Talvisodan alkusoitto 1919? - Agricolan uutis- ja keskustelufoorumit\nSiirretty ylläpidon ketjusta Saksa ja talvisota, sekä muokattu lisäämällä Ylen uutisesta tekstiä.\nLiitän tämän ketjun jatkeeksi Ylen uutisen uudesta kirjasta, jossa pohditaan talvisodan taustatekijöitä ajallisesti syvemmältäkin. (Jos ei sovi, niin poistettakoon kiireesti.)\nTiedän erittäin hyvin, että Koiviston-episodi on vanhastaan tunnettu eikä siinä sellaisenaan "ole mitään uutta", mutta näin yksityiskohtaisesti ja uusin johtopäätöksin aihetta ei varhemmin ole tutkittu.\nSoitettiinko talvisodan alkusoitto jo vuonna 1919? – iso brittiosasto hyökkäsi Kannakselta Neuvosto-Venäjän kimppuun (Yle, 22.9.2016)\nhttp://yle.fi/uutiset/soitettiinko_talv ... un/9184288\nSuomen alueella Karjalankannaksella tapahtui ensimmäisen maailmansodan jälkimainingeissa vähän tunnettu episodi, jolla saattoi olla vaikutusta talvisodan syttymiseen.\nViipurin edustalle Koivistolle tuli kesällä 1919 noin 5 000 Britannian laivaston merisotilasta ja satakunta ilmavoimien sotilasta. Britit hyökkäsivät loppukesän ja syksyn 1919 ajan Koivistolta Neuvosto-Venäjän kimppuun.\nVähemmän tunnetusta operaatiosta kertoo uutuuskirja Mainio pikku sota, jonka on kirjoittanut Suomen Akatemian ohjelmapäällikkö, tietokirjailija Mikko Ylikangas.\nYlikangas kertoi aiheesta torstaina Ylen aamu-tv:ssä.\nVajaan puolen vuoden taistelut Suomesta käsin päättyivät joulukuussa. Punalaivasto oli lamautettu ja Suomenlahti jäässä, mikä vähensi uhkaa Suomea ja Viroa kohtaan. Toisaalta valkokenraalien hyökkäys oli tyrehtynyt.\nOperaation vaikutus Venäjän sisällissodan tapahtumiin oli vähäinen, mutta Ylikankaan mukaan kiinnostavampi on kysymys siitä, millaisen jäljen se jätti Stalinin mieleen.\nStalin oli tuohon aikaan vastuussa Pietarin puolustuksesta. Vahvistiko tapahtuma Stalinin ennakkoluuloja siitä, että suurvallat voisivat halutessaan hyökätä Pietaria ja myöhemmin Leningradia vastaan Suomesta käsin?\n– Staliniin jäi pelko siitä, että suurvalta oli käyttänyt Suomea ponnahduslautana hyökkäykselle kohti Neuvosto-Venäjää, Ylikangas sanoo.\nYlikangas muistuttaa, että samat pelot lausuttiin julki kaksikymmentä vuotta myöhemmin talvisodan alla Moskovassa, kun Neuvostoliitto vaati alueita Suomelta.\n– Neuvosto-osapuoli sanoi pelkäävänsä, että jokin suurvalta tulisi jälleen käyttämään Suomea hyökkäysalustana kohti Neuvostoliittoa. Näinhän sitten itse asiassa sitten tapahtuikin kesällä 1941, Ylikangas sanoo.\nYlikangas kommentoi aamu-tv:ssä vain brittijoukkojen vuoden 1919 toiminnan mahdollisia vaikutuksia, ei muita talvisotaan johtaneita syitä.\nKyseinen episodi on kyllä jäänyt usein hyvin vähälle huomiolle, vaikka tuntematon tai vaiettu se ei missään nimessä ole. Tuon ajan ja tuon konfliktin tutkimus on toiseen maailmansotaan verrattuna ollut muutenkin paljon vähäisempää. Sinänsä Suomen armeija ja varsinkin ilmavoimat olivat myöhemminkin hyvin perillä mahdollisesta tuesta samalta suunnalta. Varsinkin kun 1920-luvun lopulla NL:n ja UK:n välit kiristyivät. Mutta mitään fasistiaggressiota tästä ei kuitenkaan taida saada. 1930-luvulla NL todellakin varautui nimenomaan Britannian uhkaan, ei Saksan. Britannialla oli laivasto ja ilmavoimat, joita ei Saksalla ollut.\nSuomen suunta ei ollut missään nimessä ainut ja vastaavia interventioita oli tuolloin useita muitakin kuten Murmanskin ja Vienan Karjalan suunnassa, japanilaiset idässä tai länsivallat Mustallamerellä jne. Huomionarvoinen on myös Suomen hallituksen varovainen asenne, se antoi alueensa käyttöön lähinnä saadakseen turvaa neuvostovaltaa vastaan eikä ollut valmis antamaan Suomen armeijaa Pietarin valtaukseen. Tämä olisi onnistunut vain Mannerheimin vallankaappauksella. Tällaisesta ei tainnut olla enää vuonna 1939 kysymys? Syksyllä 1939 Suomi olisi varmaankin yhtä mielellään ottanut englantilaisia sotilaita alueelleen?\nBolsevikkineuvosto katsoi ilmeisestikin Pietarin Venäjän sisällissodan aikana turvattomaksi omalta kannaltaan ja siirsi Neuvosto-Venäjän pääkaupungin Moskovaan, jonka ympärillä oli bolsevikkien hallussa olevaa aluetta laajemmalti.\nValkoisten venäläisten Judenitsh yritti Virosta käsin n. 20000 vahvuisella armeijallaan hyökätä Pietariin ja tässäkin http://www.panssarikilta.fi/Lehti/Panss ... vu_14.html kirjoitetaan sisällissodan taisteluista Pulkovon kukkuloilla Pietarin liepeillä.\nErkki Tuomiojan kirja-arvostelu Harry Ferguson, Operaatio Kronstadt, 2008 http://tuomioja.org/kirjavinkit/2010/03 ... ydon-2010/ HMS Vindictive saapui Koivistonsalmeen 20.7.1919, komentajana kommodori Edgar "Dasher" Grace.\nVindictivessä oli puinen lentokansi ja neljä vesitasoa ja se toimi rantahietikkoa käyttävien lentokoneiden tukialuksena, sekä Terijokea tukikohtanaan pitävien vaneristen CMB-torpedoveneiden tukialuksena. CMB-veneosaston komentajana oli kapt.ltn Augustus Agar.\nHyökkäykseen osallistui 8 lentokonetta ja mm. taistelulaiva Petropavlovsk upotettiin, Agar sai Victoria-ristin.\nPetropavlovskin miehistö osallistui myöhemmin Venäjän sisällissotaankin Kronstadtin kapinassa.\nPetropavlovsk tulitti Kovistoa joulukuussa 1939 Marat-nimisenä saaden itsekin kaksi osumaa suomalaisen rannikkotykistön tulessa.\nMuistelmissaan Agar mainitsee Hella Wuolijoen salonginkin Helsingissä.\nValloittiko Stalin sitten mm. Judenitshin ja brittien 1919 toiminnan Venäjän sisällissodan aikaisen toiminnan johdosta Viron ja Baltian maat 1939 - 1940 ja yritti valloittaa Suomenkin, siihen ei Ylikangas Talvisodan syitä etsiessään näytä ottavan kantaa, mutta jotenkin tulee se vaikutelma, että tässä taaskin yritetään "Venäjän ymmärtäjänä" löytää jonkinlaista oikeutusta Stalinin yritykselle ja pyrkimykselle valloittaa 1939 koko Suomi, "palauttaa Venäjän vanhat rajat".\nTarton rauhanneuvotteluissa muuten molemmat neuvotteluosapuolet tunnustivat ja kirjasivat Suomen itsenäistyneen vuonna 1917 ja maiden välille sittemmin syntyneen sotatilan loppuneen vuonna 1920.\nE.Tuomiojan Harry Fergusonin kirjan arvostelu kohdassa. Kirjavinkit 2.3.2010\nVeikko I Palvo kirjoitti: jotenkin tulee se vaikutelma, että tässä taaskin yritetään "Venäjän ymmärtäjänä" löytää jonkinlaista oikeutusta Stalinin yritykselle ja pyrkimykselle valloittaa 1939 koko Suomi, "palauttaa Venäjän vanhat rajat"\nKuluvana syksynä on ilmestynyt (ainakin) kaksi talvisodan taustaa käsittelevää tai sitä sivuavaa teosta: Antti Hietalahden Talvisodan salainen strategia sekä nyt puheena oleva Mikko Ylikankaan Mainio pikku sota. Kumpaakin teosta on pidettävä (Ylikankaan kirjaa vielä näkemättäkin) laajan lähdeaineiston läpikäymiseen perustuvana suuritöisenä tutkimuksena.\nOlet äskettäin antanut kummastakin teoksesta (niitä ilmeisesti lukematta?) lausuntosi ja ymmärtääkseni ne johtopäätöksiltään lähimain kelvottomiksi havainnut. Millä perusteella katsot, että omat vaikutelmasi riittää sellaisen arvion antamiseen? Olisiko kyse sittenkin siitä, että oma maailmankuvasi kieltäytyy suoralta kädeltä ottamasta vastaan "Talvisodan" taustasta mitään sen kanssa ristiriidassa olevaa tietoa tai tulkintaa (ns. kognitiivinen dissonanssi)?\nEi voi välttyä ajatukselta, että aivan yhtä hyvin voisi esittää että yhtenä talvisodan syynä oli Suomen itsenäisyys. Ilman sitä ei olisi ollut talvisotaakaan. Vuodesta 1918 lähtien Suomi koki Neuvostovallan välittömäksi turvallisuusuhaksi, johon se pyrki saamaan tukea. Judenitshin Pietarin valloitushankkeethan jäivät Suomessa aika vähälle tuelle juuri koska valkokenraalit olivat liian epämääräisiä itsenäisyyden suhteen. Suomessa oltiin silti mieluusti ottamassa kaikki hyöty mikäli ne olisivat onnistuneet. Neuvostovallan uhka oli todellinen ja se oli hyvin lähellä romahtaa. Talvisodassa vastaavaa pelkoa ei ollut. Sinänsä ymmärrettävää, että tapaus oli jäänyt bolshevikkien mieliin. Mutta olisi luullut mieleen jääneen myös sen, ettei Suomen hallitus ollut kuitenkaan tämän enempää halukas lähtemään mukaan Pietarin valtaukseen. Sillä se olisi voinut edesauttaa bolshevikkien kaatumisen. Parempi vaihtoehto oli heikko neuvostovalta, joka takaisi kaaoksen pitkäksi aikaa kuin mustien sotnioiden valta, jollaisesta oli saatu esimakua useiden vuosien ajan.\nNo, eihän minulla ole keskenään ristiriitaisia käsityksiä Talvisodan syistä, Baltian maiden lailla antautumalla Talvisota ja jatkosota olisi tietystikin jäänyt sotimatta ja yya-aikana hoettu Suomen ennen Talvisotaa "harjoittama väärä politiikka" ei ole osoittautunut oikeaksi historian tulkinnaksi vieläkään.\n"Nikkelisalaliitto" ja "britit Koivistolla 1919" eivät toteutunutta historiaa muuksi muuta.\nAmiraali Cowanin komentaman brittien laivasto-osaston tullessa 1918 Itämerelle Britannia ei ollut tunnustanut Suomen itsenäisyyttä, Britannia tunnusti Suomen vasta 1919. Bolsevikkien Neuvostoliittoakaan ei oltu tunnustettu siksikään, että se perustettiin vasta 30.12.1922.\nMutta Suomi tavallaan tunnusti Venäjän sisällissodan bolsevikki-osapuolen Tarton rauhassa 1920 bolsevikkien Puolan sotaretken epäonnistuttua?\nEnglannin laivastotoimista Itämerellä 1918 - 1921 tässäkin http://www.helsinki.fi/~jjeerola/engltxt.htm .\nMarrti Ahdin vuonna 1987 ilmestynyt, aikanaan todella runsaasti uutta tietoa päivänvaloon vetänyt tutkimus Salaliiton ääriviivat. Oikeistoradikalismi ja hyökkäävä idänpolitiikka 1918 - 1919 tuntuisi hyvin tukevan Mikko Ylikankaan uudessa kirjassaan (Ylen referaatin mukaan) esittämiä ajatuksia. Lainaan Ahdin tutkimuksen loppusanoja:\nVuodet 1918 -1919 olivat aktivistisen voimantunnon kohokohta niin sisä- kuin ulkopolitiikassakin. - - Vuoden 1919 hyökkäävä idänpolitiikka perustui edelleen tähän logiikkaan ["Silloin olisi Suomellakin voimaa kun Venäjä on väsynyt."] Samaa voidaan monessakin suhteessa sanoa vuonna 1941 alkaneesta jatkosodasta. Monille se ei ollut ainoastaan talvisodan revanssi, vaan myös jatkoa niille suunnitelmille ja mahdollisuuksille, jotka eivät vuonna 1919 toteutuneet.\nHistorian rattaat pyörivät hitaasti. Kaksikymmentä vuotta on valtiollispoliittisen muistin kannalta tällaisissa asioissa lyhyt aika. Vuoden 1944 rauhanneuvotteluissa (keväällä tai syyskuussa, en muista, kun sopivaa opusta ei nyt ole käsillä) ulkoministeri Molotov keskeytti suomalaisten vastaväitteet kiivaasti muistuttamalla, kuinka monta kertaa suomalaiset olivat aseellisin joukoin tunkeutuneet 1918 - 1922 yli Neuvosto-Venäjän rajan milloin Vienaa, milloin Aunusta "vapauttamaan".\nnylander kirjoitti: Marrti Ahdin vuonna 1987 ilmestynyt, aikanaan todella runsaasti uutta tietoa päivänvaloon vetänyt tutkimus Salaliiton ääriviivat. Oikeistoradikalismi ja hyökkäävä idänpolitiikka 1918 - 1919 tuntuisi hyvin tukevan Mikko Ylikankaan uudessa kirjassaan (Ylen referaatin mukaan) esittämiä ajatuksia.\nMikko Ylikankaalla näyttää keskeisenä olevan brittiläinen laivasto-osasto miehistöineen kesällä 1919 Koivistolla, josta näytetään vedetyn johtopäätöksiä "Talvisodan taustoihinkin" yhtenä osatekijänä, Stalin-Hitler sopimus Stalinille annettuine etupiirirajoineen 8.1939 oli kuitenkin syynä "paraatimarssille Helsinkiin".\nSalaliittoihin ja "historiallisiin seikkailukirjoihin" kuuluvaksi sanoo Erkki Tuomiojakin Harry Fergusonin Operaatio Kronstadt-teosta ja sanoo "Suomen ja suomalaisten olevan kirjassa vain näyttämönä ja statisteina". H.Ferguson on ent. MI6:n tiedustelu-upseeri ja kirja rakentuu Petrogradissa 1919 olleen brittivakoilija Paul Henry Dukesin pelastamisyritykseksen ympärille, pelastajaksi on lähetetty Augustus "Gus" Agar 45 solmun nopeuteen pystyvine vanerisine torpedoveneineen. Pelastusyritys epäonnistuu, mutta Agar upottaa Suomenlahden etelärannan Yhinmäen linnoituksen edustalla risteilijä Olegin ja saa Victoria-ristin. Myöhemmin tehdään veneiden ja lentokoneiden onnistunut yhteishyökkäys Krondstadtin sotasatamaan.\nSir Paul H. Dukesin alaisena näyttää olleen mm. Pjotr Sokolov, joka Talvisodan aikana on ollut Päämajan tiedotusosaston päällikön maj., myöh. ev.ltn Kalle Lehmuksen alaisena ja https://fi.wikipedia.org/wiki/Pjotr_Sokolov Pjotrin elämästäkin saisi varmaankin historiallisen seikkailukirjan aikaiseksi.\nÄärivasemmiston radikalistisesta toiminnasta 1919 alkaneena idän ideologian puolesta itsenäistä Suomea vastaan ja mm. Stalinin välirauhan aikaisesta Suomi-NL Seuran toiminnasta voisi siitäkin tehdä tarkempia tutkimuksia, Paasikivi ainakin piti tuona aikana SNS1:n toimintaa erittäin vaarallisena Suomelle.\nSalaliittoihin ja "historiallisiin seikkailukirjoihin" kuuluvaksi sanoo Erkki Tuomiojakin Harry Fergusonin Operaatio Kronstadt-teosta\nJoudun ymmärtämättömyyttäni pyytämään selvennystä: Pidätkö kenties mainitsemaani Martti Ahdin väitöskirjaa "historiallisiin seikkailukirjoihin" kuuluvana, vai mistä tämä tässä yhteydessä hyvin oudolta tuntuva Tuomioja-kytkentä? Jos pidät, niin voisitko sinäkin hieman perustella ja... yksilöidä?\nnylander kirjoitti: Pidätkö kenties mainitsemaani Martti Ahdin väitöskirjaa "historiallisiin seikkailukirjoihin" kuuluvana, vai mistä tämä tässä yhteydessä hyvin oudolta tuntuva Tuomioja-kytkentä? Jos pidät, niin voisitko sinäkin hieman perustella ja... yksilöidä?\nEn ole Martti Ahdin väitöskirjaa "hyökkäävä idänpolitiikka 1918 - 1919" lukenut, mutta eiköhän siinä viitattane mm. Aunuksen retkeen kesällä 1919.\nJa saksalaisvastainen Mannerheim kuuli Englannissa joulukuussa 1918 häntä pyydettävän valtionhoitajaksi kuninkaantekijöiden Paasikiven ja Svinhufvudin erottua.\nJa valkokenraali Nikolai Judenitshkin kävi Helsingissä turhaan suostuttelemassa valtionhoitajaa osallistumaan hyökkäykseensä, eikä tuostakaan voi kehitellä pidemmälle menevää salaliittohanketta Venäjän sisällissotaan osallistumisesta ja kesällä 1919 M. hävisi pres.vaalit K.J.Ståhlbergille ja M. sysättiin siviilimieheksi ja Punaisen ristin johtajaksi.\nYLE Mikko Ylikankaan kirjasta: "Soitettiinko Talvisodan alkusoitto jo vuonna 1919? Iso brittiosasto hyökkäsi Kannakselta N-Venäjän kimppuun."\nVarmaan Stalinin mieleen on jäänyt kaivelemaan halu saada Puola, Baltian maat ja Suomi takaisin ja tuon etupiirinsä Stalin kirjasi Molotov-Ribbentrop-sopimukseen kesällä 1939. "Alkusoittona" Venäjän vanhojen rajojen palauttamiselle Stalinilla varmaankin sinänsä oli Venäjän sisällissodan aikana menettämien alueiden ja valtioiden valloittaminen.\n"Iso brittiosasto" hyökkäsi Kannakselta bolsevikkien kimppuun 1919 on brittien moottoritorpedoveneiden ja lentokoneiden hyökkäys Yhinmäen vesille ja Kronstaftin sotasatamaan ja Harry Ferguson kirjoittaa siitä 2008 http://www.dailymail.co.uk/news/article ... ussia.html kirjassaan.\nErkki Tuomiojan sivuilla on Harry Fergusonin kirjan arvostelu 2.3.2010 ja Tuomioja ei vedä brittitorpedoveneiden hyökkäyksestä 1919 minkäänlaisia yhteenvetoja ja johtopäätöksiä Kronstadtin 1919 yhdistämiseksi Talvi- ja jatkosodan syihin.\nMeillä kirjoitetaan Talvisodan syistä, rintamien romahtamisesta ja teloitetuista totuuksista, nikkelisalaliitoista ja M.Ylikangaskin näyttää viittaavan Talvisodan "erääseen syyhyn" kirjoittaessaan tuosta brittien torpedovenehyökkäyksestä 1919, joka on tutkittu jo aiemmin muissakin yhteyksissä kuin tuossa Harry Fergusonin kirjassa 2008.\nVeikko I Palvo kirjoitti: M.Ylikangaskin näyttää viittaavan Talvisodan "erääseen syyhyn" kirjoittaessaan tuosta brittien torpedovenehyökkäyksestä 1919\nLuulen, ettei Mikko Ylikangas sano brittien torpedoveneiden olleen talvisodan syy.\nViimeinen virke on YLE:n toimittajan virke. Jutun otsikko on myös YLE:n toimittajan laatima, tai toimitussihteerin laatima ja se on kysymyksen muodossa: Soitettiinko talvisodan alkusoitto jo vuonna 1919?\nYleensä oikea vastaus kysymyksen muotoon asetettuun otsikkoon on ei. Se johtuu siitä, ettei kirjoituksen laatija itse usko esittämänsä asian olevan totta. Siksi hän kysyy.\nVeikko I Palvo kirjoitti: Ja valkokenraali Nikolai Judenitshkin kävi Helsingissä turhaan suostuttelemassa valtionhoitajaa osallistumaan hyökkäykseensä, eikä tuostakaan voi kehitellä pidemmälle menevää salaliittohanketta Venäjän sisällissotaan osallistumisesta\nNäihin asti on kuitenkin luultu Martti Ahdin aikanaan uuden tiedon kannalta käänteentekevänä pidetyn tutkimuksen perusteella, että juuri sellaisesta oli kyse: voimakkaasta Pietaria vastaan suunnatusta iskusta, jonka itse "aktivisten Andersson" oli hyväksynyt ja jonka johtoon hän oli valmis asettumaan, kunnes sitten monien vaiheiden jälkeen kokoomuspuolueen johtomiehet Ingman, Paasikivi ym. lopulta jättivät kannatuksensa antamatta ja hanke kuivui kokoon. Juuri tuon äärimmäisen konspiratiivisen "salaliiton ääriviivoja" Ahti aikoinaan hahmotteli sattumoisin haltuunsa päätyneen, entuudestaan täysin tuntemattoman lähdemateriaalin perusteella, kuten kirjan pääotsakkeestakin ilmenee. - Mutta turha tässä on pitemmälti vastaankaan ruveta väittämään; kaipa Palvo asiansa tuntee.\nVeikkoI Palvo kirjoitti: En ole Martti Ahdin väitöskirjaa "hyökkäävä idänpolitiikka 1918 - 1919" lukenut\nTietenkin tuollaista historiantutkimusta tarvitaan, mutta täytyykö sitä vetää kaukaa haettuja johtopäätöksiä "Talvisodan syihin" ja talvisodan hengen kestävyyttä epäillä kesällä 1944:kin.\nUrho Kekkonen kirj. 1954 väliaikaisen hallituksen apulaisulkoministeri Nolden toteamukseen 1947 viitaten: "Suomen itsenäisyys ei monellekaan porvarillisen Venäjän poliitikolle ollut mieluisa asia. ( Venäjän sisällissodan valkoisille kenraaleille. )\nErityisesti on pidettävä muistissa, että kun v. 1919 Judenitshin Pietaria vastaan kohdistettun hyökkäyksen yhteydessä joidenkin suomalaisten piirien ja valkovenäläisten kesken käytiin neuvotteluja mahdollisesta suomalaisten sotilaallisesta avusta, venäläiset jyrkästi kieltäytyivät tunnustamasta Suomen itsenäisyyttä uudelleen perustettavan venäläisen monarkian toimesta. https://www.doria.fi/bitstream/handle/1 ... sequence=1 Neuvottelut katkesivatkin tähän erimielisyyteen." Sisältää "Anderssoninkin".\n"Nolde arvioi 1947 Suomen ihanteelliseksi naapuriksi. ( Neuvostoliitolle ) Syyt tähän ovat hänen mielestään Suomen valtion heikkous ja Suomen kansan älykkyys", kirj. U.Kekkonen.\nOnko sinulla Nylander vastaväitteitä tuohon UKK:n kirjoittamaan "Suomen kansan älykkyyteen" ja Nolden toteamuksen aikaan Zhdanovin valvontakomissiokin on ehkäpä vielä ollut Suomessa tuota "valtion heikkoutta" osoittamassa?\nTietystikin UKK kirjoitti myöskin yya-luottamuksesta ja bolsevikkien 1917 tunnustamasta Suomen itsenäisyydestä ja jätti mainitsematta itsenäisyyden vahvistuksen Tarton rauhansopimuksessa ja itsenäisyyden vahvistamisen Talvi- ja jatkosodissa, mutta ovathan nuo vaaditut lisävahvistuksetkin ilmeisen selviä asioita?\njsn kirjoitti: Ei voi välttyä ajatukselta, että aivan yhtä hyvin voisi esittää että yhtenä talvisodan syynä oli Suomen itsenäisyys. Ilman sitä ei olisi ollut talvisotaakaan. Vuodesta 1918 lähtien Suomi koki Neuvostovallan välittömäksi turvallisuusuhaksi, johon se pyrki saamaan tukea. Judenitshin Pietarin valloitushankkeethan jäivät Suomessa aika vähälle tuelle juuri koska valkokenraalit olivat liian epämääräisiä itsenäisyyden suhteen. Suomessa oltiin silti mieluusti ottamassa kaikki hyöty mikäli ne olisivat onnistuneet. Neuvostovallan uhka oli todellinen ja se oli hyvin lähellä romahtaa. Talvisodassa vastaavaa pelkoa ei ollut. Sinänsä ymmärrettävää, että tapaus oli jäänyt bolshevikkien mieliin. Mutta olisi luullut mieleen jääneen myös sen, ettei Suomen hallitus ollut kuitenkaan tämän enempää halukas lähtemään mukaan Pietarin valtaukseen. Sillä se olisi voinut edesauttaa bolshevikkien kaatumisen. Parempi vaihtoehto oli heikko neuvostovalta, joka takaisi kaaoksen pitkäksi aikaa kuin mustien sotnioiden valta, jollaisesta oli saatu esimakua useiden vuosien ajan.\nJep. Staninilla katsotaan olleen "legitiimi" oikeus muistella vanhoja asioita ja toimia niiden mukaan, mutta tuolloisille suomalasille ei anneta vastaavaa oikeutta. Menneisyyden tapahtumiin perustuvat epäluulot olivat molemminpuolisia, mutta vain suomalaisilta vaaditaan, että he olisivat pystyneet toimimaan niistä vapaina.\nLisäys: Nämä vanhat asiat eivät kuitenkaan estäneet Suomea ja NL:oa elämästä (ainakin muodollisessa) rauhassa parikymmentä vuotta. Sota ei syttynyt ennen kuin vasta 1939. Mikseivät siis molemmat osapuolet syyttäisi siitä Hitleriä, jonka uhka vasta sai Stalinin toimimaan.\nYksi Stalinin mustia pisteitä oli, ettei hän ollenkaan tajunnut parlamentaarista demokratiaa. Punamultahallitusta ei olisi millään ilveellä saatu sotaan Saksan rinnalle. Se onnistui vasta talvisodan jälkeen ja silloin sotakabinetin salaisin operaatioin.\nTänään on 15.05.21 17:23


Basics of mechanical engineering AT00BZ36-3005 30.08.2021-18.12.2021 5 credits (TLPRKONE21S) +-\nRyhmätyöt ja esitelmät (laboratoriossa) Itsenäiset harjoitukset (laboratoriossa) Yritysvierailut (not translated)\nTentti, harjoitustyöt (not translated)\nViikkottaiset harjoitukset (not translated)\nTavoite on, että opintojakson suoritettuaan opiskelija: - tunnistaa ja osaa nimetä konetekniikan peruskomponentteja ja standardiosia (kiinnitystarvikkeet, laakerit jne.) - osaa lukea koneteknisiä piirustuksia (perustasolla) - tunnistaa käytettyjä valmistusmenetelmiä ja ymmärtää eron eri valmistusmenetelmien välillä - saa peruskäsityksen alan yritysten toiminnasta ja tuotteista Kurssi koostuu sekä yksin että ryhmissä tehtävistä harjoitustöistä, joista laaditaan raportti, esitys tai tehdään välikoe. Kurssin aikana vieraillaan alueen yritksissä. Kurssin lopuksi on tentti. (not translated)\nOpiskelija ei tunnista konetekniikan peruskomponentteja ja niiden nimityksiä riittävällä laajuudella. Koneteknisien piirustuksien lukeminen ja valmistusmenetelmien tunnistaminen ei ole hallussa. (not translated)\nOpiskelija tunnistaa tärkeimmät konetekniikan peruskomponentit ja niiden nimitykset. Opiskelija hallitsee koneteknisien piirustuksien lukemisen ja ymmärtää eri valmistusmenetelmien erot. (not translated)\nOpiskelija osaa kattavasti konetekniikan peruskomponentit ja niiden nimitykset ja hallitsee koneteknisien piirustuksien lukemisen. Opiskelija mieltää eri valmistusmenelmien vaikutukset ja vaatimukset tuotteiden muotoon ja piirteisiin. (not translated)\nOpiskelija hallitsee konetekniikan peruskomponentit ja niiden nimitykset erinomaisesti, Koneteknisien piirustuksien lukeminen ja erilainen raportointi on erittäin sujuvaa. (not translated)


SlotsMillionin peliuutuudet ja kukoistavat tarjoukset! - SuomenNettiCasino\nSlotsMillionin peliuutuudet ja kukoistavat tarjoukset!\nSlotsMillionissa hemmotellaan kevään tuloa ja sen kunniaksi tarjolla on peliuutuksia sekä mielenkiintoisia tarjouksia. Mieltä piristävät herkulliset ilmaiskierrostarjouksetja peliuutuksien kirjo. Lue lisää mitä SlotsMillionilla on nyt mielessä.\nQuickspinillä on nyt paljon uutuuspelejä: Genie’s Touch, Razortooth, Crystal Queen, King Colossus, Illuminous, Sevens High, Hidden Valley, The Epic Journey and The Wild Chase, jotka julkaistiin hiljattain 15.04.2016.\nOliko Quickspin sinulle tuttu? Jos ei niin SlotsMillion toivottaa sinut tervetulleeksi kokeilemaan heidän peliautomaattejaan. 2011 perustetun yhtiön vahva pyrkimys on ollut aina olla edelläkävijä ja paikka, jossa on ‘maailman upeimmat videopeliautomaatit’. En usko, että hyvät pelaajat haluatte mahdollisuuden menettää tällaista tilaisuutta ja olla tutustumatta heidän peleihinsä?\nVieraile ihmeessä SlotsMillionille, käytä suodatinta sivuilla, joista voit etsiä vain tämän kohdan ‘Quickspin’-pelit ja anna palaa pelien parissa!\nUusi peli: The Wild Chase Julkaisupäivä oli hiljattain 15.04.2016\nUpeassa pelissä ei puutu vauhtia ja vaarallista menoa.\nMikäli vielä Quickspinin jälkeen kaipailet muuta, voit kurkistaa SlotsMillionin isoon valikoimaan,josko sieltä löytäisi jotain, sillä pelejä on yli tuhannen valikoima, joten varmasti sieltä löytyy se oikea.\nHappy “bonus” perjantai\nPerjantaista se alkaa piitkään odotettu viikonloppumme. SlotsMillionissa sitä juhlitaan miten muuten kuin bonuksien ja Happy Hour tuntien bonus -ja ilmaiskierrosten merkeissä?\nTarjouksen kesto:joka perjantai.\nMiten kaikki oikein toimii\nKaikki pelaajat saavat 50% bonuksen kaikkiin talletuksiin aina 100 euroon asti! Voittosummia ei ole rajoitettu ja normaalit SlotsMillion-bonusehdot ovat voimassa. Talletusten tulee tapahtua klo 20.00-00.00 välillä. Tämä kampanja on voimassa joka perjantai, eli täydellinen mahdollisuus rentoutua rankan viikon jälkeen!\nKun vatsaa kurnii ja hiipivä nälkäsi kasvaa, aikakin matelee niin uskomattoman hitaasti. Lounasaika on työpäivän pelastus, sillä se jakaa päivän kahtia ja antaa meille sen tauon mitä aivot ja vatsamme väkisinkin tarvitsevat. SlotsMillionin hupaisasti keksitty nimitys: Slunchbreak ruokkii ainakin kasvavaa pelinälkääsi, sillä tämän viikon ajan voit saada 20 ilmaiskierrosta jokaisella talletuksella, lounasaikaan klo 12-14 välillä arkipäivien aikana. Samalla myös ilmaiskierrosia jaellaan mutta sinun täytyy tallettaa vähintään 20 euroa. Voit siis tienata satoja ilmaiskierroksia SlotsMillionilla lounaaksi!Bon appetite!\nKun olet ekaa kertaa SlotsMillionissa, saat lämpimän vastaanoton ja sinua melkein lahjotaan koska valitset hyvän kasinon, Tervetuliaisbonuksena saat talletuksesta 100% bonuksen jopa 100 euroon asti! Vieläpä kivemmaksi muuttuu, kun tämä kaikki vielä tuplataan, jotta pelaaja pääsee kokeilemaan kaikkia haluamiaan kasinouutuksia. Huomioithan, että voitoissa kierrätysvaatimus on x 35 kertaa.\nPlussana vielä mainittakoon, että SlotsMillionilla on paljon muitakin kasinotarjouksia juoksemassa kokoajan, joten jos etsit bonuksia casinolle, tässä todella paikka sinua varten! Liity SlotsMillionin tyytyväisten pelaajien joukkoon ja tienaa kylmää kahisevaa casinopeleissä!


tantra Archives | Kirsti Kuosmanen\nSäkenöivä seksuaalisuus -valmennus\nFeminiininen Voima -valmennus\nSensuaalisen naisen nautinto -verkkokurssi\nSex to Superconsciousness -tantrakurssit\nKirsti Kuosmanen 2.6.2019 Itsemme rakastaminen, Naisen seksuaalisuus, Nautinto, Parisuhde, Rakkaus, Tantra\nVoi kuinka olen yrittänyt olla vahva. Esittänyt itsevarmaa, ilmaissut mielipiteeni, antanut neuvoja. Samalla sisälläni on riehunut valtava epävarmuus ja epäilys itseäni kohtaan sekä tarve miellyttää kaikkia mahdollisia tahoja. Kai minusta tykätään? Saanhan olla osa tätä porukkaa? Viime vuosina olen kuitenkin saanut kiinni uudenlaisesta ja todellisesta voimasta. Olen päässyt omaan ytimeeni. Se on tapahtunut kehollisen nautinnon kautta. Mitä enemmän olen läsnä … Read More\nKirsti Kuosmanen 24.2.2019 Naisen seksuaalisuus, Nautinto, Tantra, Tunteet\nFeeniks nousee tuhkasta. Otan voimani takaisin. Sytytän sisäisen tuleni. Tämä nainen palaa! Astun ulos roviosta jossa noitia poltetaan. Ravistan pois pelon luistani, ytimistäni, soluistani. Aukaisen lepositeet, jätän Seilin saaren ja Hysterian taakseni. Astun villiin, kesyttämättömään Alkuvoimaani. Astun Orgastiseen loistooni. Kuin hämähäkki kudon elämänlangasta ihmeellisen verkon. Kutsun kokoon villit tuulet kaikista ilmansuunnista. Syvällä meren pohjassa teen viisauden helmistä kaulanauhan. Ulvon kuuta … Read More\nKirsti Kuosmanen 9.12.2018 Naisen seksuaalisuus, Nautinto, Orgasmi, Seksikkyys, Tantra\nOlen seksikäs ja tiedän sen! Onpas se pelottavaa sanoa. Mutta miksi? Koska… mitähän muut ajattelevat minusta: hän on liian vanha, itserakas, mikä se luulee olevansa, ei edes hyvässä kunnossa, liikaa sitä ja liian vähän tätä. Tällä tavalla me annamme voimamme pois, näille äänille päässämme. Annamme nautintomme pois, annamme elämänilomme pois ja annamme pois elinvoimamme. Meitä on vuosikausia opetettu tähän ja … Read More\nPrimadonna, renki, henki, sinäkin olet näyttelijä.\nKirsti Kuosmanen 18.11.2018 Improvisaatio, Parisuhde, Rakkaus, Tantra, Tantraseksi\nTantran ja teatterin taika Olen intohimoinen kahden asian suhteen, tantran ja teatteri- improvisaation. Ne ovat hyvin samankaltaisia, ajatellaan nyt vaikka tantrista seksiä. Olemme valmiita leikkimään. Olemme valmiita luomaan yhdessä. Seuraamme impulssejamme. Se voi olla hauskaa, hurjaa, kaunista. Annamme virran ja flown kuljettaa meitä hetki hetkeltä ilman mitään päämäärää tai maalia. Seuraamme energiaa sinne missä on eniten innostusta tai kiihotusta, hekumaa. … Read More\nVillinaisen ja enkelin seksuaalinen vallankumous\nKirsti Kuosmanen 30.9.2018 Naisen seksuaalisuus, Nautinto, tantra\nVillinainen ja Enkeli Edessäni on kaksi tyynyä lattialla. Istun toiselle niistä ja eläydyn siihen osaan itseäni, psyykettäni joka on ikuinen prinsessa, joka odottaa prinssiä pelastamaan, tuomaan turvaa ja vakautta. Hän on kiltti ja viaton enkeli. Toisella tyynyllä on toinen puoli minua, seksuaalisuutta tihkuva hurja villinainen, intohimoinen tantrinen jumalatar, kaikkien lutkien kantaäiti, joka nauttii estottomasti erotiikasta ja seksistä. Ja joka on … Read More\nKun voimaannumme seksuaalisesti löydämme voiman kaikilla muillakin elämän alueilla. Nauti Suuri Hekuma – blogistani, josta saat vinkkejä, harjoituksia ja inspiraatiota.\nLähdetään seikkailulle naisen nautintoon ja voimaan! Tilaa kuukausittainen Rakkauskirjeeni.\n2021 Kirsti Kuosmanen • Sytytä sisäinen tulesi.\nSivut: Bhakti Creative


Hyvää arkea pyörätuolissa - Rauhan Tervehdys\nPauluksen vaipanvaihto sujuu Minna Kyngäs-Heikkilältä näppärästi kirjoituspöydän päälle tehdyllä hoitopisteellä.\nHyvää arkea pyörätuolissa\n24.10.17 Minna Kyngäs-Heikkilä tietää, ettei äiti välttämättä tarvitse toimivia jalkoja.\nElsi Salovaara Sanna Krook\nTänä syksynä Minna Kyngäs-Heikkilä on ajanut autollaan joka keskiviikko kotoaan Haukiputaan Martinniemestä Oulun keskustaan.\nMatka vie Kumppanuuskeskuksessa kokoontuvaan Samat-toiminnan Voimaa vanhemmuuteen -ryhmään. Sinne saapuu äitejä, jotka ovat eri tavoin vammaisia tai pitkäaikaissairaita. Ryhmässä he saavat vertaistukea ja antavat sitä toisilleen.\nRyhmää vetää perhetoiminnan koordinaattori Ulla Sauvola. Minna on toinen vetäjä, vertaisäiti. Hänellä on kaksi lasta, 3-vuotias Pihla ja 8 kuukauden ikäinen Paulus.\nSamat-toiminta on tuttua Minnalle entuudestaan, sillä hän oli töissä toimintaa pohjustaneessa projektissa ennen Pihlan syntymää.\nLinja-automatka, joka muutti elämän\nMinna vammautui 12 vuotta sitten, kesällä 2005. Aivan tavallinen linja-automatka muutti hänen elämänsä.\nLähihoitajaopiskelija oli heinäkuussa kotimatkalla Pohjois-Norjasta, kun hän nousi penkistä ylös mennäkseen vessaan. Kun linja-auto jarrutti yllättäen poron takia, Minna menetti tasapainonsa ja pyöri käytävää pitkin auton etuosaan.\nSelkäranka murtui useasta kohtaa, eivätkä jalat enää toimineet.\nVarsinkin nuori ihminen saattaisi helposti katkeroitua, kun edessä oleva elämä muuttuu kertaheitolla. Minnalle näin ei käynyt. Hän osasi olla kiitollinen siitä, että vain jalat halvaantuivat.\nHoitoalaa opiskelevan Minnan saattoi olla tavallista helpompaa ymmärtää, ettei elämä pääty vammautumiseen.\nEräs päivä vahvisti tätä tunnetta. Hän muistelee, kuinka hänen ollessaan kuntoutuslaitoksessa sinne saapui vammautuneita perheineen kertomaan kokemuksistaan.\n– Se osoitti, että pyörätuolista huolimatta tavallinen perhe-elämä olisi mahdollista.\nVaikka halvaantuminen muutti elämän, arki kuitenkin jatkui. Puolen vuoden kuntoutuksen jälkeen Minna palasi Ouluun suorittamaan lähihoitajaopinnot loppuun. Myöhemmin hän opiskeli myös sosionomiksi.\nToiveissa on hyödyntää omia kokemuksia työssä\nVuosi onnettomuuden jälkeen Minna tapasi miehensä Juhan. Kohtaaminen tapahtui internetissä. Rakkaus syttyi ja pari alkoi suunnitella yhteistä elämää.\nRaskausaikana Minnaa mietitytti, miten hänen kätensä jaksavat mahan kasvaessa.\n– Käytän käsiäni paitsi pyörätuolin liikutteluun myös siirtymiseen esimerkiksi sohvalle tai sängylle.\nLisäksi mietitytti, millainen sänky, vaunut ja hoitopöytä tarvittaisiin, jotta vauvan hoitaminen olisi mahdollisimman sujuvaa. Vertaisilta saatujen vinkkien ja kokeilujen kautta löytyivät ne itselle sopivimmat ratkaisut.\nPihlan syntymän aikaan Juha teki opinnäytetyötä kotona, joten tuoreet vanhemmat saattoivat opetella yhdessä ensimmäiset kuukaudet uusia roolejaan isänä ja äitinä. Pauluksen syntyessä vauva-arki olikin jo tuttua.\nPerheellä on myös turvaverkkoja: Minnan isä puolisonsa kanssa sekä sisko perheineen asuvat lähistöllä. Minnan ja Juhan äidit ovat työelämässä ja asuvat vähän kauempana. Hekin auttavat mahdollisuuksiensa mukaan.\nEläinrakkaaseen perheeseen tuovat eloa myös kaksi koiraa, kani ja akvaario. Minnalta onnistuu myös koirien ulkoiluttaminen, ainakin jos ei tarvitse ottaa molempia lapsia mukaan – silloin kädet eivät riitä kaikkeen.\nMinna on tottunut uteliaisiin katseisiin.\n– Kyllähän ihmiset ihmettelevät, miten pärjään kahden lapsen kanssa. Parempi kuitenkin, että kysyvät kuin että jäisivät itsekseen pohtimaan asiaa.\nTulevaisuudessa Minna toivoo pääsevänsä työskentelemään vammaisten ja pitkäaikaissairaiden tai perhetyön parissa. Sosiaalityö sairaalassa olisi myös yksi suuri haave, mutta se vaatisi lisää opintoja. Ehkä sitten joskus.\n– Vaikka opiskeluaikana tuntui, etten halua järjestöön töihin, niin järjestötyö on kyllä minun juttuni, hän naurahtaa.\nKyllähän ihmiset ihmettelevät, miten pärjään kahden lapsen kanssa.\nLasten karvaiset kirkkokaverit näyttävät Karjasillan kirkossa sangen papillisilta.\nHaluttomuutta, hyperseksuaalisuutta, pohdintaa toisen suhteen aloittamisesta. Muistisairaus voi mutkistaa pariskunnan seksielämää.\n4. Juhlallisia ihanuuksia tangon täydeltä 14.1.20\n5. Etelän mies pelastaa uhanalaista koltansaamea 02.2.20\n1. Nallet saivat uudet vaatteet 20.2.20\n2. EXL-ryhmä aloittaa 20.2.20\n3. ”Mies on innokas, minä en” 20.2.20\n4. Hartaus laskiaissunnuntaille 23.2. 19.2.20\n5. Tarjolla siunausta ja rukousta 19.2.20\nKun yhdessä pysyminen ei ole itsestäänselvyys parisuhteessa. ... Lue lisääPienennä\nNumerossa 7/2020 puhutaan senioriseksistä, epätasa-arvoisista seurakunnista, lestadiolaisesta herätysliikkeestä erkaantuneiden nuorten tukemisesta, ruoditaan kirkolliskokousvaalien tulosta ja puhutaan vastuullisesta kuluttamisesta alkavan ekopaaston hengessä. Ja paljon muuta. Lue koko lehti: https://rauhantervehdys.fi/digilehti/nakoislehti-7-2020/kansi-107 ... Lue lisääPienennä\nLuulitteko, että asia on jo kirkossa kuulutettu? Ei sentään :)\nMikäli Rauhan Tervehdyksen julkaisuvastuu siirtyy Rauhan Tervehdys ry:ltä Oulun seurakunnille, Oulun seurakunnat on valmis jatkamaan nykyisenkaltaista yhteistyötä muiden lehden tilaajaseurakuntien kanssa. Se onkin yhdistyksen puolelta kynnyskysymys selvitystyössä.\nKirkko Oulussa, Hailuodon seurakunta, Iin Seurakunta, Kempeleen seurakunta, Limingan seurakunta, Lumijoen seurakunta, Pudasjärven seurakunta, Muhoksen seurakunta, Siikalatvan Seurakunta, Tyrnävän seurakunta ... Lue lisääPienennä


Lue, miten EPP-perhe on muovannut Euroopan yhdentymisen tarinaa. Huomaa, kuinka tänään, kun Eurooppa on taas vaikeiden haasteiden edessä, me jatkamme tämän perinnön vaalimista ja pysymme uskollisina vakaumuksellemme; yhdentynyt Eurooppa, joka perustuu ihmisarvon, vapauden, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen, solidaarisuuden ja toissijaisuusperiaatteen arvoihin.\nEuroopan yhdentäminen jo vuodesta 1953\nToisen maailmansodan jälkijunassa Euroopan perustajajäsenet - Ranskan ulkoministeri Robert Schuman, Saksan liittokansleri Konrad Adenauer ja Italian pääministeri Alcide de Gasperi - halusivat rakentaa rauhanomaisen Euroopan. He tekivät yhteistyötä ottaakseen ensimmäisen ratkaisevan askeleen yhtenäisen Euroopan luomiseksi, perustaen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön. Ryhmämme, siihen aikaan kristillisdemokraattinen ryhmä, perustettiin 23. kesäkuuta 1953 poliittiseksi ryhmäksi Euroopan hiili- ja teräsyhteisön yhteiskokoukseen.\nSeuraavan sukupolven näkemyksen mukaan Euroopan yhdentymistä oli tiivistettävä talouden alueella, kehittäen Eurooppaa kohti suurta yhteismarkkina-aluetta. Euroopan toimielimet kasvoivat yhdentymisen rinnalla, ja Euroopan parlamentti järjesti ensimmäiset vaalit vuonna 1979. Muutimme nimemme Euroopan kansanpuolueen ryhmäksi.\nBerliinin muurin kaatumisen ja kommunismin kukistumisen jälkeisen yhdentymisen ajatuksen innoittamana EPP tarjosi täyden tukensa nouseville moniarvoisille demokratioille. Keskustaoikeistolaiset, ei-kommunistiset puolueet voittivat kansan tuen. Näin ryhmästämme tuli Euroopan parlamentin suurin ryhmä vuoden 1999 eurovaalien jälkeen, jollaisena se on myös pysynyt.\nVuosien mittaan olemme muokanneet poliittista näkemystämme muuttuvan äänestäkunnan mukana, ja olemme ottaneet mukaan maltillisia ja konservatiivisia poliittisia ryhmiä pohjoismaista sekä Keski- ja Itä-Euroopasta. Vuosina 1999-2009 muutimme nimemme ”Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraatit” -ryhmäksi ja palasimme nimeen ”Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmä” kesäkuussa 2009.\nLue mitalista, jolla kunnioitetaan miehiä ja naisia, joiden näkemys ja rohkeus ovat auttaneet Euroopan uudelleen yhdentämisessä sekä rauhan, demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisessä.\nOta yhteyttä arkistotiimiimme ja tutustu arvokkaaseen perintöömme, joka kertoo EPP-ryhmän tarinan sen perustamisesta 1953 saakka sekä sen roolista EU:n luomisessa sellaiseksi, jona me sen tänään tunnemme.


Savon Suunta uutispalsta: huhtikuuta 2020\nIlmoittaudu viimeistään 22.4.20\nNäin saadaan tilastotiedot kuntoon ja osataan tulostaa sopiva määrä tulosteita niille, jotka eivät tulosta karttaansa itse. Tähän mennessä ilmoittautuneita on vasta 6, jotka kaikki tulostavat karttansa itse.\nPosted by Savon Suunta at 12.03 Ei kommentteja:\nVokkolan Kuntosuunnistuksen kartat ja ilmoittautuminen on aktivoitu.\nIlmoittautuminen pyydetään tekemään keskiviikkoon 22.4.20 mennessä jos tilaat tulostetun kartan. Jos tulostat itse, ilmoittaudu ennen osallistumista.\nPosted by Savon Suunta at 9.59 Ei kommentteja:\nKesäkauden 2020 kuntosuunnistus alkaa poikkeuksellisesti omatoimirasteina, Niiden yhteydessä ajetaan sisään etukäteisilmoittautumista kunkin viikon rasteille. Tämä siksi, että varautuminen erityisesti karttojen suhteen hoituisi mahdollisimman kivuttomasti eli tiedetään osallistujamäärät eri radoille. Ilmoittaudu viimeistään tapahtumaa edeltävän viikon keskiviikkona, mikäli tilaat tulostetun kartan - muutoin ilmoittautumisen voi tehdä myöhemminkin.\nOmatoimirastien kartat voi tulostaa (ja toivotaan mahdollisimman monen tulostavan) omatoimisesti kunkin Kuntorastikalenterin tapahtuman yhteydestä SaSun nettisivulta. Ilmoittautumisen yhteydessä kysytään myös tarvetta valmiiksi tulostettuun kartaan, jotta niiden määrät voidaan ennakoida. Omatoimirasteilla ei nimittäin ole "kisatoimistoa", jossa karttoja tulostettaisiin.\nIlmoittautumiskyselyä saatetaan jatkaa myös normaalien Kuntorastien yhteydessä kesällä.\nPosted by Savon Suunta at 13.34 Ei kommentteja:


Työkyvyn johtamista poikkeusoloissa\n› Ihmiset ja ilmiöt › Katja Atsar › Työkyvyn johtamista poikkeusoloissa\nAamunavauksia ja esimiesjumppia - työkyvyn johtamista poikkeusoloissa\nAsiantuntijat ovat tukka pystyssä ja venyneissä vaatteissa videoyhteyden päässä, eikä heidän ulkoisesta habituksestaan voi päätellä heidän tämän hetkisestä työkyvystä mitään. Vihreä valo palaa työntekijän koneessa kello 4 yöllä, eikä tämäkään ole tässä tilanteessa tavatonta tai sellainen signaali, josta pitäisi väistämättä huolestua. Se, että kolmen pienen lapsen vanhemmalla, joka on pakotettu etätöihin, on raportti täynnä virheitä ja näkyy, ettei keskittyminen ole ollut kohdallaan, on lähinnä ymmärrettävää.\nPoikkeamia normaalitilanteeseen on myös niillä, jotka eivät pysty tekemään etätyötä. Paine ja kuormitus ovat kasvaneet, huoli ja pelko vaivaavat ja uusien työtapojen sekä -välineiden nopea käyttöönotto kuormittaa.\nVarhaisen välittämisen signaalit poikkeustilassa\nMiten tällaisena aikana pystyy havainnoimaan varhaisia merkkejä työkyvyn alenemisesta tai poikkeamia työsuorituksissa, joiden perustella pitäisi herätä huoli? Miten määritellä poikkeama työsuorituksessa poikkeusoloissa? Miten johtaa työkykyä tilanteessa, jossa olemme rajoitetusti toistemme kanssa tekemisissä ja vuorovaikutus on typistynyt viiveellä tapahtuvaksi sanojen vaihdoksi?\nEristäytyminen, oppimishaasteet, myöhästely ja aikaansaamattomuus ovat kaikki merkkejä, joiden perusteella esimiehellä tulisi herätä huoli työntekijän työkyvystä. Näiden seuraaminen ja varhainen havainnointi on poikkeusoloissa haastavaa. Monet esimiehet ovat kuitenkin päättäneet olla heittämättä hanskoja tiskiin ja pitävät kamerat päällä olevat aamunavaukset omalle tiimilleen joka aamu. Yksi esimies kertoi ottaneensa korona-aikana käyttöön kaksi kertaa viikossa tapahtuvat keskusteluvartit jokaisen työntekijän kanssa. Tiedän esimiesten vetäneen omille porukoilleen myös etäjumppia.\nMietimme kollegani kanssa, että toisaalta johtamisessa on aika vähän muuttunut korona-aikana. Edelleen tulee nojata yhteisiin pelisääntöihin, sanoittaa vastuut ja velvollisuudet säännöllisesti, olla saatavilla, kysyä kuulumisia ja jaksamista. Edelleen tulee seurata suoritusta, aikaansaamisia ja antaa palautetta. Edelleen tulee kehittää toimintaa ja haastaa työntekijät mukaan kehittämään ja kehittymään.\nAvoin vuorovaikutus on hyvän johtamisen perusta\nJos johtamisen periaatteissa ja suoritusten seurannassa on ollut jo ennen puutteita, niin johtaminen on korona-aikana varmasti hankalaa. Ja kääntäen: jos nämä ovat olleet kunnossa, niin johtaminen on paljolti samanlaista kuin ennen poikkeusoloja. Se, minkä kiistämättä pitäisi olla erilaista, on vuorovaikutuksen määrä niin etätyötä tekevien kuin muuten poikkeuksellisissa oloissa työtätekevien kohdalla. Sanoja ja varmistuksia tarvitaan paljon enemmän, kun tehdään töitä etäällä toisistamme. Huomattava osa johtamisen vaikuttamisvoimasta voi jäädä pois, jos työolot ovat tilanteessa muuttuneet oleellisesti.\nPoikkeamat työssä suoriutumisessa ovat erilaisia normaalitilanteeseen nähden, mutta niiden havainnoinnissa ja seuraamisessa ei muu auta kuin olla yhteydessä työntekijöihin. Esimiehen tulee olla tarkkana ja kysyä suoraan työntekijöiltä mitä tukea tarvitaan ja mikä voisi olla toisin, jotta työ sujuisi. Jo pelkästään esimiehen soitto ja kysymys ”Miten sinulla menee?” saa työntekijälle tunteen, että hänestä välitetään ja yhdessä tästä selvitään. Ja yhteydenpidon on hyvä olla tiivistä ja säännöllistä, vaikka sitten yhteisten jumppahetkien kera.\nTapsa 19.5.2020 klo 8:50\nEsimiehen vastuu ei ole vain etätyöajan haaste. Se kuinka esimieheksi päästään, ei saa olla vain pitkä työura. Valintakriteereinä pitää olla myös soveltuvuus työtehtävään. Tämän soveltuvuuden puute näyttää olevan yleisempikin ongelma, joka selkeästi vaikuttaa tyky-ongelmiin myös työeläkeyhtiöissä. "Suutarin lasten kengät" -ilmiö?\nMikkomallikas 21.5.2020 klo 17:04\nIhan ku nää esimiehet olisivat jumalista seuraavia...äänekästä huutonaurua


Talousjohtajabarometri: Kilpailukykysopimus epäonnistui | Yle Uutiset | yle.fi\nTalousjohtajabarometri: Kilpailukykysopimus epäonnistui\nSuurin osa talousjohtajista odottaa yrityksensä liikevaihdon kasvavan seuraavan puolen vuoden aikana, mutta kilpailukykysopimuksen vaikutuksia arvioidaan vaatimattomiksi.\n4.7.2016 klo 10.02päivitetty 4.7.2016 klo 10.14\nKilpailukykysopimus allekirjoitettiin Kesärannassa 14. kesäkuuta 2016.Petteri Paalasmaa / AOP\nTalousjohtajabarometriin osallistuneiden talousjohtajien enemmistö pitää työllä ja tuskalla neuvoteltua kilpailukykysopimusta epäonnistuneena. Kyselyn vastaajista 57 prosenttia on sitä mieltä, että hallitus onnistui huonosti tai erittäin huonosti kilpailukykysopimuksen laatimisessa.\nTalousjohtajien joukossa sopimuksen vaikutuksia oman yrityksen kilpailukykyyn pidetään vaatimattomina. Yhdeksän kymmenestä talousjohtajasta arvioi vaikutusten jäävän pieniksi tai olemattomiksi.\nLiikevaihto kasvaa, henkilöstö vähenee\nVaisusta sopimuksesta huolimatta 63 prosenttia talousjohtajista odottaa yrityksensä liikevaihdon kasvavan seuraavan kuuden kuukauden aikana. Ennakoidusta liikevaihdon kasvusta huolimatta lähes kolmannes talousjohtajista odottaa kuitenkin henkilöstövähennyksiä yrityksessään.\nMaailmantalouden tila on talousjohtajien mielestä synkentynyt vuodessa. Usko maailmantalouden kasvuun on heikentynyt huomattavasti, kun vastauksia vertaa vuodentakaiseen barometriin. Vielä viime vuonna 68 prosenttia talousjohtajista uskoi maailmantalouden kasvavan lähitulevaisuudessa. Nyt kasvuun uskovien määrä on enää 37 prosenttia.\nBarometrin toteutti konsulttiyhtiö Rainmaker aikavälillä 9.5.–31.5.2016. Kyselyyn osallistui 60 suomalaista talousjohtajaa suurista ja keskisuurista yrityksistä.\nVM:n ennuste: Suomen talous kasvaa tänä vuonna 1,4 prosenttia – Kiky hidastaa kasvua ensi vuonna 22.6.2016\nKiky allekirjoitettiin – Sipilä antoi kattavuuden kasvattamiselle lisäaikaa 14.6.2016\nTyönantajaleirissä kuohuu: Metsäteollisuus hylkää EK:n 21.6.2016\ntalousKotimaatalousjohtajatYhteiskuntasopimusKasvava liikevaihtotyöehtosopimuksetjohtajuuskansainvälinen taloustaloushallintoliikevaihto