Ladina-Ameerika pärased soojad gurmeevõilevad.Bueno menüüs on soojad võileivad, mille maitsed on mõjutatud Ladina-Ameerikast.\nVõileibu teeme võimalikult palju kohalikust toorainest ja omavalmistatud saiast (nii nisu- kui täisterajahust). Tšiili ja Eesti päritoluga asutajate üheks eesmärgiks on ka levitada vaatamata meie Ladina-Ameerikast oluliselt jahedamale kliimale Eestis „food truck“ kultuuri.\nPudel Baari kõrva\nHea söök, pikk jook, ilus ruum ja kenad inimesed.\nFrenchy on ainulaadne restoran Tallinnas, mis on pühendatud prantsuse veini- ja toidukultuurile. Frenchy peakokk ja üks omanikke Alexandre Georges koostab menüü lähtuvalt toorainest, mille ta ise Prantsusmaalt toob – juustud, liha, delikatessid jne. Veinivalikus on veine, mida leiab Eestis ainult Frenchyst! Tule naudi tõelisi prantsuse maitseid Tallinna südames!\nIga päev kl 17.00-19.00 jookidele happy hour!\nT-N – 12.00-23.00\nR-L – 12.00-24.00\nB hoone (Vaba Lava teatri vastas)\nEnnekõike sisustuspood, aga ka mõnus kohvik, kus saab kergelt einestada ning head teed, kohvi ja veini.\nA2 hoone 1. korrus\nAprillikuus avatud Kärbes Kitchen&Bar on Vaba Lava teatrimajas asuv omanäoline söögi- ja kultuurinautimise koht, kus kohtuvad omavahel kunst, live-muusika ja maitsev Põhjala köök. Peale remonti on üle 100 külastaja mahutava restorani miljöö isikupärane ning hubane. Suvisel perioodil on avatud ka suur ja õdus terrass.\nOma 100% gluteenivaba köögiga pakume lihtsat, kuid värsket lähenemist tervislikule toitumisele ning puhast naudingut tahutud nurkadega Telliskivi Loomelinnaku miljöös. Meid iseloomustab ekstsentriline atmosfäär, mida toetab täiuslik teostus ning elamus, mis on kõike muud, kui igav. Lisaks lahedale äraolemisele pakume nädalavahetusteks tugevat programmi ja muusikaelamusi kuni varajaste hommikutundideni.\nKivi, Paber, Käärid köök on esimene Eestis, mis pakub terviklikku menüüd nii terviseteadlikule kliendile, kui ka niisama toidunautlejale. Erinevate toitumislähenemiste ja -piirangutega inimeste teenindamiseks elimineerime köögist täielikult gluteeni sisaldavad teraviljatooted ja omega-6 rikkad taimeõlid.\nE-N, P – 11.00-23.00\nR-L – 11.00-02.00\nC4 hoone (Loomelinnaku Väljaku ääres)\nHead autentsed Aasia toidud, nõukogude aegses tööstushoones, mis on muutunud moodsaks linna restoraniks.\nPidevalt uuenev menüü, soodne päevapraad ja mõnus joogivalik.\nE hoone (must maja)\nOrganicDay pakub kaasa või kohapeal nautimiseks kohvijooke, teed, kakaod, värskendavaid külmi jooke ning vahepalasid. Keskendume tervislikele toodetele ning mahekaubale.\nLisaks sellele saad meie pop-up poest osta koju kaasa kõik vajaliku maitsvate kuumade jookide valmistamiseks – kohviube, teed, kakaod ning abivahendeid jookide valmistamiseks.\nMaailma haruldasemad ja huvitavamad õlled. Väikepruulikodade toodang ehk tõeliste meistrite poolt loodud käsitöö. Ja seda hubases ning moodsas õhkkonnas.\nVärsked maitsvad küpsetised, mitmekesine menüü ja veinivalik ning soodsad päevapraed. Reval Café asub kohe Loomelinnaku peasissepääsu juures, Telliskivi tänava ääres.


Haapsalu põlengus kannatanud vajavad psühholoogilist abi - DELFI\nHaapsalu lastekodu põlengus kannatanud inimesed vajavad aina rohkem psühholoogilist abi, ütles Lääne maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Kersti Lõhmus.\nLõhmus rääkis Kuku raadio "Äratajale" antud intervjuus, et lastele on kõik igapäevaseks eluks vajalik tagatud ja endine elurütm on taastumas.\nLõhmuse sõnul hakkab nüüd pääsenutele, lastekodu töötajatele ja hukkunute omastele kohale jõudma, mis juhtus ja seetõttu on vajadus psühholoogilise abi järele suur. Ta lisas, et nüüd on tegutsemist jäänud vähemaks ja inimesed on saanud olla omaette. Iga päevaga on tulnud juurde inimesi, kes vajavad nõustamist ja psühholoogilist abi.\nMateriaalset abi on pakutud palju ja üle maailma. Ühendust on võtnud Soomes, Rootsis, Leedus, Saksamaal ja USAs elavad inimesed. Lõhmus rääkis, et asjade paigutamise ja ladustamisega on praegu ka veidi probleeme. Hetkel on kokku lepitud, et abistajatelt võetakse kontaktid ja kui leitakse uusi ladustamise kohti, siis antakse sellest teada. Lähipäevil kutsutakse kokku koosolek, kus arutatakse, mis saab lastekodu taastamisest edasi.\nLastekodu põlengus hukkus kaheksa last ja kaks täiskasvanud hoolealust. Laupäeval toimus tules hukkunud sõpradega hüvastijätmine.


Sekeldaja ajaveeb: aprill 2010\nMuusikapalade sünnilugude juures saab täieõiguslik osaline olla vaid Jumal.\nMeie - surelikud - saame vaid aimata teise samasuguse oletatavaid mõtteid ja tundmusi ja sedagi vaid sedavõrd, kuidas meie vaate- või kuuldepunkt ulatub helilooja vaate- või valupunktini. Helilooja staatuseni on inimeste keskel küündinud vaid vähesed. Veel vähematel juhtudel on looja loomingus tõepoolest tunda jumalikku kätt.\nRatsionalism on selliste imede analüüsiks leiutanud oma surimaski. Meloodia koosneb eelkõige nootidest. Need tuleb õieti ritta panna. Poeem koosneb tähtedest, millest saavad sõnad, sõnadest laused. Laused tuleb õieti järjestada, nii et tekiks riim. Nii lihtne see ongi.\nPoeedi ülesanne on produtseerida riime. Matemaatiku ülesanne on tõestada teoreeme. Helilooja kirjutab palu.\nÜks Poola aforist kirjeldas matemaatiku definitsiooni väga lihtsalt ja arusaadavalt: Matemaatik on automaat, mille ühte otsa kallatakse sisse kohvi, teisest otsast aga tulevad välja teoreemid.\nSelliste lihtsate tõdede mõistmiseks aga peab neid palu või luuletusi, teoreeme või pilte piisavalt palju vaatama, mida saavad lubada vaid kriitikud või teaduse ajaloolased. Seetõttu ei saagi tavalised inimesed sellistest asjadest kuidagi aru ja leiutavad ikka igasuguseid omi lugusid loojatest ja sellest, kuidas miski asi olevat sündinud ja mida nad selle kohta kusagilt küla pealt on üles korjanud.\nVahel loetakse selleks biograafiaid ja sealt jälle otsitakse taga armukesi, mida geenius on pidanud. Või, erandjuhul - armukest, kes järjekordse geeniuse pidanud ja siis hüljanud.\nSiis võrreldakse mõnda pala või sellest tekitatud meeleolu ja konstrueeritakse sellele juurde loodusvaade või olukord, mida poeet või helilooja läbi elas, kui lõi.\nMõnel armukesel on eriline anne osutuda fataalseks. Selliseks sai Chopinile George Sand, kummalisel kombel enesele mehenime võtnud andekas Prantsuse naiskirjanik.\nSiin pildil on nende peresõber Delacroix kujutanud Sandi ja Chopini veel koos. Pilt on küll tänaseks pooleks lõigutud - Chopini kujutav jupp Louvres, Sandi kujutav Ordrupgaard-Museum-is. Aga arvutiajastu digitrikkidega on nad nüüd jälle kokku häkitud\nSaatuse tahe tõi selle paari nende mesinädalateks 1838/1839 Hispaania saarele nimega Mallorca.\nGeorge Sandile võib julgelt omistada Mallorca avastamise esmaau turistliku vaatamisväärsusena, mida ta ka oma romaanis „Talv Mallorcal“ taga nõudleb.\nTollal oli see Vahemere saar küll väga maaliline, aga üsna mahajäänud Hispaania provints. Kohalik rahvas, põhiliselt talupojad, hiilgasid rumaluse ja ebausuga. Süüa pidi Sand sageli ostma kaudselt vahendatuna, temale otse talupojad omi kalu ja muud kraami normaalhindadega ei müünud, sest ta suvatses oma tütre panna põlvpükse kandma ning ei käinud missal.\nChopini tiisikushaiguse tõttu aeti nad Mallorcal viibimise algul armastusväärse sinjoor Gomezi majast minema ja nad leidsid oma pelgupaiga hüljatud kartuuslaste kloostris Valldemossas.\nSamal ajal, kui saare asunikud ei hiilanud tollal just külalislahkuse ja vaimsusega, oli ja on saar tänaseni oma ilu ja kliima poolest suvel lausa paradiis.\nSee on tänaseks teinud sellest kindlalt sissetoova turismiobjekti ja kohalik kogukond, kui see seal eksisteeribki, on kusagile mägedesse tõrjutud eksiili - seltskond, kes neid turiste teenindab, ei ole tegelikult kohalik.\nAga sügisel ja talvel olud muutuvad ja saar võib mähkuda paduvihmade alla. Teed muutuvad läbipääsmatuiks, taevas lohutuks, paradiisist saab äkitselt põrgu.\nTõenduseks mõned tänapäeval tehtud võtted ja pildid Mallorcalt, kui taevataadil ei ole just kõige paremad päevad…\nNii võib see kahepalgeline loodus seal peegeldada ka Jumala enda kahte palet ja nii võis see tunduda ka seal elavatele kartuusia munkadele Valldemossa kloostris.\nKeda see kartuuslaste elu rohkem huvitab, otsigu ja vaadaku ära film „Great Silence“. Eks minagi loodan selleks kunagi aega leida, sest nende kaitsepühaku Bruno mõttelaad tundub mulle hingelähedane, eriti see vaikusearmastus, mida meie elus peaaegu üldse enam ei ole.\nSelleks ajaks, mil Sand kloostris oma perega pelgupaika otsis, olid kartuuslased sealt küll läinud, aga selle kummalise askeetliku ordu vaim elas oma elu salamisi edasi.\nChopini haigus aga talvel 1838 / 39 süvenes.\nImetlusväärne ja hirmuäratav loodus, nürimeelsed kohalikud, haigus, kloostri kummaline vaimsus ja geeniuse kujutlusvõime – need kõik kuidagi toimisid koos, et sünniksid kõige kaunimad ja hirmuäratavamad, kõige eksistentsiaalsemd teosed Chopini loomingus.\nAga surmahaige elu ongi eksistentsiaalne, tiisikus aga oli tollal surmatõbi (ja võib-olla varsti jälle on), ravimatu ja etteaimamatu Jumala karistus eelmiste elude pattude eest…\nÜheks selliseks mõistatuslikuks heliteoste kogumikuks on tema prelüüdid. Neid on üldse 27 ja neist 24 on Bachiga analoogse süsteemi järgi kokku pandud ühte kogumikku numbriga 28, igast helistikust üks (kurb ja rõõmus). Neist prelüüdid numbritega 2, 4 ja 15 peaksid olema Mallorcal kirjutatud.\nPrelüüdiga 15 - vihmapiiskade loo sentimentaalse interpretatsiooniga - see kirjutis algas.\nTegelikult aga räägib see prelüüd rohkem surmast ja ei tohiks seetõttu olla nimetatud prelüüdiks, vaid hoopis fuugaks, põgenemiseks surma eest.\nKuulakem võrdluseks selle prelüüdi erakordselt kaunist Busoni esitust, mis juba natukene on eksistentsiaalsem.\n„Histoire de ma Vie“ nii:\nSeal lõi ta oma kõige kaunimad lühikesed muusikapalad, nimetades neid tagasihoidlikult prelüüdideks. Need on meistritööd.\nSeda lõiku lugenuna tundub mulle Grigori Sokolovi pidulik, missalaadne "Vihmapiiskade prelüüdi" esitus peaaegu ainuvõimalikuna:\nKa teised Mallorcal loodud prelüüdid ei ole helgemad. Kuulakem näiteks kasvõi A minoor prelüüdi (nr 2) kahte esitust Bergmani filmist "Sügissonaat", mida filmi järgi pidanuks mängima tütar ja ema, näitlejateks Liv Ulmann ja Ingrid Bergman.\nTegelikult on mõlemad esitused klaverile mänginud Käbi Laretei, Ingmar Bergmani pikaajaline elukaaslane.\nVõi prelüüd 4. Siin valisin välja Alfred Cortot esituse.\nKa üks Chopini mustand, vaevalt kolmveerand minutit kestev, mille vormistas prelüüdiks nr. 27 muusikaajaloolane Jeffrey Kallberg ja esmaettekanne toimus alles 2002, on Mallorcal kirjutatud....\nEks lugeja ise kuulaku neid prelüüde ja nokturne edasi ja otsustagu, kelle esitus sobib talle isiklikult kõige paremini.\nTänaseks on Valldemossa kloostrist ja selle õhustikust alles vaid mälestus ja sellest on vermitud standardne turismiobjekt - reliikvia.\nSama Pleyeli klaver, mille äravedu osutus mõttetuks suurte tollimaksude tõttu, troonib nüüd seal muuseuminurgas ja hardunud turistid, pea veel pohmas ööklubide ja baaride lõbustusist, voorivad sealt mööda, kohusetundlikult fotografeerides kohta, kus suur geenius lõi ja piinles.\nMallorkalaste jaoks on Sand ja Chopin endiselt välismaalased, kellelt või kelle mälestuselt tuleb kõvasti raha sisse kasseerida.\nposted by Sekeldaja at 21:00 3 comments\nposted by Sekeldaja at 09:30 1 comments\nMa ei ole Kirjanike Liidu liige ja seetõttu ei ole volitatud vastama Toomas Raudami mõtetele Postimehe kultuuri ja arvamise veerus.\nMa ei ole ka Toomas Raudami väga suur lugeja, kuigi juhuslikult olen nimekaim - nagu ma ei ole ka eesti kirjanduse suur lugeja - kord ei ole aega, siis ei ole ajusid, sest nad on päevatööst IT vallas väsinud ja siis tahaksin lugeda veel ja veel populaarteaduslikku kirjandust küll viirustest, geenidest, neuroloogiast ja astronoomiast.\nSeejärel mängin vahepeal ka klaverit ja olen koguni pereinimene.\nning "last not least" - kirjutan juba 5 -ndat aastat blogi, mida kahjuks küll keegi ei ole, aga aega võtab see ikkagi.\nÖöpäevas aga on ainult 24 tundi.\nNii et vabandusi on rohkemgi, kui üks ja kõik on täiesti aktsepteeritavad.\nTänapäeval oleks lausa rumal vabandusi mitte leida...\nAga vastamatuse mõiste tegelikult tekitas minus vastukaja, sest mulle tundub, et see on termin, mille järgi jookseb teatud veelahe, mitte ainult Kirjanike Liidus, vaid ka mujal.\nSee veelahe on süvenenum Põhja Eestis, sest tänase Postimehe järgi Tartus veel ei ole seda vastamatuse muret vähemalt kirjanike seas.\nAga Tartu lennujaama töötajate seas peaks kül tekitama see vastukaja - kas ikka peaks Tartu lennujaamas aktsepteeritama koeri nimega Marcello, või ei peaks?\nMujal ka on, muidu ma ju ei kirjutaks!\nNii kirjeldab oma elu Kivastik ja ma pean teda usaldama, sest TÄPSELT sama juttu ajavad kaks eesti keelde tõlkivat eurotõlki - nad ütlevad kui ühest suust, et Tartus on inimesed avatumad kui Tallinnas ja nii olen ma sellest asjast elu aeg aru saanud.\nTartu on lihtsalt depressiivne, Tallinn on aga absoluutselt väljakannatamatu!\nNii arvas sellest ka Baer, oma kuulsas doktoridissertatsioonis eestlaste endeemiliste haiguste kohta - seal leidus kiidusõnu ainult lõunaeestlastele natukene.\nAga meie, nõukogude põlvkond ikka veel arvame veidi, et meile vastatakse ja see on kohutavalt tähtis. Kui ma kirjutan kuhugi kirja, siis ma tahaks, et vastus, mille ma saan, oleks olemas.\nMa tahaksin ikka veel, et blog.tr.ee toimetus mulle vastaks minu ärakaotatud parooli asjus ja ei saadaks asjatuid automaatvastuseid.\nMa tahaksin, et minu kursusekaaslane ei kirjutaks mulle siis, kui temal on probleem, vaid vastanuks mulle siis, kui mul oli probleem, või ei arvaks, et minu suhe kellessegi kolmandasse isikusse võiks olla eelduseks omavahelistele suhtekorraldustele,\nvõi et noorkirjanik ja blogija leiaks selle võimaluse kolme rea jaoks, kui olen talle kirjutanud, või veel mõni teine endine blogija ei saadaks mulle listikirju, mille peaksin edastama 4 -le suvalisele isikule, kes niikuinii ei vasta, vaid ehk kirjutaks isiklikult, individuaalselt mulle kirja.\nAga kõik on nakkunud endeemilisest haigusest, mille nimeks on vastamatus ja ma ei imesta, kui nad ise kurdavad seejärel selle üle, et nad on üksi. Üksiolek ei ole mingi eriline probleem tegelikult, seda peab ainult teadvustama.\nOlen seda teadvustanud kaudselt ka e-elu kaudu, kuna kogen seda iga päev.\nKõik need Raudamid ei vasta mitte iialgi neile, kes neile vahest vastavad ja ei ole tsunftis ja ei kirjutaks näiteks kommentaariumis mitte silpigi kasvõi selle artikli vastuseks. Tekst vastamatusest muuseas e meediasse ei ole pandud, see on vaid kindlatele kasutajatel, vist PM tellijatele määratud.\nNiisiis tsunftisisene arveteklaarimine tegelikult selleski mõttes, mul ei ole võimalik sellele isegi viisakalt viidata, trükimeedias ilmumist aga ei pea ma avaldamiseks.\nIsegi selles artiklis, kus Raudam kurtis vastamatuse üle, jooksis läbi terav ja väga hästi väljakirjutatud tsunftisuhe: peaks arvustatama ainult neid, kes on Kirjanike Liidu liige, neid, kes kunagi istunud KUKU klubis, neid ja ainult neid.\nNüüd on jõudnud haigus tsunfti sissegi, isegi tsunftis on tekkinud omad suhted ja alamtsunftid ja enam ei vastata valesse sekti kuulujatele. Vanem põlvkond on juba vale sekt, aga ka uuem varsti on, sest saab vanaks ja varem või hiljem iga vastamatus loob uue vastamatuse ja ühel hetkel hakkavad eesti kirjanduses tuleme jutti teosed, kus räägitakse üksindusest. Tegelikult juba praegu tulevad, aga ilmselt tuleb neid veel teatud kogus ja siis kas tuleb vaikus või hakkab midagi muutuma.\nInimene aga ei ole määratud elama vaakumis. Nii ütles mulle üks hea sõber ja ma jagan tema veendumusi. Vaikus on vaid surnute privileeg. Elavad peaksid vastama, või pidama ennast juba praegu surnuteks, või koguni surematuteks.\nAga tänapäeva vastamatuse üheks allikaks tegelikult on mingit sorti liiasus. Kõigepealt on see liiasus tööelus, kus teatud asjadele, näiteks asjade tellimine või potentsiaalse kliendi moosimine, vastatakse rohkemgi kui vaja. Nigeeria neegrite kirjad on ka üheks näiteks, või minu postkastis ilutsevad reisifirmade reklaamid. Teine liiasuse allikas on demokraatia - iga mittevastanud inimene võib öelda, et maailm on laia, mul pole aega, sõnavabaduse ajal on kõigil palju tegemist ja neid, kes nagu võiksid reageerida, on palju. Kui aga neid isikuid on mitu, siis ei reageeri keegigi - jagatud vastutus on vastutamatus ja vastamatus. Nõukogude ajal ei saanud selliste viigilehtede taha pugeda. Enesereklaam aga tapab sisulise hinnangu niikuinii. Sa pead niikuinii ennast nimetama nobelistiks, kui tahad, et tavalugeja su teose riiulist üldse kätte võtaks. Teine võimaluse on kusagil kroonikas mingi sigadusega hakkama saada ja sellest minna kohe kroonika esireporterile teatama. Ja kui oled tsunftis, kroonikute, mitte kirjanike tsunftis sees, saad enesest artikli. Mitte kiitva ega laitva, pigem konstanteeriva - näe, see kirjanik Raudam armastab ennast vannis piimaga üle loputada.\nMine tee endast mingi homofilm, võiks veel olla valik, mõni tegigi nii ja näe, kuidas müüb...\nSee kohe aitaks, Raudamit ostetaks kõvasti rohkem seejärel või vähemalt klikatakse tema blogi peal. Raudam aga ei taha ennast tänapäeva eluga kohandada, arvab ikka, et teatud tsunftisuhted määravad enam, kui müümise oskused, lihtne PR töö..\nKui ma päris aus olen, siis äkki jookseb kusagilt siit hoopis veelahe pensionärieeliku, pensionäri või noore põlvkonna vahel. Noored ei küsi kunagi vanade käest midagi, kuigi viimased seda ühe enam ootavad. Vanaks saavad aga nemadki ja siis oleks neil, kes veel ära ei ole surnud, hea parastada - ka sina, Jüri või Triin, said lõpuks nii vanaks, et hakkasid tähele panema, kui sinu teost ei arvustata...\nposted by Sekeldaja at 10:54 2 comments\naprill 01, 2010\nOtsustasin hakata ühtlasi muhameedlaseks. Põhjus on proosaline:\nsama usku on blog.tr.ee PEAPROGRAMMEERIJA, nagu tõsikindlalt anonüümsetest allikatest\nteatavaks on saanud.\nPiltide panek netti on teatavasti araabia ilmas üks suurimaid patte, mida inimeseloom võib sooritada ja on karistatav ihunuhtluse läbi.\nMeilile vastatakse ka 40 tööpäeva jooksul, nagu usk ette näebki.\nAutomaatmeil sellekohase teatisega jõuab teie postkasti ESIMESE meili järel umbes minuti jooksul.\nKa mina põlise IT spetsialistina kasutan sama süsteemi ja muuseas - kohustuslik parool meie majas on MANJANA.\nKannatusest katkenud isikutel blogipuusse asja ei olegi.\nposted by Sekeldaja at 16:03 2 comments\nOtsustasin kõige muu kõrvalt hakata ka Microsofti müügiesindajaks. Nimelt ei ole ikkagi veel Eestisse jõudnud hädavajalik tarvik, mida eriti algajatel IT spetsialistidel igapäev vaja läheb. Hiljem teeb selle töö ära juba sõrmekombinatsioon 1,(ALT Gr) 5 (Ctrl left) ja\n4 (Delete), aga selleks peate olema mänginud veidi klahvpille, muidu see nii hästi välja ei tule.\nKauba panen kohe posti kohe pärast makse laekumist. Tarviku hinnaks koos saatekuludega tuleb 200 EEK. EU -ga saab soodustust, maksab vaid 10 EU.\nposted by Sekeldaja at 14:44 1 comments


Saarlased soovivad jäätmevedaja valikul kaasa rääkida\nSaarlased soovivad jäätmevedaja valikul kaasa rääkida (4)\n– 29/05/2015Rubriik: Maakond\nEesti omanike keskliidu poolt maikuus koduomanike seas läbi viidud uuringust ilmnes, et 89% saarlastest ei rahulda praegune jäätmekorraldus, kus jäätmevedaja valib kohalik omavalitsus.\nJäätmete kogumist ja vedu puudutavale küsimustikule vastas ligi 5800 koduomanikku, neist 132 Saaremaalt.\nOmanike keskliidu peasekretäri Kaspar Sadraku sõnul ilmnes uuringust, et koduomanikud sooviksid jäätmevedaja valikul kaasa rääkida. “Uuringus osalenud sooviksid, et neil oleks võimalus jäätmeveo küsimustes senisest enam kaasa rääkida. Vastanutele valmistavad muret nii tarbijatele pealesurutavad jäigad tüüptingimused kui ka valikuprotsessi läbipaistmatus. Teenuse hinna kõrval peeti ülioluliseks ka selle kvaliteeti,” rääkis Sadrak.\nTema sõnul soovivad koduomanikud olla kindlad, et neile pakub jäätmeveoteenust parima teenuse ja hinna suhtega pakkuja.\n81% saarlastest vastanutest usub, et tuleksid oma praeguste teadmiste baasil jäätmevedaja valikuga edukalt toime ka omavalitsuse sekkumiseta, ülejäänud peavad oma teadlikkust jäätmeveo teemadel selleks ebapiisavaks.\nSaarlastest vastanutest 74% sorteerib kodumajapidamises tekkivaid jäätmeid, tuues põhjuseks keskkonnasõbralikkuse. Mittesorteerijad tõid põhjustena välja kodulähedaste konteinerite puudumise ja madala teadlikkuse jäätmete sorteerimisest.\nPea kõik vastanud (90%) leidsid, et sorteeritud jäätmete äravedu peaks olema sorteerimata jäätmete veost soodsam.\n(Vaadatud 378 korda, sh täna 1)\nLisatud: 29.05.2015 / 10:33\nMis oli viga kui jäätmevedu teostas OÜ Prügimees, kes olid regulaarselt graafikus, kes tellisid vastavalt oma konteineri tühjenduse selle täitumisel, kõik toimis, hinnad olid kõigi jaoks taskukohased ja elanikud olid korraldusega rahul. Ei olnud ka nii, et paljudes maapiirkondades pole üldse liigutud, või liiguti korra kvartalis.\nKas siis nüüd on olukord paranenud, oh ei! Kõigile elanikele tekitati suurt segadust! Elanikud olid sunnitud tegema kulutusi, et oma konteinereid väiksemate vastu vahetada, mis nüüd suurte majade juures pidevalt on ületäitunud ja tuul lennutab prügi aga miks, eks ikka sellepärast, et ametnikud nii tahtsid. Taheti, et väikeste konteinerite tühjendushind oleks hästi väike ning suurte konteinerite tühjendushind, kus 2/3 linnaelanikest elab siis see ei olnud ametnike jaoks üldse oluline, milliseks kujuneb nende tühjendushind.\nSellise suure ja eesrindliku korralduse puhul peaksime pakendite konteineris ainult segapakendeid ja paberpakendeid nägema aga millegi pärast pole olmeprügi neist kuhugi kadunud. Huvitav, kes siis neisse oma olmeprügi pidevalt veavad, kõik on ju korraldatud aga näe, ikka tuleb seda olmeprügi ja ära ei kao! Räägiti suurest sorteerima hakkamisest aga näha pole seda kuskilt. Avalike pakendikonteinerite arv pole samuti seoses suure sorteerimisega kuskilt poolt suurenenud, nüüd juba varsti aasta kui uus vedu toimib aga tühjendussagedus on neil avalikel konteineritel ikka samaks jäänud, siis pole ju nii.\nSuurele sorteerimisele peaksid need avalikud konteinerid pidevalt olema ületäitunud, neid ei tohiks pakendikuhja alt nähagi olla tänu suurele sorteerimisele! Tõesti mõned segapakendi konteinerid on tekkinud suurte elamute juurde aga see on pisku, arvestades, et prügi koosneb pea 80% ulatuses pakenditest.\nSama lugu on ka Kuivastu Kuressaare maantee äärsete sügavkonteineritega kus ruulib põhiliselt inimeste olmeprügi, et nagu siia tulev turist tuleb Saaremaale kaasas oma olmeprügi kotike, mille siia ära sokutab.\nÜhesõnaga, korraldatud jäätmevedu on üks suur populism, ei midagi muud.\nKui puudub kontroll, kui puudub julgus kedagi karistada trahviga, ei muutu siin maailmas midagi, aga rääkida, et korraldatud jäätmevedu nüüd toimib on lollus, sest jäätmevedu on toiminud juba vene ajast alates.\nSeda korraldatust pole näha mitte kuskilt, peale ametnike enda paberipahnast!\nMida siin rääkida\nLisatud: 29.05.2015 / 19:31\nOn reede õhtu, kell on 19:30 prügikast, mis täna peaks juba tühjendatud olema on siiani täis ja ajab üle. Inimesed koristavad ja kotikesi tuleb aina juurde, seevastu varestel on pidu, käib hoogne kottide lõhkumine, ning hea ja paremaga lendu minemine aga mitte kaugele, sest natukese aja pärast on juba tagasi uut noosi otsima. Kas pole äge, huvitav, miks selline prügivedu valiti, kas see on nüüd parem?\nAga nüüd pidi kõikhoopis parem olema, seda kinnitas ka uus abilinnapea, härra Mäeker isiklikult oma kirjatükis.\nNüüd küsiks abilinnapealt, mille pärast on reede õhtul veel prügikastid tühjendamata.\nTeadmiseks härra Mäekerile, et kui Prügimees vedas, siis kastid olid tühjendatud alati kella 9-ks hommikul.\nLisatud: 29.05.2015 / 23:37\nKes vingub, ei ole kunagi millegiga kuskil rahul. Minul oli hommikul kell 9 prügi viidud ja kui ka ei oleks, mis siis, las viivad siis esmaspäeval. Ega sellepärast nüüd sure.\nLisatud: 30.05.2015 / 18:42\nega prügi pärast sure küll,aga kui Sinu hoov\nja tänav on tuulega võõrast prahti täis,ajab\nhinge täis küll.\nPealegi maksad ületäitunud konteineri eest\nkui ikka graafik,olgu veetud ja õigel ajal


Kasutatav termin liha on üldiselt olemas kulinaarses kohas ja see määratleb kudede konglomeraadi, millest peamine on lihaskoe, mis on saadud tapmise või looduslike ulukite poolt. Enamik Euroopa mandri elanikke peab keha üksi suurte toiduelementidega, mis rikastavad nende igapäevast dieeti valguga, samas kui liha hulgimüüjad vastutavad tarbijatele loomsete saaduste pakkumise eest. Liha kui inimtoidu tegur on pärit eelajaloolisest ajast, mil loomse valgu tarbimine oli ökonoomne vahend keha varustamiseks suures koguses energiat. Tõenäoliselt ilmnesid liha söömise kogemused jäätumise perioodil, mil taimetoidu saamine oli keeruline ja liha söömine muutus jookiks ellujäämise põhielementidest.\nLiha hulgimüüjate tegevust boikoteerivad mõnikord erinevad taimetoitlased, kelle inimesed peavad lihatoodete söömist inimorganismide tapmise tagajärjel ebaeetiliseks tööks. Taimetoitluse tekkimise põhjuseks oli tähelepanu pööramine toidutootmise headele ja terviseaspektidele, mille aluseks on tapmisloomade ja sageli loomade kasvatamine tööstuslikesse põllumajandusettevõtetesse. Taimetoitluse olemasolu ohustab liha hulgimüüjate olemasolu mõnevõrra, kuna lihavaba dieedi propageerimine on midagi. Noh, taimetoitlust nimetatakse kala ja mereandide liha tavapärasest dieedist tahtlikuks ja tahtlikuks väljajätmiseks.\nVeganlusel on taimetoitluse kõige võimsam haru, milleks on vältida loomset päritolu tooteid, mitte ainult liha, vaid ka mune, piima ja piimatooteid. Seal on sama süsteem, mida kombineeritakse heade konfessionaalsete omadustega, sest taimetoitlus arenes ise välja II aastatuhandel eKr. India poolsaarel, kus see oli rangelt religioosne. Euroopa taimetoitlased ilmusid alles 6. sajandil eKr. Pythagooresi peetakse lihavaba dieedi praktiseerimise algatajaks. Hoolimata paljudest taimetoitluse puhta ja hea olemuse põhjustest, sööb rühm inimesi endiselt liha ainuüksi viimastel põhjustel, nagu jääajal. Kuni loomse päritoluga valguproduktide ekvivalentide valmistamiseni on liha tarbimine endiselt tavapärane ja liha hulgimüüjad naudivad pikka tundi suurt hulka kliente.\nKassaaparaat youtube lastele


Õpioskuste tõhustamise aruanne: Kodutöö - ÕPIOSKUSTE TÕHUSTAMISE ARUANNE\nÕpioskuste tõhustamise aruanne\nKodutöö - ÕPIOSKUSTE TÕHUSTAMISE ARUANNE\nNüüd on aeg kokkuvõtteid teha. Loe läbi juhend ja fikseeri töö esitamise tähtaeg. Juhendit samm-sammult järgides ja kursuse materjale ja eneseanalüüsi lehti sirvides kujunebki sinu õpioskuste tõhustamise aruanne. Kontrolli enne töö esitamist kindlasti üle, kas see vastab juhendi alguses toodud kriteeriumidele.\nJUHEND ÕPIOSKUSTE TÕHUSTAMISE ARUANDE KOOSTAMISEKS\nÜliõpilane koostab "Õpioskuste tõhustamise aruande", mis vastab järgmistele kriteeriumitele:\nkirjeldanud oma arusaama õppimisest kõrgkoolis ning endast kui õppijast\nvälja toonud enda tugevused ja arendamisvõimalused oma õpiharjumustes, –hoiakutes ja -oskustes\npõhjendanud valitud õpioskuste tõhustamise olulisust eneseanalüüsi põhjal\nmääratlenud vähemalt 3 õpitehnikat kuidas valitud õpioskusi tõhustada\nkirjeldanud õpitehnikate rakendamist\nmääratlenud edasised tegevused oma õppimise tõhustamiseks.\nÕpioskuste tõhustamise aruanne koosneb soovitavalt järgmistest osadest:\nMinu õpikäsitlus: mis on õppimine? milline olen õppijana? Mis on tugevusteks ja nõrkusteks minu õpihoiakutes ja -harjumustes?\nSelle osa kirjutamisel saab kasutada erinevaid teste, mida kursuse käigus on tehtud. Testide kasutamine tähendab testi tulemuste seostamist sinu endaga. Kuidas üks või teine testi järeldus sinu õppimist soodustab või takistab.\nSoovitav maht: kuni 1 lk\nÕpioskuste tõhustamise kava: kuidas hindan oma õpioskusi? Millised õpioskused on kõige kriitilisemad? Miks? Milliseid tehnikaid kavatsen kasutada õpioskuse tõhustamiseks?\nKava võid vormistada tabelina, kus on näiteks järgmised tulbad: õpioskus, põhjendus, õpitehnikad, mida kavatsen teha? Õpioskuse tõhustamiseks vali tehnikad kas kursuse lisamaterjalidest e-õppes või allikatest omal soovil. Kui kasutad õpitehnikat, mille oled vabalt valinud, siis ära unusta sellele korrektselt viidata!\nÕpioskuste tõhustamise raport: mida olen katsetanud õpioskuste tõhustamiseks? Kuidas see vastas esialgsele kavale? Mis mõjutas kava elluviimist? Millised on edasised tegevused?\nÕppimine ja õpioskuste arendamine\nÕppetööle häälestumine ja õppimisviisid\nKirjalikud tööd ja suulised esinemised, hindamine


Kuna FB grupist "eestlased Portugalis" ei saanud infot, siis uurin igaks juhuks ka siit - äkki keegi tunneb kedagi, kes tunneb kedagi.... Raha võiks ju "perekonda" jääda ;) ja kuna Hispaanias on eestlased väga palju tegutsemas, siis uurin, et äkki ka Portugalis, iial ei või teada. Nimelt otsin sügisesse perereisi Portugali lõunarannikul, kedagi (eelistavalt eestlast), kes tegeleks (kasvõi mitteametlikul) veetranspordi "äriga". Sooviks rentida väikest mugavat ja turvalist veesõidukit koos juhiga, et omas tempos koopaid ja randasid ühel päeval uudistada. Suured veesõidukid leidsin ise, kuid nemad liiguvad vaid oma programmiga, igale poole sisse ei sõida ja aeg on ka piiratud :(\nTänud ette Kristiina\nPealkiri on siinkohal veidi eksitav - näiteks mina klikkasin sellele teemale ootuses leida Portugalis mingi eestlasest "ärimees nossov", kelle teenustes teemaalgataja pettunud on. Liigun tihti seal ja paha ei teeks teada. Siinkohal mõttelõng, mis kuulub küll rohkem teise teemasse, aga nojah - miks mitte teha iga sihtkoha juurde lisaks üldisele kirjeldusele veel nimekiri antud piirkonnas opereerivate kaasmaalaste veebilehtedega.\nNt. ma olen leidnudTenerifel kohapeal toimetavate eestlaste veebilehti 8. See tähendab, et reaalsuses on neid ilmselt 10+ Iga veebilehe juurde olgu loomulikult lisatud kommenteerimise võimalus, siis saaks esmakordne külastaja pildi ette.\nSorry, et pealkiri eksitav ja et nime (linna) ei käänanud/pööranud/väänanud :) Vähemalt uurisin, iial ei tea ju. Kui ei ole, siis ei ole, eks peab googli kaudu leitavate vahelt parima pakkuja võtma.\nNo ma ei tea, 5 aastat seal elanuna ma arvan et ikka tean nii mõndagi kohalikust elust. Algarves tean ainult 1 eestlaste äritegemise proovi ja see oli nn. Maias Munk oma mandlitega, mis kahjuks kohalike ja turistide leiguse tõttu sulges umbes 6 kuu pärast uksed. Eks omanikud võivad täpsemalt kirjeldada oma kogemusi kui lihtne on Portugalis ettevõtet asutada. Portugalis võib öelda, et üldine elu on küll odavam, välja arvatud gaas, elekter ja kütus. Korterid on odavamad Algarves kindlasti kui Tallinnas. 80m2 2-toaline korter, koos ühisbasseini, garaazhikoha ja kinnise aiaga maksab umbes 100000 eurot. Tallinnas saad selle eest 40m2 heal juhul


Õlaliiges ja kõõlusmanseti vigastus – Eviva\nOlen hetkel dekreedis ja töid vastu ei võta!\nTeie nimi E-mail Please leave this field empty. Please leave this field empty.\n19.08.2015 ‹ Tagasi blogisse\nÕlaliiges ja kõõlusmanseti vigastus\nÕlaliiges on üks liikuvamaid ning kergesti liigesest välja sopistuvamaid liigeseid meie organismis. Tihtipeale ei saa me enne arugi kui palju just liikumisraadius on igapäevas oluline, kui liigutus on takistatud. Seega vaadakem meie õlga, sidemeid ja õla anatoomiat ning ühte levinud vigastust lähemalt.\nInimese anatoomias on kolm sidet õla eesküljel. Tugevdades liigese kapslit mängivad suurim, keskmine ning väikseim side, kõik erinevaid rolle stabiilsuse juures, olenevalt käe positsioonist, kraadist ning rotatsioonist. Kui side on kahjustunud, kahjustab see ka lihase funktsiooni rolli käe liigutamisel.\nÕlavarde (brachium) kuuluv õlavarreluu (humerus) on tüüpiline toruluu. Selle ülaosas, õlavarre-luupeas olev suur poolkerakujuline liigesepind liigestub abaluu külgmises nurgas oleva liigeseõõnsusega. Õlaliiges(articulatio humeri) on organismi liikuvaim ja samas kõige kergemini nihestuv liiges.\nÕlavarreluul on kaks kaela, anatoomiline kael on kohas, kus liigesekihn lõpeb, ja kirurgiline kael õlavarreluu kerajast ülaosast allpool (sealt murdub õlavarreluu väga sageli). Anatoomilise ja kirurgilise kaela vahel on kaks kõõluste kinnituskohtadena olulist köbrukest: suur köbruke (tuberculum majus) ja väike köbruke (tuberclum minus).\nÕlavarreluu alumine ots, õlavarreluu-põnt (condylus humeri) on külgsuunas lai ja eest taha lame. Sellel on kaks liigesepinda: mediaalselt silinderjas, küünarluuga liigestuv õlavarreluu-plokk (trochlea humeri) ja lateraalselt kerakujuline kodarluuga liigestuv õlavarreluu-pähik (capitulum humeri)\nMis on kõõlusmanseti funktsioon?\nKõõlusmanseti ülesanne on liigutada õlavarrepiirkonda inimese keha suhtes. Erinevate lihasgruppide ühistööna tekivad õlas koordineeritud liigutused kõigis suundades. Erinevatel lihastel kõõlusmansetis on mõnevõrra erinevad funktsioonid, kuid lühidalt kokkuvõttes onnende lihaste ülesanne stabiliseerida õlaliigest ja võimaldada käe tõstmist.\nTendinoos ehk kudede armistumine\nVanusega kaasnev kulumine\nValu liigese piirkonnas\nJõuetus käe tõstmisel ja / või pööramisel\nLiikumise piiratus koos valu aistingute ja ka jõu puudumisega\nKiirguv valu sõrmedeni\nLiigutama saamine on raskendatud – nagu liiges oleks paks\nLihas/liiges testid valu ja käe liigutus raadiuse hindamiseks\nEsmane ravi on ikkagi füsioterapeudi poolt läbi viidav taastusravi\nKui see ei aita, võidakse määrata ka operatsioon, seda juhul kui:\nTegemist on tipptasemel sportlasega, kelle treenimist ja saavutusi vigastus segab\nFüüsiliselt aktiivsetel inimestel, kellel taastusravi ja medikamendid ei anna tulemust\nOperatsiooni aluseks on liigese põletik, koos vedeliku hulga suurenemisega liigeses, mis ei allu ravile.\nJällegi panen südamele, et kui teil on tekkinud mõni probleem, on olnud trauma ning liigutusraadius on takistatud valu tõttu ja arstid soovitavad füsioterapeutilist taastusravi siis kuulake, mis teile räägitakse ja kui te pole nõus konsulteerige mõne teise füsioterapeudiga, kuid ärge jääge niisama istuma ja tablettidele lootma. Nii kindlustate endale ebamugavuse ja suure tõenäosusega ka operatsiooni, millest taastumiseks on ikkagi taastusravi vajalik.\nBursiit ehk liigespõletik\nSport ja massaaž


Asjad, mida teha jõulupühade ajal Tallinnas\nSeitse asja, mida Tallinnas detsembrikuus teha\nSeitse asja, mida Tallinnas jõulude ajal teha\nMis võiks ühel kargel talvepäeval olla veel mõnusam, kui maitse- ja kultuurielamusi täis jalutuskäik Euroopa ühes kõige paremini säilinud vanalinnas? Just siin saab kogeda tõelist jõulutunnet!\nAnname sulle 7 ideed, mida Tallinnas detsembrikuus ette võtta.\nFoto: Kaupo Kalda, Visit Tallinn\n1. Jaluta Tallinna vanalinnas\nTalvekuudel muutub vanalinn aga lausa maagiliseks: Raekoja platsil särab linna väärikaim kuusk, jõuluturult saab osta head ja paremat, vaateakendel näeb kunsti ja lausa etendusi, Harjumäel käib vilgas uisutamine . Kindlasti tasub ette võtta jalutuskäik Tallinna linnamüüri ääres – mitmed kaitsetornid on külastajatele avatud ja pakuvad suurepäraseid vaateid. Kaitsemüüri näed kõige ehedamal kujul Müürivahe tänavas.\nRaekoda on ainus gooti stiilis raehoone Põhja-Euroopas. Raekoja platsi keskel on ümmargune kivi, mis tähistab ainukest punkti, kust on näha kõik viis Tallinna keskaegset torni. Nende seas Oleviste kiriku torn, mille puhul pakub võrdselt elamusi nii selle otsa ronimine kui ka sealt avanev vaade, ning ka Euroopa kõige kuulsama kunstiteost Eestis, "Surmatantsu" eksponeeriv Niguliste kirik. Raekoja platsi servast leiad Euroopa vanima samas hoones katkematult tegutsenud apteegi, kust peale tänapäevaste rohtude on au sees ka keskaegsed retseptid.\nAstu läbi Patkuli ja Kohtuotsa vaateplatvormidelt, kus suur osa Tallinnast mahub peopesale: keskaegse linna punased katused, kirikutornid, moodsa ärikeskuse kõrged hooned ja taamale jääv Soome laht koos sadama ja Piritaga on vaatepilt, mis pakub elamusi igal aastaajal ja iga ilmaga.\nKus on kõige kaunim jõulupuu?\n2. Otsi üles Tallinna kauneim jõulupuu\nSiililegi selge, et Eesti kuulsaim jõulupuu asub Raekoja platsil – just siia püstitati 15. sajandil maailma esimene avalik kuusepuu. Aga kohe kindlasti ei ole tegu ainsa kuusega Tallinnas: jõulupuud kõrguvad pea igal linnaväljakul, suuremas muuseumis, kirikus või kaubanduskeskuses, üks uhkem kui teine. Loe ka Tallinna jõulukuuse ajaloolisest tähtsusest.\nLennusadamas on lahe interjöör\nPilt: Lennusadama meremuuseum\n3. Saa osa vähemalt ühest Tallinna kultuurielamusest\nKiirel pühadeperioodil kipub ununema, et jõulud on ennekõike aeg lähedastele. Mis võiks olla parem kui astuda koos tavarutiinist välja, külastada ühte pealinna mitmekümnest muuseumist, kuulata kontserti või vaadata mõnd põnevat teatrietendust? Tallinna kultuurielu on mitmekülgne ning paljud muuseumid ja vaatamisväärsused pakuvad jõuluperioodil eriprogramme. Leia endale sobivaim elamus Tallinna jõulusündmuste kalendrist.\nTallinn Card teeb elu lihtsamaks\n4. Mine giidiga ekskursioonile\nArvad, et tunned Tallinna läbi ja lõhki? Või vastupidi - ei tea pealinna erinevatest linnaosadest eriti midagi? - Ekskursioonidel avastad kohti, millest Sul varem aimugi olnud, näed tuttavaid paiku läbi värske pilgu ning saad teada palju uut ja põnevat. Giidiga on võimalik minna väga erinevatele tuuridele.\n5. Mine sportima\nAvasta Tallinnat veidi teistmoodi – rendi jalgratas või sõida ringi elektritõukeratastega. Saad läbida pikemaid vahemaid kui jalgsi ja näed palju põnevaid kohti. Või võta ette seikluslik orienteerumismäng vanalinnas. Kui aga ilm õuetegevusi ei soosi, mine mängi bowlingut, minigolfi või ligune spaas. Sportlikke ajaveetmise võimalusi on Tallinnas palju.\n6. Mine restorani sööma\nKes ütleks ära heale kõhutäiele? Tallinna 10 parimat restorani ootavad sööma ja elamust saama. Need on erilised oma atmosfääri, menüüvaliku ja hooajalise oskusliku tooraine kasutamise poolest, lisaks töötavad seal tihtipeale ka rahvusvaheliselt tunnustatud kokad, kelle käe alt ei väljugi muud kui ainult kunsti. Muidugi ei pea söögi pärast alati restorani minema. Oleme pannud kirja ka Tallinna parimad tänavatoidualad.\nFotografiska restoran - üks parimatest Eestis\nPilt: Tiina-Liina Uudam\n7. Mine ostlema\nMida jõuludeks lähedastele kinkida? Üks variant on leida mõni vahva tegevus, mida koos teha ehk elamuskink. Teisalt on ka tore mõni praktiline asi saada. Disainehted, mahekosmeetika, lõhnaküünlad, kvaliteetsed riideesemed jms. on alati tänuväärt kink. Tule leia üles Tallinna disainipoed või külasta tavalist kaubanduskeskust – igalt poolt leiab head kraami, mida endale või tuttavatele kinkida.\nTeneti võttekohad Tallinnas


DIIVANILAUD NINA 3H HIND | kaup24.ee\n€ 13363 € 190 00 *\nToote kirjeldus: Diivanilaud Nina 3H\nValmistatud klaasist, kroomterasest ja PVC-st.\nKomplektis 2 tumbat.\nLaua mõõtmed: pikkus 130 cm, laius 70 cm, kõrgus 55 cm.\nInnovatiivne S-kujuline laud koos kahe väikese tumbaga.\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. Diivanilaud Nina 3H meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nKuigi selle mööbli vastupidavus ei ole võrreldav looduslike toodetega, kestab see siiski üsna kaua. Kõva kangast on pea võimatu kahjustada seega, kui hoolitseda kanga eest õigesti, on võimalik vältida rebenemisi ja teisi suuremaid kahjustusi. Lisaks sellele on kunstnahk vastupidav keskkonnatingimustele ja tuhmub harvem , sest päikese ultraviolettkiirgus ei mõju sellele kahjulikult. Materjal on ka veekindel. Seda saab puhastada tavalise niiske lapiga, seetõttu on hooldus väga lihtne. Võite olla kindel, et Diivanilaud Nina 3H ei vaja palju hooldust.\nÜldine informatsioon tootest: Diivanilaud Nina 3H\nPuffidega, Ilma riiulita, ilma sahtlita\nHalmar, metall diivanilauad, Halmar, klaas diivanilauad, Halmar, tehisnahk diivanilauad\nMetall, Klaas, Tehisnahk\nSäästke: € 5637\nSoovitame osta koos: Diivanilaud Nina 3H\nSoovitame osta koos Diivanilaud Nina 3H\nVäga kena super soovitada väga kena välimus dziaugiuosi\nKüsimused ja vastused toote kohta: Diivanilaud Nina 3H


TRE - Maie Teraapiaruum\nTRE (Trauma Releasing Execises) on revolutsiooniline keha ja meele pingetest vabanemise meetod ja protsess, mis põhineb kehaterapeudi David Berceli (PhD) kogemustel ja uuringutel.\nTegemist on kindlas järjekorras sooritatud keha vibreerima panevate stressist vabastavate harjutustega. Need harjutused vabastavad kehasse pingetena ladestunud üleelamised ja traumad. Ainult rääkimine traumade ja stressi käsitlemisel aitab meid vähe. Õnnetusjuhtumist või traumast rääkimine toimib ajukoore tasandil, enamus psühhoteraapiaid mõjuvad meie aju keskmisele osale hõlmates meie emotsioone. TRE meetod toimib aju kõige vanema osa – ajutüve – tasandil, mis tervendab meid väga sügavalt kehasse kuhjunud vanade pingete vabanemise kaudu.\nLoomulik keha reaktsioon on hirmu, ärevuse või ohu korral on värisemine, kuid tänapäeval peetakse nähtavat või hääles kuuldavat värinat nõrkuse väljenduseks, see ei ole kõigega hakkamasaava inimese omadus. Seega oleme õppinud värinaid maha suruma ja seetõttu salvestub meie kehasse palju alateadlikku stressi. Kehas teadlikult värinaid esile kutsudes, saab stressi ilma analüüsi või uuesti läbi elamata lihtsalt ja loomulikult vabastada.\nTRE harjutused on eriti kasulikud abistavate elukutsete esindajatele, kes oma igapäevatöös puutuvad kokku teiste inimeste pingete, õnnetuste ja traumadega. Need on väga efektiivsed tööstressi, läbipõlemise ja traumajärgse stressi korral.\nKui sul on alaselja valud, unehäired, ülekaal, ärevushood ja sul on raske lõdvestuda siis TRE aitab vabastada süvalihaste pingeid, mis selliseid probleeme tekitab.\nTRE harjutused ei ole soovitav kõrge vererõhu, ägeda põletiku, värske füüsilise trauma puhul, kui oled rase või perearst ei luba võimelda.\nTRE harjutusi on vaja alguses teha koos väljaõppe saanud terapeudiga. Esiotsa võib käia grupis, sagedusega vähemalt 1 kord kuus. Koos terapeudiga õpid, milliselt võib reageerida Su keha ja meel. Õpid kuulama keha ja tunnetama, millal on aeg vabastada stressi. Traumade põhjuseid ei pea teadlikult mäletama ega välja kaevama.\nTRE harjutused ei asenda professionaalset psühhoteraapiat, kuid on väga tõhusaks abivahendiks.\nEsmane kohtumine sisaldab konsultatsiooni ja harjutusi. Sessioon kestab kuni 1,5 tundi ja maksab 25 €.


Ãœlevaade Hommikuse kaste laagrist\nSiin on Wings for Wheelsi uudiskiri Hommikuse kaste laagrist.\nOli imeline jahedapoolne juunikuu pärastlõuna ja kaunis vanas mõisas Tūja küla lähedal käis elav sagin. Mets külalistemaja ümber helises linnulaulust; päikesekiired mängisid taeval, värvides selle punaseks ja siniseks, ning õhus oli tunda rõõmu ning ootusärevust eesolevate sündmuste suhtes. Riias, mõisast üldsegi mitte kaugel, kallas vihma, kuid Vecmuižās kogunesid osav õtjad avaras aias, tundes rõõmu ümbritsevast ilust. Mõisa väikesed majad said uued nimed – „Palvetuba“ ja „Kokkusaamiskoht“. Toad märgistati nende asukate nimesid kandvate siltidega ja kui kõik olid end sisse seadnud, avati esimene „Hommikuse kaste“ (läti keeles: Rita rasa) laager kõne ja palvega. Peale seda nautisid kõik Vecmuižā usinate kokkade valmistatud einet ning peagi pidas Noorte Missiooni tööharu Wings for Wheels juhataja osalejatele õdusas õhkkonnas lõkke ääres loengu „Olles maa soolaks ja maailma valguseks“.\nNeli päeva möödusid vabas õhus, osaduses, loengutes, praktilistes tegevustes, ülistuses ning ühises ja individuaalses palves. Lätist, Soomest ja Norrast oli laagrisse saabunud 23 inimest: osalejad, nende abilised ja koer. Neid julgustati mõtlema sellele, mida tähendab olla maa sool ja kuidas olla maailma valgus. Teemad „Kuidas uurida Piiblit“, „Kuidas palvetada“ ning „Jumalaga lähedases osaduses olemine“ olid verstapostideks mõtisklemise teel. Need julgustasid isiklikule mõtisklusele ja südame uurimisele, et kujundada lähedasemat suhet Kristusega.\nLaagri kõrghetk oli matk mere äärde. Tee sinna näis keeruline – tarvis oli ületada tiheda liiklusega maantee, saada ratas toolidega alla järsust nõlvast teisel pool teed ja jagu saada pea 6 kilomeetri pikkusest metsateest – kuid see oli suurepärane näide Jumala väest ja piiramatutest võimalustest. Rõõm ületatud takistustest, siirad vestlused, soe päikesepaiste hoolimata kauguses paistvatest pilvedest, värske metsaõhk, lehtede sahin ja mõned magusad metsmaasikad teravasilmsetele moodustasid üleva õhustiku. Kõik äratas arusaamise, et Kristusega on kõik võimalik ning et Tema armastus on kõikehaarav mitmetahuline ja mõõtmatu.\nNii nagu mereranda puudutasid lained, said osalejate südamed puudutatud, kui neid kutsuti veetma aega Jumalaga vesteldes ja kuulates, mida Ta tahab ilmutada igaühele isiklikult. Peale Jumalaga kahekesi veedetud aega oli osavõtjatel võimalus kirjutad a kiri, kasutades laagri jooksul saadud teadmisi ning hinnates muutusi, mida nad sooviksid näha oma suhtes Jumalaga.\nTagasiteel juhtus veel üks ime. Kolm inimest läksid autode järele, et ülejäänud osalejad tagasi laagrisse sõidutada, kuid kui nad külalistemajja jõudsid, hakkas vihma kallama. Nad olid väga mures nende pärast, kes mere äärde ootama jäid. Kuid Jumal ON hea ja Tema arm on imeline! Paari minuti pärast randa tagasi pöördudes leidsid autojuhid, et laagrilised olid mere ääres vaid päikest nautinud ning neil polnud vihmast aimugi. Tänu Jumalale Tema hoolitsuse eest! Autod said „pestud“, kuid mere ääres ootajad kogesid päikeselist osadust Jumalaga. Au Temale!\nAeg möödus kiiresti – neli päeva täis julgustust ja inspiratsiooni otsimaks Kristuse ligiolu meie igapäevaelus ning kolm õhtut lõkke ääres, jagades mõtteid ja tunnistusi ning lauldes kitarri saatel ülistuslaule.\n„Ma tunnen end siin teretulnu ja vastuvõetuna ja mu süda on rõõmus,“ jagas üks osavõtjatest oma tundeid esimesel õhtul. „See osaduse õhkkond on nii eriline, et ma ei taha lahkuda,“ tunnistas teine laagriline ühele abilistest laagri viimasel päeval. Jumal hoolitses kõige eest erilisel viisil – nii meie südamete kui kõige meid ümbritseva eest. „Kui suured on sinu teod, Issand! Väga sügavad on sinu mõtted!“ (Psalm 92:6)\nTänu Jumalale iga südame eest, mis laagri ettevalmistamise ja elluviimise jooksul avati ja millele kõneldi! Aitäh teile praktilise abi, rahalise toe ja iga palve eest! Tänu Loojale õnnistatud ideede ning armastavate südamete eest, kes neid ideid ellu aitavad viia!\nLaagri fotosid saab vaadata siit\nCopyright © 2014 Wings for Wheels, All rights reserved.


Loodud: 11. veebruar 2021. a. kell 19.08\nMuudetud: 11. veebruar 2021. a. kell 19.08\n1.- 4.nädal Edasiliikumisoskus vahendil- Suusatamine.\nKepitõuketa uisusamm-sõiduviis. Keharaskuse kandmine jalalt jalale. Paaristõuge. Laskumine madalasendis. Käärtõus, sahkpidurdus. Tõusu- ja laskumisviiside ning pidurduste kasutamine maastikul. Õpitud sõiduviiside tehnikate täiustamine ja kinnistamine.\n12.nädal Edasiliikumisoskus ja vahendi käsitlemise oskus. Kepikõnd. Soojendusharjutused käimiskeppidega. 6km kepikõndi. Venitusharjutused käimiskeppidega.\nKõrgushüpe. Kestvusjooks 12min.\n- vahendil(suusatamine, jalgrattasõit)\n- kõnd, jooks, matkamine, ujumine, orienteerumine ja erinevad kergejõustikualad,.\n- Hüppeoskus(paigalt ja hoojooksuga kaugus,- kõrgushüpe)\n8. Kasutab digivahendeid.\nÕpitulemustena esitatud liigutusoskuste hindamisel arvestatakse nii saavutatud taset kui ka õpilase tehtud tööd, et omandada tegevus/harjutus. Oskuste taset hinnatakse kontrollharjutuse soorituse põhjal.\nHINNE KUJUNEB SISEKERGEJÕUSTIKU, SUUSATAMISE, JA PALLIMÄNGUDE KOONDHINNETEST. KÕIK PEAVAD OLEMA VÄHEMALT RAHULDAVAD. Poolaastahinde saamiseks peab õpilane olema osalenud vähemalt 50% iga ala tundidest ja sooritanud hindelised arvestused.\nPallimängudes ja suusatamises arvestatakse tundidest osavõtu aktiivsust ja sagedust.\nLihastreeningu tundides oskab sooritada erinevaid lihasgruppe treenivaid harjutusi ja vastavate lihasgruppide venitusharjutusi.\nsooritab Cooperi testi vastavalt võimetele\nKehalisest kasvatuse tunnis on õpilane aineõpetaja või kooli füsioterapeudi poolt juhendatud (s.t. ei puudu/ei lahku omavoliliselt tunnist). Vastasel juhul loetakse seda puudumiseks.\nTervislikel põhjustel(kroonilised haigused jms) tundidest vabastatul on arstitõend, mis on aluseks suunamisel kooli füsioterapeudi juurde. Nimekirja õpilastest kinnitab kooli direktor 2 korda õppeaasta vältel. Tõend esitada hiljemlat 1.10.19\n2. Spordi-ja ujumisriided puuduvad. Sel juhul saab kehalise kasvatuse õpetajalt liikumist käsitleva ülesande


koroona - Page 2 of 2 - Eesti podcastid\nOtsi märksõna koroona\n«Lobjakas vs Vooglaid» valitsusest\nAlustuseks lahkavad saatejuhid olukorda koroonarindel, keskendudes nii eriolukorrast väljumisele, kui ka palju vastukaja tekitanud nädalavahetuse protestiaktsioonile Saaremaal. Kirsiks tordil aga vaatavad saatejuhid tagasi valitsuse esimesele aastale, mis on mõnigi kord oma tegevusega pigem lõhestanud kui liitnud ühiskonda.\nPODCAST: Lobjakas vs VooglaidMÄRKSÕNAD: Ahto Lobjakas koroona protestiaktsioon saaremaa valitsus Varro Vooglaid\nSaade #207: Majandus ja koroonakriis\nElust koroona ajal!\nPODCAST: InvesteerimisraadioMÄRKSÕNAD: finantsvabadus investeerimine koroona Kristi Saare majandus raha Tauri Alas\nKuidas pornonäitleja trennirežiimi järgida ning anname juhiseid kalsarikänniks\nPäevapokaal 9. Kuidas pornonäitleja trennirežiimi järgida ning anname juhiseid kalsarikänniks\nEsimene salvestus meie kõigi isiklikes kodudes, sest noh, olukord. Triin on oma riidekapis, Madis ja Barbara oma tubades, vein on klaasides ning helikvaliteet on kehv nagu isamaa ilm. Aga pokaal olgu üle kahe nädala lõpuks olla!\nTäna jõid kõik kolm erinevat veini. Triin jõi Tommasi Valpolicella’t Itaaliast. Madis jõi Jim’s Creek Chardonnay’d Austraaliast. Barbara jõi Laroche Sauvignon Blanc’i Prantsusmaalt.\nKus on pokaalikud praegu? Miks saadet kaks nädalat ei ilmunud? Kuidas koroona ja kodukontorid meid kohtlevad? Kellel pole saate salvestamise ajal aluspesu seljas?\nUudised, millest muuhulgas juttu tuleb, on Kolumbia pornonäitleja kodune trennirežiim, ärajäänud Eurovisioon, Soome elustiil kalsarikänni, mis praeguses karantiinis väga sobiv on ning Tallinna loomaaia ilveste pulmamängud.\nPODCAST: PäevapokaalMÄRKSÕNAD: Chardonnay eurovisioon Kolumbia koroona Laroche Sauvignon Blanc meelelahutus pornonäitleja Soome Tallinna loomaaed uudised vein\nlẍna isiklikud vastused kroonoviiruse küsimustele, enam-vähem kronoloogilises järjekorras\nPODCAST: kolkaplika.raadioMÄRKSÕNAD: kolkaplika koroona\nMina ei taha veel magama jääda #18\nSelles episoodis räägime kliimast (kasutame selleks oma väikeseid ajusid), mesilastest, teaduse pahupoolest ja koroonašmoroonast.\nJa Laura rääkis internetis vana sõbraga.\nEesti Tervise Arengu Instituut ei ole seda episoodi sponsoreerinud.\nPODCAST: Mina ei taha veel magama jäädaMÄRKSÕNAD: Aleksander Eeri Laupmaa kliima koroona Laura Lisete Roosaar Otsingu tulemused Veebitulemused koos saidilinkidega Tervise Arengu Instituut:


"Spaaäris tuleb pidevalt uueneda"\n26. veebruar 2014 kell 3:55\nKonkurents sunnib Pärnus ka teisi spaasid investeerima - nii olemasolevate tubade parendamiseks kui uute teenuste juurutamiseks.\nNäiteks kaks aastat tagasi laienenud Taastusravikeskus Viikig plaanib investeerida veekeskusse, mille puudumine ettevõttele pudelikael, selgitas ettevõtte juht Kairi Lusik. "Teine põhjus on see, et meil on palju püsikliente, kes ootavad, et me neile midagi uut pakuks. See võib olla kasvõi midagi väikest nagu uus protseduur või uus teenus maja sees."\nLusiku sõnul on nii Viikingus kui mujal kasvanud eestlastest, venelastest kui lätlastest külastajate arv ja nende kõikide jaoks on oluline veekeskuse olemasolu majutusasutuses. Hetkel koostatakse veekeskusele eskiisprojekti ja detailplaneeringut, ehituseks võiks minna augustis. Investeeringu mahust Lusik rääkida ei soovinud.\nTubade parendamisse panustab aga Tervise Paradiis OÜ ja Sanatoorium Tervis AS, mille juhatuse liige Jaan Ratnik rääkis, et ettevõte teeb renoveerimistöid jooksvalt igal aastal nii Tervises kui Tervise Paradiisis. "Juurde me ei ehita, sest oleme pea suurimad juba kogu Eesti mõistes. Investeerime majasisese taseme tõstmiseks," selgitas ta. Ratnik lisas, et praegugi käib neil 20 hotellitoas kapitaalremont.\nKas Pärnus on veel ruumi uuele hotellile Hedon, mille turuletulekust kirjutas eilne Äripäev? Kairi Lusiku sõnul on konkurents tervendav ja paneb pingutama.\n"Kui kõik on siiani ära mahtunud, miks siis Hedon ei peaks mahtuma," ütles ta ja lisas, et tegelikult on Hedon ja Viiking väga erinevad, kuna Viiking on keskendunud põhiliselt taastusravile, Hedon wellness suunale.\n"Ma ei usu, et seda buumiks saab nimetada. Kui Hedonist vaadata, siis see on ju aastatetagune projekt, mis nüüd lihtsalt käima läks," kommenteeris Jaan Ratnik." Pigem tehakse pidevalt tööd konkurentsis püsimise nimel ja selline investeerimine on suurte spaaettevõtet jaoks igapäevane töö. "Kes teeb igal aastal, kes hoiab kokku ja teeb siis suures mahus, on strateegia küsimus," lisas ta.


Adventistide Kogudus - Patu vastu tuleb teha otsustavaid jõupingutusi\nPatu vastu tuleb teha otsustavaid jõupingutusi\nAvaldatud 7.7.2018, rubriik Päeva sõna\nKes hoiab õpetust, on elurajal, aga kes põlgab noomimist, eksib ära. Õpetussõnad 10:17\nPaljud paluvad vabandust vaimuliku nõrkuse, ägedushoogude ning vendade ja õdede suhtes ilmutatud armastuse puudulikkuse pärast. Nad tunnevad Jumalast võõrdumist ning mõistavad, et on oma mina ja patu orjuses, kuid nende soov täita Jumala tahet põhineb nende enda soovil, mitte sügaval sisemisel Püha Vaimu veenmisel. Nad usuvad, et Jumala seadus on kohustuslik, kuid nad ei võrdle innuka, kohtumõistmisest huvitatud hingega oma tegusid selle seadusega. Nad tunnistavad, et Jumalat tuleb kummardada ja üle kõige armastada, kuid Jumal ei ole kõigis nende mõtetes. Nad usuvad, et tuleb järgida eeskirju, mis käsib teisi armastada, kuid nad kohtlevad kaasinimesi jaheda ükskõiksuse ja vahel ebaõiglusega. Nii kõnnivad nad tahtliku kuulekuse teelt kõrvale. Nad ei tee piisavalt meeleparanduse tööd. Enda ebaõigluse tunnetus peaks juhtima neid innukamalt Jumalat otsima, et saada jõudu Kristuse lahkuse ja kannatlikkuse ilmutamiseks.\nTehakse palju hootisi pingutusi uuenduseks, aga nende pingutuste tegijad ei löö ennast risti. Nad ei anna ennast täielikult Kristuse kätte ega taotle jumalikku jõudu Tema tahte täitmiseks. Nad ei lase end jumaliku sarnasuse järgi vormida. Üldiselt nad tunnistavad oma puudusi, kuid ei loobu konkreetsetest pattudest. „Me oleme teinud asju, mida me poleks pidanud tegema,“ ütlevad nad, „ja oleme jätnud tegemata asjad, mida oleksime pidanud tegema.“ Kuid nende Jumalat teotavat isekust ei nähta Tema seaduse valguses ega ilmutata täit kahetsust oma mina saavutatud võitude pärast.\nVaenlane on nende hootiste pingutustega nõus, sest niisuguseid pingutusi tegevad inimesed ei ole sõjas kurjuse vastu otsusekindlad. Nende mõistuse üle tõmmatakse justkui siluv krohv ja eneseusalduses alustavad nad uut elu, et täita Jumala tahet.\nKuid üldine veendumus patus ei ole uuendav. Meil võib olla ähmane, ebameeldiv puudulikkuse tunne, kuid sellega ei saavuta midagi, kui me ei tee otsustavaid jõupingutusi patu võitmiseks. Kui soovime teha koostööd Kristusega, võita nii, nagu Tema võitis, siis peame Tema jõus osutama kindlameelset vastupanu oma minale ja isekusele. − The Signs of the Times, 11. märts 1897.


Kammelja tn 1-13 kinnistute ja lähiala detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine kruntide positsioon 1-15 ja 22 osas\nTallinna Linnavalitsus 11.02.2015 korraldus number 175\nKohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 30 lg 1 p 3, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 33 lg 1 p 3, § 35 lg 5 alusel ning kooskõlas Vabariigi Valitsuse 29. augusti 2005 määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu“ § 13 p-ga 2 ja Tallinna Linnavalitsuse 6. novembri 2002 korraldusega nr 2732-k „Kammelja 1-13 kinnistute ja lähiala detailplaneeringu koostamise algatamine“ ning Tallinna Linnavalitsuse 29. juuni 2007 korraldusega nr 1314-k „Kammelja 1-13 kinnistute ja lähiala detailplaneeringu vastuvõtmine Haabersti linnaosas“ ning arvestades detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise eelhinnangut (korralduse lisa) ja tulenevalt asjaolust, et detailplaneeringu elluviimisega kaasnev tegevus nagu 2-korruseliste väikeelamute rajamine ei oma olulist keskkonnamõju\n1. Mitte algatada Tallinna Linnavalitsuse 6. novembri 2002 korraldusega nr 2732-k algatatud Kammelja tn 1-13 kinnistute ja lähiala detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilist hindamist kruntide positsioon 1-15 ja 22 osas. Detailplaneeringu koostamise eesmärk on Haabersti linnaosas 3,92 ha suurusel planeeritaval maa-alal asuva Kammelja tn 13 kinnistu jagamine üheks tootmismaa, kolmeks sotsiaalmaa (üldkasutatav maa), kaheks transpordimaa ja viieks elamumaa sihtotstarbega krundiks. Moodustatavatele elamumaa kruntidele määratakse ehitusõigus kokku kahe 2 maapealse korrusega kahe korteriga elamu ja kahe abihoone ning kolme 2 maapealse korrusega üksikelamu ning tootmismaa krundile ühe alajaama ehitamiseks. Kammelja tn 3, 5, 7, 9 ja 11 kinnistutel täpsustatakse olemasolevate 2 maapealse korrusega üksikelamute ehitusõigust ja määratakse ehitusõigus igale krundile ühe abihoone ehitamiseks, Kammelja tn 1 kinnistul täpsustatakse olemasoleva ühe 2 maapealse korrusega üksikelamu ehitusõigust ja määratakse ehitusõigus lisaks kahe abihoone ehitamiseks.\n2.2 koostaja on Casa Planeeringud OÜ (aadress Haigru tn 9, 10615 Tallinn);\n3.1 detailplaneeringuga ei kavandata eeldatavalt olulise keskkonnamõjuga tegevust, sh näiteks tootmistegevust, ulatusliku elamupiirkonna rajamist ega muud tegevust, millega kaasneks keskkonnaseisundi kahjustumist, sh vee, pinnase, õhu saastatust, olulist jäätmetekke või mürataseme suurenemist;\n3.2 lähtudes planeeringuala ja selle lähiümbruse keskkonnatingimustest ja maakasutusest, ei põhjusta kuni 2-korruseliste väikeelamute rajamine ning sihtotstarbeline kasutamine antud asukohas olulist keskkonnamõju. Tegevusega kaasnevad võimalikud mõjud on valdavalt ehitusaegsed, nende ulatus piirneb peamiselt planeeringualaga ning avariiolukordade esinemise tõenäosus on väike, kui detailplaneeringu elluviimisel arvestatakse detailplaneeringu ja ehitusprojektide tingimusi ning õigusaktide nõudeid;\n3.3 planeeringuga kavandatav tegevus ei põhjusta looduskeskkonna vastupanuvõime ega loodusvarade taastumisvõime ületamist, sest planeeringualal on juba osaliselt kujunenud inimtegevuse poolt mõjutatud hoonestatud linnakeskkond ning planeeringu elluviimisega ei kaasne olulist mõju looduskeskkonnale. Planeeringulahendusega kavandatud elamukrundid ja tänavad on linnaehituslikult varem väljakujunenud väikeelamute ala jätkuks. Planeeringualal säilitatakse metsaala ning kehtestatava detailplaneeringuga ehituskeeluvööndisse hooneid ei planeerita. Planeeringualale rajatakse kallasrajani ulatuvad avalikuks kasutuseks mõeldud jalgrajad;\n3.4 Haabersti linnaosas Kakumäel Kammelja tänava äärsel pereelamute alal asuval planeeringualal ega lähialal ei paikne kaitstavaid loodusobjekte, Natura 2000 võrgustiku alasid ega teisi maastikuliselt ja ökoloogiliselt väärtuslikke või tundlikke alasid, mida planeeringuga kavandatav tegevus võib oluliselt mõjutada;\n3.5 detailplaneeringu elluviimisega ei avaldata olulist mõju kõrghaljastusele, sest planeeringulahendusega säilitatakse valdav osa kõrghaljastusest ning planeeringuala mereäärne osa rohealana, samuti ehituskeeluvööndis paiknev metsaala. Likvideeritav haljastus kompenseeritakse asendusistutustega vastavalt Tallinna Linnavolikogu 19. mai 2011 määruse nr 17 „Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimused ja kord“ tingimustele. Planeeringulahendusega nähakse ette uut haljastust ja tagatakse nõutav haljastuse protsent kinnistul;\n3.6 detailplaneeringuga kavandatav tegevus ei kahjusta kultuuripärandit, inimese tervist, heaolu ega vara. Planeeringu elluviimisel suureneb mõnevõrra planeeringuala piirkonna liikluskoormus ning sellega kaasnev müra ja õhusaaste, kuid mõju ei ole eeldatavasti oluline;\n3.7 planeeringualal ei ole tuvastatud keskkonda saastavaid objekte ega jääkreostust ning alal ei ole varem toimunud tootmist ega muud keskkonnaohtlikku tegevust. Seetõttu ei ole eeldada ka olulist pinnase või vee reostust, mis seaks piirangud edasisele ehitustegevusele;\n3.8 detailplaneeringuga kavandatava tegevusega ei kaasne olulisel määral soojuse, kiirguse ega lõhna teket, vähest valgusreostust tekib valgustusest, vibratsiooni võib esineda hoonete ehitamisel. Samuti on tavapärasest suuremas koguses jäätmeteke seotud peamiselt ehitustöödega, mille käigus jäätmed käideldakse vastavalt nõuetele;\n3.9 detailplaneering on kooskõlas Tallinna üldplaneeringus ja Tallinna Linnavolikogu 10. märtsi 2011 otsusega nr 28 vastu võetud „Haabersti linnaosa üldplaneeringus“ määratud maakasutuse juhtotstarbega.\n6. Tallinna Keskkonnaametil teha korraldus teatavaks Casa Planeeringud OÜ-le.\nLisa - Kammelja tn 1-13 kinnistute ja lähiala detailplaneering


Saaremäe ja Veedla hitihoiatused: hoia neil Viru Folgi esinejatel silm peal! - Meelelahutus - Virumaa Teataja\nSaaremäe ja Veedla hitihoiatused: hoia neil Viru Folgi esinejatel silm peal!\nIiri muusika fänn Üllar Saaremäe naudib Viru Folgil paljusid ülesastumisi.\nReedest pühapäevani kestval Viru Folgil astub lavale 30 esinejat. Palusime kahel iiri muusika fännil, helikeelest palju teadvatel meestel, kosta, kellel tasuks seekordsel festivalil silma peal hoida.\nKogu Iirimaa aastatega läbi rännanud ja iiri kultuurist lugu pidav näitleja ja lavastaja Üllar Saaremäe ütles, et tema soovitab ilmtingimata kuulata juba täna õhtul lavale tulevat Väikeste Lõõtspillide Ühingu ja Untsakate ühist ülesastumist. "Nad teevad The Poguesi, mis on minu absoluutne lemmik Iirimaalt," lausus Saaremäe. Ta rääkis folkpunklegendi kohta, et 80-ndatel edu tipul olnud bändi solist ja lugude autor Shane MacGowan on legendaarne mees, kes 1991. aastal saadeti ansamblist erru. "Teda ei saanud enam mikrofoni najal püsti hoida, alkoholism oli võtnud noore mehe ära. See oli bändi lõpp," nentis iiri muusika fänn.\nSaaremäe ütles, et kahe Eesti ansambli kummardus folkpunklegendile on tõsine väljaastumine.\nTa julges soovitada ka laupäeval lavale astuvat Folkmilli eesotsas ansambli legendaarse ja karismaatilise liidri Lauri Saatpaluga. 90-ndatel edu tipus olnud iiri muusikat tegeval bändil on pooled laulud eesti keeles.\n"Folgil esinevaid iiri bände polnud ma kuulnudki. The Kilkennys on muidugi tuntud. Mind ennast huvitab keldi metal'i esinumber maailmas Primordial. See on põnev ja huvitav," lausus Saaremäe.\nViru Folgi peakorraldaja Peep Veedla nimetas kolme Iirimaa bändi, kes kõik on väga kõvad tegijad ja folgil sellel aastal ka üles astuvad – The Kilkennys, Beoga ja Primordial.\n"Tänaõhtustest esinejatest tuleks kindlasti nimetada The Kilkennyst, keda peetakse The Dublinersi mantlipärijaks. Karismaatiline neljaliikmeline bänd kombineerib oma loomingus osavalt nii traditsioonilist iiri pärimust kui ka kaasaegset helikeelt. Soovitan nautida tempokaid arranžeeringuid, energilist esitust ja vahetut suhtlust publikuga," iseloomustas Veedla.\nViru Folgi laupäevase vürtsina märkis ta Briti saarte uut kuuma nime – ansamblit Beoga. Wall Street Journal on nende kohta lausa öelnud, et tegemist on selle sajandi Iirimaa kõige põnevama traditsioonilise bändiga. "Iiri pärimust kaasaegse popmuusikaga kombineeriv Beoga on koostööd teinud teiste seas ka Ed Sheeraniga, kellega produtseeriti lood "Galway Girl" ja "Nancy Mulligan"," lausus Veedla.\nLaupäeval asub raskema muusika sõprade kõrvu paitama aga Primordial, bändi helikeele kohta lausus Veedla, et see on lähtunud sügavast huvist iiri traditsionaalse muusika, ajaloo ja kultuuri vastu. "Eestis on bänd ka varem esinenud, kuid seekord rõõmustab ta oma siinseid fänne uue muusikaga, äsja ilmus Primordiali uus, üheksas stuudioalbum "Exile Amongst the Ruins", nimetas korraldaja.\nPrimordiali tuules saab pühapäeval folgi pealaval kaasa elada ka Eesti enda folk-metal'i bändile Nikns Suns. "Võimast lõppakordi on oodata," sõnas Veedla "Kurjade koerte" kohta, kus lausa kümme suurepärast laulumeest.


FOTOKOOLITUS ALGAJATELE teisipäeviti | Eestifoto\nPildi autor Kaupo Kikkas | Allikas Erakogu\nFOTOKOOLITUS ALGAJATELE teisipäeviti\nKoolitus kõigile, kes tunnevad, et fotograafia on midagi enamat kui tühipaljas klõpsimine.\nEi oma tähtsust, kas sul on digitaal- või peegelkaamera! Ka kohvipurgiga saab pilti teha, kui sul on vastavad oskused olemas. Eestifoto koolitus algajatele on praktiline ja arendab sinus just neid oskusi, mida igapäevasel pildistamisel vajad. Õppejõududeks on tõelised oma ala asjatundjad.\nLoengud toimuvad esmaspäeviti alates 17. aprillist ja kestavad kuni 12. juunini.\n1. mail loengut ei toimu!\n* Koolitus toimub Eestifoto Stuudios ja ühe loengu pikkus on keskmisel 2,5 tundi.\nP 27.5.2018 kell 15.00\nKoolituse hind: 195 €\nRegistreerumisel enne 11. märtsi 2018 hind 170 €\n17.aprill - 12.juuni\nA.Lauteri 7 C Tallinn\n1.oktoober - 19.november\n1.oktoober - 18.november\nE-PORTFOOLIO ANALÜÜS - Kaupo Kikkas\nWORKSHOP "ÖÖ LINNAS"


Juhtkiri: Raamat kujundab meid - Arvamus - Virumaa Teataja\n"Lõpptulemus on see, et kui pole lapsi, pole ka kooli." Rauno Võrno, Vinni vallavanem.\nJuhtkiri: Raamat kujundab meid\n17. veebruar 2009, 8:16\nFOTO: Margus Ansu.\nKirjandus on üks oluline kultuurinähtus ja kommunikatsioonivahend. Kui tekst lugejat puudutab, talle korda läheb, siis on autori eesmärk kuhjaga täidetud.\nMüügitabelite või raamatukogulaenutuste tipus olevad teosed ei pruugi alati olla head ja ajatud. Pigem kipub tegemist olema ajaviitekirjandusega, millest inimesed hallis arigpäevas ja karmis olelusvõitluses lihtsat meelelahutust otsivad, kuid eks ole ka seda vaja. Tõsiste, asjalike ja sügavate raamatute kõrvale.\nTõeliselt suured raamatud sageli hittideks ei saa ja nende autorgi ei pruugi alati tunnustust pälvida. 2008 oli sisukate raamatute rohke aasta. Eks tulevik näitab, millised neist ajaproovile vastu peavad ja millised riiulitele tolmuma jäetakse.\nVäga paljud meist armastavad lugeda elulugusid, millest kasvab välja või mille taustaks on suurem üldistus.\nÜks selline on värskelt Virumaa kirjandusauhinna pälvinud Merle Karusoo "Kui ruumid on täis. Eesti rahva elulood teatritekstides 1982-2005".\nVäärt raamatute lugemine aitab avardada silmaringi, kujundada mõttemaailma ja arendada mõtlemisvõimet.\nLisaks uutele teadmistele, lugemismõnule, hingelisele puudutusele tärkab lugejas endas loovus, saabub mõne tõe äratundmine või soov edasi mõelda. Selle asemel et õhtuti tundide viisi televiisorit vaadata, tasub lugeda kas või mõnikümmend lehekülge head raamatut.\nKahtlemata areneb ka paremini see laps, kellele maast madalast raamatuid ette loetakse, kui see, kellele lapsehoidjaks on teler või arvuti. Ning õhtul lapsele muinasjuttu ette lugedes avastab see ettelugejagi enda jaoks mõne ammu ununenud toreda mõtte.\nSest nii nagu inimest mõjutavad ta sõbrad ja keskkond, kujundavad teda ka mõttemallid, mille üheks vahendajaks on raamatud. Seepärast valigem endale väärt mõjutajad.\nHeinode langemine Loe artiklit\nNädala kaja: rohkem suve Loe artiklit\nPeatage röövellikud karjäärid, palun Loe artiklit\nKöögiviljad päästetud, marjade jaoks juba hilja (7) Loe artiklit\nHelme hinnangul kisuvad rahvustüli hoopis keskerakondlased (1) Loe artiklit Vaata videot\nVenemaa linn teatas sõjaväe plaanilistest töödest ja evakueerib piirkonna elanikud (1) Loe artiklit\nSoome terviseamet: Tallinki laeval võis levida koroonaviirus (4) Loe artiklit\nVIDEOLUGU ⟩ Setomaa pere tegigi Eestile jalgrattal ringi peale Loe artiklit Vaata videot\nMagajat peksnud noormeestele mõisteti tingimisi vangistus (5) Loe artiklit\nTöötukassa maksis palgatoetusi 231 miljoni ulatuses Loe artiklit\nTulist traati, mõtelge! Loe artiklit\nMargus Punab: seksuaalse ahistamise taga on põlvkondade konflikt (17) Loe artiklit\nFarmer ootab riigikogult piiri avamist Ukraina töölistele (46) Loe artiklit\nRaport ⟩ Kremli-meelne meedia: Stalin tegi Balti riikides vähem kahju kui tänased poliitikud (20) Loe artiklit\nPedofiil Epsteini ekskallima vahistamisplaan oleks mürarikaste spioonilennukite tõttu vastu taevast lennanud (1) Loe artiklit


Millimalli: Suurim langeja\nAudru vallavanema ülesandeks jäi siis nüüd ainult töö korraldamine. Korraldab kohe nii, et pihta talle enam ei saa. Ega selle häbiväärse 29 000 krooni eest rohkem ei tohigi nõuda. Peale korraldamise on tal vaja ju veel esindada.\nVallavalitsuse elukorraldus olevat nii segi, et keegi ei saavat enam aru, kes ta on ja miks ta seal on.\nHr Kobolti nime ei figureeeri Audru valla kodulehel enam üldse, ometi ajab mees hommikuti vallamajas mingeid asju. "Tuleb teeb ühe suitsu ja kaob", ütlevad tema kolleegid.\nSee oli Siimul üks õige mõte, et juhtivaid ametnikke, nõunikke juurde võtta, siis keegi on neist ikka majas kui teised "korraldavad" oma kapsa- kõrvitsa- või kartulimaal.\nKüsitakse kas arendusspetsialistiks saab muruneitsi. Miks ka mitte, valimisliidu soss sepad oleks siis kõik kohtadele paigutatud. Kamp oleks täiuslik ja ülejäänud valimisliidu naksitrallid saavad poolrasvase leeme läbi oma MTÜ-de. Projektid tuleks mis ludiseb, (Pärnu Lahe Partnerluskogust), piraatlus on tuntud juba vanast ajast. Kui muruneitsil kohta vaja, ei maksa häbeneda, vallal raha küllaga.\nKõik läheb vallas aina "paremini". Seaduse tundmine ja täitmine - esmaklassiline.\nKas teadsid, et kohaliku omavalitsuse üksuste võimekuse indeks 2010 näitas, et Audru vald on kõige suurem langeja.\nÜle 5000 elanike arvuga KOV üksustest on suurim tõusja Räpina vald (35 kohta) ja langeja Audru vald (53 kohta). siin lk 24\nEi maksa pead longu lasta, meie oleme kõige vaimukamad\nVõtame näiteks vallasekretär. proua Aitaja, kes volikogu istungite protokollid kirjutab.\nKui hääletamisel vastu ja erapooletuid hääli ei ole, siis tema kirjutab protokolli - otsus võeti vastu "poolthäälteenamusega".\nMillimalli selle peale kindlasti ei tuleks, tema totu tahaks kirjutada "ühehäälselt"\nNäiteks volikogu 13.10.2011 protokllist ( nii ka kõik eelmised aastad)\nOtsustati: poolthäälteenamusega sulgeda volikogu esimehe kandidaatide nimekiri\n(poolt 15, vastu ja erapooletuid ei ole).\nedasi sama punkt\nOtsustati: poolthäälteenamusega (poolt 15, vastu ja erapooletuid ei ole) moodustada\nsalajase hääletamise läbiviimiseks 3-liikmeline häältelugemiskomisjon koosseisus .........\nPoolthäälteenamusega (poolt 15, vastu ja erapooletuid ei ole) kinnitati\nhäältelugemiskomisjoni protokoll nr 2, mille põhjal osutus vallavolikogu esimeheks\nvalituks Jaanus Põldmaa.sama punkt edasi\nKas teadsid, et Audru valla vaimukad hakkasid e-posti teel saadetud teabenõuetele digi allkirju nõudma. Kui vald oli vastamise tähtaja maha maganud, saadeti teabenõuded tagasi teatega, et neile ei vastata enne, kui need on digi allkirjastatud.\nIkka tuli kättpidi seaduse juurde viia, Selgitada, vaielda, et teabenõuet ei pea digi allkirjastama, seda ei pea isegi mitte esitama kirjalikult vaid võib teha ka suuliselt isegi telefoni teel.\nAudru vallaametnikud pidanuks seda ometi teadma, aga ei teadnud.\nAvaliku Teabe seaduse § 13 (siin )\n2) kirjalikult, andes teabenõude üle isiklikult või edastades selle posti, faksi või elektronpostiga\nSeega vallavalitsus rikkus järjekordselt seadust ja kodanike põhiõigusi nõudes teabenõuete digi allkirjastamist.


Mul sai kõik selgeks – Kaupleja Alex, Tanel Padar ja kõik teised ka – Elunaut\n8. juuli 2018 Postitatud kategoorias Varia.\nTere sõbrad! Saan teile täna kirjutada ajaloolisest hetkest, kui käisin oma elu esimesel investeermiskoolitusel. Kuigi ma tavaliselt selline koolitustel ja seminaridel istuja ei ole, siis sai sel korral uudishimu minust võitu ja läksin Investeerimisfestivali kiikama.\nHuvitaval kombel saan öelda seda, et ei pidanud pettuma, aga veidi pidin ikka pettuma ka. Esimene pettumus oli mu enda süü, kui olin jälle uudishimulik ja tahtsin näha, kes see Kaupleja Alex tegelikult on ja seetõttu ei läinud teisel laval toimunud ühisrahastuspaneelile, mis ma arvan oleks mulle palju enam pakkunud, kui ilmselt mootorrattajõugu juhtimise kõrvalt ajalehe veergudel kauplemisega tegelev mees mulle suutis pakkuda. Ma olen alati öelnud, et topeltuudishimu head ei tähenda.\nAga vähemalt on nüüd süda rahul, et tean, kes on Kaupleja Alex, kuigi ma peale tema esimese sissejuhatava kirjutise rohkem pole ühtegi lugu lugenud. Aga ikkagi, kui keegi minu blogi lugejatest istus samal ajal seal ühisrahastuse paneeli kuulamas, siis andke mulle teada, kas jäin väga paljust ilma.\nEdasi nägin oma silmaga esimest korda ära Madis Müüri ja Taavi Pertmani, keda helimeediumite ja kirjasõna vahendusel olen kuulanud ja lugenud arvukatel kordadel. See oli ka põhjus, miks nende ettekanded olid minu jaoks päeva ühed igavamad – minu jaoks kordasid nad varem välja öeldud mõtteid ning midagi värsket juurde ei saanud. Müüri puhul ootasin ka rohkem seda alustavate ettevõttete teemat, kuid ma ei tea, kas etteantud teema ei toetanud seda või ta ise ei soovinud avada väga.\nTäiega harjumatu oli ka see, et kui ma podcaste kuulan tavaliselt kahekordse kiirendusega, siis tundusid kõik esinejad meeletult aeglased.\nBörsijuht Kaarel Ots tegi väga mõnusa etteaste – jutt oli sorav, loomulik ja huvitav. Publiku tõmbas Ots oma naljadega kenasti käima ning see pooltunnike lendas päris kiiresti mööda. Ma Tallinna börsi suur-väikeinvestorina kuulasin igatahes huviga. Like! või isegi kaks!\nÕhtu peaesinejana välja reklaamitud Stig Brodersen, kellest mina suurt midagi ei tea, kuna tema podcasti ei kuula. Mees tegi professionaalse esinemise üsnagi ümmargusel teemal, kuid kordas kenasti paljusid mitmeid investeerimistõdesid ning oli selles väga veenev. Like!\nNB! Pildil esimeses punases sõõris on Stig ja teises punases sõõris on kolleeg väikeinvestorite hulgast, Tanel Padar 🙂\nKui esinemised kõrvale jätta, siis imponeeris täiega ürituse korraldus. Olen oma elu jooksul paljudel erinevatel üritustel köögipoolt näinud ja sellise lahmaka maa-ala peal toimuva sündmuse kohta tundus kõik kulgevat kuidagi mõnusalt ja ladusalt ning kui tekkis probleem, siis lahendati see graatsiliselt ja chillilt.\nVeel jäi koheselt silma kogu turniiri õhustik, mis oli mõnusalt sõbralik ja asjalik. Käisin sel korral üksnes ettekandeid kuulamas, kuid see õhustik tekitas korduvalt minus kahetsust, et kogu festivali programmi koos õhtuste sõbrunemiste, saunade ja värkidega kaasa ei saanud teha. Aga järgmiseks aastaks peab ju ka midagi jätma.\nNB! Muidugi käisin ka metsa alla tekkinud eksprompt-parkla läbi ning uurisin, mis autodega kallid kaasinvestorid ka sõidavad. Ma ei tea, kas see oli minus pulbitsenud kadedus või on investeerimisfestivali keskmine külastaja juba finantsvabaduse saavutanud ning võib lubada endale väga esinduslikku masinaparki. Üks vanem Ford Focus ja tuunitud Audi 100 olid muidugi ka!\nPrevious: Previous post: Uus elu, uus algus!\nNext: Next post: Uue alguse juuni tõi Tallinna Sadama ja korraliku passiivtulu, kuid nigela säästuprotsendi\n4 kommentaari teemal “Mul sai kõik selgeks – Kaupleja Alex, Tanel Padar ja kõik teised ka”\n8. juuli 2018, 17:54\nAudi 100 ei kohanud, seega ma usun et sa mõtlesid minu Audi Coupe quattrot. Täitsa tuunimata 🙂 Vanust 28.\n8. juuli 2018, 17:57\nAh, üks Audi kõik 🙂 Ei tegelikult oli minumeelest ka üks 100, paistis veel isegi Kalju lava ülemiste ridade juurde kätte.\n12. juuli 2018, 14:17\nMa olin ühisrahastuse paneelis, võin öelda, et jäid küll paljust ilma 😉\n12. juuli 2018, 16:30\nJah, ma usun seda täiesti. Aga tänan haavale soola siputamast 🙂