkeino- ja vapaa-ajan toiminnan määrän tai laadun vuoksi. Vesihuoltolaitos huolehtii toimintaalueellaan vesihuollosta yhdyskuntakehityksen tarpeita vastaavasti. Toiminta-alueeseen sisältyy määritellyt alueet vedenjakelulle ja viemäröinnille, jotka voivat olla erikokoisia. Vesihuoltolain mukaan toiminta-alueiden tulee kattaa kaikki alueet, joilla kiinteistöjen liittäminen vesihuoltolaitoksen vesijohtoon tai viemäriin on tarpeen asutuksen taikka vesihuollon kannalta asutukseen rinnastuvan elinkeino- ja vapaa-ajantoiminnan määrän tai laadun vuoksi. Toiminta-alueita määritettäessä tulee myös huomioida suurehkon asukasjoukon tarve sekä terveydelliset ja ympäristönsuojelulliset syyt. Vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella oleva kiinteistö on liitettävä laitoksen vesijohtoon ja viemäriin. Vesihuoltolaitoksen tulee määrätä liittämiskohta kaikille toiminta-alueella sijaitseville kiinteistöille. Liittymiskohdasta eteenpäin kiinteistö vastaa vesihuoltolaitteistaan ja niiden yhteensopivuudesta verkostoon. Ennen toiminta-alueen päivityksen hyväksymistä kunnassa on toiminta-alueesta pyydettävä lausunto alueelliselta ELY-keskukselta. Lisäksi alueen kiinteistöillä on oltava tilaisuus tulla kuulluksi. Toiminta-alueiden määrityksen periaatteena on, että toiminta-alueet kattavat rakennetun verkoston sekä asemakaava-alueet. Tulevat asemakaava-alueet lisätään toimintaalueisiin, kun verkoston on niille rakennettu. Tulevat toiminta-alueet esitetään kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelmassa. Maskun kunnan vesihuoltolaitoksen toiminta-alueet on määritetty aiemmin vuonna 2010 ja ne päivitetään tämän suunnittelutyön yhteydessä. Kunnan vesihuoltolaitoksen toimintaalueet (luonnos) on esitetty liitteenä olevissa kartoissa (Kartat 102, 103 ja 104). 6.2 KEHITTÄMISTOIMENPITEET VEDENHANKINTA JA -JAKELU Vedenhankinnassa keskeisin kehittämistoimenpide on yhdysvesijohdon rakentaminen Raisioon, joka mahdollistaa tekopohjaveden hankkimisen Turun Seudun Vedeltä. Turun seudun alueellisessa vesihuollon kehittämissuunnitelmassa hanke on aikataulutettu vuo- 20 (22)


Sadattuhannet suomalaiset eivät osaa peruslaskuja | Matematiikka | HS\nPäivitetty: 20.7.2015 15:26\nLaskea täytyy päivittäin. Arviolta viidestä seitsemään ihmistä sadasta ei pärjää, kun pitää laskea yhteen tai vähentää, laskea prosentteja tai arvoida vaikkapa matkoihin kuluvaa aikaa.\nKuva: HS Lehtikuva\nKeskimäärin jokaisesta linja-autosta ja koululuokasta löytyy joku, joka ei selviä yksinkertaisista laskutehtävistä.Hänen on vaikea hahmottaa jopa sitä, kumpi paita on halvempi, jos yksi maksaa 29,90 euroa ja toisesta 49,90 euron hintaisesta saa 50 prosenttia alennusta.Ensinnäkin hän ei edes ehkä hahmota, että ensimmäisen paidan hinta on noin 30 ja toisen noin 50 euroa. Toisekseen hänen on vaikea ymmärtää prosenttilaskua. Vaikka hänelle kertoisi, että alennetun tuotteen saa puoleen hintaan, hän ei pysty jakamaan alkuperäistä hintaa päässään kahdella.\nTämän tilan nimi on laskemiskyvyn häiriö tai dyskalkulia. Matematiikkahäiriöksi sitä on myös sanottu. Tutkija Pekka Räsäsen mielestä sana johtaa harhaan."Matematiikka on paljon laajempi asia kuin laskeminen. Se sisältää esimerkiksi algebran ja trigonometrian. Näiden ihmisten on vaikea hahmottaa lukumääriä", sanoo Räsänen oppimisvaikeuksia tutkivasta Niilo Mäki Instituutista.Huonoa matikkapäätään valittaa moni, mutta dyskalkulia on asia erikseen.Se on kehityksellinen häiriö, joka ei katoa itsekseen. Dyskalkulinen aikuinen ei hallitse perustavia laskutaitoja, vaikka he ovat saaneet opetusta.Häiriöstä kärsii arviolta viidestä seitsemään prosenttia suomalaisista. Noin puolella heistä on muitakin oppimisvaikeuksia, mutta yhtä usealle laskemiskyvyn häiriö on ainoa tai keskeisin oppimisen ongelma.Ensimmäiset merkit dyskalkuliasta voidaan nähdä jo neljän vanhana. Nelivuotias osaa tavallisesti päätellä, onko kolme karkkia enemmän kuin viisi. Hän tuntee myös numeroita ja osaa luetella niitä. Esikoululaisilla näiden taitojen taso ennustaa hyvin, miten laskutaito kehittyy ensimmäisinä kouluvuosina.Silti koulu tarttuu heikkojen laskijoiden ongelmiin usein vasta kolmannen luokan jälkeen.Laskemiskyvyn häiriö kulkee jossain määrin suvuittain, aivan kuten lukemisen vaikeudet. Lukihäiriöstä poiketen dyskalkulian taustaa ei vielä tunneta."Ei mene kymmentäkään vuotta, kun useita geenejä on löydetty", neuropsykologi Räsänen ennustaa.Se tiedetään, että laskemisen ongelmista kärsivillä aivojen päälakilohkot eroavat tavanomaisista. Nämä alueet ovat pelissä aina, kun pitää miettiä lukumääriä, olivat ne sanoja, numeroita tai laskettavia esineitä.Laskutaidon voi menettää aikuisenakin, jos päälakilohko vaurioituu esimerkiksi onnettomuudessa. Vammautumisesta johtuvaa laskukyvyttömyyttä kutsutaan akalkuliaksi.Laskutaitoinen henkilö ei edes huomaa, miten paljon hän laskee arjessaan.Esimerkiksi herätyskello pitää ajastaa soimaan oikeaan aikaan. Kellon käyttö edellyttää, että osaa soveltaa 10-, 12-, 24- ja 60-järjestelmiä.Aamupuuroa tulee oikea määrä, kun hiutaleet mittaa paketin ohjeen mukaan. Jos aamu poikkeaa rutiinista ja alkaa esimerkiksi hammaslääkärillä osoitteessa Mannerheimintie 172, täytyy matkaan varata riittävästi aikaa. Pitää myös valita oikea kulkuneuvo. Sen voi päätellä etäisyyden, aikataulujen ja hinnan perusteella."Elämme matemaattisessa yhteiskunnassa", Räsänen sanoo. Hän kehottaa vilkaisemaan, montako numeroa esimerkiksi Helsingin Sanomien uutisten etusivulta löytyy."Uutisissa tieto esitetään usein numerona, määränä tai niiden muutoksena."Nykyisen käsityksen mukaan häiriötä ei voi parantaa. Laskemaan voi siitäkin huolimatta oppia. Olennaista on riittävä ja oikea harjoittelu. Dyskalkulikko ei opi laskutaitoja samassa tahdissa ja samalla tavalla kuin muut."Olemme huomanneet, että heikoimpien laskijoiden taidot eivät kehity kuudennen ja yhdeksännen luokan välissä käytännössä lainkaan."Dyskalkulikko hyötyy matematiikan opetuksesta eniten, kun hänelle voidaan laatia omat, realistiset tavoitteet.Matematiikasta tulee helposti ahdistavaa, jos huonot taidot pistetään laiskuuden ja tyhmyyden piikkiin. Kielteinen omakuva oppijana voi vaikeuttaa muutakin koulunkäyntiä. Taitoja tärkeämpää on Räsäsen mukaan ymmärrys ja tuki.Dyskalkulia vaikeuttaa kouluttautumista ja työllistymistä enemmän kuin lukemisen vaikeudet. Heikko laskutaito tuplaa riskin joutua työttömäksi."Aikaisemmin heikoilla laskijoilla oli helpompaa. Suomesta ovat hävinneet suorittavat mekaaniset työt, joissa ei tarvitse laskea", Räsänen sanoo.Nyt heikosti laskevat kilpailevat samoista työpaikoista kuin laskutaitoiset.Britanniassa on laskettu, että heikko laskutaito maksaa maalle vuosittain 2,4 miljardia puntaa.Summa kertyy opetuskustannuksista, koulupudokkaista, heikommasta tuottavuudesta, huonommista palkoista ja työttömyydestä. Räsänen arvioi, että Suomessa dyskalkylia maksaa yhteiskunnalle 80 miljoonaa euroa vuodessa.Juttua on muokattu klo 15:26, lisätty puuttuva tavuviiva.\nKeskimäärin jokaisesta linja-autosta ja koululuokasta löytyy joku, joka ei selviä yksinkertaisista laskutehtävistä.Hänen on vaikea hahmottaa jopa sitä, kumpi paita on halvempi, jos yksi maksaa 29,90 euroa ja toisesta 49,90 euron hintaisesta saa 50 prosenttia alennusta.Ensinnäkin hän ei edes ehkä hahmota, että ensimmäisen paidan hinta on noin 30 ja toisen noin 50 euroa. Toisekseen hänen on vaikea ymmärtää prosenttilaskua. Vaikka hänelle kertoisi, että alennetun tuotteen saa puoleen hintaan, hän ei pysty jakamaan alkuperäistä hintaa päässään kahdella.Tämän tilan nimi on laskemiskyvyn häiriö tai dyskalkulia. Matematiikkahäiriöksi sitä on myös sanottu. Tutkija Pekka Räsäsen mielestä sana johtaa harhaan."Matematiikka on paljon laajempi asia kuin laskeminen. Se sisältää esimerkiksi algebran ja trigonometrian. Näiden ihmisten on vaikea hahmottaa lukumääriä", sanoo Räsänen oppimisvaikeuksia tutkivasta Niilo Mäki Instituutista.Huonoa matikkapäätään valittaa moni, mutta dyskalkulia on asia erikseen.Se on kehityksellinen häiriö, joka ei katoa itsekseen. Dyskalkulinen aikuinen ei hallitse perustavia laskutaitoja, vaikka he ovat saaneet opetusta.Häiriöstä kärsii arviolta viidestä seitsemään prosenttia suomalaisista. Noin puolella heistä on muitakin oppimisvaikeuksia, mutta yhtä usealle laskemiskyvyn häiriö on ainoa tai keskeisin oppimisen ongelma.Ensimmäiset merkit dyskalkuliasta voidaan nähdä jo neljän vanhana. Nelivuotias osaa tavallisesti päätellä, onko kolme karkkia enemmän kuin viisi. Hän tuntee myös numeroita ja osaa luetella niitä. Esikoululaisilla näiden taitojen taso ennustaa hyvin, miten laskutaito kehittyy ensimmäisinä kouluvuosina.Silti koulu tarttuu heikkojen laskijoiden ongelmiin usein vasta kolmannen luokan jälkeen.Laskemiskyvyn häiriö kulkee jossain määrin suvuittain, aivan kuten lukemisen vaikeudet. Lukihäiriöstä poiketen dyskalkulian taustaa ei vielä tunneta."Ei mene kymmentäkään vuotta, kun useita geenejä on löydetty", neuropsykologi Räsänen ennustaa.Se tiedetään, että laskemisen ongelmista kärsivillä aivojen päälakilohkot eroavat tavanomaisista. Nämä alueet ovat pelissä aina, kun pitää miettiä lukumääriä, olivat ne sanoja, numeroita tai laskettavia esineitä.Laskutaidon voi menettää aikuisenakin, jos päälakilohko vaurioituu esimerkiksi onnettomuudessa. Vammautumisesta johtuvaa laskukyvyttömyyttä kutsutaan akalkuliaksi.Laskutaitoinen henkilö ei edes huomaa, miten paljon hän laskee arjessaan.Esimerkiksi herätyskello pitää ajastaa soimaan oikeaan aikaan. Kellon käyttö edellyttää, että osaa soveltaa 10-, 12-, 24- ja 60-järjestelmiä.Aamupuuroa tulee oikea määrä, kun hiutaleet mittaa paketin ohjeen mukaan. Jos aamu poikkeaa rutiinista ja alkaa esimerkiksi hammaslääkärillä osoitteessa Mannerheimintie 172, täytyy matkaan varata riittävästi aikaa. Pitää myös valita oikea kulkuneuvo. Sen voi päätellä etäisyyden, aikataulujen ja hinnan perusteella."Elämme matemaattisessa yhteiskunnassa", Räsänen sanoo. Hän kehottaa vilkaisemaan, montako numeroa esimerkiksi Helsingin Sanomien uutisten etusivulta löytyy."Uutisissa tieto esitetään usein numerona, määränä tai niiden muutoksena."Nykyisen käsityksen mukaan häiriötä ei voi parantaa. Laskemaan voi siitäkin huolimatta oppia. Olennaista on riittävä ja oikea harjoittelu. Dyskalkulikko ei opi laskutaitoja samassa tahdissa ja samalla tavalla kuin muut."Olemme huomanneet, että heikoimpien laskijoiden taidot eivät kehity kuudennen ja yhdeksännen luokan välissä käytännössä lainkaan."Dyskalkulikko hyötyy matematiikan opetuksesta eniten, kun hänelle voidaan laatia omat, realistiset tavoitteet.Matematiikasta tulee helposti ahdistavaa, jos huonot taidot pistetään laiskuuden ja tyhmyyden piikkiin. Kielteinen omakuva oppijana voi vaikeuttaa muutakin koulunkäyntiä. Taitoja tärkeämpää on Räsäsen mukaan ymmärrys ja tuki.Dyskalkulia vaikeuttaa kouluttautumista ja työllistymistä enemmän kuin lukemisen vaikeudet. Heikko laskutaito tuplaa riskin joutua työttömäksi."Aikaisemmin heikoilla laskijoilla oli helpompaa. Suomesta ovat hävinneet suorittavat mekaaniset työt, joissa ei tarvitse laskea", Räsänen sanoo.Nyt heikosti laskevat kilpailevat samoista työpaikoista kuin laskutaitoiset.Britanniassa on laskettu, että heikko laskutaito maksaa maalle vuosittain 2,4 miljardia puntaa.Summa kertyy opetuskustannuksista, koulupudokkaista, heikommasta tuottavuudesta, huonommista palkoista ja työttömyydestä. Räsänen arvioi, että Suomessa dyskalkylia maksaa yhteiskunnalle 80 miljoonaa euroa vuodessa.Juttua on muokattu klo 15:26, lisätty puuttuva tavuviiva.


Kiss the rain: marraskuuta 2012\nMä en niin tuu kestämään tätä talvea. Sen vuoksi lupailin eilen ittelleni, että nyt alan pukea kaikki mahdolliset lisäkkeet päälleni heti tästä päivästä lähtien ja heitän ton nahkatakin johonkin nurkkaan odottamaan kevättä. Mä vaan yksinkertaisesti jäädyn tonne. Eli kyllä, talvi taisi alkaa justhetinyt. Itkettää.\nTalvivaatteet mulla onkin onneksi jo ihan kunnossa, ja itse asiassa ne vaan odottelee käyttöön ottamista. Ja se päivä tulee olemaan tänään. Kaivoin nimittäin mustat (vanhat) talvisaappaat ja viime vuonna ostetut kinuskinväriset UGG:t laatikon pohjalta esille! Kyllä nyt kelpaa Vero Modan talvitakilla, Monkin kaulahuivilla ja lapasilla sekä UGG:n sämpylöillä tuolla tallustella! ;-)\nMutta tietty talvea ei voi kutsua talveksi, jos ei käytä pipoa (älkää kysykö, tää on tätä mun loogista ajattelutapaa :-D). Etsin nimittäin ihan hitsin kauan burgundya pipoa sopimaan niiden Monkin kaulahuivin ja lapasten kanssa, mutta lopulta Stockan nettikaupasta semmoisen bongasin. Ja voi että se on täydellinen!\nLaitoin kuvaan pari tonttuherraa pipon kaveriksi ja hyvin näyttävät hekin siitä tykkäävän, haha :-D Ja voi kattokaa tota tupsua! Tää pipo taitaa nyt kyllä pysyä mun päässä ihan kevääseen saakka.\nNyt mä taidan taas lähteä töihin nauttimaan apteekkialasta (ette ikinä arvaa, kuinka ihana oli kirjottaa toi sana töihin), joten heipsan vaan kaikille murmeleille ;-)\nLähettänyt Pauliina klo 8.00 26 kommenttia\nLähettänyt Pauliina klo 8.00 10 kommenttia\n... tai en ehkä ihan, sillä joululahjoja en ole ostanut vielä ollenkaan! :-D Jouluvalot ja joulukoristeet me kuitenkin laitettiin jo paikoilleen, ja nyt pihan ikipikkuiset kartiokuuset, parveke ja koko koti on valmiina jouluun! Joulukoristeista en silti vielä ottanut kuvia, sillä mulla on teille joulukuussa semmoinen hassunhauska yllätys liittyen mm. niihin. Pari viime päivää meni kuitenkin jo hieman joulufiiliksissä, kun join glögiä, luin Demiä ja polttelin kynttilöitä. Nyt saa siis joulu tulla, tervetulloo vaan meidän kotiin! ;-)\nOnpas ihanan lämminhenkisiä kuvia. Ja tosiaan meillä on nykyään tommonen uusi superihana adventtikynttelikkö, jos joku semmoisen tosta vikasta kuvasta bongasi! Ostettiin se viime joulukuun lopulla Tukholmasta ja nyt se pääsee vasta kunnolla näyttämään taitonsa. On se kyllä nätti!\nEilen lauantaina meillä oli muuten koulua, kun keskiviikko meni taksvärkissä. Koulupäivä oli keskiviikon lukkarin mukaan ja varsin toimelias: liikassa oli rentoutustunti, kemian tunnilla oli salissa näytelmä ja ranskan tunnilla katsottiin leffaa! Aika hyödyllistä tää koulunkäynti nykyään ;-)\nJa hei apuvaa, mulla alkaa nyt huomenna TET! Itse menen siis apteekkiin, jossa nää pari seuraavaa viikkoa varmaan pyörin ympyrää pää tyhjänä. Haha, mua vaan oikeesti jänskättää! Kertokaa vaikka sunnuntain iloksi jotain vinkkejä tai hassuja mokia teidän TET-harjoitteluviikoista! :-D Tsau!\nMä ostin ihan täykyt kenkulit keskiviikkona! Koko sen päivän kaupunkireissun idea oikeestaan oli käyttää vihoviimeiset reilun viikon päästä vanhenevat leffaliput, mutta ennen sitä ehdittiin nopeesti kipaista Stockan neloskerroksen kenkäosastolla. Ja hei oli sinne mun iloksi laitettu myös jo joulukoristeita! Visiitti siellä oli kuitenkin niin nopsakka, etten ehtinyt edes joulukadun valoja vilkaista, mutta täytyy ehdottomasti mennä nyt lähiaikoina uusiksi. Jouluostoksille nimittäin!\nMustat korkkarit nappasin siis saaliikseni siltä reissulta. Sellaiset oli nimittäin ollut mun ostoslistalla jo aika pitkään, ja nyt joululujuhlaan (johon ei enää ole edes paljoakaan aikaa) oli pakko löytää semmoiset ihanuusmekon kaveriksi. Ja löytyihän ne vajaassa puolessa tunnissa! Rakkautta ensi silmäyksellä, kuten arvata saattaa. Tässä pientä sneak peekiä niistä teillekin...\nPeter Kaiser on lisäksi tosi hyvä merkki, joten nää popot tulee kyllä kestämään hirrmuisen pitkään. Laatu on siis ihan huippua ja ei nää kauheen pahan näkösetkään ole, vai kuinka? ;-)\nI'm sooo in love with these! ♥\nApuva noi kuvat!! Miten ne tommoseksi sössöksi meni niitä tänne laittaessani...? :o Syytän vaikka tota masentavaa ilmaa! Se on syypää kaikkeen :(\nLähettänyt Pauliina klo 7.30 12 kommenttia\nNyt on kyllä postausideat jossain aiiivan muualla kuin mun takataskussa, joten aattelin laittaa tälle päivälle jotain mahdollisimman pientä ja kivaa. Tai en tiiä, pakko mun vaan oli tästäkin asiasta postata kun kerran tämmöisen haasteen sain :D\nEli kiitos Miralle haasteesta :)\n"Liebster tarkoittaa rakkain tai rakastettu, mutta voi myös tarkoittaa suosikkia. Liebster-palkinnon ajatuksena on saada huomiota blogeille, joilla on alle 200 seuraajaa.\n3. Toivo, että ihmiset kelle jätit palkinnon, antavat sen eteenpäin heidän viidelle suosikkiblogilleen."\nJa hei apuva, tajusin nimittäin kaikkien yllätykseksi (ja mun omaksi harmikseni), etten lue edes viittä alle 200 lukijan blogia!! Siksi mä aattelin olla teille vieläkin kivempi ja päätin, että kaikki tän postauksen lukijat alle 200 lukijalla voivat tehdä tän ja siten saadaan joka iikka tähän haasteeseen mukaan :) Kivaa, eikös! Ja muistakaa linkittää postauksenne tähän postaukseen normaaliin tapaan, sillä musta on hirmuisen kiva lukea teidän höpinöitänne ;)\nEli pallo on teillä, antaa tulla vaan! :D Kivaa keskiviikkoa!\nMelkein (huom. melkein) toivoisin, että olisi joko niin kylmä että tarkenis talvitakilla tai sitten niin lämmin ettei nahkatakilla tulis ollenkaan kylmä. Nyt on just tämmönen ihan kamala välisää, jolloin talvitakilla on kuuma ja nahkatakilla kylmä. Jeii. Tässä yks aamu mittari näytti kuitenkin ihan pakkasta, joten mä vähän innostuin kun sain laittaa tän mun uuden talvitakin päälle... :D Ja voi että toi takki on lämmin!\nTalvitakki: Vero Moda | Kaulahuivi ja lapaset: Monki | Kengät: DinSko\nJa hupsistakeikkaa, olihan mulla tietty ekaa kertaa noi Monkin jättiasusteetkin takin kavereina! Ehkä ne oli osasyyllisiä siihen, että mulla oli jopa hieman kuuma tuolla ulkona :D\nSemmonen talvitakki siis mulla. Ja nyt mun ilokseni on taas ollut näitä välisäitä, jolloin mä palellun tuolla ulkona vaikka kuinka olisi hirmuinen villapaita alla... ehkä mä vaan kuiteski toivon samantien tota kesää niin olis paljon helpompaa :D\nMillaiset talvitakit teillä on? :)\nLähettänyt Pauliina klo 7.30 20 kommenttia\nHeipsulivei! Tässä hieman fiilistelykuvia eräältä pakkasaamulta. Tää ja ens viikko menee nyt lähinnä vaan koulujuttuihin, kun TET:n takia meillä on heitetty kaikki jutut samalle viikolle... noot nice. Hieman häppeninkiä on sentään onneksi mahtunut, kun olin eilen kattelemassa Aamunkoin! Höpisen kuitenkin siitä varmaan lisää vasta vähän myöhemmin... :)\nNyt mä taidan mennä tekemään niitä koulujuttuja tai sitten jotain aivan muuta. Veikkaan jälkimmäistä. Hassunhauskaa viikonloppua :)\nLähettänyt Pauliina klo 9.22 12 kommenttia\nSain tämmöisen haasteen Iidalta, kiitos! :) Oon itse asiassa tehnyt tän melkein saman jo aiemmin, mutta nyt on tietty uudet kysymykset ja uudet... kujeet? :D No, joka tapauksessa olkaas valmiita, koska ny tulloo aikamoinen potti uutta tietoa!\n11uutta faktaa minusta:\n1. Nauran iloisesti ja kovaa. Saan kuulla siitä usein :D\n2. Tykkään korkeista paikoista. Varsinkin sellaisista, mistä saa ihania kuvia.\n3. Stressaan aivan liikaa koulusta. Se ei ole kivaa :(\n4. Rakastan saunomista. Tai no sitä lämpöä.\n5. Mulla on ahtaanpaikankammo. Vihaan siis makuupusseja.\n6. Haluaisin tulevaisuudessa olla apteekkari. Musta ainakin kemia on tosi mielenkiintoista :)\n7. Tykkään olla välillä yksin. Se jotenkin helpottaa tätä stressiä.\n8. Rakastan laivalla olemista. Oon tykännyt siitä ihan pienestä pitäen :)\n9. Pelkään tiettyjä risteyksiä. Varsinkin yhtä, jossa mulle meinasi sattua aika pahasti.\n10. Vihaan talvea. Ja kylmää. Kaikkea siihen liittyvää.\n11. Haluaisin matkustaa tulevaisuudessa maailman jokaiseen maahan. Se olis mahtavaa.\nPieniä ja ja vähän suurempiakin toiveita olisi vaikka kuinka, mutta itse asiassa niillä kaikilla on yksi yhteinen pohja: onnellinen ja terve elämä. Mitäpä muuta ihminen muka haluaisikaan enemmän.\nRakastan Suomea, sillä täällä on turvallista ja hyvä asua. Kaikki ihmisten tarpeet toteutetaan hyvillä palveluilla ja muilla hyödykkeillä. Ainut miinus on tää ilma. Jos vain ilma olisi ratkaiseva tekijä, mä asuisin jo jossain aivan muualla kuin Suomessa :D Vaikkavaikka Italiassa, kun siellä on niin hyvää ruokaakin!\nHalusin jakaa ajatuksiani ja ottamiani kuvia. Aika samanlainen syy siis kuin muilla.\nHmm, varmaan yleisesti vaan koulumenestys :)\n5. Jos saisit valita vain yhen telkkariohjelman, jota voisit katsoa, mikä se olisi?\nTietsikka, ehdottomasti! TV:tä en niin paljoa katsele, vain paria TV-sarjaa ja siinä se sitten onkin. Musiikkia taas en kuuntele muuten kuin automatkoilla, joten MP3:sta en kanniskele mukanani. Pelikonsoleita mä en pelaa lainkaan.\n7. Henkilö, jota ihailet?\nKesä. Mä rakastan aurinkoa, lämpöä, kesävaatteita, kesän vapautta, mansikoita, mökkeilyä, riippumatossa loikoilua, sitä tunnetta ettei ole ikinä jäässä, juhannusta... listaa voisin jatkaa vaikka kuinka pitkään, mutta ehkä se kävi jo selväksi: en voisi elää ilman kesää.\n9. Vaikuttavin kappale?\nMy Heart Will Go On on ainaski aika ihana.\n10. Mitkä ovat 5 asiaa, jotka haluaisit juuri tällä hetkellä?\nKesän, lomamatkan, TET-jakson (joka tuleekin ihan pian!), järkkärin ja kaveripojan.\n11. Mitä et tekisi mistään hinnasta?\nHyppäisi benjihyppyä. Ja älkää luulo, että mä pelkäisin, sillä mä oon aikamoinen hurjapää - syy on nimittäin se, että se on ihan törkeen epäterveellistä ihmiselle.\nMä en nyt tee ihan ton haasteen mukaan ja valitse niitä yhtätoista bloggaajaa tai tee noita uusia kysymyksiä. Sen sijaan jokainen, joka tän haasteen haluaa tehdä, saa tehdä sen! :) Siinä tapauksessa muista linkata postauksesi tähän postaukseen, sillä luen sun vastaukset enemmän kuin mielelläni! :)\nKINKKU-ANANAS-AURAJUUSTOMUFFINSSIT & VALKOSUKLAAMUFFINSSIT\nOikein kiva perjantai-ilta maistui myös hyvälle :) Leivottiin nimittäin Venlan kanssa sekä suolaisia kinkku-ananas-aurajuustomuffinsseja että makeita valkosuklaamuffinsseja. Ulkoasu jäi näissä hieman vaatimattomaksi, mutta maku oli sitäkin parempi.\nKinkku-ananas-aurajuustomuffinssit (isoilla muffinssivuoilla noin 9 kpl)\n1 prk ananaspaloja (muussasimme ne hieman pienemmiksi)\n2 munaa (+ 1 rkl sokeria)\n½ maustemittaa mustapippuria (laitoimme pippurisekoitusta)\noman maun mukaan pizzamaustetta\n2. Vatkaa munat ja sokeri.\n3. Lisää joukkoon kerma ja öljy.\n4. Sekoita kuivat aineet keskenään ja lisää ne joukkoon. Lisää myös mausteet.\n5. Valuta ananaksista mehu pois. Lisää taikinaan ananaspalat, kinkkusuikaleet ja aurajuustomurut.\n6. Sekoita hieman. Jaa vuokiin ja ripottele päälle juustoraastetta.\n7. Paista uunin keskitasolla noin 10-15 minuuttia.\n8. Valmis! Ja eikun herkuttelemaan!\nResepti © Sokeri Aurinko + oma sovellus\nValkosuklaamuffinssit (isoilla muffinssivuoilla noin 9 kpl)\n2 dl sokeria½ tl suolaa\n100 g paloiteltua valkoista suklaata\n2. Sekoittele keskenään kuivat aineet. Rouhi valkosuklaa.\n3. Vatkaa kananmuna ja maito sekä lisää sulatettu rasva.\n4. Sekoita kuivat ja nestemäiset aineet keskenään ja lisää noin kolmannes paloitellusta suklaasta.\n5. Jaa taikinaa muffinssivuokien pohjalle, ripottele päälle suklaata ja täytä vuoka loppuun.\n6. Paista uunin keskitasolla noin 10-15 minuuttia.\n7. Valmis! Namnamnam!\nResepti © MouMou + oma sovellus\nMuistakaa kertoa, miten onnistui! :)\nLähettänyt Pauliina klo 8.00 3 kommenttia\nKokeiltiin tässä yks päivä kavereiden kaa tämmöisiä ihania hiusdonitsinutturoita hiuksiimme! Tai no Vera niitä taiteili, mä vaan istuin siinä kärsimättömänä odottaen lopputulosta. Oon nimittäin aina ollut sitä mieltä, ettei mulle vaan yksinkertaisesti sovi mikään nuttura tai ponnari, mutta pakko sanoa että toi lettinuttura oli ihan törkeen ihana! ♥\nTänään onkin sitten taas perjantai ja ihana Venla lupaili tulla meille yöksi pitkästä aikaa. Suunnitelmissa olis leipoa sekä suolaisia että makeita muffinsseja ja tietty katsoa joku leffa! Noista muffinsseista koetan muistaa ottaa kuvia tännekin, mutten tosiaankaan lupaa mitään kun tää mun muisti nyt on vähän tämmönen :D Kiva ilta on siis kuiteski luvassa! Mites teillä?\nJeee, taas postausta ostoksista! Ei niitä lähiaikoina paljoa ole ollutkaan, haha :D Mun elämässä ei nyt yksinkertaisesti vaan ole tapahtunut mitään ihmeellistä, lähinnä koulua ja futista and that's it. Lisäksi meillä alkaa nyt olla treenejä neljä kertaa viikossa, joten voi olla että se vaikuttaa hieman tän bloginkin sisältöön. Harmi sinänsä... mutta siksi laittakaapa vaikka joka postaukseen niitä postausehdotuksia, jos semmoisia siis putkahtaa mieleen - ne nimittäin oikeesti auttaa huimasti! :)\nAsiasta kaulahuiviin ;) Elikkäs viime postauksessa kerroin, että tilasin Monkilta talveksi ihanat burgundyt lapaset ja kaulahuivin. Ihastus kasvoi rakkaudeksi, kun ne kotiutuivat näinkin ihanassa matkalaukussa! Kattokaa vaikka!!\nMutta eipä mulla nyt muuta, masentaa toi ilma tuolla ulkona. Kertokaa vaikka keskiviikon piristykseksi, millaisen talvipipon omistatte tai millaisen aiotte hankkia :D Laters!\nShortsit löydät täältä.\nNeuleen löydät täältä.\nSamanmallisen kaulustopin löydät täältä (kukkakuosia ei näköjään ollut enää myynnissä, mutta sellaisen siis tilasin).\nKaulahuivin löydät täältä (tilasin myös siihen kuuluvat lapaset).\nTässäpä siis nämä Monkilta tilaamani vaatteet, jotka kotiutuivat muutama päivä sitten :) Aiemman postauksen kollaasista mukaan olisi tarttunut vielä muutama muu rakkauspakkaus, mutta valitettavasti sopivia kokoja ei enää ollut jäljellä. Byhyyy!\nJa hieman kommentteja ostoksista:\n1. Toi sortsien vesivärikuosi on vaan ihan törkeen ihana!\n2. Neuleita ei voi koskaan olla liikaa. Ihanat pastellivärit!\n3. Monkin kaulustopit ovat niin parhaita. Toi kukkakuosi on vaan niin suloinen!\n4. Ja toi burgundy huivi onkin ollut jo pitkään ostoslistalla. Ihana ku mikä!\nEli muut näistä siis menivätkin jo joulupakettiin, paitsi toi burgyndy kaulahuivi ja lapaset. Ne tulevatkin varmaan jo aika pian käyttöön, kun alkaa olla jo niin kylmät ilmat.\nNoo, mitäs te tykkäätte ostoksista? :)\nPsst. Kommentteja uudesta bannerista? Let me know!\nTiiättekö sen tunteen kun löytää kaupasta sellaisen vaatteen, jota ei ole tiennyt haluavansa mutta kun sen näkee, niin tietää halunneensa sitä koko ajan? (pointsit sille, joka tajusi tosta mun lauseesta jotakin) :D\nNiin kävi nimittäin vähän aikaa sitten Monkissa, kun löysin tällaisen ihanan vaaleanpunaisen kaulustopin. Toi on vaan niin nätti ja noi paljettikaulukset oikein kruunaavat koko ihanuuden :) Ja tiiänhän mä, etten mä tommoista niin tarvitse, mutku pakko se oli ostaa!\nOonko muuten ainut joka rakastaa noita Monkin kuitteja? :D\nLähettänyt Pauliina klo 8.00 12 kommenttia\nKäväisin tuolla Monkin nettikaupassa tässä joku päivä ja tarkoituksena oli löytää joitakin kivoja alevaatteita (haha, kirjoitin tohon aluksi alusvaatteita, mutta sellaisia ne ehkä onkin kun ottaa mukaan nää kohta käyttöön tulevat talvitakit ja tietty pipot, huivi, hanskat, talvikengät, ymsymsyms... :D). Naputtelin siinä hetken ja päätin väsätä tänne tällaisen kollaasin muutamista ihanuuksista, joita bongailin sieltä täältä.\nMitäs te tykkäätte? Itse asiassa mä jopa tilasinkin noista muutaman äidin kanssa: osan mulle joululahjaksi (eli ne meni suoraan joulupakettiin, nyyh) ja osan ihan heti käyttöön -vaatteeksi. Arvaako kukaan, mitkä mun ostoskoriin päätyivät? :D Lupaan kyllä paljastaa ne lähiaikoina!\nKuvat © Monki.com


Cypress Hill, Jenny Wilson ja useita muita tuoreita kiinnityksiä Provinssiin - Finland Festivals\nCypress Hill, Jenny Wilson ja useita muita tuoreita kiinnityksiä Provinssiin\nProvinssirockin laaja artistikirjo värittyy useilla ulkomaisilla ja kotimaisilla nimillä. Esiintymisensä ovat varmistaneet yhdysvaltalainen, historian yksi menestyneimmistä hiphop-ryhmistä Cypress Hill, ruotsalainen Jenny Wilson yhdessä Tensta Gospel -kuoron kanssa, tanskalainen Mew sekä kotimainen legenda Kari Tapio. Kotimainen osasto yhä kasvaa, kun esiintymisensä ovat varmistaneet: Jätkäjätkät, Lapko, Disco Ensemble, Stam1na, Petri Nygård, Puolustusvoimien Varusmiessoittokunta 20 v. ALLSTARS feat. Sami Saari, Oranssi Pazuzu ja Carnalation.\nAmerikkalainen Cypress Hill saapuu Törnävänsaarelle tarjoamaan raakaa, agressiivista ’in your face’ -hiphoppia. Yhtye on myynyt yli 18 miljoonaa albumia ja tuonut hiphop-musiikkiin espanjan kielen. Se on myös ensimmäinen latinoryhmä, joka on albumimyynnillään ylittänyt platinarajan. Yhtyeellä on vankka fanipohja ympäri maailman ja lukuisia hittejä kuten ”Insane In The Brain”, ”How Could I Just Kill a Man” ja ”What’s Your Number”. Huhtikuussa 2010 yhtye julkaisee viiden vuoden tauon jälkeen uuden albumin ”Rise Up”.\nRuotsalainen Jenny Wilson on yksi tämänhetken vahvoista laulaja-lauluntekijänaisista ja Provinssiin hän saapuu yhdessä Tensta Gospel kuoron kanssa. Kappaleet ovat elektronisvaikutteisia, kaihoisan kauniita ja hivelevät niin kuuntelijan korvia kuin myös mieltä. Albumeita hän on julkaissut kaksi, ”Love And Truth” 2005 ja ”Hardhips!” 2009. Wilsonin esiintyminen on näkemisen arvoinen, karisma valloittaa myös takarivin viimeisen kaverin.\nTanskalainen popmusiikkia ja progressiivista rockia yhdistelevä Mew on kiinnitetty yhdeksi Provinssin perjantain pääesiintyjäksi. Ryhmä on tunnettu paitsi visuaalisesta show’staan myös laulaja Jonas Bjerren korkeasta surumielisestä äänestä. Bändin viimeisin, viides pitkäsoitto ”No More Stories” julkaistiin alkusyksyllä 2009 ja se kipusi heti julkaisuviikollaan albumilistan sijalle 2. Yhtye esiintyi viimeksi Suomessa Helsingin jäähallissa marraskuussa ja klubikeikoilla Helsingissä ja Tampereella helmikuussa.\nViimeisen parin vuoden tapaan X-Stagelle saapuu sunnuntaina ’ei niin perinteinen’ festivaalivieras. Paula Koivuniemen ja Vesa-Matti Loirin jälkeen vuoron saa toukokuussa uuden levyn julkaiseva Kari Tapio. Pitkä ura alkoi jo 60-luvulla ja maestron suuria hittejä ovat mm ”Viisitoista kesää”, ”Olen Suomalainen” ja ”Myrskyn jälkeen”. Sooloalbumeja mies on julkaissut 28 ja ollut mukana 15 kokoelmalevyllä. Kari Tapio on vastaanottanut useita palkintoja. Hänet on valittu muutamaan otteeseen suosituimmaksi miespuoliseksi iskelmätähdeksi ja vuonna 2003 hän vastaanotti Iskelmä-Finlandia- palkinnon.\nMuita kotimaisia esiintyjäkiinnityksiä ovat Jätkäjätkät, Lapko, Disco Ensemble, Stam1na, Petri Nygård, Puolustusvoimien Varusmiessoittokunta 20 v. ALLSTARS feat. Sami Saari, blackmetallia ja hypnoottista psykeliaa yhdistelevä Oranssi Pazuzu sekä viime vuoden Provinssirockissa syntynyt heviyhtye Carnalation.\nProvinssirock 2010 esiintyjät (7.4.2010): Rammstein (GER), Bullet for My Valentine (UK), 30 seconds to Mars (US), Paloma Faith (UK), A Day to Remember (US), Jello Biafra and the Guantanamo School of Medicine (US), Wolfmother (AUS), Between the Buried and Me (US), Shining (NO), Pendulum (UK), Cypress Hill (US), Jenny Wilson & Tensta Gospel (SWE), Mew (DEN), Kari Tapio, Eläkeläiset, Viikate, PMMP, Lauri Tähkä & Elonkerjuu, Sonata Arctica, Herra Ylppö & Ihmiset, Chisu, Puolustusvoimien Varusmiessoittokunta 20 v. ALLSTARS feat. Sami Saari, Jätkäjätkät, Lapko, Disco Ensemble, Stam1na, Petri Nygård, Oranssi Pazuzu, Carnalation.


Deski / Video / Video: Näin kitkarengas käyttäytyy\nSähköpostiosoite: Mikäli olet unohtanut sähköpostiosoitteesi, johon olet aineiston tilannut niin ota yhteyttä puh 09-4250 550 tai deski@deski.fi Continental Rengas Oy 22.9.2014 kello 11.37Video: Näin kitkarengas käyttäytyy\nVaikka talven saapumisesta ei vielä näkyisikään merkkejä, kannattaa kitkarenkaat vaihtaa alle hyvissä ajoin. Samalla säästyvät hermot. Vaikka kitkarenkaiden käyttö onkin sidottu lämpötiloihin, voi vaihdon useimmiten tehdä turvallisesti jo syyskuun puolivälissä. Yölämpötilat saattavat pudota jo alkusyksystäkin pakkaslukemiin ja tien pinnalla voi aamulla olla jopa mustaa jäätä. Kesärenkailla ajava on silloin pulassa.\n– Olosuhteet kitkarenkaan käyttöominaisuuksille ovat jo hyvin lähellä oikeaa. Yöpakkaset ovat hyvä merkki siitä, että vaihto on ajankohtainen, kertoo Continentalin rengasasiantuntija Jari Alopaeus. Renkaalle turvallisin tapa on vaihtaa kitkat autoon silloin, kun tien lämpötila laskee pysyvästi alle viiden asteen. Alopaeuksen mukaan vähän ajavien ei tarvitse säikkyä korkeampiakaan lämpötiloja. Osviittana voi pitää myös 5-10 asteen päivälämpötiloja. – Jos autoa käytetään lähinnä työmatkoihin ja ajettavat matkat pyörivät joissakin kymmenissä kilometreissä, ei lämpötilan vaihtelu vahingoita kitkarengasta. Ennakoi ja vältä ruuhkat\nKun talvikauden alkaminen alkaa olla sään puolesta selvä, säntäävät kaikki samaan aikaan renkaanvaihtoon. – Talvirengassesonki alkaa taas kuukauden sisällä. Vaihtamalla kitkat alle hyvissä ajoin voi säästää hermojaan välttämällä ruuhkahuipun. Yleensä kitkoilla voi huoletta ajella syyskuun puolivälistä vappuun saakka, Alopaeus vinkkaa. Ennen renkaanvaihtoa on kuitenkin tärkeää tarkastaa niiden kunto. – Riittävän kuviosyvyyden lisäksi on erittäin tärkeää, ettei renkaan ikä ylitä suosituksia. Kumiseos kärsii ajan kuluessa ja kitkarenkaassa sen hyvä kunto on erityisen tärkeä, kun ei ole nastoja pitoa helpottamassa. Riskinä lämmin sadesää\nSekä kitkarenkaan kumiseos että runkorakenne ovat kesärenkaan vastaavia pehmeämpiä. – Kitkarenkaan ajovakaus on huonompi verrattuna kesärenkaaseen, sillä kesärenkaan kuviointi on jäykempi ja antaa sitä kautta paremman ohjaustuntuman, Alopaeus vertaa.\nRenkaat eroavat toisistaan myös siinä, että kitkarenkaassa pinnassa lamellileikkauksia on paljon ja kesärenkaassa vain vähän. Lämpimällä ja sateisella säällä kitkarengas on kehno valinta, sillä sitä ei ole suunniteltu sellaisiin olosuhteisiin.\nhttp://www.mynewsdesk.com/fi/continental-rengas...s-video-1057577Materiaali on julkaisijan tuottamaa.


LUMI: Tartu tulevaisuuteen!\nLUMI - sairaan lapsen etäopetuksen kehittämishanke\nTiistaina saimme kunnian osallistua Tatu ry:n Nivelvaiheen nuotit-projektin puitteissa järjestettyyn seminaariin Lapin keskussairaalassa. Paikalla oli ihmisiä mm. sairaanhoito- ja kuntoutuspuolelta, opetuspuolelta sekä tietysti Tatu Ry:n omaa väkeä.\nSeminaarissa käsiteltiin tapaturmaisesti loukkaantuneiden nuorten tukemista elämän nivelvaiheissa eri tahojen näkökulmista. Mieleenpainuvin puheenvuoro tuli liikenneonnettomuudessa pysyvästi vammautuneen nuoren naisen suusta. Järkyttävästä tapaturmasta huolimatta hän oli pystynyt säilyttämään positiivisen asenteen elämään ja voittamaan eteen tulleet vaikeudet. Nuoresta iästään huolimatta hän oli opiskelumaailmassa saavuttanut jo tähän mennessä enemmän kuin moni koko elämässään. Kuuleman perusteella muodostui käsitys vahvasta ja positiivisesta ihmisestä, joka pärjää elämässään jatkossakin.\nMeiltä pyydetyssä puheenvuorossa käsittelimme koulun tarjoamia mahdollisuuksia vammautuneen nuoren elämässä, niin sairaalakoulun, kuin tavallisen peruskoulunkin näkökulmasta. Samalla saimme levitettyä tietoa hankkeestamme yhä laajemman ihmisjoukon korviin.\nSyksyn mittaan hanke- ja etärintamalla on viritteillä monenlaista. Ensi viikolla ohjelmassa on henkilökunnan "täydennyskoulutusta" hankkeen puitteissa hankittujen tablettien hyödyntämisestä opetuskäyttöön. Uuden rehtorin toimesta olemme suunnitelleet etä-/virtuaalivanhempainiltaa. Mm. näistä sekä monesta muusta asiasta lisää tulevina viikkoina.\nLähettänyt VR klo 3.41\nGika24 12. syyskuuta 2013 klo 22.32\nSuuret kiitokset puheenvuorostanne seminaarissa. Etäopetuksen mahdollisuudet olivat monille osallistujille uutta tietoa ja herättivät kovasti kiinnostusta. Muuttuneessa elämäntilanteessa tapaturman tai sairastumisen jälkeen on erityisen tärkeää, että nuoren tärkeät, tutut ja turvalliset asiat kuitenkin säilyvät eli esimerkiksi kiinteä yhteys kavereihin.\nMe yritetään laittaa portaali pian kuntoon ja toivotaan, että sitä voi myös hyödyntää tiedotuskanavana etäopetuksesta mutta myös apuvälineenä henkilöstölle.\nRantavitikan peruskoulun sairaan lapsen etäopetuksen kehittämishanke, jossa pyritään Luomaan Uusia Mahdollisuuksia Innostua koulunkäynnistä silloin kun se sairauden vuoksi ei onnistu tavanomaisin opetusjärjestelyin. Tässä blogissa seurataan hankkeen etenemistä.


Hiidentupa: joulukuuta 2012\nMeikäläinen on tulevasta vuodesta niin innoissaan, että tätä kirjoittaessakin kahvit meinaavat kaatua ja mieli on maanisen hykerryksen vallassa.... monikin unelmani kun tulee mahdollisesti toteutumaan!\nAjattelin menneen vuoden summaamisen sijasta jakaa kanssanne muutamia toteutuksen alla olevia etappeja ja tavoitteita tälle maagiselle vuodelle 2013 ^^\nPäätin toteuttaa puuseppäunelmani ja hakea kouluun nyt kevään yhteishaussa, koska totesin että jos en tee sitä NYT kun on vielä nuoruuden rippeet jäljellä, niin kaduttaa jälkeenpäin. Vaihtoehtoja on kolmessakin eri koulussa tässä lähellä, joten on kumma jos ei jostain tärppää :D\nSitten teen tällaisia hienoja huonekaluja *kuola*\nfb/ Goblin Market\nToivottavasti plääni toteutuu, ihmiset saavat itsensä kasaan ja lähdetään kesällä kaveriporukalla mökki+markkinareissulle Hämeenlinnaan! Perkele, lähden vaikka yksin jos ei muu auta. Suunnitteilla on jo hieno puku sinne ♥ Ja toivon että olis joku hyvä bändi siellä säädyttömien yössä, jnejne:)\n..mikäli jossain järjestetään viikonloppuopetusta, kun kerran meinaan arkisin opiskella ja käydä töissä. Muuten tämä haave siirtyy parilla vuodella, mutta ei se mitään :) Ja mikäli nyt edes järjestävät aikuisille opetusta, muuten on ruvettava freelanccer-sirkustaiteilijaksi...\nTähän liittyen yritän nyt venytellä joka ikinen päivä, koska olen laiskotellut asian suhteen. Synttäreihin mennessä on taivuttava spagaattiin! xD\nTuska on jo varma nakki, mutta en panisi pahakseni jotain Ruissia tai Ilosaartakaan pitkästä aikaa. Seuraa otetaan vastaan!\nSain äidistä matkaseuraa, joten nokka kulkee huhtikuussa kohti Roomaa :) Hamstraan sieltä varmasti laukullisen naamioita mukaani ja otan miljardi kuvaa ♥\nEnglantihan olisi mun ykköskohde, mutta se varmaan siirtyy seuraavaan vuoteen jos ei lottovoittoa tapahdu.\n..se ei mihinkään katoa! Tekeillä on korsettia ja mustavalkoraitaa ja steampunkjuttuja, josta tietysti saatte valmistumisen mukaan postauksia ^^\nHaluan myös tehdä enemmän asioita myyntiin tänä vuonna, kun jotkut ovat tekeleistäni tykänneet ja jopa erehtyneet ostamaan. Etsyyn voisi perustaa tilin, ja ensi vuoden Ofeliaankin olisi kiva vaikka mennä myymään jotakin itse tehtyä, ideoitakin on ;)\nTässä pieni etsy-moodboard:\n♥ On myös suunnitteilla...\n☆ Maalata ja piirtää ahkerammin\n☆ Katsoa enemmän elokuvia ja lukea kirjoja\n☆ Myydä ja lahjoittaa vanhoja tavaroita pois (tää on jo hyvässä vauhdissa, vein eläinsuojeluyhdistyksen kirppikselle hirveästi rojua, ja tupatentäysi kellari on myös tyhjentynyt)\n☆ Soittaa pianoa ainakin kerran viikossa\n☆ Opiskella kasviparantamista ja kaikkea muuta syntistä ;)\n☆ Tiputtaa pari (joulu)kiloa\n☆ Soitella ystäville enemmän, järjestää teemakutsuja ja tehdä yhdessä kaikkea kivaa\n☆ Ottaa paljon hienoja blogikuvia :D\n☆ Sisustaa asunto nätimmäksi ja yhtenäisemmäksi\nJa kohta se alkaa!! Siirryn tästä iltaa kohden ukko kainalossa ystävieni Jannan ja Mikaelin luokse mättämään juustofondueta ja paukuttamaan skumppaa x)\n♥ Iloista uutta vuotta kaikille!! ♥\nI don't know what's wrong with me, but it seems that\nI always forget to translate my stuff xD Well, better now than never.\nBriefly some of my plans for the year 3013:\n♥ Studying as a woodsmith, if I only manage to pass the entrance exams\n♥ Medieval market with my friends. We're going to dress very properly of course!\n♥ Circus school, if I find some great school that accepts adults in there :D\n♥ Trip to Rome with my mom! Can't wait!\n♥ Festivals like Tuska, and willingly many others if possible\n♥ Lot of sewing, naturally ;)\nI wish you all as happy new year as mine is going to be!!\nLähettänyt Hiidenneito klo 10.00 17 kommenttia:\nTunnisteet: inspiraatio, juhlat, valokuvaus\nTämäKIN postaus tarjoilee teille alastoman totuuden sijasta täysiä tälläytymiskuvia, kun muutama uusi lempivaate ja asuste ovat kertakaikkiaan juuttuneet päälleni ♥\nHattu on niinkin yllättävästä paikasta kuin Tiimari, taisi maksaa huimat 3e.\nTuota Spin Doctorin hametta kyttäsin pitkään, ja osui vihdoin Kuopiohallin markkinoilla silmään. Tuohan oli jo päälläni edellisissä kuvissa ^^\nKaulurillinen pusero taas löytyi Ofelian kirppispuolelta, ku juoksin sen sunnuntaina nopeasti läpi.\nMutta koska pelkkä ulkonäkö ei riitä, teroittelen myös pieniä aivonrippeitäni muutaman haastavan kysymyksen kanssa :) Tuon varsinaisen Award-tehtävän olen jo tehnyt ja antanut eteenpäin, mutta nämä kysymykset olivat niin kivoja, että tässäpä tulee.\nNämä ensimmäiset minulle antoi ihanainen Demonita.\n1. Kappale, josta kukaan ei uskoisi sinun pitävän?\nHoho, tämä kaappi pursuilee luurankoja. Esim. moni voisi ihmetellä, kun radiosta kajahtaa tämä Swedish House Mafian biisi ja juoksen pistämään volyymit kaakkoon.\nLisäksi saatan luukuttaa kotona vaikka suuresti rakastamaani Sturm und Drangia tai vaikka jotain vanhaa kunnon E-Typeä.. :') En tykkää rajoittaa itseäni, vaan kuuntelen kaikkea mielialan mukaan!\n2. Nautitko ruoanlaitosta? Kerro bravuureistasi, jos sellaisia on.\nKyllä! Ennen olin tosi laiska kyökin puolella, mutta toi mies on jotenkin innostanut mut ruuanlaittoon. Monesti kokkaillaan yhdessä jotain enemmän tai vähemmän onnistunutta. Tykkään kokeilla erilaisia vegeruokia, ja kaikkea aasialaistakin on tullut opeteltua.\nMuffineita ja cupcakeja olen myös leiponut paljon.\n3. Onko sinulla joitakin neurooseja?\nOletan että tässä tarkoitetaan jotakin pakkomielteitä. Luettelin niitä aikaisemmin täällä, sieltä voi lukea kun en nyt ole onnistunut kehittämään mitään uusia neurooseja :p\n4. Jokin teko/päätös elämässäsi jota nykyisin kadut?\nEn hirveästi mitään, mutta oon kyllä menneisyydessä kohdellut joitakin ihmisiä tavalla, jota he eivät ansainneet. Kadun sitä, että mulle haluttiin pelkkää hyvää ja itse heitin vain kuraa takaisin silkkaa tyhmyyttäni. Mutta oon myös saanut vastaavasti huomata, että kaikki mitä teet toiselle palaa sinulle takaisin…!\n5. Löydätkö itsellesi kaupoissa pyöriessä helposti ostettavaa vai oletko yksi epätoivoisista pyörijöistä ja tuntuu ettei kertakaikkiaan saa mitään aikaan?\n”Perus”kaupoissa en nykyisin kiertele juuri ollenkaan, koska olen löytänyt internetin ihmeellisen maailman :D Sieltähän löytää aina kaiken mitä tarvitsee! Mun tarvii tosi harvoin lähteä etsimään mitään tiettyä, jos ei alusvaatteita tms lasketa, koska mun varastot täydentyy ja tyhjentyy jotenkin automaattisesti.\n6. Mitkä asiat elämässäsi tekevät sinut tällä hetkellä onnelliseksi?\nSe että saan oppia koko ajan uutta, ja mulla on juuri nyt kaikki maailman resurssit tehdä kaikkea mikä oikeasti kiinnostaa! No siis rahaa vois kyllä aina olla vähän enemmän, mutta muuten xD Ja tietty ympärilläni olevat ihmiset.\n7. Oletko teoreettinen vai käytännöllinen ihminen ja kuinka se näkyy sinussa?\nEhdoton käytäntöihminen, en opi muuten kuin tekemällä. Teoriatunnit oli amiksessakin ihan täyttä tuskaa, kun en kerta kaikkiaan saa mitään irti siitä, että joku heittelee kalvoja piirtoheittimelle. En yksinkertaisesti edes kykene seuraamaan sellaista tuntia mistä puutuu kaikki interaktio, ja jossa täytyis vain istua ja kuunnella. Mikäli persoona ei sitten ole hyvin mielenkiintoinen, mutta kovin harva on.\n8. Pidätkö tavarat järjestyksessä vai oletko tahtomattasikin sotkun keskellä eläjä?\nNo tuota... Entinen kämppis lähti lätkimään suurelta osin siksi kun se ei kestänyt mun epäjärjestelmällisyyttä, ja tää mieskin meinaa välillä polttaa päreet täällä. Ja olisitte nähneet mun yhden yksiön, jossa perussotkun lisäksi oli kissoja… Kaveritkin jo muistelee sitä paikkaa ”lämmöllä”. Oon kyllä nyt alkanut panostamaan tähän asiaan ja arvostamaan siisteyttä, koska oon vihdoin tajunnut että ainakaan toisen ihmisen kanssa asuessa ei voi ihan elää kun pellossa. Nykyään täällä on melko -tai joskus jopa hyvin siistiä.\n9. Jos saisit mennä mihin tahansa ravintolaan ja tilata suosikkiruokaasi niin minne menisit ja mitä todennäköisesti tilaisit?\nKyllä mä menisin johonkin sushibaariin, ja tilaisin semmosen lajitelman jota kukaan ei jaksais syödä ikinä koskaan missään ♥\n10. Millainen olisi unelma-asuntosi ja missä se sijaitsisi?\nSellain vanhanaikaishenkinen asunto metsän/muun luonnon helmoissa järven rannalla ♥ Perus suomijunttiunelma. Tosin sen rakennuttaisin ja sisustaisin hieman erityyliseksi kun perus punainen tupa, siitä tulis kunnon haltiajööttikämppä.\n11. Asuste, jonka voi useimmiten nähdä ylläsi?\nHopeinen pentakoru kulkee lähes aina mukana, muuten asustepuoli on harmillisen minimissä. Tosin leveitä patellavöitä (niitä vyötärölle laitettavia) käytän myös aika paljon.\nSitten siirrytään arvon Belsissalta saatuihin kysymyksiin ^^\nSen kun tietäis... Varmaan tää menee henkisen rauhan ja tasapainon saavuttamisen puolelle. Että sais elettyä elämäänsä sillä lailla että täältä vois lähteä hyvillä mielin, tulee se hetki sitten koska tahansa. Ei ihan niin helppo tavoite x)\nMulla on aika monta. Tietty ompelu ja kaikki käsityöt yleensä antaa mulle kaikkein eniten (ja joskus jollekin muullekin), mutta rakastan myös laulamista ja liikkumista enkä voisi elää ilman niitä.\nAion esim. vihdoin toteuttaa yhden pitkäaikaisen haaveeni, ja mennä sirkuskouluun ♥♥ Kunhan ensin saan venyteltyä tän rautakangen niin, että taivun edes johonkin suuntaan ja opeteltua itsekseni pari perustaitoa, muuten ole mitään järkeä mennä sinne :D\nLuonnostaan vihreistä silmistäni. Olen myös siitä harvinainen tapaus, että tykkään pisamistani :D Niitä voisi olla enemmänkin!\nOlen rikkinäinen levy, ja sanon Adrian von Ziegler. Hän ensinnäkin säveltää sellaista musiikkia joka muutenkin on lähellä sydäntäni, ja vielä tekee sen niin täydellisesti ja monipuolisesti että ei voi olla rakastamatta.\nSeuraan Adriania myös fb:n ja bloggerin kautta, ja mies vaikuttaa muutenkin harvinaisen fiksulta ja hyväsydämiseltä ihmiseltä. Ja luovalta, hän on jopa kehittänyt oman kielen :D\n5. Nykyään on puhuttu paljon ihmisten tarpeesta muokata ulkonäköään. Hyväksytkö kauneusleikkaukset? (Perusteluja kehiin!) Entä mitä mieltä olet hiuspidennyksistä, keinorusketuksesta, värillisistä piilolinsseistä yms?\nVoisi kai sanoa että hyväksyn, koska jokainen (täysi-ikäinen) on vapaa tekemään vartalolleen mitä tahtoo ja se tuskin on keneltäkään toiselta pois. Okei, en itse menisi mihinkään kauneusleikkaukseen ja minusta monet botoxilla täytetyt ihmiset ovat hieman huvittavan näköisiä, mutta antaa niiden olla :D Se on jännä, että moni tuomitsee nämä kirurgiset toimenpiteet, mutta luin jostakin tutkimuksen, että jos ne olisivat ilmaisia, niin suurin osa ihmisistä kyllä menisi suurennuttamaan rintansa tms!\nTosin mielestäni on todella surullista tehdä näin radikaaleja muutoksia vaan siksi, että näyttäisi esim. miesten silmissä paremmalta tai että säilyisi ikuisesti nuorena - se kun ei ole mahdollista. Itsetuntoa ei voi paikata silikonilla tms, mutta ei kai toisaalta myöskään uusilla kengillä tai kalliilla vaatteilla? Kaikki me lopulta jollain lailla tätä harrastamme.\nOmistan itse hiustenpidennyksiä ja värillisiä piilareita, koska ne ovat minusta hienoja ja helppo+harmiton tapa lisätä tyyliinsä juhlavuutta. Ehkä olen vaan kasvanut ja elänyt sellaisessa ympäristössä, missä nämä asiat ovat enemmän sääntö kun poikkeus. Monet bodymodification-jutut lävistyksineen ja tatuointeineen ovat musta todella hienoja, vaikka niitäkin voisi pitää melkoisen radikaalina kehon ja ulkonäön muokkauksena.\nAnnan nyt itselleni luvan käsitellä tätä kysymystä vain ulkonäkökannalta;)\nMinua viehättävät sellaiset kontrastia omaavat, dramaattisella ja kohtalokkaalla tavalla kauniit ihmiset, joilla on vahva oma tyyli. Tämähän nyt voi toteutua vaikka miljoonalla eri tavalla, mutta annan nyt muutaman esimerkin siitä mitä tarkoitan.\nTuo yliluonnollisuus on kiintoisa termi. Jos jokin yliluonnollisena pidetty asia alkaisi tapahtumaan vaikka toistuvasti, niin silloinhan siitä tulisi "normaalia"? Tuo luonnollisuuden käsitehän kertoo oikeastaan vaan ihmisen käsityskyvyn rajallisuudesta. Itse uskon että on olemassa eri ulottuvuuksia/maailmoja/ mitä ikinä, ja kaikki täällä koostuu energiasta, joka vain muuttaa muotoaan. Se energia on täysin luonnollista, vaikka ihminen ei kaikkia sen ilmenemismuotoja ymmärräkään. Eli oikeastaan en usko yliluonnolliseen ;)\nMä olen vähän tällaisen "kevyemmän" taiteen ystävä, mutta seuraan kyllä monia kuvataiteilijoita. Kaikki synkkä, goottiromanttinen, (ja varsinkin steampunk -tai sirkushenkinen) taide sykähdyttää aina, viimeksi lämpenin näiden taiteilijoiden kuville:\nCarina Grimm. Tekee samantapaisia kuvia kun vaikka Victoria Frances. (Nainen tekee myös Adrian von Zieglerin kaikki kuvitukset, kun sattuvat seurustelemaan).\nMissTigri. Nämä kuvat on jotenkin ihanan sensuelleja.\nJa taideteokseksi nimeän myös Imaginaerum -elokuvan, se teki muhun erittäin suuren vaikutuksen ja liikutti syvästi ♥\nJos nyt tiivistäisi perusasiat, niin monipuolinen mutta ei sekava. Kirjoittajansa näköinen. Sisältää sekä tekstiä että (mielellään hyvälaatuisia) kuvia. Selkeälukuinen. Sellainen, jonka eteen kirjoittaja oikeasti näkee hieman vaivaa ja kirjoittaa asioita suoraan sydämestään - feikkiys kyllä paistaa läpi.\nEhkä vähän väsynyt vastaus, mutta sanon Cesar Milan :D Ihan vaan esimerkkinä. Ihailen kaikkia jotka tekevät käytännön työtä eläinten tai luonnon puolesta ja valistavat muita ihmisiä.\nNiinpä niin.. se että "haluaisi" tappaa jonkun ei tarkoita että oikeasti pystyisi siihen. Varmaankin kaikki vihoissaan ovat joskus toivoneet jonkun kuolemaa, mutta ne seuraukset mitkä siitä teosta saisi kantaa koko loppuelämänsä eivät välttämättä ole ihan sen väärti.\nMutta kyllä, jos rakkaitteni henkeä uhattaisiin, niin olisin kyllä täysin valmis heidät pelastaakseni vaikka kärsimään itse vankilatuomion ja tuskin edes kaduttaisi.\nHuh, menipäs tuossa kauan. Vielä olisi kysymyksiä mutta vastailen tuonnempana niihin. Mukavaa joulunodotusta kaikille ♥\nLähettänyt Hiidenneito klo 17.25 12 kommenttia:\nTunnisteet: ajatuksia, haaste, löydöt, valokuvaus\nVietimme eilen kylmän ja lumisen kuvauspäivän Hietaniemessä Nebulan kanssa. Suunnitteilla oli mennä sinne kuvailemaan megakootteilukuvia heti kun lumi on kunnolla satanut. Jalusta kainaloon ja helmat hulmuten kalmistoon :) Taas on yksi kuvaushaave toteutettu ♥\nTuo paikka on varsinkin talvisin kauniimpi kun mitä muistin, vanhoine suurine hautakivineen. Tuli melko ylväs olo, kun tallusteltiin tuolla ja missään ei ollut ristin sielua, ja kirkonkellot välillä kumahteli komeasti taustalla :D\nEnsimmäistä kertaa pitkään aikaan kuvissa on vain oma tukkani ilman mitään lisäkkeitä. Sain valkohopeistettua sen melko tehokkaasti oikean väriseksi.\nTämän enempiä höpisemättä annan loppujen kuvien puhua.\nTuo risti oli niin hieno ♥\nJennin ihanat kuvat näet täältä.\nTiedostan kyllä, että tällaiset hautausmaakuvat liikkuvat jollain tasolla hieman hyvän maun rajoissa. Elämä on kuitenkin mielestäni liian lyhyt kukkahattutäteilyyn, ja siihen että jättäisi hyvät ideat toteuttamatta;) Nämä kuvat eivät mielestäni häpäise ketään.\nMukavaa viikonalkua kaikille ♥ Vastailen haastekysymyksiin ensi postauksesta lähtien.\nWe spent snowy and chilly photoshoot-day in Hietaniemi cemetary with Jenni.\nIn these shoots you can see also my current own whity haircolor without any lenghts^^\nEven though these kinds of photos may be streaking in a limit of good taste, I don't think they set anyone in shame.\nLähettänyt Hiidenneito klo 19.18 10 kommenttia:\nTunnisteet: photoshoot, valokuvaus\nLähettänyt Hiidenneito klo 11.48 18 kommenttia:


Kindle-lukulaitetta ei muuten kirjan lukemiseen tarvitse. Amazonin sivuilta voi ladata ilmaiseksi lukuohjelman tietokoneelle, tabletille tai älypuhelimelle, tai kirjaa voi lukea pilvipalvelussa.\nKaikki kirjan juomareseptit ovat sokerittomia, gluteenittomia ja vegaanisia. Juomat ovat myös hyvin vähähiilihydraattisia: hiilareita on annoksessa aina alle 1 g. Resepteissä on muuten korkeintaan viisi ainesosaa, eli juomat ovat hyvin simppeleitä.\nKirjassa on hieman erityyppisiä juomareseptejä.\nKirjan teko reseptien kehittämisineen ja juomien valokuvaamisineen oli aika väsyttävä projekti. Nyt täytyy ottaa nokoset ja aloittaa sen jälkeen uutta projektia. Minulla onkin paljon projekteja tiedossa nyt keväälle, mutta yritän tänne suomenkieliseen blogiinkin lisäillä reseptejä silloin tällöin. Keskityn pääasiassa englanninkieliseen blogiini ja sen FB-sivuihin, ja suunnitelmissa on aloitella uuden kirjan kirjoittamista.\n« Sokerittomat piparminttukarkit\nMaustevoi poikineen »


Asuntomurtojen määrä vähentynyt - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 08.08.2002 01:06\nAsuntomurtojen määrä on vähentynyt merkittävästi tämän vuoden alkupuolella. Esimerkiksi Helsingissä murtoja on tammi-kesäkuussa tehty kolmannes vähemmän kuin vastaavana aikana viime vuonna. Selkeimmin murrot ovat lisääntyneet Turussa ja Espoossa.-Asuntomurrot ovat vähentyneet selkeästi alkuvuonna. Eli kymmeniä prosentteja on tultu alas edellisvuosista, kertoo turvallisuusasiantuntija Aku Pänkäläinen Vakuutusyhtiöiden Keskusliitosta.\nEsimerkiksi Helsingissä asuntomurtoja on tehty nyt selvästi vähemmän. Tammi-kesäkuussa murtoja oli 245, mikä on 115 tapausta vähemmän kuin vastaavana aikana viime vuonna.Laskua selittää pitkälti yksi syy: asuntomurtoihin erikoistuneet liigat istuvat nyt vankilassa. (MTV3)