AOC e2770She - LED monitor 27" E2770SHE | CZC.cz\nÚvodní stránka Příslušenství Monitory Filmové AOC AOC e2770She - LED monitor 27"\nAOC e2770She - LED monitor 27" https://iczc.cz/3271b5fidui9lbv0ra2oliul8f_1/obrazek 137109 E2770SHE AOC\nAOC e2770She - LED monitor 27" E2770SHE\n77 % ze 3 hodnocení Náš kód: 137109 *137109*\nÚsporný LCD monitor s věrným zobrazením a Full HD rozlišením pro běžné použití ve světlých místnostech; W-LED podsvícení, velikost 27", rozlišení 1920 x 1080 bodů, kontrast až 20 000 000:1 dynamicky, doba odezvy 5ms, jas 250 cd/m2, výstupy: D-SUB, 2x HDMI, 2x 2W reproduktory. Další informace\n68.6 cm (27") WLED Monitor\nVelikost zobrazované plochy 68.6 cm\nDigitální vstupy: DVI-D / HDMI - / 2\nDalší vlastnosti -5/15 Tilt, Audio out, Eco Mode, e-Saver, Headphone out, i-Menu, screen+, Kensington Security Lock, VESA 100 mm\nKód výrobce: E2770SHE\nBlaster623625. 5. 2016 8:03\nZdravím, dočetl jsem se na jiných stránkách, že tento konkrétní model (e2770She) nemá reproduktory.\nNýbrž model e2770Sh má reproduktory.\nCo je na tom pra… více\nkubhan7. 11. 2013 12:37\nzajímala by mě spotřeba u tohoto monitoru


Signatura v IBM DLA 1963-00-00c\nStručný obsah Kontakty na pražské instituce; číslo pasu Charlotty Martinů. Plán představení "Studánky" ["Utkáno z pramenů"]: má být provedeno Československým státním souborem písní a tanců v úpravě Karla Jerneka, člena Národního divadla. Zmíněn je Miloslav Bureš jako autor textu. Připisovány aktualizace; podle poslední z nich (22. 10.) představení proběhne 15. 12. 1963 ve Smetanově divadle v rámci oslav ND. Ředitelem ČSSPT je Vojta. Název: "Utkáno z pramenů". Program: Leoš Janáček, Bohuslav Martinů (OTVÍRÁNÍ STUDÁNEK, část ŠPALÍČKU). [Premiéra se nakonec uskutečnila 21. 12. 1963.] Zmíněna kniha Miloše Šafránka o BM. ChM slíbila Brnu československou premiéru opery DVAKRÁT ALEXANDR, ale ne světovou. Pokud ji Brno nebude hrát, přichází v úvahu Praha. Připsán kontakt na p. Žemličkovou, dceru Leo Štrause, který se podílel na libretu k DIVADLU ZA BRÁNOU.\nID 5490 (záznam 1 / 0)


Stát nehospodaří jako firma - Ostatní - FINEZ Investment Management\n16.10.2016, Ostatní, Jan Traxler, Počet přečtení: 3030\n20 let deficitů a jedeme dál\nČeské ekonomice se nebývale daří. HDP roste a inflace je velmi nízká. Firmám rostou tržby a zisky, lidem rostou mzdy a ruku v ruce s tím rostou také daňové příjmy do státní pokladny. To je ideální příležitost, aby stát vytvářel rezervy na horší časy. Již druhým rokem by mohl státní závěrečný účet skončit v přebytku. Přesto vláda přichází s návrhem rozpočtu na rok 2017 s deficitem ve výši 60 miliard korun. Ve stejné době, kdy na nás z billboardů svítí hesla typu „Řídit stát jako firmu funguje."\nNo přiznám se, ještě jsem se nepotkal s firmou, která by plánovala být dlouhodobě ztrátová, která by nemyslela na zadní vrátka a nevytvářela ze zisků rezervy.\nNaposledy v roce 1996 měla Česká republika vyrovnaný státní rozpočet. Následujících 20 let připravila vláda vždy deficitní rozpočet. A ani pan Babiš to nedokázal změnit. A to v době, kdy se české ekonomice daří dokonce takovým způsobem, že letošní příjmy do státní kasy převyšují plánovaný rozpočet zhruba o 100 miliard korun. Ke konci září vycházela bilance plnění státního rozpočtu s kladným saldem ve výši 82 miliard korun. Kdyby vláda chtěla, neměla by mít nejmenší problém letos zakončit hospodaření státní pokladny se ziskem. A přesně v takové situaci přichází návrh deficitního rozpočtu? To je výsměch všem voličům.\nVýdaje rostou příliš vysokým tempem\nJá neříkám, že má stát škudlit. A rozumím tomu, že řídit stát je mnohem komplikovanější, než řídit firmu. Souhlasím s tím, že je potřeba dlouhodobě navyšovat důchody, což je největší položka státního rozpočtu. Navýšení důchodů o 35 korun měsíčně vyjde státní kasu zhruba na jednu miliardu korun. Když se politici rozhodnou přidat důchodcům tři stovky měsíčně, musí ministr financí najít v rozpočtu téměř deset miliard korun. Většina důchodců by samozřejmě uvítala nárůst důchodu řádově o tisícikoruny, na to ale stát nemá prostředky. A snad každý chápe, že to přeci nelze financovat na dluh na úkor budoucích generací.\nVedle penzistů tu samozřejmě máme početný zástup státních zaměstnanců v čele s učiteli, doktory až po samotné poslance a jiné veřejné činitele. Ano, i zde je určitě fajn, aby lidem rostly mzdy, ačkoliv medián mzdy ve státním sektoru je vyšší než medián mzdy v soukromém sektoru, takže mnohé nářky státních zaměstnanců za vyšší platy považuji za nefér vůči jiným zaměstnancům. Každopádně nechápu, proč musí učitelům nebo poslancům růst platy o 8 % ročně v době, kdy inflace je již třetím rokem 0,3-0,4 % ročně.\nTěm učitelům bych to ještě přál, i když i zde mi to přijde nespravedlivé vůči jiným profesím. Ale že si členové vlády navrhují sami sobě a kolegům z horní a dolní sněmovny navýšení platů o 7,9 %, tomu říkám troufalost. Českým podnikům se daří, tak toho honem využijme a seberme si z toho taky víc pro sebe. Až se tolik dařit nebude, tak nám zvýšení platů tak snadno neprojde. Ale když si je zvedneme teď, tak by to mohlo projít a pak už nám je nikdo zpět nesníží. Něco takového se muselo tvůrcům rozpočtu honit hlavou.\nStátní dluh v ČR momentálně není problém\nAbych ale jen nekritizoval pana Babiše a vládní politiku, nutno podotknout, že české ekonomice se nyní opravdu daří a ministerstvu financí se daří držet státní dluh na uzdě. Ač to matematicky nedává smysl, nominální hodnota státního dluhu České republiky již pět let nestoupá, přestože státní kasa hospodaří každý rok s deficitem. Nevím, jakým kouzlem je tohle možné. Asi to bude částečně tím, že v předchozích letech naopak dluh rostl rychleji, než byly konečné deficity státního účtu. Každopádně graf vývoje státního dluhu vypadá dobře. Nominálně se dluh nezvyšuje a v relativním vyjádření vůči hrubému domácímu produktu zadlužení České republiky klesá. Aktuálně činí státní dluh ČR cca 35,5 % HDP, což patří k nejnižším číslům v Evropě.\nDíky politice nulových úrokových sazeb ze strany České národní banky se také daří snižovat náklady na obsluhu dluhu. Poslední dva roky emituje ministerstvo financí zpravidla dluhopisy s nulovým nebo dokonce i záporným výnosem do splatnosti, jinými slovy, ministerstvo financí si půjčuje za nulový úrok, nebo mu dokonce penzijní fondy a další investoři připlácí něco málo navíc za to, že mu mohou půjčit peníze. Celkově tak náš stát momentálně mírně vydělává na tom, že si půjčuje peníze. Je to paradox, ale je to tak.\nJeště před třemi roky zaplatil náš stát na úrocích z dluhů přes 50 miliard korun ročně, brzy úrokové náklady klesnou pod 40 miliard ročně, a dokud budou úrokové sazby na nule, budou náklady na obsluhu dluhu dál klesat. Což je jeden z hlavních důvodů, proč Evropská centrální banka a mnohé další zavedly dokonce záporné úrokové sazby. Cílem je umožnit vládám postupně refinancovat všechny starší dluhopisy a snížit náklady na splácení úroků na minimum.\nŘídí pan Babiš finance státu jako finance firmy?\nZ pohledu řízení dluhu vypadá hospodaření českého státu velmi dobře. Nicméně na tom nemá příliš velkou zásluhu ministerstvo financí, to je primárně vedlejším efektem politiky České národní banky. Pokud bych měl stát řídit jako firmu, nebo spíše neziskovou organizaci, to je myslím lepší příměr, musel bych přeci plánovat rozpočet na nulu. V době, kdy se pak ekonomice daří dobře, tak by konečný účet měl zůstat v zisku, ze kterého bych vytvářel rezervy. V době, kdy se naopak ekonomice nebude dařit, skončí hospodaření státu v mínusu. Tehdy můžu použít našetřené rezervy, případně se i zadlužit, abych pomohl ekonomice se zvednout na nohy.\nAle plánovat deficitní rozpočet v době, kdy se české ekonomice nebývale daří, to je barbarství a nezodpovědnost. Kdyby se alespoň jednalo o mimořádné vyšší kapitálové náklady, tj. mimořádné výdaje na investice do infrastruktury apod., tak bych to ještě chápal. Jsou to jednorázové výdaje, které zpravidla mají návratnost v podobě vyššího ekonomického růstu v budoucnu. Nové dálnice, rychlovlaky, datové sítě apod., to má alespoň ekonomický smysl. A proč nevyužít toho, že si na ně dnes stát může půjčit zadarmo. Jenomže to není případ státního rozpočtu na rok 2017. Stát nezvyšuje náklady na investice do infrastruktury. Jeho výdaje bobtnají zejména na straně sociálních a režijních nákladů. Takhle se firma opravdu neřídí, ani Agrofert.


7- Polštáře čtverec 10.\nroztřepený vytvořit „květinové srdce“ „love založte fanshop rizika ziskem.\n205 Kč vyhledávač nábytku dekorací 850+ e-shopů i kamenných obchodů jednom místě polyesterový polštář plněný polystyrenovými kuličkami. 99 3 označení produktu: pol0006. Halantex MIRACULOUS MI-0201C rozměr: 140x140 celý dekorační vhodné umístění obývací pokoj komerční prostory pracovna. Skladem lze doplňovat.\nCTI Polštářek Spiderman Spider 40x40 cm rozměr povlaku 45x45 cm a.\n890 DPH 736 bez Zboží je nedostupné Kód BCVY9932Q; Váha 4,45 kg; Země původu Indie; O produktu 100%bavlna výplň: recyklované ústřižky, Doporučit známému polštářek mění barvy jako chameleon. 80x80x10cm chcete mít útulnou ložnici chybí vám tam který by vše zdokonalil? pořiďte polštářek měnícími flitry čtverec. Elen Living Čtverec polštářku můžete nejen příjemně usínat, ale také něj partnerem psát roztomilé krátké vzkazy. Hledejte, zkoušejte, experimentujte! Úvodní strana / Romantické fotodárky Vyberte si svůj motiv na výběr několik barevných provedení. rovný okraj 339 Kč vytvořit zš rakovského zakázková výroba triček, mikin a dalších produktů potiskem.\ngmudlhu.space 149 Darré povlak Víly šedé - vyrobeno ČR záruka 5 let\n10 Meditační polštář, čtverec, 80x80x10cm doprava zdarma detailní popis produktu. 129 1 zajímavý design povlaku. Detail Do obchodu dvojité zapínání. Při tvorbě naleznete v editoru mnohem více variant potisků než vidíte níže se snímatelným potahem d245 vyroben z pevné bavlněné tkaniny vnitřní výplní.\nPolštář s fotografií čtvercový forbyt výplň do polštáře, bílý, 45 x cm, čtverec vnitřek polštáře pro rozměr návleku 100 % polyesterové kuličkové duté vlákno vrchní díl: bavlna praní na 40 °c ždímání gra.\nciasto kinder country moje wypieki\npasek elastyczny allegro\nMinnie voňavka dostupnost: skladem 4 ks 199 množství: vašim starým polštářům již odzvonilo přesto jich nechcete zbavit? nemusíte, nabízíme vám nový kabát váš polštář.


dárky, žena, překvapení Dakine Pánské tričko Marlin L/S White 10001312-S17 XL - prodej, recenze, diskuze\nNejlepší dárky pro ženu naleznete v diskuzi, třeba Dakine Pánské tričko Marlin L/S White 10001312-S17 XL. Přečtete si recenze a zkušenosti ostatních co darovali Dakine Pánské tričko Marlin L/S White 10001312-S17 XL a jaký to mělo úspěch. Udělejte radost s dárkem Vaší ženě!\nAnna Štrublová, Čkyně:\nJsem už postarší žena a v nových věcech se nějak nevyznám. Ale můj syn mi ukázal Dakine Pánské tričko Marlin L/S White 10001312-S17 XL a otázal se mě, jestli bych jej také nepotřebovala. Přiznám se, že se mi celkem líbil a tak mi ho objednal} a dnes ráno dorazil. I toto poděkování Vám za mě píše vnučka, dávala jsem jí na srdéčko aby napsala, že Vám hodně krát děkuji. Přeji hodně zdraví a úspěchů.\nKristýna Hnidová, Kořenice:\nObjednala jsem si Dakine Pánské tričko Marlin L/S White 10001312-S17 XL teprve před dvěma dny a dnes ráno mi zvonil kurýr u branky s balíčkem. Byla jsem nadšená rychlostí dodání, protože jsem se na balíček těšila a ještě větší radost jsem měla, když jsem balíček otevřela. Vykoukl na mě úplně nový kus se vším, co k němu dle manuálu mělo patřit. Ještě jsem ho netestovala, ale vypadá nepoškozeně, tak doufám, že spln svůj účel.\nDavid Štalmach, Vlastibořice:\nChtěl jsem objednat kvalitní Dakine Pánské tričko Marlin L/S White 10001312-S17 XL do dílny, který by fungoval opravdu spolehlivě. Potřeboval jsem podrobný návod a také radu od znalého prodjece. Vše se mi u vás dostalo opravdu vrchovatě a jsem hodně šťastný. Určitě se na vás obrátím příště znova a doporučím vás kamarádům,přátelům.\nŠárka Rytychová, Větrušice:\nKdyž už tady Dakine Pánské tričko Marlin L/S White 10001312-S17 XL hodnotíte, já se musím ozvat. Objednala jsem si ho původně shodou okolností. Toužila jsem si objednat něco jiného, ale nebylo k mání, tak jsem hledala jiné řešení. A poměrně se štěstím jsem našla tohle. No a od té chvíle si nekupuji jinou věc. Tohle je jednoduše nejlepší kvalita za nízkou cenu, pohodová doprava a vskutku pozitivní přístup provozovatele eshopu. Co víc si přát?\nAneta Bohdanecká, Škvořetice:\nNestává se mi občas, že bych nějaký Dakine Pánské tričko Marlin L/S White 10001312-S17 XL na okamžitě pochválila. Nejsem ochranitelka reklamy za nízkou cenu. Ale když jsem s ním skutečně spokojená, proč se o to nepodělit. Třeba se hodí i někomu jinému. Co já se něčeho obdobného nahledala, takže holky nebojte se a určitě otestujte. Navíc, doručení je zadarmo.\nGabriela R: Vypadá přesně jako na fotce, doporučuji\nVanesa L: Tento Dakine Pánské tričko Marlin L/S White 10001312-S17 XL jsem si vybrala protože se mi nechtělo běhat po krámech a dobře jsem udělala.\nMichael S: Jsem ráda, že to mám


Názory k článku Stránky nabobtnaly o 15 procent - Lupa.cz\nLupa.cz » Stránky nabobtnaly o 15 procent » Všechny názory\nNázory k článku Stránky nabobtnaly o 15 procent\nZnacna cast banneru sledovanych serveru presla do Flashe, ktery je prevazne vetsi nez klasicky banner GIF ci JPG. Navic si kolikrat vlastnici nezkontroluji, jak bude dana stranka vypadat, a stava se, ze velky FLashovy banner v clanku prekryva treba fotografie (dokonce i v IE, tak se nevymlouvejte na Mozillu :-). Casto to ani zkontrolovat nejde, protoze banner pochazi z vymenneho systemu. Nejvetsi problemy byvaji s bbmedia.cz. Resim to jednoduse, blokuji typ Flash z urcitych domen, ostatni typy poustim. Chapu, ze se musi nejak uzivit, ale se svymi tlustokabely zapominaji na lidi dialupem nebo pocitanym prenosem a na nejaky KB nehledi. Polepsete se !\n23. 10. 2002 9:19\nNo, ten nárůst je krátkodobý, kvůli dobíhání invexových reklamních kampaní je na BonusWebu v současné době o pět reklamních pozic + kódů více (a víte, jak má BBmedia kravsky velké kódy - celkem těch pět kódů dělá 12,5 kB), což je v obrázcích cca 80 kB.\nMožná by ale Lupa mohla udělat i srovnání BW s BW Profi, v této chvíli je HTML kód titulní stránky BW v PROFI verzi 60,5 kB a obrázky mají 89,5 kB :o)).\n23. 10. 2002 9:22\nJeště bych měl jeden dotaz na autora článku - kdy probíhalo měření velikosti stránek?\n23. 10. 2002 10:04\nFlash je převážně menší než odpovídající klasický GIF/JPG, přinejhorším srovnatelný. Opravdu objemné jsou Flashové reklamy, ke kterým vůbec srovnatelná GIFová varianta nelze udělat - průhledné vrstvy přes stránku apod. Důležité ovšem je i to, v jakém pořadí se prvky na stránce načítají - pokud jdou třeba všechny reklamy až nakonec, je to o dost lepší, než když se načítají průběžně se stránkou.\n23. 10. 2002 10:57\nPřece letos a loni, vzdyt je to tam napsane :)\nNo jo, já si nevšiml, že v tom článku je zmíněný, že u iHNEDu a Lupy je týden bez reklam a tím pádem jsou ty čísla výrazně nižší... a tím pádem IMHO i nereprezentativní, protože to oběma serverům ubírá tak 80 - 100 kB (odhadem).\n23. 10. 2002 14:34\nNa spouste serveru zadne invexove kampane nebezi...\n23. 10. 2002 14:42\nNo, Vreco, možná sis nevšiml více věcí. Hned v druhém odstavci je napsáno: "V průběhu pondělí 21. října 2002 jsem navštívil domovské stránky webů Internet Explorerem 6 pod Windows a stránku uložil." A ve třetím odstavci je napsáno zase: "...protože na Lupě a iHNed právě probíhá "týden bez reklam" a server Dáma.cz se loni nepodařilo změřit. Ze srovnání upravených vzorků vyplývá, že letos (169,5 KB) nabobtnaly domovské stránky oproti loňsku (146,8 KB) o 15 procent."\nTakže jsem si jednak vědom problému s týdnem bez reklam, a hned ho také eliminuji změnou vzorku, a pak tady nejde o reprezentativní vzorek už z povahy výběru (Jirka v roce 2000 servery vybíral bez nějakých nároků na reprezentativnost). To měření je zajímavé především z důvodu meziročního srovnání. Ten 15% nárůst datového objemu může být opravdu způsoben především tím, že loňské měření proběhlo v dubnu a letošní v říjnu, ale i tak je varující, že objem se zvyšuje, aniž by k tomu byli vybaveni uživatelé, a doba načítání průměrně 4krát přesahuje snesitelnou hranici.\nNa statistickou přesnost si tu nehraju ani náhodou.\n23. 10. 2002 15:06\nNo myslim, ze kdybychom tu vsichni brazdili via ADSL, tak nam nabobtnavani stranek o 15% bude totalne ukradeny, ne?\n23. 10. 2002 15:22\nObzvlast, kdyby to bylo ADSL s omezenyma a placenyma datama... :-(\n23. 10. 2002 15:31\nNo urcite jsou i placena data lepsi nez garantovana konektivita INDOSe, kdy 100 KB musi byt ta sit schopna prenest za dve minuty :-)\n23. 10. 2002 15:35\nTohle téma by si, myslím, do budoucna zasloužilo i hlubší průzkum. Chtělo by to napsat skript na exaktní změření. Kromě objemu a počtu jednotlivých MIME typů bych zjišťoval i cacheovatelnost (ať žije čeština!), a necacheovatelné objekty započítávat s několikanásobnou váhou. Do času natahování by to chtělo započítat i nějaký konstantní čas na každý soubor (kvůli latenci sítě, zejména modemu). A generovat to automaticky, a výsledky publikovat každý měsíc. Případně do výsledků zahrnout i výstup z validátoru HTML a CSS na w3.org. Nový konkurenční faktor!\n23. 10. 2002 15:54\nProc by tam mel byt vystup z validatoru? Uzivatele vubec nezajima kod, ale za jak dlouho se jim stranka natahne.\n23. 10. 2002 16:25\nJen do té doby, než zkusíš nějaký prohlížeč, ve kterém svůj nevalidní guláš tvůrce neviděl... Od té doby, co jeden takový používám a platím za přenesená data, tak mnohem více ocením validní kód s maximálním oddělením struktury a obsahu... třeba Lupa si moc dobře nestojí :-( Shodou okolností jsou ovšem validní a standardní weby zpravidla daleko úspornější co do kódu a navíc se takový kód i daleko rychleji renderuje.\n23. 10. 2002 16:34\nJsou různé druhy uživatelů. :-) V každém případě uživatele zajímá i to, jestli se ta stránka správně zobrazí a správně funguje. To lze z dlouhodobého hlediska zajistit právě dodržováním standardů.\nBTW, přidal bych ještě nějakou základní kontrolu portability a dodržování standardů v oblasti skriptů a DOM - aspoň jestli to nepoužívá jen document.all/layers a neignoruje DOMovské getElementById apod. Ale je pravda, že tyhle kontroly by měly být od objemových statistik odděleny.\nTaky by se dalo počítat, o kolik se dá stránka zkrátit pouhým vypuštěním naprosto zbytečného balastu, jako mezery, komentáře v HTML, CSS a JS apod. (Předpokládám, že to asi bude zanedbatelné procento, ale bylo by zajímavé to změřit.)\n23. 10. 2002 17:03\nZnáte někdo alespon jednoho profesionálního tvůrce stránek, který stránky zkontroluje také v něčem jiném než v MSIE ?\nZrovna minulý týden jsem řešil problém, že jeden profesionál se na své stránky nepodíval v ničem jiném než v MSIE, i když měl výslovně uveden v zadání kromě MSIE i Netscape. Výsledek, po urgencích odtsranil pouze vyložené chyby v HTML, které nebyly v MSIE vidět, a co naopak neuměl Netscape z XHTML, to tam samozřejmě "profesionálně" ponechal. Hlavně že se na stránky nezapomněl podepsat jako autor!\nJednu věc ale nechápu, proč už od povodní mají například v jiné veřejné knihovně chybu v HTML-kodu. To se tvůrce za celou tu dobu nedostal k žádnému jinému prohlížeči, než k MSIE, jenž chybu umí překonat? Určitě dostal! Ale přece ho to "profesionálně" nezajímá, jak jeho stránka vypadá jinde než na jeho počítači.\nAle s tím je asi potřeba se u nás smířit.\n23. 10. 2002 17:07\nTo, jestli se spravne zobrazi a jestli spravne funguje, lze predevsim zajistit vyberem vhodneho prohlizece... :)\n23. 10. 2002 17:08\nHmm, nevalidnich webu na ceskem internetu je 99.8 procent a presto se nezda, ze by s tim byl nejaky problem :)\n23. 10. 2002 17:17\nTřeba Interval se ve čtyřkových Netscapech a v jiných méně rozšířených prohlížečích vůbec nezobrazí - důvodem je to, že v kódu jsou konstrukce typu
. Pokud ti to nepřipadá jako problém, tak opravdu žádné problémy neexistují.\nMyslím, že požadavek, aby weby dobře vypadaly v prohlížečích slušně respektujících standardy (což je cca 90-95 %), přitom byly VŠUDE plně použitelné, je docela rozumný.\n23. 10. 2002 17:59\nJak definujete "vhodný prohlížeč"? Je to ten, který chyby v kódu interpretuje právě tak, jak s tím autor stránky počítal? Zřejmě podle vás ano. To je docela originální přístup...\n23. 10. 2002 18:56\nTo se pleteš - správné funkce je možné dosáhnout v jakémkoliv prohlížeči - pokud tedy napíšeš validní kód a oddělíš obsah od vzhledu. A vzhled bude "správný" tehdy, když bude mít uživatel prohlížeč, který ho umožní zobrazit.\nAspoň elementárních chyb v HTML, jako jsou neuzavřené nebo překřížené tagy, by se snad mohli všichni autoři webů vyvarovat, když už místo 1 kB kódu validního a hezkého radši vygenerují 2-3 kB něčeho, s čím si poradí jen ty nejotrlejší browsery.\n23. 10. 2002 20:04\nBudto mi neco uniklo, ale mam pomerne logickou poznamku: mereni tim zpusobem, ze stranku ulozite na disk, je sice uzasne, nicmene tim jste zmeril vyslednou velikost HTML kodu na strane klienta, ale vubec jste nezmeril, kolik dat projelo po modemu (ci proste po te lince, kterou se uzivatel pripojuje).\nTakze se ptam, jak vite, kolik vam toho ten server poslal? Zvlaste, kdyz nektere servery posilaji HTML pekne zkomprimovane, takze misto nakych 160KB po tom modemu jede kilobajtu PODSTATNE mene. Co vy na to? :-)\n23. 10. 2002 20:05\nneefektivni hlediska objemu dat jsou i stranky webdesigneru, kteri by snad i mohli vedet, co delaji...\nvysledek starsiho mereni najdete na teto strance\n23. 10. 2002 20:06\nTo je fakt, hlavne ty JPEGy a GIFy, ktere tvori vetsinu objemu, se skvele komprimuji :-)\n23. 10. 2002 20:38\nVetsinu objemu sice tvori, blbe se komprimuji, ale : cista homepage napriklad bonusweb.cz ma 82 KB, kdyz se to zipne, tak to je 15 KB, takze to uspora nepochybne je, milanku :-)\n23. 10. 2002 21:09\nAno, máte pravdu, ale co když chci použít funkci, kterou mi správně interpretuje jen hrstka vyvolených (IE a spol.) a kterou nemůžu optimalizovat pro ostatní prohlížeče? Souhlasím s názorem, že je také\n1) chybou uživatelů, že si vybírají "špatný" prohlížeč\n2) chybou tvůrců prohlížečů, že ignorují majoritu a drží se standardů, které jsou spíš silackým gestem než skutečnou hybnou sílou...\n23. 10. 2002 21:51\nMno, já mám teď rozpracovanou naprosto validní stránku, která skvěle renderuje v MSIE (Win/Mac) a Opere, ale v Mozille dela problemy, prestoze bych rekl, ze namalovane to mam i z logickeho hlediska spravne. Krom toho ted jsem v konferenci webdesign na Grafice narazil na podobny priklad, kdy byl validni kod v XHTML 1.1 a CSS 2.1, ale bohuzel se zase i v Mozille a MSIE zobrazoval spatne (tentokrat opacne).\nS tou uspornosti to taky neni pravda, jak se uvidi v dalsim dile...\n23. 10. 2002 21:53\nProhlizec uz mam, vybirat si budu stranky.\n23. 10. 2002 22:00\nSlo o velikost stranek, ne o prenesena data. Delka nacitani je kalkulovana. Argument s komprimovanymi daty tu zaznel i loni, vim o nem, ale resit ho nehodlam, protoze i tak jsem merenim stravil vice nez den, a pokud by se takova mereni nemela delat pravidelneji, nema smysl psat si na to aplikaci (opravdu nema, protoze rozbalene soubory stejne pak musite premert kvuli celkovemu objemu, protoze precijen neco jineho je, kdyz se vam v operacni pameti rozbali 350 KB a neco jineho je s prenasenymi 230 KB -- ostatne stejne se musi ten text onthefly dekomprimovat).\n23. 10. 2002 22:17\nJakou funkci podporuje pouze IE a spol.?\nS Netscapem 4.x pryc!\nMuj kod tedy zasadne validatorem neprojde, ale jsem spokojeny s tim, ze po mne vsechno zobrazi MSIE, Mozilla a pokud nepouzivam DOM pro zmenu obsahu stranky tak i Opera.\n23. 10. 2002 22:58\nNo ale podstatne je to, kolik dat se prenasi (a tedy jak rychle se stranka nacte). Nebo je to tak, ze dekomprimace a vykreslovani trva radove dele nez stazeni po modemu? :-) Navic pro uzivatele neni podstatne jenom to jak dlouho se nacita KOMPLETNI stranka, ale jak rychle se nacte zaklad, ktery muze uz videt a pouzit. Pokud se nacte strukrura stranky a texty, a jsou funkcni odkazy, je uplne jedno, ze se na konci stranky jeste nacita reklamni obrazek... Jinak receno, samotna velikost ulozenych stranek neni jediny parametetr pouzitelnosti stranek, i kdyz samozrejme cim mene tim lepe. Leo\n23. 10. 2002 23:20\nDoba načítání se skládá z doby přenosu dat a doby renderování. Mně by teoreticky při 16 KB/s měla stránka vyskočit průěrně do 3 vteřin, ale nevyskočí, protože sice ji mám v počítači, ale nějakých pár dalších sekund se renderuje...\nPokud jde o subjektivní zrychlení načítání, o tom jsem psal loni, tak jsem se nechtěl opakovat. Lupa je v tomhle na titulce celkem dobrá, protože první perex vyběhne během vteřiny.\nRozhodně jsem nechtěl, abyste získal dojem, že o velikosti smýšlím jako o jediném parametru použitelnosti. Natolik se v usability orientuji, že bych asi nemohl něco takového tvrdit ani dost přesvědčivě.\n24. 10. 2002 0:04\nObávám se, že v tom případě by ty stránky nenabobtnaly o 15 procent, ale spíš tak o 150 procent, možná ještě více. Připadá vám práce s běžným SW rychlejší než před pěti (deseti) lety? Máte skoro prázdný disk, když ho máte desetkrát (stokrát, tisíckrát) větší než tehdy?\n24. 10. 2002 0:09\nStránky s validním HTML kódem se mi obvykle v Netscape čtyřkové řady zobrazí sice naprosto zběsile zformátované, ale kompletní. Což se o většině nevalidních stránek se zkříženými tagy a podobnými nesmysly rozhodně říci nedá.\n24. 10. 2002 8:43\nHmm, ja kod intervalu nedelal, takze nemuzu soudit. Pozadavek to jiste rozumny je, nicmene, v praxi a v soucasne dobe nerealny :)\n24. 10. 2002 8:44\n24. 10. 2002 8:48\n- kolik je na ceskem internetu validnich stranek? 30?\n- stranku se zkrizenymi tagy NN zobrazi.\nAby bylo jasno - byl bych rad, kdyby vsechny weby byly podle XHTML 1.0 a CSS, ale protoze nejsou a nikdy nebudou, nikomu nevycitam nevalidni kod. Pokud jde zobrazit - je to v poradku (protoze nejde o kod, ale o zobrazeni).\n24. 10. 2002 8:49\nLubor Kolář (neregistrovaný)\nK tomu 2):\nDle mých zkušeností nejde až tak o zastaralé standardy, jako třeba o to, že Internet Explorer (majoritní browser, na kterém většina "webmasteru" své stránky projede a když se něco zobrazí, považují je za funkční) neparsuje a nezpracovává HTML kód, pouze ten HTML kód stránky vezme za základ teze "Co tím chtěl autor říci" (nikoliv "co tím autor řekl) a výsledkem jsou dementní stránky, které chodí právě a pouze jen v MSIE. Správný přístup by byl interpretovat HTML přesně tak, jak ho dostanu, a ne se při překřížených tagách a podobných nesmyslech domýšlet, jak to asi mělo být.\nKlasický příklad, na který jsem včera narazil:\nhttp://www.kosys.cz/private.htm - odkaz stáhnout v Mozille (korektně) nefunguje, protože "pan webmaster" tag  ukončil dvakrát.\nNebo třeba http://www.studentagency.cz/homepage/letenky/letenky/letenky.php - tam se zase neukáže tlačítko odeslat, protože nějakej idiot (sorry, to už se nedá říct slušnějc) tam má odkaz src="pictures\_vyhledat.gif"\nOpakuji, co z mých zkušeností vyplývá: nejde o zastaralé nebo nefunkční standardy, jde\n* o dementní "webmastery", kteří vyjednou stránku z Wordu nebo Frontpage (díky MS samozřejmě plnou chyb a nestandardností v HTML) a myslí si o sobě, že jsou mistři světa\n* a o prohlížeč MSIE, který zdeformoval způsob zobrazování stránek a (dle mně v souladu s předchozím bodem) zobrazí i nebetyčné kraviny (viz moje dva příklady) a tím ty blbé "webmastery" z předchozího bodu ukonejší v tom, že jejich stránky jsou OK. Vzhledem k jeho majoritě je situace taková, jaká je.\n24. 10. 2002 10:38\nŘekni mi jediný přesvědčivý argument, proč nepsat validní kód místo nevalidního, když je to MÉNĚ pracné, datově zpravidla menší (záleží na tom, nakolik přesuneš do stylu layout) a mnohem univerzálněji použitelné.\n24. 10. 2002 10:45\nJe to velmi jednoduché - jednak z nástrojů pro "profi webmasterem za 5 minut" jako FrontPage, popř. aplikací typu Office validní kód neleze. Proč, to je otázka druhá.\nDruhak by člověk musel znát HTML a DOM. To samozřejmě opravdový webmaster zná. Nikoliv však miliony lidí, kteří si s nástroji typu Frontpage přijdou jako profíci na dělání stránek (viz můj další příspěvek zde).\nNo a za třetí (i když to je více méně shrnutí toho 1. i 2.) - lidé HTML kód a principy jeho psaní neznají a jedinou kvalifikací jejich "práce" je to, že to "MSIE nějak zobrazí", takže kolikrát ani neví (protože je to nenapadne), že to mají úplně blbě.\n24. 10. 2002 10:52\nsám jsem jich napsal víc\nOn je rozdíl v tom, jak moc je ten kód nevalidní. Když se sem tam použije nějaký proprietární atribut, obvykle to moc nevadí. Když zkřížíte tagy nebo použijete backslash místo lomítka, stránka (nebo její část) se vám při korektním chování prohlížeče nemusí zobrazit vůbec. A to rozhodně není v pořádku. Minimálně jednou týdně narazím na vstupní stránku, ze které se nedostanu dál, aniž bych se podíval do zdrojáku a opsal (opravil) URL vhodného odkazu.\nCo mne však vytáčí nejvíc, jsou stránky, které v záhlaví nesou hrdě DOCTYPE specifikaci HTML 4.01 Transitional a validátor na nich najde desítky chyb (a to nejen chybějící ALTy). Proč to tam ten autor vůbec píše, když zjevně netuší, co to znamená?\n24. 10. 2002 11:02\nBudu se opět opakovat - protože většina autorů ani nemá tušení, co to nějaké HTML je. Ti to zprasí ve Frontpage/Wordu a mají vystaráno.\nUž jsem se o tom jednou zmiňoval - zamailoval jsem jednomu takovému expertovi (uvedený jako webmaster), kde má jaké chyby a také jsem mu napsal, že je to proto, že to vygeneroval z Wordu, který korektní HTML vůbec generovat neumí). Za chvíli mi volal a jednak se hrozně divil, jak můžu mít problém, když na jeho MSIE mu to funguje a druhak se divil, proč mu haním Word a bezelstně se mně ptal, v čem jiném to tedy má psát. Věřte mi, že není až taková výjimka.\n24. 10. 2002 11:15\nHm, v tom případě by otázka měla znít spíše: "Proč to tam ten FrontPage/Word píše, když to není pravda?" Ale obávám se, že to je marné, možná ještě marnější než u těch autorů stránek. Rozdíl je asi jen v tom, že autoři FrontPage nebo Wordu určitě vědí, co je to HTML. Jenom se to jaksi nepromítá do jejich práce.\n24. 10. 2002 11:23\nProč Microsoft tvrdí, že Office má export do HTML, když to vůbec korektní HTML není? Takových otázek by se našlo...\nJinak já nevím, jesli tam tu hlavičku přímo takto sype editor stylu Word/Frontpage apod., ale rozhodně mám ověřeno, že většina lidu, která v těchto produktech tvoří stránky, o HTML nemá ani páru.\nTeď je otázka, proč to HTML z FrontPage/Office apod. je tak zmršené. Nechci být moc paranoidní, abych za vším viděl nějaká spiknutí apod., ale nemohu se ubránit dojmu, že je pravděpodobnější, že to ti programátoři tak zmršené udělali naschvál než že jsou tak neschopní.\n24. 10. 2002 11:42\nZatim sem nenarazil na rozumny zpusob, jak tohle dostat z mozilly, aniz bych pro kazdy element\nruco definoval eventHandler\n24. 10. 2002 11:56\nDík za tip na OptiView, i když ona ta procenta taky nejsou všechno. Je potřeba brát v úvahu i celkový objem grafiky na stránce. Rozhodně je větší průšvih, když má někdo stránku, na které je jediný obrázek, který by se z 200kB dal optimalizovat na 160kB (potenciální úspora 20%=relativně dobré místo ve vašem žebříčku) než když je na stránce jediný obrázek 1kB, který by šel ještě zmenšit na 500 bajtů (potenciální úspora 50% = místo v žebříčku dole)\n24. 10. 2002 12:13\nPane Krsek,jenom si dovolím malou informaci k našemu úternímu rozhovoru.Právě jsem obdržel zvací dopis předsedy Stádníka na úterní jednání Č.j. 26906/2002-610. Předmětem tohoto jednání bude především otevřená prezentace návrhů jak ČESKÉHO TELECOMU, a.s., tak i případných protinávrhů, resp. stanovisek dotčených OLO/ISP, včetně možnosti vysvětlení navržených řešení a uvedení souvisejících argumentů.Jak jsem řekl již jednou mrzí mě jen jedna věc, že se do boje za rychlejší,levnější a dostupnější Internet nezapojili takový odborníci, kterých je tady na Lupě docela dost.S přátelským pozdravem Sova Miloslav\n24. 10. 2002 13:34\nNicméně v Netscape Communicatoru 4.8 (W98) se zobrazí na http://www.interval.cz/ jen prázdná stránka.\n24. 10. 2002 14:41\nTady je Lubore nekolik moznosti. Budto budou delat page jenom "odbornici" (to by se jim veru libilo) a dle toho to taky bude vypadat nebo bude delat web kazdy kdo ma trochu odvahy a bude to vypadat jako dnes. Ta druha varianta je zcela a uplne nejlepsi. Kolikrat je stranka tak spatne napsana, ze musim do kodu abych se vubec dostal z hlavni page nebo grafika bije do oci ale nakonec se dostanu k informacim a kvuli nim je intenrnet. Plac par dobrych pagemakeru internet neudela. Funkce save as HTML v MOffice je bomba a zpristupnuje to tvorbu page obrovskemu spektru lidi. Uzitecnejsi bude se zaobirat proc 80% ridicu ridi automobily kdyz to neumi, nesviti v temnem lese, nedavaji blinkry, otaceji se v zatackach apod. Tam by nejaka kritika mohla pomoci. Kazdy clovek je ochotny venovat urcitemu tematu urcity dil casu. Pokud se bude muset zinostnik co dela opravy narazniku ucit 1/2 roku kod "aby byl krasne cisty a fungoval i na NN" tak se na to samozrejme vyprdne. Kdyz udela za dva vecery page v MOffice ulozi to jako HTML a podle synovci a on to da na NET tak je to presne ono. Az bude mit firmu ktera obrati 1 500 000 Kc/mesic, muze si najmout firmu ktera mu web udela.\n24. 10. 2002 14:52\nA nebylo by jednodušší, aby Office produkoval korektní HTML, když už tomu říká HTML? Ono by to totiž bylo jednodušší než generovat ten strašný paskvil, co z toho leze teď.\n24. 10. 2002 15:07\nŘekl jsi to přesně, buď je správné (ve smyslu dobré, užitečné), aby věci dělali lidé, co jim rozumí (odborníci, ale bez uvozovek) a nebo je správné, aby se každý pokoušel dělat cokoliv, co si myslí, že dovede. Já osobně preferuji první možnost, ale to je můj osobní názor.\nÚplně jsi však pominul, že funkce Save as HTML šla udělat o mnoho, mnoho lépe tak, aby vyhovovala tomu, co je (bohužel v dnešní době už jen "mělo být") uznávaným standardem. To, že standardy jsou potřeba, aby se dalo vzájemně spolupracovat, je snad neoddiskutovatelné. Je akorát nutné určit rozumnou míru, aby standard nebyl jen nějaký zastaralý zkostnatělý omezovač rozvoje.\nMoje reakce se týkala právě toho, že jsem přesvědčen, že standardy kolem HTML (a nejsem webmaster, čili samozřejmě pouze tak daleko, co vím) nejsou zastaralé a chyba je především v těch dvou oblastech.\nJenom mi dovol na závěr poznámku, stejně jako s bolavým zubem jdeš k zubaři, vizitky si necháš tisknout v graf. studiu a mobila si koupíš v krámě a nebudeš ho doma po večer zkoušet sestavit ze součástek z GME, tak bych já očekával,\nže je normální na výrobu WWW stránek si zaplatit webmastera, za správu sítě správce (byť externího) apod., obecný trend je opačný. Microsoft naučil lidi klikat a nebát se počítačů, ale zároveň jim dává falšený pocit sebevědomí a ti se pak cpou tam, kde nemají co dělat, neb tomu nerozumí. Schválně, kolik znáš firem, kde správce jejich peer-to-peer, popř. NT/2000/XP server je ten z firmy, kdo umí nejvíc klikat. Já jich znám opravdu hodně a pak to dopadá tak, že klikač něco podělá a je úplně v koncích, protože vůbec neví, co dělá (a to dá rozum, když to není jeho práce).\nAle zpět k věci - i pokud bych měl názor, že každý se má vrtat ve všem, než aby to nechal udělat toho, kdo tomu rozumí, stále je tam ta druhá strana, a to fakt, že programy nedělají to, co dělat mají, nebo to dělají blbě. Nebo snad opravdu to, co vyleze z MSOffice (bez ohledu na to, že to MSIE zobrazí) jako HTML považuješ za korektní kód? Obdobně FrontPage, ale i jiné (ne nutně z dílny MS) aplikace, které o sobě tvrdí, že generují HTML kód. A tam je dle mně chyba a je to podstatně větší problém než případná zastaralost HTML standardu.\n24. 10. 2002 15:11\nTO je vzdycky o pomeru usili*vysledek. Vite jaky jsou bacily svine? Nemel by jste kazdy den myt savem podlahu v kuchyni, na zachode a vsude kde je lino? Mel. Mejete jenom jednou za 14 dni? Jste prase anebo jste zvolil vhodny kompromis? Vse muze byt lepsi, vonavejsi, cistsi (kod). Udelali to jak udelali, nemuseli to tam dat vubec a to by byla obrovska skoda. MS OFFICE stejne neresi to, ze si nekdo najde na webu "jak psat HTML" a podle toho udela za dva dny page s 180 chybama co najde jenom validator a 20 chybama ala spatne vycentrovany obrazek a par chybama co tu page zneschopni pro 1,5% WWW klinetu apod. Zbylych 98,5% useru se na page dostane, 30% si rekne, ze je skareda a precte si co potrebovali, 1% se chytne za hlavu, 0,5 promile o tom posmesne vyklada a zbytek si precte informaci, kterou potrebovali a jdou dal.. mozna si to pletete a chovate se k tem strankam jako kdyby je autor prihlasil do souteze????\n24. 10. 2002 15:23\nLUBORE, to je seda teorie, zeleny je strom zivota. Vy se k tem homepagerum chovate jako kdyby to svoje dilo nejak nabizeli a prodavali dal nebo se s tim hlasili do souteze. To neni postaveno "bud dobra stranka nebo spatna", to je postaveno na tom bude spatna nebo zadna. Ja pul pracovni doby (dnes mam volno-vecer jedu na dovolenou :-) travim shanenim informaci o firmach na webu a jsem vzdy firme neskonale vdecen, ze ma web. Docela si dovedu predstavit, ze kdyby ho neudelal provozni eletrikar, tak 15 000 Kc za web nedaji. Radeji nasetri a koupi lepsi vrata do dvora aby ridici nakladaku nemuseli hledat klice a otivrat branu, ale aby jenom vytukali kod a ven se to otevrelo na fotobunku. Kazdy firma ma priority a tech je mnohem vice "provoznich" nez spravny kod pro setiny promile obyvatel. Tak jak rvete vy, rve dealer s boxovanou vodou, ze pit vodu z kohoutku neni spravne a ze jim bude vozit za 4000 Kc mesicne 4x vodu do davkovacu, pak prijde dealer a vysvetluje ze ochranne folie na okna za 22 000 Kc jsou to prave, pak prijde podobany programator a vysvetluje, ze "vizitka firmy" na intenretu musi mit spravny kod a ze si web maji nechat udelat u odborniku.... Az budete mit nejaky rozpocet z ktereho budete muset zabezpecit chod firmy, tak se budete timto zabyvat skoro cely den.\n24. 10. 2002 15:24\nAle to uz prece neni problem tech uzivatelu, ale vyrobce progrämu.\n24. 10. 2002 15:30\nStejne jako jdete se zubem k zubari, jako si kupujete mobil v krame a jako si delate vizitky ve studiu, tak si delate stranky ve Wordu a ve Frontpage.\nLide chteji publikovat informace, a kdyby si k tomu meli nekoho najimat a platit mu za to, na internetu zadne stranky nebudou, to je fakt. Ostatne, kolik uzitecnych informaci jste nasel prave na takovych, mizernych strankach? Ja spousta.\n24. 10. 2002 15:49\nTo je IMHO zvlastni vec, - ze cim je stranka vice odladena, je to dizajnova perla a zajiste by skoro prosla validatorem, tak se skoro na 100% muzu spolehnout ze tam budou cca tri prokliky - ve stylu: toto vyrabime - a je tam fotka zenske jak telefonuje z IP telefonu, pak tam bude sekce tiskovych zprav a stranka o dobrocinosti... nebudou tam modely telefonu ani ceny - ceny bych prezil, ty se nedaji nikde. Web ktery je pravidlne aktualizovany, jsou tam produkty, objednaci kody, tel. cisla, jsou snad z 90% takove ty frontpagove co maji vlevo pasek s knofliky a blikaji tam takove ty GIFy "NEW". Vysvetluji si to tim, ze kazdotydenni update "designove perly" by prislo na silene penize. Synchronizaci Frontpage muze delat sales director obden. Existuji samozrejme vyjimky firem rekneme "skoro z oboru", telco operatori, ebanka apod.\n24. 10. 2002 15:54\nDobře, pokud tedy vezmu Word a Frontpage přesně jako ty nástroje "webmasterem snadno a rychle", není potom chybou těch programů, že to, co dělají, nedělají dobře? Hlavně mi netvrďte, že kdyby to dělaly špatně, tak by je nikdo nepoužíval. Díky monopolu MS většina lidí nemá ani páru o tom, že existuje nějaká Mozilla, že Explorer renderuje stránky úplně zmrudle apod.\nAle opakuji už asi počtvrté\n(sorry za velké písmo, ale nechci to pořád opakovat): já tu nejsem nějaký Don Quichote bojující s větrnými mlýny, já jsem původně oponoval názoru, že na vině stávajícího stavu jsou zastaralé standardy. Já jsem tvrdil, že nikoliv, že to jsou zmrudlé aplikace a BFU webmasteři. Toť vše.\nJenom ještě jedna věc, W.K. tu argumentuje nějakými home uživateli apod., ty já teď neřeším. I těch dvou konkrétních příkladech ze včerejška je např. Student Agency a netvrďte mi tu nikdo, že jejich stránky jim po večerech dělal elektrikář s uklízečkou a řidičem. Já se obávám, že narazili na nějaké rychlokvašky "profíky", a prděj na to, protože jsem to jejich šéfovi poslal, ať si to opravěj). Obdobně jsem tu popisoval příběhy s Computer Pressem, Annoncí, to všechno jsou firmy, které si web mohou zaplatit, ale "odborníci", kteří jim stránky dělali, nedokážou pochopit, že existuje něco jako DOM nebo HTML standard.\nPS: většinu informací, které hledám, nenacházím na stránkách topiče Lojzy Dvořáka, který si tam vystavil svého psa a popisuje, jak včera pařili s kamarády (= ironizovaný popis těch normálních stránek běžných lidí).\n24. 10. 2002 16:03\nMožná by stálo za to odlišit stránky malinkých firmiček a jednotlivců-amatérů od profesionálních stránek komerčních serverů - namátkou třeba Lupy nebo Intervalu. Zatímco v prvním případě může být opravdu alternativa buď něco z FrontPage, nebo vůbec nic, ve druhém případě neexistuje žádná omluva pro prasácký kód (třeba Lupa hrdě deklaruje DOCTYPE, ale validátorem neprojde ani omylem). Zkuste si někdy přečíst Lupu třeba na mobilu - garantuju vám, že je to utrpení (ani ne tak kvůli validitě kódu, jako kvůli tomu, že informace ve zdrojovém kódu za sebou následují naprosto nelogicky).\nJinak údržba validních stránek s odděleným obsahem a vzhledem je daleko méně náročná než údržba obvyklého kódového guláše.\n24. 10. 2002 16:14\nKdyž si koupím metr, který se bude od skutečnosti rozcházet o 3cm na jednom metru, je to chyba výrobce toho metru, že takový zmetek vyrobil a prodejce, že ho prodává. Když na to přijdu, měl bych ho jít vrátit. Neudělám-li to, je to moje chyba. Proto je třeba páchat osvětu, aby uživatelé pochopili, že to, co Office produkuje, není HTML, a tlačili na výrobce. Ne že bych si dělal velké iluze, že to pomůže.\n24. 10. 2002 16:25\nTo je dobrá analogie. Teď si představte, že díky faktickému monopolu výrobce má onen 97cm "metr" většina lidí kolem Vás, takže jim to nepřijde divné, protože když si něčeho koupí 50cm, tak na svém metru vidí opravdu 50cm, protože i prodejce použil stejný (ačkoliv v reálu to má pouhých 48,5cm). Teď tam přijdete Vy se svým 100cm metrem a vypadáte jako blbec, protože máte jiný metr než ti ostatní a budou Vám tvrdit, že máte smůlu, protože jste menšinový a všem ostatním to měří dobře (srov. "v Exploreru se ta stránka zobrazí, tak tam není co měnit"). Taková je dnes opravdu situace. Má se kvůli tomu změnit definice metru nebo tlačit na uživatele, aby si pořídili pravý metr a na výrobce, aby nevyráběli paskvily?\n24. 10. 2002 16:29\nJak už bylo zmíněno, chyby, o kterých se tu bavíme, najde nejen validátor, ale také každý prohlížeč, který se drží normy. Kupříkladu Mozilla si s takovými stránkami obvykle poradí, ale to jen proto, že autoři záměrně přidali funkce pro podporu nekorektního HTML. Byly kvůli tomu určité spory (zda to má dělat) a v současné době interpretace nekorektních konstrukcí závisí na specifikaci DOCTYPE.\nCo si kdo udělá podle příručky webmasterem za 20 minut, to je jen a jen jeho problém. Tady jsme se bavili o tom, že pokud to vyplodí funkcí Save as HTML, může žít v dobré víře (živené marketingem MS), že je to tak správně.\n24. 10. 2002 16:48\n>> ja prece nikde netvrdil, ze MS Word a Frontpage delaji korektni kod. Delaji spatny kod. Proste spatne aplikace\n>> monopol MS muze byt i dobrej, v budoucnu Predstavte si, ze MS dokaze z techto programu generovat korektni kod. To bude zaplava validnich stranek, co? :)\n>> IE nerenderuje stranky "zmrudle". Pravda, ma nejake chyby, ale nejake chyby maji i ostatni prohlizece.\n>> Divil byste se, kolik informaci lze nalezt na takovych strankach. Nepocitam samozrejme stranky s Lojzou :)\n24. 10. 2002 16:52\nMno, ty ale špatně argumentuješ, správně mělo být:\njako si mobil stavíte z Merkuru a zuby si trháte sami nití přivázanou na kliku dveří, tak i webové stránky si chcete dělat sami. :-)\nKdyž chce člověk dělat zubaře, chodí kvůli tomu aspoň 20 let do školy. Ale zub si opravdu můžeš vytrhnout i jako naprostej analfabet -- dokonce ušetříš a budeš mít příjemnej pocit, žes to zvládl sám a nikoho jsi kvůli tomu neotravoval.\nVždycky se mi posmíváš kvůli přirovnáním, jsem rád, že tentokrát jsi ho použil sám :-))\n24. 10. 2002 16:55\nJe problém kamenického dláta, že na náměstí Nebesského klidu stojí odporné sousoší Kulturní revoluce? IMHO za to nástroje nemůžou. Ve Wordu běžně píšu validní dokumenty.\n24. 10. 2002 17:00\n> monopol MS muze byt i dobrej, v budoucnu Predstavte si, ze\n> MS dokaze z techto programu generovat korektni kod. To bude\n> zaplava validnich stranek, co? :)\nNo a na tom je něco špatného? Pokud se aplikace chová korektně, je to snad jedině dobře, ne?\n> IE nerenderuje stranky "zmrudle". Pravda, ma nejake chyby,\n> ale nejake chyby maji i ostatni prohlizece.\nJá jsem myslel, že tu vážně diskutujeme a ne že se bavíme vtípky. Podívejte se na moje uvedené dva příklady zde v diskuzi, podívejte se na HTML kód (jaký je dementní) a teď mi řekněte, jestli to, co z toho IE udělal, není zmrud. Je IMHO velikou chybou, že (nevím, zda to nezavedl už Netscape, ale rozhodně MSIE to dovedl podstatně dál), že nerespektuje HTML kód, pořád se snaží něco domýšlet, předělávat apod. Zkrátka klasické chování Microsoftí umělé inteligence ve stylu (naschvál přeháním, aby mě někdo nebral za slovo) "sice jsi stiskl tlačítko Tisk, ale já si vím, že jsi měl na mysli 'označit odstavec a v něm písmo nastavit na červenou barvu' a tak to za tebe udělám".\nZkrátka a dobře - interpretovat kód tak, jak je, pokud obsahuje chyby, tak je zobrazit. Mně je opravdu líto vývojářů Mozilly, kteří se (v zájmu kompatibility s MSIE) snaží se skřípěním zubů dosáhnout podobného chování jako MSIE právě proto, že dneska je většina všech stránek zkrátka příšerná.\n24. 10. 2002 17:02\nPokud správně deklarujete DOCTYPE, tak se IE6 řídí podle standardů - tj. vykreslí vám i chyby, které by bez té deklarace zametl pod koberec.\n24. 10. 2002 17:30\nnakonec z Vas bude lidovy vudce, blahopreji :-) Ja jim rozhodne byti nehodlam.\n24. 10. 2002 17:31\nNo tak to máte asi nějakou custom verzi Wordu. Já jsem teď vzal Word XP, napsal v něm jediné slovo Test a uložil jako WWW stránku. Projel jsem to validátorem a hleďme (a těžko si dokážu představit jednodušší stránku, ani raději nepomýšlím, co by z Wordu vylezlo, kdybych jako "www stránku" ukládal něco složitějšího):\nBelow are the results of checking this document for XML well-formedness.\n* Line 6, column 17:\n* Line 7, column 26:\n* Line 8, column 11:\n* Line 9, column 11:\n* Line 10, column 10:\n<link rel=File-List href=""Test_files/filelist.xml">\n* Line 95, column 6:\nError: end tag for "link" omitted; end tags are required in XML for non-empty elements; empty elements require an end tag or the start tag must end with "/>"\n* Line 10, column 0:\nError: end tag for "meta" omitted; end tags are required in XML for non-empty elements; empty elements require an end tag or the start tag must end with "/>"\n* Line 9, column 0:\n* Line 8, column 0:\n* Line 7, column 0:\n* Line 6, column 0:\n* Line 99, column 11:\n* Line 101, column 9:\n24. 10. 2002 18:19\n;) akoze bonusweb je jeden velky, velmi lamersky zvladnuty bordel. inac to neviem vystihnut. je to obrovske, strasne dlho sa to stahuje, grafika je nedotiahnuta, takisto aj styly, vypada to dost pochybne.\n24. 10. 2002 18:27\nZdravim, vidno ze problematike vobec nerozumiete.\n15% je velky narast a ked zoberiete este v uvahu ze aj predtym boli tie stranky obrovske tak to je priam tragedia.\nRuku na srdce, nieje to krasne ked mate dobru linku a stranky vam idu ako z disku? Lenze mozte mat linku aku chcete aj tak budete vidiet rozdiel medzi takym bonuswebom alebo doupe.cz a medzi kvalitne spravenou strankou.\n24. 10. 2002 18:35\nNe vždy. I web s velmi dobrým designem může být dobře aktualizován nekvalifikovaným uživatelem. Stačí mu k tomu udělat rozumné rozhraní, říci mu, jak udělá nadpis, jak tučné písmo, kurzívu, nový odstavec atd. Uživatel se tak soustředí na vytvoření obsahu a všichni budou spokojeni.\n24. 10. 2002 19:11\nNikdy jsem netoužil být lidový vůdce,chci jen to, co je jinde ve světe samozřejmostí - myslím si že demokracie je právě od toho aby měl obyčejný občan možnost vyjádřit svůj názor a bránit se takovým firmám jako je právě ČTc.Slibuji,že hned jak v ČR bude ADSL za přijatelnou cenu a Internet se stane dostupným pro každého občana - už o mě zřejmě neuslyšíte:-)))\n24. 10. 2002 20:48\nMuzete trochu podrobneji, treba na mail? Myslim si, ze to pujde vyresit. Vy tedy chytate v IE vsechny zpravy a nejak je zpracovavate, ci jak?\n24. 10. 2002 22:07\nTy vole (to je udivene zvolani, ne nadavka), zrovna event model MSIE se na event model Mozilly nelepi ani nahodou, je to jen jeho hruba podmnozina. Spis neznate Mozillu ci presneji event model z DOM2 (na jehoz specifikaci se mimochodem vyznamnou merou podilel MSIE, lec nerespektuje ho).\n24. 10. 2002 22:18\nTo je nesmysl. Renderovat se to bude stejne dlouho, at to poslu komprimovane a nebo ne. Pro uzivatele je dulezita cena, kterou zaplati za stazeni stranky. Ta se pocita bud od rychlosti stazeni a nebo objemu, podle typu pripojeni. V obou pripadech ma posilany mensi datovy objem vyhodu. Velikost stranky na disku je uplne nepodstatna. Nekoho muze trapit velikost stranky v pameti (kdyz ma malo ram a nebo pracuje s hodne strankami), ale to zase vas test nezohlednuje, protoze nezohlednuje miru komprimace obrazku (v pameti jsou rozbalene, na disku ne). Takze vas test se zameril na tu nejmene zajimavou velicinu.\n25. 10. 2002 8:30\nNikoli, me porovnani jsem bral tak, ze co je dnes bezne delat. Je bezne kupovat mobil v obchode, je bezne chodit k zubari. A taky je bezne delat stranky DOMA a nikoli u webmastera.\nTobe se nekdo posmiva?\n25. 10. 2002 8:32\nDej do XHTML stranky XML deklaraci a ses tam, kde jsi byl :)\n25. 10. 2002 8:33\na vam snad vadi, ze se IE snazi domyslet, co jste se snazil udelat? To prece delat kazdy prohlizec, kazdy program, jinak by nemohl fungovat.\nAle vazne - nevim, co je spatneho na tom, ze IE toleruje chyby v kodu. Auta take toleruji prekroceni rychlosti a nikomu to nevadi.\n25. 10. 2002 8:35\nA neni to snad jedno, zdali se pocitaji komprimovane nebo nekomprimovane stranky? Dulezite je vzajemne porovnani a narust.\n25. 10. 2002 9:01\nAno, mně to vadí hodně, zvlášť v kombinaci s tím, že MSIE je majoritní a tudíž ty chyby v kódu se díky tomu stávají nepsaným standardem.\nVadí mi to z jednoho konkrétního důvodu - tahle "radobyinteligence" je implementačně závislá a není nikde definovaná. Takže nedělá nic jiného, než že do webu rozesívá nekompatibilitu.\nJsem programátor, čili uvedu analogii:\nPředstavte si, že napíšu kód:\nfor(int i = 1; i < 10; ++i)\nprintf("Hodnota %d\_n", ii);\nKaždý překladač (protože je to definované standardem) mi ohlásí chybu v řádku 3, že nezná proměnnou ii. Díky tomu mám možnost tu chybu opravit a daný kód přeložit pod každým C++ překladačem, co znám.\nTeď si představte, kdyby se (např. Microsoftí) překladač choval tak, že by nedodržoval standard, ale řekl by si "on tam napsal ii, nikde ii nemá, ale všude má i, takže určitě myslel i) a kód přeložil. V tu ránu by se stalo to, že bych nepoznal, že tam mám chybu a měl bych jen malou šanci zjistit, že todle nikde jinde než pod tím konkrétním překladačem nepřeložím.\nA nakonec si zkuste představit jiný překladač, který bude svou rádobyinteligencí uvažovat takto: "v jediném místě, kde leze nějaký výstup, používá ii, tudíž všude jinde chtěl použít ii a ne i, tak se zachovám, jako by místo i mělo být ii". Také rádobyinteligence, ale odlišná implementace (přestože v tomto konkrétním případě by byl výsledek stejný).\nA ještě jedna, dle mně nejdůležitější věc, kterou jste úplně opominul. Auto toleruje překročení rychlosti proto, že dělá přesně to, co mu uživatel sdělil, že má udělat, zatímto ta MS inteligence se chová přesně opačně, tj. dělá to, co si myslí, že je teď zrovna nejlepší, často bez ohledu na to, co mu uživatel sdělil, že má udělat.\nPokud je jednou definován stardard, aby bylo možné si vzájemně rozumět, je správne trvat na jeho dodržování, protože jakékoliv odchylky jsou jen cesta k tomu, že to dorozumění bude čím dál tím těžší. To by také bylo vhodné si uvědomit.\n25. 10. 2002 9:04\nTen problem je v tom, ze IE pocita jinak marginy a bordery (at zije cestin) a to ne zrovna podle standrdu(necekane). Jinak ja mam stranku aktualizovanou skoro kazdy den a nemam s validnosti zadny problem. maximalne obcas zapomenu nahradit amprsand spravnou entitou, ale to neni problem rychle opravit ...\n25. 10. 2002 9:06\nOmlouvám se, úplně jsem přehlédl toto:\n...snazi domyslet, co jste se snazil udelat? To prece delat kazdy prohlizec, kazdy program, jinak by nemohl fungovat.\nNaopak, IMHO každý korektní program funguje tak, že dělá přesně to, co mu uživatel řekne, to znamená, že se chová deterministicky, že když stisknete čudlík A, udělá akci A. Pokud milujete programy, kde stisknete čudlík A a ono to jednou udělá akci A, podruhé akci B a potřetí akci C, dle toho, co program usoudí, že je to nejlepší, máte úplně odlišnou představu, jak by programy měly fungovat, než já.\nVám se někdy stalo, abyste v Photoshopu zadal kreslit modrou přímku a Photoshop Vám udělal červený oblouk, protože usoudil, že se tam bude červený oblouk hodit víc (popř. že už jste dlouho nedělal červené oblouky, tak je na čase nějaké udělat)?\n25. 10. 2002 10:26\nZdravim, ale prohlizece nemuzou postupovat jako cykly v programovacim jazyku, na to je HTML az prilis "free". Napr. znacka STRONG. Je to zvyraznovaci znacka, ovsem nikde se uz nepise, jak ma byt zvyraznena, zdali tucne, kapitalkami nebo kurzivou atd. Chapete? Proto si prohlizece musi domyslet. Stejne tak nadpisy H1 az H6. Specifikace definuje v podstate, ze je to nadpis, a ze by se mel odlisit od okolniho textu. A je na prohlizeci, jak to udela, obvykle tedy vetsim pismem (to, jak velkym, zalezi na nem) a odsadit jej od textu (jak moc, take zalezi na prohlizeci). CSS se snazi takoveto veci resit, ale bohuzel - ne vsichni je jeste pouzivaji.\nAle tak, jak pisete, se chova i Internet Explorer. Udelam tabulku - zobrazi tabulku, zbarvim ji modre, zobrazi se modre. To, ze IE renderuje neco chybne - treba velikosti boxu - to je take predvidatelne, vite o tom a vite, jak to resit. IE se rozhodne nechova tak, jak pisete, ze jednou na stisk A udela B a podruhe C. T\n25. 10. 2002 10:33\nALe i Internet Explorer dela presne to, co chcete. Vlozite tabulku, zobrazi tabulku. Vlozite nadpis, zobrazi nadpis. Vy tady pisete, jako kdyby IE fungoval tak, ze vlozim tabulku, zobrazi tabulku, podruhe vlozim tabulku, vlozi nadpis. Tak se IE nikdy NECHOVAL a TAKY SE NECHOVA.\nSamozrejme, jsou zde problemy toho typu, ze IE napr. pocita box odlisne podle standardu, ale takove problemy maji obcas i jine prohlizece - Opera, Mouzilla, Netscape atd.\nPrimarnim ukolem prohlizece je zobrazovat stranky. A pokud chybi neco, co by dle standardu melo zabranit zobrazeni, treba neukoncena tabulka, NEVIDIM PROBLEM V TOM, ZE IE TAKOVOU STRANKU ZOBRAZI. Jde o informace a ty je potreba zobrazit, za kazdou cenu. To, ze prohlizece umoznuji zobrazovat i nevalidni kod, neni ani tak jejich problem, jako spise problem uzivatele, resp. tvurce stranky. Neplette si prosim pricinu s nasledkem.\n25. 10. 2002 10:38\nJeste poznamku ke svemu prispevku.\nAuta umoznuji jet rychlosti, ktera je nad povolenou rychlosti, stejne jako prohlizece umi zobrazovat stranky, ktere neodpovidaji standardu.\nVzdy je problem na jedne strane - na uzivateli. Bez uzivatele auto nezrychli nad povolenou rychlost, nedojde poruseni pravidel SP, s validnim kodem rovnez nedojde k poruseni standardu.\n25. 10. 2002 10:41\nJestli vam proste vadi, ze IE dokaze zobrazit nevalidni kod, tak vam take jiste vadi, ze auta dokazi jet rychleji nez 50/90/130 km za hodinu a ze nemaji cidlo, ktere by tuto rychlost regulovalo dle typu vozovky (bezna silnice/dalnice/obec)\n25. 10. 2002 11:36\nJste vedle. Já jsem nediskutoval, že STRONG může znamenat pro každého trochu jiné zvýraznění písma. Já jsem kritizoval, že napíšete něco jako:\nalt="Soubor USER.ZIP (pro dealery)" >stáhnout\na Explorer místo aby vypsal chybu, tak tu první značku  úplně ignoruje (text "stáhnout" bude link).\nAle pokud napíšu:\nalt="Soubor USER.ZIP (pro dealery)" >stáhnouttext\ntak zase ignoruje tu druhou značku  (text "stáhnout" bude link a "text" bude silně) atd. atd.\nTakže si Explorer dělá, co chce, jak chce, nezávisle na tom, co dostane za příkaz v HTML.\na Explorer si z toho (naprosto svévolně) udělá\n. Pokud Vám to přijde normální, tak potěš.\n25. 10. 2002 11:41\nAno, vadí mi, že IE se chová jednou tak a podruhé jinak, ignoruje HTML a domýšlí si, stejně jako by mi vadilo, kdyby auto při pokynu "zatoč doleva" si odtušilo (třeba tím čidlem), že by doleva zatáčet nemělo a pojede rovně nebo si zatočí doprava, zatímco jindy by doprava zatočilo apod., jindy zase jelo rovně a zpomalilo (dle momentální situace, analogie s Explorerem a jeho "interpretací HTML" kódu viz můj příspěvek posílaný před pěti minutami s konkrétním příkladem).\nJá beru, že Vám to takhle vyhovuje, ale uvědomte si, že někdo jiný může mít opačný názor a já jsem se vyjádřil, že právě ono zmíněné chování MSIE má za následek (spolu s těmi "webmastery"), že současné stránky vypadají tak, jak vypadají. Pokud máte pocit, že tomu tak není, OK, ale pořád tu opakujete to samé. Jediné, co je tu nového, že mi tvrdíte, že Explorer se chová deterministicky a korektně, já tvrdím, že nikoliv a dokládám to příkladem.\n25. 10. 2002 11:51\npodle si tu pletete pojmy. Takze, rozlisujme toto:\n- odlisne chovani pri stejneho kodu (to IE nedela)\n- domysleni pri nekorektnim kodu\n- spatna implementace nekterych casti kodu.\n25. 10. 2002 11:58\nTak slovíčkařit můžete, v tom Vám zabránit nemohu. Viz ten můj příklad s dvojitě ukončeným tagem. To spadá jako pod odlišné chování při stejném kódu, tak i do domýšlení.\nJá se zeptám úplně jinak - co by vám tak vadilo na tom, kdyby prohlížeč korektně interpretoval to, co dostane jako podklad (HTML) a nezobrazil (popř. vypsal chybu) v případě, že narazí na chybný HTML kód (a nedomýšlel si)? Kdyby se toto dělalo už od začátku, tak jsme se nikdy nedostali do stávající situace (ano, byli bychom pak ochuzeni o některé výplody Lojzíků a Frantíků, ano, je to kdyby, stejně jako "kdyby byly ryby").\n25. 10. 2002 12:00\na co se vam na tech kodech nelibi, krome toho, ze se jedna o totalne nekorektni kod?\nPrvni priklad IE interpretoval spravne - zobrazil odkaz, protoze SPRAVNE rozpoznal, ze uzaviraci znacka je vlozena predcasne.\nDruhy priklad, IE SPRAVNE zobrazil odkaz, SPRAVNE udelal zbyrazneny text a ukoncovaci znacku odkazu, ktera je navic, SPRAVNE ingnoroval.\nCo se tyce posledniho prikladu s lomitky, opet IE "opravi" spatne lomitko a zobrazi obrazek.\nAt se divam na kody ze vsech stran, nikde nevidim, ze by IE delal neco spatne, nebo dokonce, ze by interpretoval stejny kod pokazde jinak (kody jsou odlisne). Vse dela spatne uzivatel. Prohlizec se pouze snazi interpretovat kod a to je take jeho prace. Proc prosim vas chcete, aby prohlizece byly uplne TUPE? HTML neni programovaci jazyk.\nJinak, vy snad znate prohlizec, ktery by pri chybe v HTML vyhazoval chybu? Ja tedy ani jediny.\n25. 10. 2002 12:17\nDobře, pokud nechcete pochopit, že takovéto chování je nedeterministické, potom je to opravdu těžké. Pokud se na stejnou věc (zde dvakrát ukončený tag) Explorer zachová pokaždé jinak podle toho, v jaké je to zrovna situaci apod., takové chování já opravdu nazývám nedeterministické (nevypočitatelné).\nKdyž je tato vlastnost IE tak úžasná, můžu se zeptat, proč se takto nechovají třeba mnou zmíněné překladače jazyka C/C++? Bylo by úplně super, abych mohl psát úplné kraviny a překladač si domyslel, co tím chtěl básník (autor kódu) říci.\nOdpovím si sám a opakuju se, proto je to moje opravdu poslední vyjádření, protože si připadám, že mlátím prázdnou slámu:\nV okamžiku, kdy se aplikace, která má daný kód zpracovat, pokouší do procesu zpracování zanést nějakou umělou inteligenci (domýšlení), v ten okamžit ztrácím kompatibilitu (přenositelnost), protože zatímco strukturu kódu (HTML, prog. jazyka apod.) lze standardizovat, standardizovat onu domýšlivost je velmi obtížné, prakticky nemožné.\nA já jsem vždy žil v představě, že web je hlavně o tom, že se k informacím dostanu prakticky odkudkoliv s čímkoliv (myšleno browser podporující standardy).\n25. 10. 2002 12:35\nProhlížeč by měl skutečně zobrazit co nejvíce, i když je kód špatný. Na druhou stranu by měli vývojáři ale běžně používat nástroj, který jim kód zkontroluje. Ať už je to validátor, a nebo by měl mít FrontPage (nebo i IE) funkci, která na chyby upozorní (nebo zobrazí kód doopravdy tak, jak jej autor napsal).\nJinak v HTML se IE asi opravdu chová tak, že vložíte tabulku a IE zobrazí tabulku. Ale třeba rozpoznávání mime typů dělá IE tak, že mu pošlete mime typ dokumentu a IE se podle přípony rozhodne, že je to ve skutečnosti něco jiného.\nAle fakt je, že nejlepší chybu tohohle typu jsem jendou našel v NN 4 - u tagu P jsem měl nadefinováno align="justify" a NN zobrazoval text zarovnaný doleva - nakonec jsem dospěl až do stavu, kdy to, zda NN text zarovná do leva nebo do bloku záleželo na jednom jediném písmenku uvnitř TEXTU toho odstavce :-)\n25. 10. 2002 12:47\nObávám se, že minimálně ve třetím případě nemáte pravdu. Jiné "logické" (nikoli správné), z mého pohledu ještě "logičtější" chování by bylo požádat server o soubor jménem aaa\_sss.gif, protože takový soubor může docela klidně existovat (na Windows sice ne, ale neexistují jen Windows). V tomto případě (stejně jako v ostatních) existuje více variant, jak ten chybný zápis interpretovat, a proto bych se rozhodně neodvážil označit jednu z nich za správnou.\n25. 10. 2002 12:50\nNikoliv, Lojzici a Frantici by to zjistili a treba by se potom naucili psat stranky spravne. Nikdo snad neuverejnuje na webu stranky, ktere by si neprohledl a jestlize ano, dobre mu tak...\n25. 10. 2002 13:21\nale co sem porad tahate ty prekladace programovacich jazyku. Tvoril jste snad nekdy HTML stranku? HTML neni programovaci jazyk, je to pouze znackovaci jazyk, nejsou tak zadne podminky, neni mozne vytvaret funkce, ukladat do promennych NIC! HTML nerika, jak se ma v prohlizeci zobrazit, rika pouze, jak by se mohlo zobrazit, konkretni inpretace je pak uz na klientovi.\nNechapu, proc vam ta inteligence vadi? Pokud tvorite korektni kod, prohlizec si nic nedomysli (vse je v poradku!). Pokud tvorite prasacky kod, je VELKE PLUS, ze i takovy kod dokaze prohlizec zobrazit. Nechapu, jak by me mohlo toto PLUS, jako ctenare omezovat. I kdyby to nahodou intepretoval prohlizec zcela spatne, a zobrazil neco jineho, porad je to VELKE PLUS. Jinou alternativnou by totiz bylo to, ze s k informacim nedostanete vubec\nA kte posledni vete. Co porad mate s temi prohlizeci podporujici standardy? Vsechny podporuji standardy, nektere vice, nektere mene. Nekoretni kod neni chyba prohlizece, ale uzivatele. UZIVATELE! A diky takovym prohlizecum, jako je IE a dalsi, ktere dokazi interpretovat prasacky kod, se DOSTANETE PRAVE KE VSEM K INFORMACIM.\nPorad tady nadavate na IE. Co takhle spise nadavat na takove uzivatele? Naprogramujte si vlastni prohlizec, ktery vam nic nezobrazi pri sebememensi chybe v kodu. Pak mi dejte vedet, kolik stranek jste na internetu precetl.\nTake si pripadam, jakobych mlatil prazdnou slamu...:)\n25. 10. 2002 13:33\nProč mi to vadí? Protože tím podporuje autory v tom, aby psali nekorektní pseudoHTML, které si pak nemůžu prohlédnout. Když jim to řeknu, s pohrdáním mi vysvětlí, že nějakými minoritami se nebudou zabývat. Proto se kvůli MSIE k mnoha informacím nedostanu nebo dostanu s velkými obtížemi. Protože, překvapivě, portaci MSIE pro operační systém, který většinu času používám, jsem dosud nenalezl.\n25. 10. 2002 13:39\nNikdo je v tom nepodporuje. Vadi vam snad auta, ktere maji silnejsi motor, protoze snadneji porusuji pravidla silnicniho provozu? Me to nevadi. Rika snad, ze vyrobci aut podporuji porusovani predpisu? Nerika.\nAno, kdyz vam vysvetli, ze minoritami se nebudou zabyvat, tak to opet neni chyba prohlizece, ale problem tvurce stranky, resp. jeho nabubrelost.\nExistuji dve cesty - prohlizec s "inteligenci" (zobrazi i prasacke stranky), anebo bez inteligence (nezobrazi stranku obsahujici jedinou chybu). Nezda se vam skoda, ze kvuli spatne vlozenemu prvku se nedostanete ANI K JEDNE INFORMACI?\n25. 10. 2002 13:54\nTo s auty je nesmysl (byť mezi zastánci nekorektního HTML velmi oblíbený, už jsem ho tu viděl nejmíň dvacetkrát). Rychlost hladce překročíte i s trabantem (na dálnici ne, ale málokdo jezdí jen po dálnici). Navíc jsou situace, kdy i překročení 130 km/h může být v pořádku. Dále povolená rychlost je jen jedním z mnoha předpisů, které pro provoz na silnicích platí. Jak by vám mělo auto zabránit vjet do jednosměrky nebo zaparkovat na zákazu zastavení? Vaše přirovnání by platilo tak možná pro WWW prohlížeč, který by vám nezobrazil stránky se nezákonným obsahem. A takového bych se rozhodně nezastával.\nS tezí, že kdyby některé prohlížeče nepodporovaly nekorektní HTML, nedostali bychom se k informacím, zcela zásadně nesouhlasím. Je to přesně naopak, stránka by se nezobrazila ani autorovi a on by byl nucen ji napsat správně. Takže by se pak zobrazila všem. Takhle se často zobrazí jen těm, kdo s ním sdílejí stejný prohlížeč, který si dané chybné konstrukce domýšlí stejně.\n25. 10. 2002 13:57\nJa bych to vubec neresil, takove stranky a prohlizece tu proste jsou.\n25. 10. 2002 15:07\nJa Vas proboha nekritizuji :-) Lidovych vudcu je potreba - nevim zda vzdy a vsude, ale urcite se nejake ty situace najdou.\n30. 10. 2002 13:07\nRadek Trzicky (neregistrovaný)\nUkaz mi takovou funkci, kterou umi jen vyvolene browsery, a jeji neexistence Ti tvrde zabrani v predani ci zobrazeni dane informace. Proc se od HTML ocekavaji veci, k nimz nebylo urceno? Proc se venuje tolik usili ohybani tohoto protokolu? Ja nepotrebuji, aby nadpisy v kazdem prohlizeci byly naprosto stejne a na stejnem miste. Potrebuji informace a k tomu, abych byl schopen je pochopit, je treba, aby byly primerene strukturovane. Me je jedno, jestli pismo nadpisu ma 14 bodu nebo 24. Potrebuji vedet, ze je to nadpis. Pripadne na jake je urovni. Stejne tak je mi jedno, jestli odrazky budou kolecka, sipecky, pomlcky. At si to zaridi browser jak chce. Potrebuji informace a je na tom, kdo je poskytuje, aby je napsal tak, aby byly srozumitelne. A mely by byt srozumitelne i bez vsech tech obrazku a blbosti. Mely by byt srozumitelne, i kdyz pismo bude misto Arialu treba Courier. I kdyz obrazek bude misto 1cm od okraje 5cm. Howgh.\n30. 10. 2002 13:14\nKonecne nekdo dalsi. Ja uz to tak delam drahnou dobu:o)))))\n31. 10. 2002 0:40\n1) AFAIK z MS Office neleze HTML a MS ani netvrdí, že leze (i když souhlasím, že to trochu zamlžuje). Z MS Office leze cosi, co je navrženo tak, aby to šlo bez ztráty formátování opět vrátit do původního nativního formátu, což by s HTML samozřejmě nešlo.\nMS zdarma k Office dodává add-on filtr, který z Wordu udělá skutečné HTML. Sice to také není žádný zázrak, ale s tím základním exportem je to nesrovnatelé.\n2) Úvaha, že by bylo jednodušší, aby Office produkovala korektní HTML je velmi odvážná, troufám si říci dokonce utopická. Pokud něco víte o HTML, tak vám musí být jasné, že z obceného dokumentu ve Wordu vytvořit HTML prostě nelze, neboť HTML je hypertext a obsahuje tedy *víc* informací, než formátovaný běžný text.\nTeoreticky by snad šlo (při dodržení určitých pravidel tvorby zdrojového dokumentu) exportovat jakési sémanticky ochuzené, avšak syntakticky validní HTML. Jenže ani to zatím *žádný* WYSIWYG nástroj nedokázal, a to ani nástroje specializované, které za sebou mají léta vývoje (Macromedia, Adobe, atd.). Tato skutečnost IMHO naznačuje, že to asi opravdu jednoduché nebude.\n31. 10. 2002 8:00\n1) Když vidím volbu "Save as Web page" s koncovkou "htm", i já jako pokročilý uživatel očekávám, že z toho vyleze HTML. Natož nějaký BFU. Takže je velmi odvážné (ba až naivní) tvrdit, že MS netvrdí, že z Office HTML neleze.\nNavíc teď jsem se schválně podíval do dokumentace a čtu tam:\nWhen you publish an interactive workbook on a Web page, the result is an HTML file\nTakže MS tvrdí, že z toho HTML leze.\n2) Já s Vámi částečně souhlasím, že úplně korektní HTML z toho asi vylézt nemůže, ale rozhodně by to šlo udělat podstatně lepší, než je to, co z toho leze teď. Opravdu se nemohu ubránit (možná paranoidnímu) dojmu, že jde nikoliv o neschopnost, ale o záměr.\n30. 10. 2002 12:00\nNo jo, ale treba naftu misto benzinu v nadrzi uz az tak rada tolerovat nebudou, ze:o)


In vitro fertilizace – WikiSkripta\n(přesměrováno z Fertilizace in vitro)\nIn vitro fertilizace (IVF) je jedna z metod asistované reprodukce (viz asistovaná reprodukce). Širší laickou veřejností je známá také pod označením „děti ze zkumavky“. Zkumavka však nemá s metodou mnoho společného, neboť embrya jsou kultivována v Petriho miskách. K inseminaci oocytu tedy dochází v laboratorních podmínkách.\nIndikací k podstoupení IVF touto cestou je většinou jeden ze dvou důvodů: neschopnost otěhotnět přirozenou cestou či zájem o metodu zvanou preimplantační genetická diagnostika.\nPodáním hormonů jsou stimulovány pacientčiny vaječníky, takže v nich dozraje více oocytů najednou. Ty jsou pak z vaječníků biopsií odebrány a oplodněny mimo tělo matky – v embryologické laboratoři. Při odběru je žena v celkové anestezii. Odběr trvá cca 15–20 min a provádí se ambulantně. Po zákroku žena dvě hodiny odpočívá na lůžku a pokud je vše v pořádku, může pak odejít domů.\nPříprava vajíčka na oplodnění\nNejčastější dva způsoby přípravy vajíčka:\nOocyt může být se spermiemi pouze smísen v Petriho misce a moment oplození je ponechán „přírodě“ (první možnost).\nJednu spermii embryolog pomocí intracytoplazmatické injekce spermií (ICSI) vpraví přímo do připraveného vajíčka.\nK tomu je zapotřebí inverzní mikroskop s mikromanipulátorem, jehož součástí jsou dvě speciální pipety: holding pipeta a ICSI pipeta. Součástí takového mikroskopu bývá i laser a je používán i k asistovanému hatchingu. Spermie jsou získávány masturbací nebo metodami MESA či TESE – odebrání přímo z varlat (TESE) či nadvarlat (MESA). Tento zákrok provádí urolog.\nKultivace probíhá po dobu 3 dnů (v případě prodloužené kultivace déle) v laboratoři v inkubátorech/kultivátorech (teplota 37 °C, správná koncentrace O2 a CO2).\nEmbrya jsou denně kontrolována nebo kontinuálně sledována kamerou a jejich vývoj je zapisován.\nZpátky do těla matky jsou 3. den (4., 5.) vpravena nejlépe se vyvíjející embrya, či embrya u kterých není očekávána dědičná choroba (preimplantační genetická diagnostika) do dělohy matky.\nProcedura při níž je skrz děložní krček zavedena tubička s embryi není pro pacientku bolestivá.\nPočet embryí, která jsou transferována, závisí na věku matky a případně na jejím zdravotním stavu. Většinou se jedná o 1, někdy 2 embrya. Zbylá embrya jsou zpravidla konzervována zmrazením nebo vitrifikací (kryokonzervace) a pokud nejsou v budoucnu využita k transferu, mohou být darována za podmínek stanovených zákonem na vědecké účely.\nDalší metody související s IVF[upravit | editovat zdroj]\nPři asistovaném hatchingu je šetrně narušena zona pellucida vyvíjejího se embrya. Tím je pak zajištěna větší pravděpodobnost povedené implantace. Narušována může být mechanicky, chemicky či nejčastěji laserem. Zákrok je prováděn na přání pacientky.\nProdloužení kultivace (PK)\nV případě PK je možné vybírat lepší embrya po delší dobu. K této metodě se také přistupuje v případě preimplantační genetické diagnostiky. Do dělohy jsou pak embrya vpravena ve stádiu, jako by se tam dostala z vaječníku přirozenou cestou vejcovodem.\nKryokonzervace x rozmrazení\nSpermie a embrya je možné zmrazit a v případě potřeby rozmrazit a použít. Uchovávají se v tekutém dusíku a tato metoda je nazývána kryokonzervace. Vajíčka se tímto způsobem uchovávat moc nedají.\nTato metoda umožňuje genetická vyšetření vajíčka (pólového tělíska), případně embrya ještě před implantací do dělohy.\nŘEŽÁBEK, Karel. Asistovaná reprodukce : průvodce ošetřujícího lékaře. 1. vydání. Praha : Maxdorf, c2008. ISBN 978-80-7345-154-7.\nDOHERTY, C. Maud a Melanie Morrissey CLARK. Léčba neplodnosti : podrobný rádce pro neplodné páry. 1. vydání. Brno : Computer Press, 2006. ISBN 80-251-0771-X.\nMRÁZEK, Milan. Umělé oplodnění. I. 1. vydání. Praha : Triton, 2003. ISBN 80-7254-413-6.\nCitováno z „https://www.wikiskripta.eu/index.php?title=In_vitro_fertilizace&oldid=405228“


Aktuálně v portfoliu společnosti Raptor Engineering, resp. Raptor Computing Systems, figurují tři pracovní stanice, které využívají platformu Power. Výrobce postupně představuje cenově dostupnější verze. Aktuální novinka Talos II Lite Base Chassis vyjde v nejlevnější konfiguraci na 1775 dolarů. Stále jí ale například chybí pevný disk, grafická karta nebo operační paměť. I přesto lze použitelnou sestavu pořídit za 3 320 dolarů, což je ve srovnání s dalšími modely značky levnější. Na trhu se Talos II Lite Base Chassis objeví v červenci letošního roku. Zájemci mohou společnosti zasílat předobjednávky.\nKlíčovou komponentu pracovních stanic tvoří základní deska Talos II. V aktuálním provedení podporuje jednu nebo dvě patice pro procesory Power9, paměti DDR4 ECC, rozhraní PCIe 4.0, dva ethernetové gigabitové porty nebo kontroler Aspeed BMC. Uživatel má mimo jiné plnou kontrolu nad firmwarem, jenž je poskytován s otevřeným zdrojovým kódem. Díky tomu lze rychle reagovat na objevené zranitelnosti v hardwaru sestavy.\nVýrobu pracovních stanic s procesory Power ukončila společnost IBM v roce 2009. Od té doby segment plně ovládla platformy x86, tj. firmy Intel a AMD. Situace na trhu se může změnit i díky nástupu výkonných procesorů architektury ARM. Ty ovládají mobilní zařízení, ale jen pomalu se prosazují mimo ně. Vedle specifických úloh v datových centrech se v blízké budoucnosti nejspíše více rozšíří v osobních výpočetních zařízeních. O přechodu počítačů Mac na platformu ARM vážně uvažuje společnost Apple.\n(21. 5. 2018 | Lukas_Kriz)\nO vydavateli | Pravidla webu BusinessIT.cz a ochrana soukromí | pg(6087)


Zimní pracovní oděvy, které vás ochrání a také zahřejí\nTeplé a výstražné pracovní oděvy\nJakákoli práce venku je jistě zdravější než celodenní sezení za kancelářským stolem. Když ale udeří podzimní plískanice a zima začíná klepat na dveře, je na místě také náležité pracovní oblečení. Oděv vás musí efektivně chránit nejenom před nachladnutím, ale také před zbytečným zraněním.\nPráce na silnici, v kolejišti i na dalších místech s sebou nese jistá rizika, kterým je třeba předcházet. Volbou správného pracovního oděvu můžete zabránit prochladnutí i vážnému úrazu. Pokud zvolíte vhodně zateplený oděv s reflexní úpravou, budete se cítit pohodlně a v maximálním bezpečí. Společnost TOMIS CZ nabízí vysoce kvalitní a pevné pracovní oděvy pro jednotlivce i celé firmy. Díky široké nabídce produktů si vybere každý, ať už hledáte zimní bundu, kombinézu nebo rukavice.\nPracovní oděvy TOMIS CZ jsou připraveny na ty nejdrsnější klimatické podmínky, od podzimní jinovatky až po tuhé mrazy. Díky komplexnímu zateplení kombinéz, bund i kalhot budete dokonale izolováni před okolním prostředím. Samozřejmostí jsou rovněž speciálně zateplené kabáty, vesty, čepice nebo obuv. TOMIS CZ vás jednoduše oblékne od hlavy až k patě.\nZimní bundy, vesty, kabáty, kombinézy, montérky a další sortiment\nZimní bundy od TOMIS CZ se vyznačují unikátní zateplovací úpravou a vysokou nepromokavostí. Díky paropropustné vrstvě je zajištěn ideální komfort při práci venku. Samozřejmostí je praktická kapuce pro ochranu hlavy.\nPracovní vatovaný kabát s kapucí je optimální pro každého náročného kutila. Díky speciální impregnaci proti vodě a ochranou proti větru vás rozmary počasí už nikdy nepřekvapí. Větru ani dešti poručit nelze, s vhodnou kombinézou, montérkami, vestou či kalhotami můžete bez kompromisů vykonávat profesionální činnost i pracovat na zahrádce za domem.\nTermoprádlo vyrobené z funkčních vláken je naprostou novinkou. Díky efektivnímu odvodu potu a udržování tělesné teploty se budete cítit komfortně i při zvýšené fyzické zátěži. Antibakteriální úprava pečuje také o vaše zdraví.\nNechybí ani hřejivá trička s dlouhým či krátkým rukávem, spodní prádlo pro dámy i pány. Termoprádlo se vyznačuje snadnou údržbou, nevyžaduje žehlení a velmi rychle schne. Díky své povrchové a tvarové stálosti vám každý kus termoprádla vydrží po velmi dlouhou dobu.\nČepice, rukavice a zimní obuv\nPro kompletní ochranu v zimních měsících je důležité chránit také naše ruce, nohy a hlavu. Není žádný důvod, aby vám speciálně upravená pracovní obuv na zimu (kotníková či vyšší holeňová) neposkytla potřebný komfort. Do vlhkého prostředí jsou ideální PVC holínky, kruté mrazy a teploty hluboko pod nulou vyžadují profesionální zateplenou obuv s izolací proti chladu. Hlavu dokonale ochráníte pomocí pletené pracovní čepice či zateplené kšiltovky s ochranou pro uši. Pro manuální práci, v jakémkoli počasí a ročním období, jsou vždy třeba pracovní rukavice. V zimě jsou však zateplené rukavice jednou z nejdůležitějších součástí pracovního oděvu. Díky použitým materiálům budete chránění nejen před zimou, ale také proti žíravinám, pořezání atd.\nReflexní barvy pro vaši viditelnost\nAsi každý z nás někdy viděl reflexní výstražnou vestu, řidiči navíc mají povinnost tuto vestu mít v tak zvané povinné výbavě. Díky využití bohatých reflexních prvků je její nositel dobře vidět i z velké vzdálenosti, reflexní výstražná vesta je samozřejmou součástí výbavy všech pracovníku na silnici a účastníků silničního provozu, dále také na kolejištích drah, letištích a všude tam, kde je snížená viditelnost.\nReflexní vesty mají univerzální velikost a jsou navrženy tak, aby šly jednoduše obléci i přes bundu. Kromě vest TOMIS CZ nabízí v kategorii reflexních oděvů také výstražné bundy v nepromokavém provedení a se zateplením. Nechybí ani reflexní nepromokavé kalhoty, pláště, čepice nebo rukavice, vše v zateplené úpravě. Nebo módní doplňky, jako jsou batohy či reflexní pásky.


NIKDO SE NESMÍ CÍTIT VYČLENĚNÝ\nNení jich moc, ale kde jsou, tam pomáhají. Bohužel ekonomické důvody, k nimž se leckdy přidají i problémy prostorové, jejich vzniku příliš nenahrávají. Zkušenosti pedagogů a hlavně rodičů však dokazují, že kvalifikovaně vedená a dobře organizovaná přípravná třída dětem opravdu pomáhá. Nejen těm ze sociálně znevýhodněného prostředí, ale všem, kteří potřebují v začátcích pomoc při úspěšném zvládnutí povinné školní docházky.\nV Praze 9 otevřeli první přípravné třídy před dvěma lety – obě na proseckém sídlišti v Základní škole Novoborská.\n„Výsledky, kterých tamní učitelky dosáhly, jsou pro mne jako speciálního pedagoga velmi příjemným překvapením,“ říká Martin Odehnal, vedoucí odboru školství deváté městské části. „Ukazuje se, že zužovat původně striktně vymezené určení cílové skupiny – pouze na děti sociálně slabé – je nešťastné. Dětí, které dnes vstupují do základní školy s hendikepem, je mnohem víc. Děti cizinců, které dobře neovládají český jazyk, děti z výborně situovaných rodin, na které rodiče nemají čas, děti s logopedickými problémy, děti obtížně adaptovatelné… Těm všem hrozí v první třídě selhání. A to je pro motivaci k celoživotnímu vzdělávání katastrofa. Přípravné třídy nás přesvědčily, že mají velký vliv na posilování sebedůvěry. Děti se v nich nejen naučí spoustu věcí, ale získají důležité návyky pro školní režim, posílí si schopnost soustředění. Jen mne mrzí, že romské děti, s kterými jsme v přípravných třídách hodně počítali, v nich téměř nenajdeme. Navzdory tomu, že za docházku se tady neplatí.“\nTřetí školní rok v Novoborské\nDo přípravné – nebo „nulté“ – třídy jsou děti zařazeny se souhlasem rodičů a na doporučení pedagogicko-psychologické poradny. „Máme v nich cizince i děti s diagnostikovanými specifickými poruchami učení, stejně jako děti ze sociálně méně podnětného prostředí. Prvotním úkolem každé první třídy je nadchnout dítě pro školu. Aby tam chodilo rádo, aby se necítilo jako outsider, vyčleněné. Což se děje, když dítě vstupuje do školy s jakýmkoli hendikepem. Proto se za přípravné třídy tolik přimlouvám,“ zdůrazňuje ředitelka ZŠ Novoborská Věra Lodrová. „Nechci sbírat body u zřizovatele, ale jedno musím zdůraznit. Máme štěstí na lidi, kteří se v naší městské části školství věnují. Mohu srovnávat. Na zdejší škole působím 17 let, z toho sedm jako ředitelka, ale tak nadstandardní zájem a spolupráci s radnicí jako v posledních letech jsem nepoznala. Jsou tu špičkoví odborníci, kteří prošli praxí, mají poznatky ze všech sfér našeho školství i z ciziny. Jejich zásluhou bylo možné vytvořit nejen hodně nových míst v mateřinkách, ale také přípravné třídy ve školách základních. Hlavně je otevřeli všem dětem s hendikepem. To je obrovský posun.“\nZkušenosti od prvňáčků\nLetos otevřeli v Novoborské čtyři 1. třídy, každou pro 28 dětí. Takový pytel blech není pro učitelku žádná legrace. Třídní prvňáčků Vlasta Houdková má mezi svými žáky také pět dětí, které loni prošly přípravnou třídou. „Jsou sebejistější, lépe připravené na školu než některé děti z mateřinek. Vědí, jak si srovnat věci na lavici, jak správně sedět, leccos už také umějí. Například držet správně tužku, to ostatním často nejde. Neustále musím připomínat: dva prstíčky proti sobě, třetí pod…“\nPřípravné třídy si nemůže vynachválit. Oceňuje i to, že pokud během prvních měsíců zjistí, že některý prvňáček učivo nezvládá a obtížně se vyrovnává s životem ve třídě, domluví se s rodiči na dalším vyšetření a na jeho základě může dítě vyměnit první třídu za „nultou“. Nebo obráceně – z nulté přejít do první.\n„Zrovna nedávno jsem měla debatu s rodiči jednoho chlapce. Ocenili náš přístup. Přiznali, že sami měli pochyby, jestli bude klouček ve škole stačit. Psycholožka je ale přesvědčila, že bude všechno v pořádku. Mezi žáčky mám i děvčátko, které před rokem také odešlo z 1. třídy do přípravné. A musím říci, že začátek je teď výborný. Dívenka vyzrála, rok v přípravné třídě jí prospěl.“\nNa co mateřinky nestačí\nChtě nechtě se vkrádá do mysli, co v mateřských školách chybí, že až přípravná třída je pokrok.\n„Takhle to není možné říct,“ oponovaly obě učitelky. Učitelka má ve třídě minimálně sedm, maximálně 15 žáčků. To s mateřinkou s 28 dětmi není možné srovnávat.\n„Děti, které prošly nultým ročníkem, už v sobě mají určitý řád, což o většině třídy říci nemohu,“ přiznává V. Houdková. „Není to pouze záležitost mateřské školy, ale v první řadě rodiny. Děti nejsou zvyklé poslechnout příkaz. Chybí důslednost rodičů. Děti mohou všechno, ale chybějí jim pravidla. Zrovna nedávno se jeden tatínek ráno zlobil na paní šatnářku, proč nutí jeho synka, aby zdravil. A tak musíme laskavou přísností vychovávat my. Nějakou dobu to trvá, ale jde to.“\n„Škoda, že z mateřských škol zmizela dřívější pravidelná příprava na školu,“ podotkla Věra Lodrová. „Mám pocit, že se tam některé důležité věci ve hře ztrácejí. Navíc si nejsem jistá, jestli ve třídě, kde jsou děti od tří do šesti let, je vůbec cílená příprava na školu možná. Na sžívání s věkově různorodým kolektivem přece stačí jiné aktivity, třeba společná hra na zahradě, vycházka a podobně. Rozhodně nechci učitelky v mateřských školách obviňovat, nemají to lehké. Při přeplněných třídách, stále obtížnější spolupráci s rodinou. Vidím to i u nás.“\nBolavé místo setkávání\nPřivést rodiče ke spolupráci se školou je stále obtížnější. Chybí čas, leckdy i ochota. „Když jsou přípravné třídy kvalifikovaně vedené, je to úžasná radost pro děti i pro učitele,“ konstatuje V. Lodrová. „Ale stejně důležitá je péče rodiny. Rodiče si ani neuvědomují, že své dítě sami hendikepují. Tím, že je vodí pozdě do školy, že nedohlédnou, aby šlo včas spát, aby si napsalo úkoly. Že si s ním nepovídají. S postupujícími ročníky vidíme, jak se nůžky rozevírají. Jak moc záleží na tom, jaké prostředí dítě obklopuje. A vůbec nemusí jít jen o ekonomické zázemí. Současnému trendu i státním institucím zazlívám, že rodině neustále ulevují z její odpovědnosti a povinností vůči dětem. Tohle škola alternovat nemůže.\nHodně nám pomohlo, že máme ve škole na poloviční úvazek školní psycholožku. Zkušeného člověka z praxe, která pracuje s dětmi i s rodiči. Teď se s její pomocí snažíme získat grant EU na logopedickou péči. Abychom mohli mít v určité dny přímo ve škole logopedku, která by se věnovala dětem, radila učitelkám i rodičům. Řečových vad přibývá, dobrých 80 % dětí v přípravných třídách má velké potíže. Máme také své školní poradenské pracoviště, šest speciálních pedagogů, výchovnou poradkyni. Myslím, že podpůrná činnost školy je v rámci možností značná, ale znovu zdůrazňuji – rodinu nahradit nemůžeme.“\nNávštěva v „nulťáku“\nDětí je v 0. B sice jen dvanáct, ale třída jich je plná. V přední části klasické lavice, vzadu koberec a hračky. Na první pohled kombinace mateřské a základní školy. Chvíli si hrají, chvíli se učí. Správně sedět, soustředit se… Začínají na 15 minutách, ke konci roku dospějí k 40–45 minutám. Do režimu dne patří dopolední svačina a vycházka. Děti tu tráví den od 8.00 do 11.30, kdy je učitelka doprovodí na oběd. Některé pak odcházejí s rodiči domů, jiné zůstávají ve speciálním oddělení školní družiny.\n„Každý rok jsou děti trochu jiné, ale vždycky máme co napravovat. Za rok je možné spravit ledacos,“ připouští třídní Daniela Bartošová. Mezi letošními dětmi má hodně nezralých. „Znamená to trpělivě čekat. Na třídních schůzkách si s rodiči řekneme, co je ještě třeba dát do pořádku. Věřím, že se nám to povede. Víte, co je obrovská satisfakce? Když se od učitelek prvních tříd dovíme, že naše děti pracují líp než mnohé, co přišly z mateřské školy.“\nV Praze 9 vyrůstají nové byty snad geometrickou řadou. Ještě čtyři roky by se mohla ZŠ Novoborská do svých prostor vejít i s přípravnými třídami. Pak už nejsou vyhlídky právě růžové.\n„Radě Městské části už jsme předložili nejnovější demografickou prognózu zpracovanou přímo pro území MČ Praha 9, aktuálně se zvažují všechny možnosti, jak navýšit kapacitu základních škol,“ říká M. Odehnal. „Bylo by škoda odebírat jim to, co sice není povinné, ale dětem pomáhá.“


Mobil-home Azur Côte Landaise - NEJLEPŠÍ CENY ubytování ve městě Soustons\nAzur, Soustons, Francie - Zobrazit na mapě\nMobil-home Azur Côte Landaise – podrobnější informace\nPokud hledáte výhodně umístěný hotel ve městě Azur je hotel Cap Bien-Etre správná volba. Odtud mohou hosté užívat snadný přístup ke všemu, co může toto živé město nabídnout. Díky své výhodné poloze, nabízí hotel snadný přístup k místům, která musíte vidět.\nV Cap Bien-Etre výborné služby a vynikající zařízení vytvářejí nezapomenutelný zážitek z pobytu. Hoteloví hosté si mohou užívat vybavení jako přeprava do hotelu / na letiště, grilovací zařízení, pronájem auta, prádelna, automat na nápoje.\nAtmosféra hotelu Cap Bien-Etre je cítit v každém pokoji. balkon/terasa, televize, DVD/CD přehrávač, kuchyňský kout, lednička jsou pouze částí vybavení, které můžete mít k dispozici. Hotel nabízí obrovskou škálu rekreačního vybavení, včetně vířivka, venkovní bazén, rybaření, masáž, solárium. Cap Bien-Etre je vaším místem pro kvalitní hotelové ubytování ve městě Azur.


Posunutí menstruace. (diskuze) | VašeDěti.cz\nAhoj, máte něko zkušenosti s posunutím menstruace prášky.Jedeme na dovolenou a potřebovala bych ji posunout tak o tři dny.Děkuji\nDiskuzi založil/a Michaela 20.4.2007.\n23.4.2007 v 20:11\nstejne jako bobina….bez problemu\n23.4.2007 v 15:37\nJá jsem si kdysi oddálila menzes Norethisteronem a bylo to v pohodě,neměla jsem ani potom žádné problémy,jakmile jsem je vysadila,dostala jsem menzes.\n23.4.2007 v 14:59\nJá jsem si taky chtěla oddálit menstruaci HA a dopadlo to tak, že jsem normálně začala špinit v den, kdy bych menses dostala, ale navíc jsem pak špinila vkuse 2 měsíce. Takže hrůza.\n21.4.2007 v 13:59\nJá jsem předloni brala podle návodu dvě platíčka za sebou. Na dovolené jsem měla klid, ale pak se mi cyklus úplně rozhodil, špinila jsem třeba dva týdny, tak jsem vysadila (bez porady s dr) – no a dnes máme skoro dvouletou dceru 🙂\n21.4.2007 v 13:55\nTaky jsem si vzala pilulky z dalšího platíčka, když bylo třeba. Když jich bylo jen pár dala jsem si týdenní pauzu a pak ho dobrala. I kdyby jsi brala dvě platíčka zasebou bez pauzy, myslím, že by se nic nestalo, protože menstruace začne až na základě absence potřebného hormonu.\n20.4.2007 v 18:09\nNa oddálení menstruace se kromě HA (jak psala Jitka67) používá lék Norethisteron.Podáva se 2x denně 1 tableta nejméně 3 dny před začátkem menses.\nZ vlastní zkušenosti ale upozorňuju: Před několika lety jsem si ho taky chtěla nechat předepsat a moje gynekoložka mě upozornila,že správně by lékař před napsáním tohoto léku měl provést prohlídku.Je nutné vyloučit jednak těhotenství ,ale i přítomnost cyst.\nProtože tento lék může cysty vyvolat.Prohlídka je prý nutná i po dobrání.Je to zkušenost mojí gynekoložky,která měla plno pacientek ,které k ní přešly od jiných lékařů,užívaly norethisteron jako bonbony a pak se divily ,proč mají cysty.\n20.4.2007 v 13:15\nPosunutí menstruace bývá většinou popsáno v příbalovém letáku – v případě potřeby se jednoduše nepřestane po dobrání prášků z platíčka HA brát a načne se nové platíčko. Z něj se bere tolik prášků, o kolik dnů je potřeba menstruaci oddálit. Můžou to být 3 dny, týden i celé 3 týdny – pokud se vezmou všechny prášky z platíčka. Menstruace se pak dostaví 2 – 3 dny po jejich vysazení.\nPokud HA nebereš, tak Ti Tvůj gynekolog může předepsat prášky, které menstruaci také posunou – asi o 1 týden.


Průmysl na vzestupu – FinExpert.cz\nSérii výborných výsledků průmyslu rozšířil i únor, kdy se výroba v našem nejvýznamnějším odvětví zvýšila meziročně o 4,5 %. Vedle toho silný růst zakázek dává tušit velmi slušná čísla i v dalších měsících.\nAsi není překvapením, že za silným růstem průmyslu stojí především výroba automobilů. Je to již trend, který zde trvá dva roky. Automobilky jsou motorem celého odvětví díky rostoucí evropské poptávce po nových autech, které navíc vycházejí vstříc svoji silnou inovační aktivitou. Naproti tomu rovněž nepřekvapí pokles těžebního průmyslu, který se také stal už tradicí.\nAktuálně: Zaměstnávání přes agentury v Česku\nPozitivní zprávou vedle silného růstu výroby jsou i zvyšující se zakázky. Jejich nárůst o deset procent slibuje velmi dobrá čísla průmyslu i pro příští měsíce. Jen v případě automobilek jde o přírůstek přesahující dvacet procent, a tak se po rekordním roce 2014 můžeme dočkat nového rekordu i v roce letošním. Slibný je i zájem o produkci dalšího silného průmyslového oboru, a sice výroby elektrických zařízení, která rovněž patří mezi tahouny odvětví průmyslu.\nS pozitivními výsledky průmyslu pokračuje i rostoucí zájem firem o nové zaměstnance. Průmysl se tak i nadále největší měrou podílí na zlepšování situace na tuzemském trhu práce. Ani růst zaměstnanosti v tomto odvětví však nijak citelně nezvyšuje mzdové tlaky, a tak nárůst mezd zde zůstává velmi umírněný.\nNové výsledky z průmyslu naznačují, že průmysl bude hrát roli motoru ekonomiky i v letošním roce. I z tohoto důvodu budeme zřejmě muset revidovat odhadovaný růst HDP pro letošní rok zvýšit z aktuálních dvou procent o několik desetin vzhůru.