KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 800/2008,\n6. august 2008,\nEÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)\nvõttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, (1) eriti selle artikli 1 lõike 1 punkte a ja b,\nolles avaldanud käesoleva määruse eelnõu, (2)\nolles konsulteerinud riigiabi nõuandekomiteega,\nMäärusega (EÜ) nr 994/98 on komisjonile antud õigus kooskõlas asutamislepingu artikliga 87 tunnistada teatavatel tingimustel väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd), teadus- ja arendustegevusele ning keskkonnakaitseks antav abi, tööhõivealane abi, koolitusabi ning abi, mis on kooskõlas kaardiga, mille komisjon on regionaalabi andmiseks kinnitanud igale liikmesriigile, ühisturuga kokkusobivaks, nii et selle suhtes ei pea kohaldama asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustust.\nKomisjon on kohaldanud asutamislepingu artikleid 87 ja 88 arvukates otsustes ja saanud, eelkõige seoses komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes), (3) ja nimetatud määruse reguleerimisala laiendamiseks teadus- ja arendustegevusele komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 364/2004 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001), (4) riigiabi ja riskikapitali käsitleva komisjoni teatise, (5) väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (6) ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku (7) rakendamisega, piisavaid kogemusi, et määratleda VKEdele antava abi, abi saavates piirkondades ja väljaspool neid investeerimisabi vormis antava abi, riskikapitali kavade vormis antava abi ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas antava abi üldised ühisturuga kokkusobivuse kriteeriumid.\nKomisjon on saanud piisavaid kogemusi asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamisel ka koolitusabi, tööhõivealase abi ja keskkonnakaitsele, uurimis- ja arendustegevusele ning innovatsioonile antava abi ja regionaalabi valdkonnas nii VKEde kui ka suurettevõtete puhul, eelkõige seoses komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes), (8) komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2204/2002 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes), (9) komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1628/2006, (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes), (10) uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku, (11) teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku, keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse 2001. aasta suuniste, (12) keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse 2008. aasta suuniste (13) ja regionaalabi 2007.–2013. aasta suuniste (14) rakendamisega.\nNeid kogemusi silmas pidades on mõnesid määrustes (EÜ) nr 68/2001, (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 2204/2002 ja (EÜ) nr 1628/2006 kehtestatud tingimusi vaja kohandada. Lihtsustamise eesmärgil ja selleks, et tagada komisjoni tõhusam järelevalve abi üle, tuleks need asendada ühe määrusega. Lihtsustumine peaks muu hulgas toimuma tänu sellele, et mõisted ühtlustatakse ja käesoleva määruse I peatükiga nähakse ette ühised horisontaalsätted. Riigiabi käsitlevate õigusaktide sidususe tagamiseks peaksid abi, ja abikava määratlus olema samasugune kui nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks. (15) Lihtsustamine on väga oluline selleks, et tagada majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia tulemuslikkus, eriti VKEde puhul.\nKäesoleva määrusega tuleks teatamiskohustusest vabastada igasugune abi, mis vastab kõigile käesoleva määruse asjaomastele tingimustele, ja abikavad, tingimusel et mistahes nende alusel antav üksikabiabi vastab kõigile käesoleva määruse asjaomastele tingimustele. Läbipaistvuse tagamiseks ja järelevalve tõhustamiseks tuleks käesoleva määruse alusel üksikabi andmisel selgesõnaliselt viidata II peatüki asjakohastele sättele ja liikmesriigi õigusaktile, mille alusel üksikabi antakse.\nKäesoleva määruse täitmise üle järelevalve tegemiseks peaks komisjonil olema võimalik saada liikmesriikidelt kogu vajalik teave meetmete kohta, mida on rakendatud käesoleva määruse kohaselt. Seega kui liikmesriik ei esita nimetatud abimeetmete kohta teavet mõistliku tähtaja jooksul, võidakse seda käsitleda viitena sellele, et käesoleva määruse tingimusi ei täideta. Seetõttu võib komisjon teabe mitteesitamise puhul lõpetada käesoleva määruse või selle asjakohase osa kohaldamise asjaomase liikmesriigi suhtes, kes vastavalt asutamislepingu artiklile 88 peab seejärel komisjoni teavitama kõikidest abimeetmetest, sealhulgas nende abikavade raames antavatest uutest üksikabimeetmetest, mille suhtes varem kehtis käesolev määrus. Niipea kui liikmesriik on esitanud õige ja täieliku teabe, peaks komisjon lubama muuta määruse uuesti täielikult kohaldatavaks.\nAsutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud riigiabi suhtes, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse, tuleks jätkata asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist. Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust teatada abist, mille eesmärgid on kooskõlas käesolevas määruses käsitletud eesmärkidega. Komisjon hindab kõnealust abi eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste alusel ja kooskõlas kriteeriumitega, mis on sätestatud komisjoni vastuvõetud spetsiifiliste suuniste või raamistikega, kui kõnealused spetsiifilised dokumendid on asjaomase abimeetme suhtes kohaldatavad.\nKäesolevat määrust ei tohiks kohaldada ekspordiabi ega abi suhtes, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel. Eelkõige ei tohiks seda kohaldada abi suhtes, millega rahastatakse jaotusvõrgu loomist ja toimimist teistes riikides. Ekspordiabi ei tohiks üldjuhul olla abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue toote turuletoomiseks või olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud.\nKäesolevat määrust tuleks kohaldada praktiliselt kõigi sektorite suhtes. Kalandus- ja vesiviljelussektoris tuleks käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastada üksnes teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas antav abi, riskikapitali vormis antav abi, koolitusabi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi.\nPidades silmas põllumajandussektoris põllumajandustoodete esmatootmise suhtes kohaldatavaid erieeskirju, tuleks käesoleva määrusega teha erand üksnes teadus- ja arendustegevuse valdkonnas antava abi, riskikapitali vormis antava abi, koolitusabi, keskkonnakaitseks antava abi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antava abi puhul niivõrd, kuivõrd nende abiliikide suhtes ei kohaldata komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001. (16)\nPidades silmas sarnasusi põllumajandustoodete ja mittepõllumajanduslike toodete töötlemise ja turustamise vahel, tuleks käesolevat määrust kohaldada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise suhtes, kui täidetud on teatavad tingimused.\nKäesoleva määruse kohaldamisel ei tohiks töötlemise ja turustamisena käsitada põllumajandusettevõttes toimuvat tegevust, mis on vajalik toote esmamüügiks ettevalmistamiseks, ega esmamüüki edasimüüjatele või töötlejatele. Euroopa Ühenduste Kohus on otsustanud, et kui ühendus on välja andnud õigusakti, millega kehtestatakse teatavas põllumajandussektoris ühine turukorraldus, on liikmesriigid kohustatud hoiduma mis tahes meetmete võtmisest, mis seda korraldust kahjustavad või millega luuakse sellest erandeid. Seetõttu ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellise abi suhtes, mille suurus on kindlaks määratud ostetud või turustatud toodete hinna või koguse alusel, ega abi suhtes, mida tuleb jagada esmatootjatega.\nPidades silmas nõukogu 23. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi, (17) ei tohiks käesolevat määrust kohaldada abi suhtes, millega soodustatakse tegevust söesektoris, välja arvatud koolitusabi, teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi ja keskkonnaabi.\nKui regionaalabi kavaga püütakse täita piirkondlikke eesmärke, kuid see on suunatud konkreetsetele majandusharudele, võib kava eesmärk ja tõenäoline mõju olla pigem valdkondlik kui horisontaalne. Seetõttu ei tohiks teatamiskohustusest vabastamist kohaldada konkreetsetele majandusharudele suunatud regionaalabi kavade suhtes, samuti terasesektoris ja laevaehitussektoris (vastavalt komisjoni teatisele laevaehituse riigiabi raamistiku pikendamise kohta (18) ning sünteeskiusektoris tegutsemiseks antava regionaalabi suhtes. Samal ajal on turismisektoril liikmesriikide majanduses oluline roll ja üldiselt ka väga positiivne mõju regionaalarengule. Seepärast tuleks teatamiskohustusest vabastada turismialasele tegevusele suunatud regionaalabi kavad.\nAbi, mida antakse raskustes olevatele äriühingutele, nii nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes, (19) tuleks hinnata kõnealuste suuniste kohaselt, et vältida neist kõrvalehoidmist. Niisugustele äriühingutele antav abi tuleks seetõttu käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta. Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks tuleks lihtsustada VKEdele käesolevas määruses sätestatud abi andmisel kasutatavat raskustes oleva äriühingu määratlust, võrreldes eespool nimetatud suunistes esitatud määratlusega. Vähem kui kolm aastat tagasi asutatud VKEsid ei tohiks lugeda käesoleva määruse kohaldamisel kõnealusel perioodil raskustes olevaks, välja arvatud juhul, kui nad vastavad asukohariigi õigusaktides sätestatud võlgniku kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. Kõnealused lihtustused ei tohiks piirata nende VKEde õigust saada kõnealuste suuniste kohaselt abi, mida ei käesoleva määrusega ei reguleerita, ega tingimusi, mille alusel loetakse vastavalt käesolevale määrusele suurettevõtet raskustes olevaks äriühinguks; viimasel puhul kehtib täielikult kõnealustes suunistes esitatud määratlus.\nKomisjon peab tagama, et lubatud abi ei moonutaks kaubandustingimusi ühist huvi kahjustaval viisil. Seetõttu tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta sellisele abisaajale antav abi, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks. Sellest tulenevalt jätkatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist kõnealusele abisaajale väljamakstud erakorralise abi ja kõigi abikavade suhtes, milles ei ole esitatud selgesõnalist sätet kõnealuste abisaajate suhtes teatamiskohustusest vabastamise kohta. Nimetatud säte ei tohiks kahjustada selliste abikavade alusel abi saajate õiguspäraseid ootusi, kellele ei ole esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks.\nSelleks et tagada ühenduse riigiabi eeskirjade järjepidev kohaldamine ning lihtsustada haldamist, tuleks ühtlustada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate erinevate abiliikide asjakohaste mõistete määratlusi.\nAbi osatähtsuse arvutamisel tuleks lähtuda kõigi kasutatavate arvude puhul summadest, millest ei ole makse ega muid tasusid maha arvatud. Abi osatähtsuse arvutamiseks tuleks mitmes osas väljamakstav abi diskonteerida selle andmise aja väärtusele. Diskonteerimisel ja muus vormis kui toetusena antava abi summa arvutamisel tuleks kasutada intressimäärana abi andmise ajal kehtivat viitemäära vastavalt komisjoni teatisele viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. (20)\nJuhul kui abi antakse tulevikus tasumisele kuuluvatest maksudest tehtavate maksuvabastuste või -vähenduste vormis, tuleks abi osad diskonteerida teatavat brutotoetusekvivalendina kindlaksmääratud abi osatähtsust järgides viitemäärade alusel, mis kehtivad eri aegadel, mil maksusoodustused kehtima hakkavad. Juhul kui abi antakse tulevikus tasumisele kuuluvatest maksudest tehtavate maksuvabastuste või -vähenduste vormis, ei pruugi kohaldatav viitemäär ja abi osade täpne summa olla eelnevalt teada. Seoses sellega peaksid liikmesriigid abi osatähtsusest lähtudes eelnevalt kindlaks määrama abi diskonteeritud väärtuse ülemmäära. Sel juhul saab diskonteerimisel kohaldada viitemäära, mis kehtib ajal, kui selgub asjaomasel aastal antava abi osa summa. Ülemmäära üldsummat tuleks vähendada abi iga osa diskonteeritud väärtuse võrra.\nLäbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja tõhusa järelevalve huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult läbipaistva abi suhtes. Läbipaistev abi on abi, mille brutotoetusekvivalent on võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada ilma riskianalüüsi tegemata. Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana, kui brutotoetusekvivalendi arvutamisel on kasutatud viitemäära, mis on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta. Maksumeetmete vormis antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana, kui meetmega on ette nähtud ülemmäär, millega tagatakse, et kohaldatavat künnist ei ületata. Läbipaistvuse tagamiseks ülemmäära kehtestamine ei ole vajalik keskkonnamaksu vähendamise puhul, kui vähendamisest ei tule käesoleva määruse kohaselt teatada.\nTagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana, kui brutotoetusekvivalendi arvutamiseks kasutatavast metoodikast on komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud, ja investeeringuteks ette nähtud regionaalabi puhul ka juhul, kui komisjon on kõnealuse metoodika heaks kiitnud pärast komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 vastu võtmist. Komisjon lähtub kõnealuste teatiste läbivaatamisel komisjoni teatisest EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes. (21) Tagatiskavade raames antavat abi tuleks käsitleda läbipaistvana ka siis, kui abisaaja on VKE ja brutotoetusekvivalendi arvutamisel on aluseks võetud kõnealuse teatise punktides 3.3 ja 3.5 sätestatud nn safe-harbour preemia.\nPidades silmas toetusekvivalendi arvutamise raskust tagasimakstavate ettemaksete vormis antava abi puhul, tuleks kõnealuse abi suhtes käesolevat määrust kohaldada üksnes juhul, kui tagasimakstavate ettemaksete kogusumma on käesoleva määruse alusel kohaldatavast eraldi teatamise künnisest ja abi maksimaalsest osatähtsusest madalam.\nKonkurentsi moonutamise kõrge riski tõttu peaks komisjon jätkama suurte abisummade hindamist igal üksikjuhul eraldi. Seepärast tuleks iga käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva abiliigi puhul sätestada künnised, mille taseme määramisel võetakse arvesse asjaomase abi liiki ja selle tõenäolist mõju konkurentsile. Igasuguse antud abi suhtes, mis ületab kõnealuseid künniseid, jätkatakse asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist.\nSelleks et tagada abi proportsionaalsus ja selle piirdumine vajaliku summaga, tuleks künniseid võimaluse korral alati väljendada abi osatähtsusena abikõlblike kulude suhtes. Riskikapitali vormis antava abi puhul tuleks künnis määratleda maksimaalse abisummana, sest see põhineb sellises vormis antaval abil, mille puhul abikõlblikke kulusid on raske kindlaks määrata.\nAbi osatähtsuse või abisumma künnised tuleks komisjoni kogemusi arvesse võttes kindlaks määrata tasemel, mis tagab sobiva tasakaalu abi saavas majandusharus konkurentsimoonutuste minimeerimise ja turutõrgete kõrvaldamise või ühtekuuluvusega seotud küsimuste vahel. Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul tuleks kõnealune künnis määratleda tasemel, mille puhul võetakse arvesse vastavate regionaalabi kaartide alusel lubatud abi osatähtsust.\nSelle kindlaks tegemisel, kas käesolevas määruses sätestatud eraldi teatamise künniseid ja abi maksimaalset osatähtsust on järgitud, tuleks arvesse võtta abi saavale tegevusele või projektile eraldatava avaliku sektori toetuse kogusummat olenemata sellest, kas kõnealust toetust rahastatakse kohalikest, piirkondlikest, riigi või ühenduse vahenditest.\nLisaks sellele tuleks käesolevas määruses täpsustada asjaolud, mille korral käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluv erinevat liiki abi võib olla kumulatiivne. Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva abi kumuleerimisel käesoleva määruse reguleerimisalasse mittekuuluva riigiabiga tuleks tähelepanu pöörata komisjoni otsusele, millega käesoleva määruse reguleerimisalasse mittekuuluv abi heaks kiidetakse, ja riigiabi eeskirjadele, millele nimetatud otsus tugineb. Erisätteid tuleks kohaldada juhul, kui ebasoodsas olukorras olevatele või puudega töötajatele antavat abi kumuleeritakse muud liiki abiga, eriti investeeringuteks ette nähtud abiga, mida saab arvutada palgakulude alusel. Käesolevas määruses tuleks ka sätestada kindlaksmääratavate abikõlblike kuludega abimeetmete kumuleerimine selliste abimeetmetega, mille abikõlblikke kulusid ei ole võimalik kindlaks määrata.\nTagamaks, et abi on vajalik ja ergutab tegevuse või projekti arendamist, ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellisele tegevusele antava abi suhtes, millega abisaaja tegeleks ka üksnes turutingimustes. Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva antava abi andmise puhul VKEle tuleks lugeda kõnealune ergutamine aset leidvaks, kui enne abi saava projekti või tegevuse elluviimisega seotud tegevuse alustamist on VKE esitanud liikmesriigile taotluse. VKEdele riskikapitali vormis antava abi puhul tagatakse riskikapitali meetme ergutav mõju sellega, et käesolevas määruses nähakse ette nõuded osainvesteeringu suurusele sihtettevõtte kohta, erainvestorite osaluse määrale ning rahastatava ettevõtte suurusele ja rahastatavale ettevõtlusetapile.\nKäesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva suurettevõttest abisaajale antava abi puhul tuleks liikmesriikidel lisaks VKEde suhtes kohaldatavatele tingimustele ka tagada, et abisaaja on oma sisedokumendis analüüsinud abi saava projekti või tegevuse elujõulisust koos abiga ja ilma abita. Liikmesriikidel tuleks kontrollida, et kõnealune sisedokument kinnitaks projekti/tegevuse mahu või ulatuse või toetatava projektiga seoses abisaaja poolt kulutatud kogusumma olulist suurenemist või projekti/tegevuse lõpuleviimise olulist kiirenemist. Regionaalabi puhul võib ergutava mõju kindlaks teha ka asjaolu alusel, et abi puudumisel ei oleks investeerimisprojekti asjaomases abistatavas piirkonnas sellisel kujul teostatud.\nEbasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate puhul tuleks abi ergutava mõju olemasolu pidada kinnitust leidnuks, kui asjaomase abimeetme tulemusel asjaomase ettevõtja palgatud ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate arv kokkuvõttes suureneb või kui sellega kaasneb lisakulude kandmine puudega töötajatele ettenähtud vahendite või seadmete jaoks. Kui puudega töötajate tööhõiveks palgatoetuste vormis antava abi saaja juba sai abi puudega töötajate tööhõive jaoks kas määruses (EÜ) nr 2204/2002 sätestatud tingimustel või komisjoni eraldi heakskiidu alusel, eeldatakse, et varasema meetme puhul täidetud tingimus, mille kohaselt puudega töötajate arv peab kokkuvõttes suurenema, on täidetud ka käesoleva määruse tähenduses.\nMaksusoodustustena antavate abimeetmete suhtes tuleks kehtestada konkreetsed ergutavat mõju käsitlevad tingimused, pidades silmas seda, et niisuguse abi andmise kord erineb muu abi andmise korrast. Tuleks eeldada, et nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (22) tingimustele vastav ja käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluval keskkonnamaksu vähendusel on ergutav mõju, kuna maksumäära vähendamine aitab vähemalt kaudselt kaasa keskkonnakaitse paranemisele, kuna see võimaldab vastu võtta või pikendada asjaomast maksukava ja ergutab sellega keskkonnamaksu maksma kohustatud ettevõtteid vähendama saastemäära.\nLisaks sellele tuleks suurettevõtetele antav erakorraline abi käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta, sest seda liiki abi ergutava mõju kindlakstegemist loetakse raskeks. Komisjon uurib kõnealuse ergutava mõju olemasolu asjaomasest abist teatamise kontekstis, võttes aluseks kohaldatavates suunistes, raamistikes või muudes ühenduse õigusaktides sätestatud kriteeriumid.\nMääruse (EÜ) nr 994/98 artikli 3 kohase läbipaistvuse ja tõhusa järelevalve tagamiseks on asjakohane sellise standardvormi kehtestamine, milles liikmesriigid peaksid abikava või erakorralise abi käesoleva määruse kohase rakendamise korral esitama komisjonile kokkuvõtliku teabe. Kokkuvõtliku teabe vormi tuleks kasutada meetme avaldamisel Euroopa Liidu Teatajas ja Internetis. Kokkuvõtlik teave tuleks saata komisjonile elektrooniliselt, kasutades selleks ettenähtud IT rakendust. Asjaomane liikmesriik peaks avaldama Internetis niisuguse abimeetme täieliku teksti. Erakorraliste abimeetmete puhul võib ärisaladuse välja jätta. Ärisaladuseks ei tohiks siiski pidada abisaaja nime ja abisumma suurust. Liikmesriigid peaksid tagama abimeetme teksti kättesaadavuse Internetis terve abimeetme kehtivuse ajal. Abi andmise aktis tuleks viidata ka selle akti puhul asjakohastele käesoleva määruse II peatüki erisätetele, välja arvatud maksumeetmete vormis antava abi korral.\nLäbipaistvuse ja tõhusa järelevalve tagamiseks tuleks komisjonil kehtestada konkreetsed sisu ja vormi käsitlevad nõuded iga-aastastele aruannetele, mille liikmesriigid komisjonile esitama peavad. Lisaks sellele on asjakohane kehtestada eeskirjad andmete kohta, mida liikmesriikidel tuleks säilitada käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatud abikavade ja üksikabi kohta, pidades silmas nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklit 15.\nVaja on kehtestada täiendavad tingimused, millele käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatavad abimeetmed peaksid vastama. Pidades silmas asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkte a ja c, peaks kõnealune abi ühenduse huvidega kooskõlas olemiseks olema proportsionaalne turutõrgete või puudustega, mis tuleb ületada. Seetõttu on asjakohane piirata käesoleva määruse reguleerimisala investeerimisabi puhul abiga, mida antakse seoses teatavate investeeringutega materiaalsesse või immateriaalsesse varasse. Pidades silmas ühenduse liigvõimsust ja konkurentsimoonutuste spetsiifilisi probleeme maanteekaubavedude ja õhutranspordisektoris, ei tohiks nende ettevõtjate abikõlblikud investeerimiskulud, kelle põhitegevusala on kõnealustes transpordisektorites, hõlmata transpordivahendeid ja -seadmeid. Keskkonnaabi puhul peaks kohaldama materiaalse vara määratluse suhtes erisätteid.\nVastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi reguleerivatele põhimõtetele tuleks abi andmise ajana käsitleda aega, mil abisaajal tekib vastavalt liikmesriigi asjakohastele õigusaktidele seaduslik õigus abi saada.\nVältimaks investeerimisel kapitali tähtsustamist tööjõu ees, tuleks ette näha võimalus mõõta VKEdele investeeringuteks ettenähtud abi ja regionaalabi kas investeerimiskulude põhjal või investeerimisprojektiga otseselt loodud töökohtadest tulenevate kulude põhjal.\nMaksuvähenduste vormis antaval keskkonnaabi kaval, ebasoodsas olukorras olevate töötajate jaoks antaval abil, investeeringuteks ettenähtud regionaalabil, uutele väikeettevõtetele antaval abil, naisettevõtjate asutatud uutele väikeettevõtetele antaval abil ja riskikapitali vormis antaval abil, mida antakse abisaajale erakorraliselt, võib olla ulatuslik mõju konkurentsile asjaomasel turul, sest see seab abisaaja soodsamasse olukorda võrreldes teiste ettevõtjatega, kes ei ole kõnealust abi saanud. Kuna kõnealust abi antakse ainult ühele ettevõtjale, on erakorralisel abil keskkonnale, ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate tööhõivele, piirkondlikule ühtekuuluvusele või riskikapitali turutõrkele tõenäoliselt vaid piiratud positiivne struktuurne mõju. Seetõttu tuleks neid abiliike hõlmavad abikavad käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta, kuid erakorralise abi andmisest tuleks komisjonile teatada. Käesoleva määrusega tuleks teatamiskohustusest siiski vabastada erakorraline regionaalabi, kui kõnealust erakorralist abi kasutatakse investeeringuteks ette ettenähtud regionaalabi kava alusel antava abi täiendamiseks; sealjuures tohib erakorraline abi moodustada kuni 50 % kogu investeeringu jaoks ettenähtud abist.\nKäesoleva määruse VKEdele antava investeerimisabi ja tööhõivealase abiga seonduvad sätted ei peaks andma võimalust suurendada abi maksimaalset osatähtsust piirkondliku soodustusega, nagu seda võimaldas määrus (EÜ) nr 70/2001. Siiski peaks olema võimalik regionaalabi käsitlevates sätetes sätestatud abi maksimaalse osatähtsuse ulatuses ka VKEdele maksta abi välja investeeringuteks ettenähtud regionaalabina, kui on täidetud investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealase regionaalabi andmise tingimused. Sama moodi ei peaks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabiga seonduvad sätted andma võimalust suurendada abi maksimaalset osatähtsust piirkondliku soodustusega. Küll aga peaks olema võimalik regionaalabi käsitlevates sätetes sätestatud abi maksimaalset osatähtsust kohaldada projektide puhul, millel on keskkonnale positiivne mõju, kui täidetud on investeeringuteks ettenähtud regionaalabi andmise tingimused.\nVähendades ebasoodsas olukorras olevate piirkondade puudusi, edendab regionaalabi liikmesriikide (ja ühenduse tervikuna) majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Regionaalabi on mõeldud kõige ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade arengule kaasa aitamiseks, toetades investeeringuid ja töökohtade loomist jätkusuutlikul moel. Sellega edendatakse uute käitiste rajamist, olemasolevate käitiste laiendamist, käitiste toodangu mitmekesistamist uute toodetega või olemasoleva käitise tootmisprotsessi põhjalikku muutmist.\nSelleks et vältida suurte piirkondlike investeerimisprojektide kunstlikku allprojektideks jaotamist, hoides seeläbi kõrvale käesoleva määruse kohaselt sätestatud teatamise künnistest, tuleks suurt investeerimisprojekti käsitleda ühe investeerimisprojektina, kui investeering tehakse sama ettevõtja või samade ettevõtjate poolt kolme aasta jooksul ja koosneb põhivarast, mis moodustab majanduslikult ühtse terviku. Et hinnata, kas investeering moodustab majanduslikult ühtse terviku, tuleks liikmesriikidel võtta arvesse tehnilisi, funktsionaalseid ja strateegilisi seoseid ning geograafilise asukoha vahetut lähedust. Majanduslikku terviklikkust tuleks hinnata omandilisest kuuluvusest sõltumatult. See tähendab, et otsustades, kas suurt investeerimisprojekti tuleb käsitleda ühe investeerimisprojektina, peab hinnang olema sama olenemata sellest, kas projekti teostab üks ettevõtja või mitu ettevõtjat, kes jagavad investeerimiskulusid, või mitu ettevõtjat, kes kannavad erinevate investeeringute kulusid sama investeerimisprojekti raames (näiteks ühisettevõtte korral).\nVastupidiselt regionaalabile, mida võib anda ainult abi saavates piirkondades, peaks olema võimalik anda VKEdele investeerimisabi ja tööhõivealast abi nii abi saavates kui ka abi mitte saavates piirkondades. Seega peaks liikmesriikidel olema võimalus anda abi saavates piirkondades investeerimisabi, tingimusel et nad täidavad kas kõiki tingimusi, mida kohaldatakse investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealase regionaalabi puhul, või kõiki tingimusi, mida kohaldatakse VKEdele antava investeerimisabi ja tööhõivealase abi puhul.\nAbi saavate piirkondade majanduslikku arengut takistavad suhteliselt vähene ettevõtlikkus ja eelkõige keskmisest veelgi harvem uute ettevõtete asutamine. Seetõttu tuleb käesoleva määrusega ette näha abiliik, mida saab anda lisaks investeeringuteks ettenähtud regionaalabile, et stimuleerida väikeettevõtete käivitamist ja esmast arengut abisaavas piirkonnas. Selleks et tagada, et abi saavate piirkondade uutele ettevõtetele antav abi oleks sihipärane, tuleks see abiliik diferentseerida vastavalt iga piirkonna kategooria raskuste laadile. Lubamatu konkurentsimoonutuste ohu vältimiseks, sealhulgas vältimaks ohtu, et tõrjutakse välja olemasolevad ettevõtted, tuleks abi anda ainult väikeettevõtetele ning sellise abi summad peavad olema piiratud ja vähenevad. Abi andmine eranditult uutele väikeettevõtetele ja naisettevõtjate asutatud uutele väikeettevõtetele võib tekitada väärasid stiimuleid olemasolevatele väikeettevõtetele, nagu soov sulgeda ettevõte ja avada see abi saamiseks uuesti. Liikmesriigid peaksid olema sellest ohust teadlikud ja kavandama abikavasid selliselt, et seda probleemi ei tekiks, näiteks piirates avalduste esitamise võimalusi hiljuti suletud ettevõtete omanikele.\nÜhenduse majanduslikku arengut võib takistada teatavate elanikkonna rühmade suhteliselt vähene ettevõtlikkus, mis on tingitud ebasoodsast olukorrast, raskustest rahastamisallikate leidmisel. Komisjon on uurinud turutõrke tekkimise võimalikkust elanikkonna eri rühmade puhul ning võib praegu järeldada, et eriti uute ettevõtete asutajate hulgas on naisi meestest keskmiselt vähem; seda tõendavad muu hulgas ka Eurostati andmed. Seetõttu tuleb käesoleva määrusega ette näha abiliik, millega ergutatakse naisettevõtjaid asutama ettevõtteid, et aidata kaotada nende jaoks turutõrked, eeskätt seoses juurdepääsuga rahastamisallikatele. Erilised raskused on naiste jaoks seotud ka pereliikmete hoolduskulude katmisega. Niisugune abi aitaks saavutada tegelikku, mitte pelgalt vormilist meeste ja naiste võrdsust, kuna väheneb tegelik ebavõrdsus ettevõtluse valdkonnas, nagu seda nõuab Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigus. Käesoleva määruse kehtivuse lõppemisel peab komisjon kaaluma, kas kõnealune erand ja abisaajate liigid on endiselt põhjendatud.\nSäästev areng on koos energeetika konkurentsivõime ja energiavarustuse kindlusega majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia üks peamisi tugisambaid. Säästev areng põhineb muu hulgas keskkonnakaitse kõrgel tasemel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel. Keskkonnasäästlikkuse edendamise ja kliimamuutuste vastase võitluse tulemusel suureneb varustuskindlus ning tagatakse Euroopa majanduse konkurentsivõime ja taskukohase elektrienergia pakkumine. Keskkonnakaitse valdkond seisab sageli vastamisi turutõrgetega, mis esinevad negatiivsete välismõjude vormis. Tavalistes turutingimustes ei pruugi ettevõtjatel tingimata olla stiimulit oma heitmete vähendamiseks, sest selline vähendamine võib suurendada nende kulusid. Kui ettevõtjatele ei panda saastekulude kandmise kohustust, tuleb neid kulusid kanda ühiskonnal tervikuna. Saastekulude ettevõtjatepoolse kandmise saab tagada keskkonnakaitsealaste õigusaktide või maksude kehtestamisega. Asjaolu, et keskkonnakaitse normatiivid ei ole ühenduse tasandil täielikult ühtlustatud, põhjustab tingimuste ebavõrdsust. Lisaks sellele saab veelgi kõrgema keskkonnakaitse taseme saavutada algatustega, mille eesmärk on teha kohustuslikes ühenduse normatiivides nõutust rohkem, mis võib aga kahjustada asjaomaste ettevõtjate konkurentsivõimet.\nPidades silmas piisavaid kogemusi, mis on saadud keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kohaldamisel, tuleks teatamiskohustusest vabastada investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel teha ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel, abi ühenduse normatiividest rangematele normatiividele vastavate või nende normatiivide puudumisel keskkonnakaitsele kaasa aitavate transpordivahendite soetamiseks, abi VKEdele nende varaseks vastavusseviimiseks tulevaste ühenduse normatiividega, energia säästvasse kasutamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi, suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi, taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (sealhulgas jätkusuutlikke biokütustega seotud investeerimisabi), keskkonnauuringuteks antav abi ning teatav keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi.\nKäesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvat maksuvähenduste vormis antavat keskkonnakaitset soodustavat abi ei tohiks kooskõlas keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega anda kauem kui 10 aasta jooksul. Selle perioodi möödumisel peaksid liikmesriigid asjaomaste maksuvähenduste asjakohasust uuesti hindama. See ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust kõnealused või sarnased käesoleva määruse kohased meetmed pärast uuesti hindamist uuesti vastu võtta.\nKeskkonnakaitse jaoks vajalike täiendavate investeeringute või tootmiskulude õige arvutamine on keskse tähtsusega selle kindlaks määramisel, kas abi on asutamislepingu artikli 87 lõikega 3 kokkusobiv. Kooskõlas keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega peavad abikõlblikud kulud piirduma täiendavate investeerimiskuludega, mis on vajalikud selleks, et saavutada kõrgem keskkonnakaitse tase.\nPidades silmas raskusi, mis võivad tekkida eelkõige seoses lisainvesteeringust saadud kasu leidmisega, tuleks täiendavate investeerimiskulude arvutamiseks ette näha lihtsustatud meetod. Seetõttu tuleks need kulud käesoleva määruse kohaldamisel arvutada selliselt, et arvesse ei võeta tegevustulusid, kulude kokkuhoidu, täiendavat kõrvaltoodangut ega investeeringu kasutusea jooksul tekkinud tegevuskulusid. Investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi erinevate liikide jaoks käesolevas määruses sätestatud abi maksimaalset osatähtsust on seetõttu keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ettenähtud abi maksimaalse osatähtsusega võrreldes süstemaatiliselt vähendatud.\nEnergia säästva kasutamise meetmetesse tehtavate keskkonnainvesteeringute puhul tuleks liikmesriikidel võimaldada valida, kas võtta kasutusele lihtsustatud arvutusmeetod või täiskulude arvestus, mis vastab keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes ettenähtud meetodile. Pidades silmas, et täiskulude arvestusmeetodi kohaldamisel võib tekkida teatavaid praktilisi raskusi, peaks need kuluarvestused sertifitseerima välisaudiitor.\nKoostootmisse tehtavateks investeeringuteks ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmiseks tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi puhul tuleks lisakulud käesoleva määruse kohaldamisel arvutada selliselt, et arvesse ei võeta samade abikõlblike kulude katmiseks võimaldatud teisi toetusmeetmeid, välja arvatud muu investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi.\nHüdroelektrijaamadega seotud investeeringute puhul tuleb märkida, et nende keskkonnamõju võib olla kahetine. Kasvuhoonegaaside vähendamise seisukohast on neil kindlasti potentsiaali. Teisest küljest võib sellistel jaamadel olla ka negatiivne mõju, näiteks veesüsteemidele ja bioloogilisele mitmekesisusele.\nKõrvaldamaks erinevusi, mis võivad põhjustada konkurentsimoonutusi, hõlbustamaks VKEdega seonduvate erinevate ühenduse ja liikmesriikide algatuste kooskõlastamist ning halduse selguse ja õiguskindluse huvides peaks käesolevas määruses kasutatav VKE määratlus põhinema määratlusel, mis on eitatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta). (23)\nVKEdel on töökohtade loomisel oluline osa ja nad on üldisemalt võttes ühiskonna stabiilsuse ja majandusarengu edendajad. VKEde arengut võivad aga piirata turutõrked, mis põhjustavad VKEdele tüüpilisi puudusi. VKEdel on tihtipeale raskusi kapitali, riskikapitali või laenu saamisega teatavate finantsturgude madala riskitaluvuse ja selle tõttu, et nad ise suudavad sageli pakkuda üksnes piiratud tagatisi. Nende vähesed vahendid võivad piirata ka nende juurdepääsu teabele, eelkõige uut tehnoloogiat ja võimalikke turge käsitlevale teabele. Seetõttu tuleks VKEde majandustegevuse arengu hõlbustamiseks vabastada käesoleva määrusega teatamiskohustusest teatavad abiliigid, kui abi antakse VKEdele. Sellest tulenevalt on õigustatud vabastada kõnealune abi etteteatamiskohustusest ja eeldada kitsalt käesoleva määruse kohaldamisel, et kui abisaaja vastab käesoleva määruse VKE määratluse tingimustele ja abisumma ei ületa teatamise puhul kohaldatavat künnist, siis piiravad tema arengut VKEdele tüüpilised puudused, mida põhjustavad turutõrked.\nVäikeettevõtete ja keskmise suurusega ettevõtete erinevusi arvestades tuleks väikeettevõtetele ja keskmise suurusega ettevõtetele kehtestada erinevad abi põhiosatähtsused ja soodustused. VKEsid üldiselt kahjustavad turutõrked, muu hulgas juurdepääs rahastamisele, põhjustavad väikeettevõtete arengule keskmise suurusega ettevõtetega võrreldes veelgi suuremaid takistusi.\nTuginedes väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kohaldamisel saadud kogemustele, näib ühenduses esinevat mitmeid spetsiifilisi riskikapitali turutõrkeid seoses teatavat liiki investeeringutega ettevõtjate teatavatel arenguetappidel. Kõnealused turutõrked tulenevad riskikapitali pakkumise ja nõudluse omavahelisest mittevastavusest. Tulemuseks on, et turul pakutav riskikapital võib osutuda liiga piiratuks ja ettevõtjad ei saa vaatamata väärtuslikule ärimudelile ja kasvuväljavaadetele rahastamist. Riskikapitaliturgudel esinevate turutõrgete peamine allikas, mis eriti mõjutab VKEde juurdepääsu kapitalile ja mis võib õigustada riiklikku sekkumist, on seotud puuduliku või ebaühtlase teabega. Seepärast tuleks teatamiskohustusest teatavatel tingimustel vabastada äriliste põhimõtete kohaselt hallatavate investeerimisfondide vormis riskikapitali kavad, kui piisava osa fondi vahenditest moodustab erainvestorite erakapital, mille abil võetakse sihtettevõtete suhtes riskikapitalimeetmeid eesmärgiga teenida kasumit. Tingimused, mille kohaselt investeerimisfondid peavad olema äriliste põhimõtete kohaselt hallatavad ning riskikapitalimeetmed peavad olema suunatud kasumi teenimisele, ei tohiks investeerimisfondidel takistada valimast oma investeeringute eesmärki ja turusegmente, näiteks naisettevõtjate asutatud ettevõtted. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa Investeerimispanga staatust, mis on sätestatud riskikapitali käsitlevates ühenduse suunistes.\nTeadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi võib toetada majanduskasvu, tugevdades konkurentsivõimet ning suurendades tööhõivet. Kogemuste põhjal, mis on saadud määruse (EÜ) nr 364/2004, uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku ning teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi käsitleva ühenduse raamistiku rakendamisel, näib, et võttes arvesse nii VKEde kui ka suurettevõtete suutlikkust teadus- ja arendustegevuseks, võivad turutõrked takistada turul saavutada optimaalset toodangut ning kaasa tuua ebatõhusa tulemuse. Kõnealused ebatõhusad tulemused seonduvad üldiselt positiivsete välismõjude/teadmiste leviku, üldkasutatavate hüvede/teadmiste leviku, puuduliku või ebaühtlase teabe ning koordineerimise ja võrgustikuga seotud tõrgetega.\nEriti oluline on anda teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks abi eriti VKEdele, kuna VKEde üks struktuurseid halvemusi seisneb raskustes, mis neil võivad tekkida ligipääsul uutele tehnoloogilistele saavutustele, tehnosiiretele või kõrge kvalifikatsiooniga personalile. Seetõttu tuleks etteteatamiskohustusest teatavatel tingimustel vabastada VKEdele teadus- ja arendustegevuse projektideks, tehnilise teostatavuse uuringuteks ja tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi, noortele innovatiivsetele väikeettevõtetele antav abi, innovatsiooni nõuandeteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks ning kõrge kvalifikatsiooniga personali laenamiseks antav abi.\nTeadus- ja arendustegevuse projektidele antava abi puhul peaks abi saav osa uurimisprojektist olema täielikult liigitatav alusuuringuteks, rakendusuuringuteks või tootearenduseks. Kui projekt koosneb erinevatest ülesannetest, tuleks iga ülesanne liigitada alusuuringute, rakendusuuringute või tootearenduse alla või ülesannete alla, mis ei kuulu ühtegi nimetatud kategooriasse. Kõnealuse liigitamise puhul ei pea tingimata lähtuma kronoloogilisest lähenemisviisist, mille puhul liigutakse alusuuringute juurest ajaliselt järjest edasi turule lähemalolevate tegevuste poole. Sellest tulenevalt võib projekti hilisemas etapis täidetud ülesande liigitada rakendusuuringute hulka. Sama moodi ei saa välistada, et projekti varasemas etapis läbiviidud tegevus võiks endast kujutada tootearendust.\nPõllumajandussektoris tuleks teatav teadus- ja arendustegevusele antav abi teatamiskohustusest vabastada, kui täidetud on tingimused, mis on sarnased tingimustega, mis on ette nähtud erisätetes, mis on põllumajandussektori jaoks kehtestatud ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta. Kui kõnealused eritingimused ei ole täidetud, võib abi teatamiskohustusest vabastada, kui see vastab tingimustele, mis on sätestatud käesoleva määruse uurimis- ja arendustegevusega seonduvates üldsätetes.\nKoolituse ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate töölevõtmise edendamine ning puudega töötajate tööhõive lisakulude hüvitamine on ühenduse ja selle liikmesriikide majandus- ja sotsiaalpoliitika keskne eesmärk.\nTavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest see suurendab nende oskustööliste hulka, keda muud ettevõtted saavad kasutada, parandab ühenduse tööstuse konkurentsivõimet ja etendab olulist rolli ühenduse tööhõivestrateegias. Koolitus, sealhulgas e-õpe, on keskse tähtsusega ka teadmiste kui esmatähtsa avaliku hüve loomisel, omandamisel ja levitamisel. Pidades silmas asjaolu, et ühenduses tegutsevad ettevõtjad investeerivad üldiselt liiga vähe oma töötajate koolitamisse, eriti kui kõnealune koolitamine on oma laadilt üldine ja ei too asjaomasele ettevõtjale otsest ja konkreetset kasu, võib riigiabi aidata kõnealust turutõrget kõrvaldada. Seetõttu tuleks kõnealune abi teatavatel tingimustel etteteatamise kohustusest vabastada. Pidades silmas konkreetseid puudusi, millega VKEd vastamisi seisavad, ja suhteliselt suuremaid kulusid, mida nad peavad koolitusse investeerimisel kandma, tuleks käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatava abi osatähtsust VKEde puhul suurendada. Mereveondusalase koolituse tunnusjooned õigustavad eraldi lähenemisviisi kasutamist selles valdkonnas.\nEristada võib üld- ja erikoolitust. Lubatud abi osatähtsused peaksid erinema sõltuvalt pakutava koolituse liigist ja ettevõtja suurusest. Üldkoolitus annab ülekantavaid oskusi ja parandab tunduvalt koolitatud töötaja tööalast konkurentsivõimet. Selleks antav abi moonutab konkurentsi vähem, mistõttu saab etteteatamiskohustusest vabastada suurema osatähtsusega abi. Erikoolitusega, millest saab peaasjalikult kasu ettevõtja, kaasneb suurem konkurentsi moonutamise oht, mistõttu peaks etteteatamiskohustusest vabastatava abi osatähtsus olema palju väiksem. Koolitust tuleks oma laadilt lugeda üldkoolituseks ka siis, kui see on seotud keskkonnakorralduse, keskkonnahoidlike uuenduste või ettevõtete sotsiaalse vastutusega ja seega suurendab abisaaja suutlikkust anda oma panus keskkonna valdkonna üldiste eesmärkide saavutamiseks.\nTeatavat liiki ebasoodsas olukorras olevatel või puudega töötajatel on ikka veel väga raske tööturule siseneda. Seetõttu on põhjendatud, et riigiasutused kohaldavad meetmeid, mis ergutavad ettevõtjaid suurendama oma töötajate, eelkõige kõnealuste ebasoodsas olukorras olevate töötajate arvu. Tööhõivekulud moodustavad osa iga ettevõtja tavalistest tegevuskuludest. Seepärast on eriti oluline, et ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav tööhõivealane abi avaldaks positiivset mõju kõnealust liiki töötajate tööhõive tasemele, mitte ainult ei võimaldaks ettevõtjatel vähendada kulusid, mida nad muidu peaksid kandma. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune abi vabastada etteteatamiskohustusest, kui on tõenäoline, et see aitab kõnealust liiki töötajatel uuesti siseneda tööjõuturule või puudega töötajatel uuesti siseneda tööjõuturule ja sinna püsima jääda.\nPuudega töötajate tööhõiveks palgatoetuste vormis antavat abi võib arvutada vastavalt iga puudega töötaja puude astmele või anda kindla summana, tingimusel et kummagi meetodi kasutamisel ei ületa abi summa ühegi töötaja puhul abi osatähtsuse ülemmäära.\nOn asjakohane näha ette üleminekusätted üksikabi puhul, mis on antud enne käesoleva määruse jõustumist ja millest, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud kohustust, ei ole teatatud. Komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 kehtetuks tunnistamisega tuleks lubada jätkata teatamiskohustusest vabastatud olemasolevate investeeringuteks ettenähtud regionaalabi kavade rakendamist kõnealuses määruses ettenähtud tingimuste alusel, kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõike 2 teise lõiguga.\nPidades silmas komisjoni kogemusi kõnealuses valdkonnas ja eelkõige seda, kui tihti on tavaliselt vaja riigiabipoliitikat läbi vaadata, on asjakohane piirata käesoleva määruse kohaldamise aega. Kui käesoleva määruse kehtivusaeg lõpeb ja seda ei pikendata, peaks käesoleva määruse alusel juba vabastatud abikavade suhtes jääma vabastus kehtima veel kuueks kuuks, et jätta liikmesriikidele aega kohanemiseks.\nMäärus (EÜ) nr 70/2001, määrus (EÜ) nr 68/2001, määrus (EÜ) nr 2204/2002 kaotasid kehtivuse 30. juunil 2008. aastal ning määrus (EÜ) nr 1628/2006 tuleks tunnistada kehtetuks,\nTeatamiskohustusest vabastamise tingimused\nAbi osatähtsus ja abikõlblikud kulud\nEraldi teatamise künnised\nInvesteerimisabi suhtes kohaldatavad eritingimused\nERINEVATE ABILIIKIDE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED\nInvesteeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi\nUutele väikeettevõtetele antav abi\nVKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi\nAbi andmine naisettevõtjatele\nAbi naisettevõtjate asutatud uutele ettevõtetele\nKeskkonnakaitseks antav abi\nInvesteerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel teha ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel\nAbi selliste uute transpordivahendite omandamiseks, mille keskkonnanõuded on ühenduse normatiividest rangemad või mille kasutamine parandaks keskkonnakaitset, kui ühenduse normatiivid puuduvad\nAbi, mida antakse VKEdele nende varaseks vastavusseviimiseks tulevaste ühenduse normatiividega\nEnergia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi\nSuure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi\nTaastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi\nKeskkonnauuringuteks antav abi\nKeskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi\nVKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi\nVKEdele nõustamiseks antav abi\nVKEdele messidel osalemiseks antav abi\nRiskikapitali vormis antav abi\nTeadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi\nTeadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi\nTehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi\nVKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi\nPõllumajandus- ja kalandussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi\nNoortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi\nInnovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi\nKõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi\nEbasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi\nEbasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi\nPuudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi\nPuudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks antav abi\nTeadus- ja arendustegevuseks antava abi kohta kokkuvõtliku teabe esitamise vorm, mida kasutatakse artikli 9 lõikes 4 sätestatud laiendatud aruandekohustuse korral\nSuurtele investeerimisprojektidele antava abi kohta kokkuvõtliku teabe esitamise vorm, mida kasutatakse artikli 9 lõikes 4 sätestatud laiendatud aruandekohustuse korral\nVorm artikli 9 lõike 1 kohase kokkuvõtliku teabe esitamiseks\n1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste abiliikide suhtes:\nVKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi;\nnaisettevõtjatele ettevõtete asutamiseks antav abi;\nkeskkonnakaitseks antav abi;\nVKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi;\nriskikapitali vormis antav abi;\nteadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi;\nebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi.\n2. Käesolevat määrust ei kohaldata järgneva suhtes:\nekspordiga seotud tegevusele antav abi, täpsemalt abi, mis on otseselt seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega;\n3. Käesolevat määrust kohaldatakse kõigis majandusharudes antava abi suhtes, välja arvatud järgneva suhtes:\nnõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 (24) reguleeritav abi tegevuse soodustamiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris, välja arvatud koolitusabi, riskikapitali vormis antav abi, teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi;\npõllumajandustoodete esmatootmise alase tegevuse soodustamiseks antav abi, välja arvatud koolitusabi, riskikapitali vormis antav abi, teadus- ja arendustegevuseks antav abi, keskkonnaabi ning ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi niivõrd, kuivõrd nende abiliikide suhtes ei kohaldata komisjoni määrust (EÜ) nr 1857/2006;\npõllumajandustoodete töötlemise ja turustamise alase tegevuse soodustamiseks antav abi järgmistel juhtudel:\nkui abisumma on kindlaks määratud kõnealuste esmatootjatelt ostetud või asjaomase ettevõtja turustatud toodete hinna või koguse alusel või\nkui abi antakse tingimusel, et see antakse osaliselt või täielikult edasi esmatootjatele;\nsöesektoris tegevuse soodustamiseks antav abi, välja arvatud koolitusabi, uurimis- ja arendustegevuseks antav abi ning keskkonnaabi;\nterasesektoris tegevuse soodustamiseks antav abi;\nlaevaehitussektoris tegevuse soodustamiseks antav regionaalabi;\nsünteeskiusektoris tegevuse soodustamiseks antav abi.\n4. Käesolevat määrust ei kohaldata regionaalabi kavade suhtes, mis on suunatud konkreetsetele tootmise või teeninduse valdkonda kuuluvatele majandusharudele. Turismialasele tegevusele suunatud kavasid ei käsitleta konkreetsetele sektoritele suunatuna.\n5. Käesolevat määrust ei kohaldata suurettevõtetele antava erakorralise abi suhtes, välja arvatud artikli 13 lõikes 1 sätestatud juhtudel.\n6. Käesolevat määrust ei kohaldata järgneva abi suhtes:\nabikavad, millega ei ole selgesõnaliselt välistatud üksikabi maksmine ettevõtjale, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks;\nsellisele ettevõtjale antav erakorraline abi, kellele komisjoni eelneva otsuse alusel, millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks, on esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks;\nraskustes olevatele ettevõtjatele antav abi.\n7. Lõike 6 punkti c tähenduses loetakse väikeettevõte raskustes olevaks ettevõtjaks, kui ta vastab järgmistele tingimustele:\ntegemist on piiratud vastutusega äriühinguga, kes on kaotanud üle poole oma põhikirjajärgsest kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul või\ntegemist on äriühinguga, kus vähemalt mõnel äriühingu liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja äriühing on kaotanud üle poole oma arvetel olevast kapitalist, kusjuures üle veerandi sellest viimase 12 kuu jooksul või\nasjaomane äriühing liigist olenemata vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.\nVähem kui kolm aastat tagasi asutatud VKEd ei loeta käesoleva määruse kohaldamisel kõnealusel perioodil raskustes olevaks, välja arvatud juhul, kui ta vastab esimese lõigu punkti c tingimusele.\nabi - igasugune meede, mis vastab kõikidele asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele;\nabikava – mis tahes dokument, mille alusel võidakse ilma edasisi rakendusmeetmeid nõudmata anda üksikabi kõnealuses dokumendis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes dokument, mille alusel võidakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale määratlemata ajaks ja/või määratlemata ulatuses;\nerakorraline abi ja\nteatamisele kuuluv abikava raames antav abi;\nerakorraline abi – üksikabi, mida ei anta abikava alusel;\nabi osatähtsus – abisumma, mis on väljendatud protsendina abikõlblikest kuludest;\nläbipaistev abi – abi, mille puhul on ilma riskianalüüsi tegemata võimalik brutotoetusekvivalent eelnevalt täpselt välja arvutada;\nväikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ehk VKEd – I lisas sätestatud kriteeriumitele vastavad ettevõtjad;\nsuurettevõtted – ettevõtjad, kes ei vasta I lisas sätestatud kriteeriumitele;\nabi saavad piirkonnad – regionaalabikõlblikud piirkonnad, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis;\nmateriaalne vara – vara, mis seondub maa, ehitiste, tootmisrajatiste, masinate ja seadmetega, ilma et see piiraks artikli 17 punkti 12 kohaldamist; transpordisektoris loetakse transpordivahendid ja transpordiseadmed abikõlblikuks varaks, välja arvatud regionaalabi puhul ning välja arvatud maanteekaubaveod ja õhutransport;\nimmateriaalne vara – vara, mis saadakse tehnosiirde käigus patendiõiguste, litsentside, oskusteabe või patentimata tehniliste teadmiste omandamise teel;\nsuur investeerimisprojekt – investeering põhivarasse, mille abikõlblikud kulud ületavad 50 miljonit eurot, arvutatuna abi andmise kuupäeval kehtivate hindade ja vahetuskursside kohaselt;\ntöötajate arv – aasta tööühikute arv ehk ühe aasta jooksul täisajaga töötanud töötajate arv, kus osalist tööaega ja hooajatööd mõõdetakse aasta tööühiku murdosades;\ninvesteerimisprojektiga otseselt loodud töökohad – investeeringuga seonduva tegevusega seotud töökohad, sealhulgas töökohad, mis on loodud investeeringuga loodud tootmisvõimsuse rakendusastme suurenemise tulemusel;\npalgakulud – seoses asjaomaste töökohtadega abisaaja poolt tegelikult väljamaksmisele kuuluv kogusumma, mis hõlmab järgnevat:\nkohustuslikud maksed, näiteks sotsiaalkindlustusmaksed ja\nlapse- ja vanemahoolduskulud;\nVKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi – artiklis 15 sätestatud tingimustele vastav abi;\ninvesteerimisabi – järgmistes artiklites ettenähtud abiliigid: artikkel 13, investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi; artikkel 15, VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi ning artiklid 18–23, keskkonnakaitseks antav investeerimisabi;\nebasoodsas olukorras olev töötaja on:\nisik, kellel ei ole viimase kuue kuu jooksul olnud alalist palgalist töökohta;\nisik, kes ei ole omandanud keskharidust ega kutseharidust (ISCED 3);\nüle 50aastane isik;\nüksi elav täiskasvanu, kellel on vähemalt üks ülalpeetav;\nisik, kes töötab sektoris või ametialal, mille puhul sooline ebavõrdsus ületab vähemalt 25 % võrra asjaomase liikmesriigi kõikide majandussektorite keskmist soolist ebavõrdsust, kui isik kuulub vastavasse vähemusse või\nisik, kes on liikmesriigi rahvusvähemuse liige ja kellel on vaja arendada keelelist, kutseõppe või töökogemuse profiili, et tõhustada oma väljavaateid püsiva töökoha leidmiseks;\neriti ebasoodsas olukorras olev töötaja – isik, kes on olnud töötu vähemalt 24 kuud;\npuudega töötaja – järgmised isikud:\nisikud, kes on tunnistatud liikmesriigi õiguse kohaselt puudega isikuks;\nisikud, kellel on tunnistatud olevat piiratud töövõime, mis tuleneb füüsilisest, vaimsest või psühholoogilisest vaegusest;\nkaitstud töökoht – töökoht ettevõttes, mille töötajatest vähemalt 50 % on puudega isikud;\nasutamislepingu I lisas loetletud tooted, välja arvatud määruse (EÜ) nr 104/2000 reguleerimisalasse kuuluvad kalandus- ja vesiviljelustooted;\nCN-koodide 4502, 4503 ja 4504 alla kuuluvad tooted (korkmaterjalist tooted);\npiima ja piimatooteid jäljendavad või asendavad tooted, millele on osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1234/2007. (25)\npõllumajandustoodete töötlemine – põllumajandustoodete töötlemine, mille saadus on samuti põllumajandustoode, välja arvatud põllumajandusettevõttes toimuv tegevus, mis on vajalik loomse või taimse saaduse esmamüügiks ettevalmistamiseks;\npõllumajandustoodete turustamine – omamine või väljapanek, mille eesmärk on müük, müügiks pakkumine, tarnimine või mis tahes muu turustamise viis, välja arvatud esmatootja esmamüük edasimüüjatele või töötlejatele ja mis tahes tegevus, millega toodet esmamüügiks ette valmistatakse; esmatootja poolset lõpptarbijale müümist käsitatakse turustamisena, kui see toimub selleks ettenähtud kohas;\nturismialane tegevus – järgmine NACE Rev. 2 kohane tegevus:\nNACE 55: majutus;\nNACE 56: toidu ja joogi serveerimine;\nNACE 79: reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus;\nNACE 90: loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus;\nNACE 91: raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus;\nNACE 93: sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused;\ntagasimakstavad ettemaksed – projekti jaoks antav laen, mis makstakse välja ühe või mitme osamaksena ning mille tagasimaksmise tingimused sõltuvad teadus- ja arendus- ning innovatsiooniprojekti tulemustest;\nriskikapital – rahalised vahendid, mida pakutakse ettevõtjatele nende varastes kasvufaasides (asutamis-, käivitus- ja laienemisetapis) omakapitali ja kvaasikapitali abil rahastamise kaudu;\nnaisettevõtjate asutatud uus väikeettevõtete – väikeettevõte, mis vastab järgmistele tingimustele:\nvähemalt 51 % asjaomase väikeettevõtte kapitalist kuulub naistele või väikeettevõtte registreeritud omanik(ud) on naine/naised;\nväikeettevõtet juhib naine;\nterasesektor – mis tahes tegevus järgmis(t)e too(de)te tootmiseks:\nmalm ja ferrosulamid: terase tootmiseks ja rauasulatuseks mõeldud malm ja muu toormalm, peegelmalm ja süsinikrikastatud ferromangaan, välja avatud muud ferrosulamid;\nrauast ja tavalisest või eriterasest toor- ja pooltooted: vedel terasevalu pidevvaluna või muul moel, sealhulgas pooltoodete valmistamiseks: valuplokid, kangid, plaadid; teraslatid ja tinatatud latid; lai kuumvaltsitud rullteras, välja arvatud valandite valmistamiseks kasutatava vedelterasevalu tootmine väikestes ja keskmise suurusega valukodades;\nkuumtöödeldud tooted rauast ja tavalisest või eriterasest: rööpad, liiprid, alusplaadid ja lukuliiprid, talad, massiivsed kujundprofiilid pikkusega vähemalt 80 mm, sulundkonstruktsioonid, vardad ja kujundprofiilid pikkusega alla 80 mm, plaadid laiusega alla 150 mm, valtstraat, ümartoru- ja nelikanttoru-profiilteras, kuumvaltsitud teraslatid ja -ribad (sealhulgas terasribad rullidena), kuumvaltsitud lehtteras (kaetud ja katmata), plaat- ja lehtteras paksusega vähemalt 3 mm, universaalplaadid laiusega vähemalt 150 mm, välja arvatud traat ja traaditooted, külmtõmmatud terasvardad ja malmvalu;\nkülmvaltsterasest tooted: valgeplekk, plii-tinasulamiga pinnatud plekk, mustplekk, tsingitud lehtteras, muu materjaliga kaetud lehtteras, külmvaltsitud lehtteras, tinatamiseks ettenähtud elektrotehniline lehtteras ja teraseribad, külmvaltslehed rullide ja ribadena;\ntorud: kõik õmblusteta terastorud ja needitud terasest keevistorud läbimõõduga üle 406,4 mm;\npolüestril, polüamiidil, akrüülil või polüpropüleenil põhinevate igat liiki kiudude ja lõngade valmistamist ekstrusiooni/tekstureerimise teel, olenemata nende lõppkasutusest, või\npolümerisatsiooni (sh polükondensatsioon), kui see on kasutatavate seadmete seisukohalt üks osa ekstrusioonist, või\nkõik kõrvalprotsessid, mis on seotud võimaliku abisaaja või mõne teise samasse kontserni kuuluva äriühingu olemasoleva ekstrusiooni-/tekstureerimisvõimsusega ning mis on kõnealuse majandustegevuse puhul kasutatavate seadmete kaudu selle tootmisvõimsusega integreeritud.\n1. Abikavad, mis vastavad kõigile käesoleva määruse I peatükis sätestatud tingimustele ning käesoleva määruse II peatüki asjaomastele sätetele, sobivad asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokku ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustustest, tingimusel et iga kõnealuse kava alusel antud üksikabi vastab kõigile käesolevas määruses sätestatud tingimustele ning et kavas on selgesõnaliselt viidatud käesolevale määrusele, esitades selle pealkirja ja viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta.\n2. Lõikes 1 osutatud kava alusel antud üksikabi sobib asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokku ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustustest, tingimusel et see vastab kõigile käesoleva määruse I peatükis sätestatud tingimustele ja käesoleva määruse II peatüki asjaomastele sätetele ning et üksikabi meetmes on selgesõnaliselt viidatud käesoleva määruse asjakohastele sätetele, esitades need sätted, käesoleva määruse pealkirja ja selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise viitandmed.\n3. Erakorraline abi, mis vastab kõigile käesoleva määruse I peatükis sätestatud tingimustele ning käesoleva määruse II peatüki asjaomastele sätetele, sobib asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokku ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustustest, tingimusel et abi puhul on selgesõnaliselt viidatud käesoleva määruse asjakohastele sätetele, esitades need sätted, käesoleva määruse pealkirja ja selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise viitandmed.\n1. Abi osatähtsuse arvutamisel lähtutakse kõigi kasutatavate arvude puhul summadest, millest ei ole makse ega muid tasusid maha arvatud. Kui abi antakse muus vormis kui toetusena, on abi suuruseks abi toetusekvivalent. Mitmes osas väljamakstava abi väärtus diskonteeritakse selle andmise aja väärtusele. Diskonteerimisel kasutatakse intressimäärana abi andmise ajal kehtivat viitemäära.\n2. Juhul kui abi antakse tulevikus tasumisele kuuluvatest maksudest tehtavate maksuvabastuste või -vähenduste vormis, diskonteeritakse abi osad teatavat brutotoetusekvivalendina kindlaksmääratud abi osatähtsust järgides viitemäärade alusel, mis kehtivad eri aegadel, mil maksusoodustused kehtima hakkavad.\n3. Abikõlblikke kulusid tõendatakse selgete ja liigendatud kirjalike tõenditega.\n1. Käesolevat määrust kohaldatakse ainult läbipaistva abi suhtes.\nEelkõige loetakse läbipaistvaks järgmised abiliigid:\ntoetuste ja intressitoetustena antav abi;\nlaenudena antav abi, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud abi andmise ajal kehtinud viitemäära alusel;\ntagatiskavade vormis antav abi:\nkui brutotoetusekvivalendi arvutamise metoodikast on käesoleva määruse või määruse (EÜ) nr 1628/2006 kohaldamise kontekstis komisjonile teatatud ja komisjon on selle heaks kiitnud ning heakskiidetud metoodikas käsitletakse selgesõnaliselt asjaomaste tagatiste ja aluseks olevate tehingute liike, või\nkui abisaaja on väike või keskmise suurusega ettevõte ja brutotoetusekvivalendi arvutamisel on aluseks võetud nn safe-harbour preemiad, mis on sätestatud komisjoni teatises EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes;\nmaksumeetmete vormis antav abi, kui meetmega on ette nähtud ülemmäär, millega tagatakse, et kohaldatavat künnist ei ületata.\n2. Läbipaistvaks ei loeta järgmiseid abiliike:\nkapitalisüstidena antav abi, ilma et see piiraks riskikapitali käsitlevate erisätete kohaldamist;\nriskikapitalimeetmete vormis antav abi, välja arvatud artiklis 29 sätestatud tingimustele vastav abi.\n3. Tagasimakstavate ettemaksete vormis antavat abi loetakse läbipaistvaks üksnes juhul, kui tagasimakstavate ettemaksete kogusumma ei ületa käesoleva määruse alusel kohaldatavaid künniseid. Kui künnis on väljendatud abi osatähtsusena, ei tohi tagasimakstavate ettemaksete kogusumma, väljendatuna protsendina abikõlblikest kuludest, ületada kohaldatavat abi osatähtsust.\n1. Käesolevat määrust ei kohaldata üksikabi suhtes, mille brutotoetusekvivalent ületab järgmisi künniseid, olenemata sellest, kas see on antud erakorraliselt või abikava alusel:\nVKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi: 7,5 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta;\nkeskkonnakaitseks antav investeerimisabi: 7,5 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta;\nVKEdele nõustamiseks antav abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;\nVKEdele messidel osalemiseks antav abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;\nteadus- ja arendusprojektide ning tasuvusuuringute jaoks antav abi:\nkui projekt hõlmab peamiselt alusuuringuid, siis 20 miljonit eurot ettevõtja ja projekti/tasuvusuuringu kohta;\nkui projekt hõlmab peamiselt rakendusuuringuid, siis 10 miljonit eurot ettevõtja ja projekti/tasuvusuuringu kohta;\nkõigi muude projektide puhul 7,5 miljonit eurot ettevõtja ja projekti/tasuvusuuringu kohta;\nEUREKA projektide puhul punktides i, ii ja iii sätestatud summad kahekordselt;\nVKEdele tööstusomandi õiguste omandamise kulude katteks antav abi: 5 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;\nkoolitusabi: 2 miljonit eurot koolitusprojekti kohta;\nebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks antav abi: 5 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;\npuudega töötajate tööhõive jaoks palgakulude vormis antav abi: 10 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;\npuudega töötajate tööhõivest tulenevate lisakulude hüvitamiseks antav abi: 10 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas.\nPunktis e ettenähtud teadus- ja arendusprojektide ning tasuvusuuringute jaoks antava abi künnise kindlaksmääramisel loetakse projekti kas peamiselt alusuuringuid või peamiselt rakendusuuringuid hõlmavaks, kui üle 50 % projekti abikõlblikest kuludest kantakse tegevuse kaudu, mida saab liigitada vastavalt kas alusuuringuteks või rakendusuuringuteks. Kui projekti peamist laadi ei saa kindlaks määrata, kohaldatakse madalamat künnist.\n2. Suurtele investeerimisprojektidele antavast investeeringuteks ettenähtud regionaalabist teatatakse komisjonile, kui kõikidest allikatest saadava abi kogusumma ületab 75 % maksimaalsest abisummast, mida 100 miljoni euro suuruste abikõlblike kuludega investeering võib saada, kui kohaldatakse heakskiidetud regionaalabi kaardis suurettevõtete jaoks ettenähtud abi andmise ajal kehtivat standardset abikünnist.\n1. Selle kindlakstegemisel, kas artiklis 6 sätestatud eraldi teatamise künniseid ja II peatükis sätestatud abi maksimaalset osatähtsust on järgitud, võetakse arvesse abi saavale tegevusele või projektile eraldatavate avaliku sektori toetusmeetmete kogusummat, olenemata sellest, kas kõnealust toetust rahastatakse kohalikest, piirkondlikest, riigi või ühenduse vahenditest.\n2. Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abi võib kumuleerida mis tahes muu käesoleva määruse alusel antava teatamiskohustusest vabastatud abiga juhul, kui kõnealused abimeetmed on seotud erinevate kindlaksmääratavate abikõlblike kuludega.\n3. Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abi ei tohi samade, osaliselt või täielikult kattuvate abikõlblike kulude osas kumuleerida muu käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abiga, komisjoni määruses (EÜ) nr 1998/2006 (26) sätestatud tingimustele vastava vähese tähtsusega abiga ega muu ühendusepoolse rahastamisega, kui sellise kumuleerimise tulemusel ületatakse kõnealuse abi suhtes käesoleva määruse alusel kohaldatavat abi maksimaalset osatähtsust või abisummat.\n4. Erandina lõikest 3 võib puudega töötajate jaoks artiklite 41 ja 42 kohaselt antav abi samade abikõlblike kulude osas kumuleerida käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abiga, ületades käesoleva määruse alusel kohaldatavat kõrgeimat künnist, tingimusel et sellise kumuleerimise tulemusel ei ületata abi osatähtsust rohkem kui 100 % asjaomastest kuludest ühelgi perioodil, mil asjaomased töötajad töötasid.\n5. Käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abimeetmete kumuleerimise puhul kohaldatakse järgmisi tingimusi, olenemata sellest kas nende abikõlblikud kulud on kindlaksmääratavad või mitte:\nkui sihtettevõtja on saanud kapitali artikli 29 kohase riskikapitali meetme alusel ja taotleb seejärel kolme aasta jooksul pärast esimese riskikapitaliinvesteeringu tegemist käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvat abi, vähendatakse käesoleva määruse kohaseid asjaomaseid abikünniseid või maksimaalseid abikõlblikke summasid üldjuhul 50 % võrra ja abi saavates piirkondades paiknevate sihtettevõtjate puhul 20 % võrra; vähendus ei tohi ületada saadud riskikapitali kogusummat; kõnealust vähendust ei kohaldata teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava abi suhtes, mis on teatamiskohustusest vabastatud artiklite 31–37 alusel;\nnoortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi ei tohi kolme aasta jooksul alates selle andmisest kumuleeruda muu käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abiga; ainsaks erandiks on artiklite 31–37 ja artikli 29 alusel teatamiskohustusest vabastatud abi.\n1. Käesoleva määrusega vabastatakse ainult abi, millel on ergutav mõju.\n3. Käesolevas määruse alusel suurettevõtetele antaval abil loetakse olevat ergutav mõju, kui lisaks lõikes 2 sätestatud tingimuse täitmisele on liikmesriik enne asjaomase üksikabi andmist kontrollinud, et abisaaja koostatud dokumentatsioon kinnitab ühe või mitme järgmise kriteeriumi täitmist:\nprojekti/tegevuse maht suureneb oluliselt abi tulemusel;\nprojekti/tegevuse ulatus suureneb oluliselt abi tulemusel;\nprojekti/tegevusega seoses abisaaja poolt kulutatud kogusumma suureneb oluliselt abi tulemusel;\nprojekti/tegevuse lõpuleviimise kiireneb oluliselt, või\nartiklis 13 nimetatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul: abi puudumisel ei oleks projekti asjaomases abistatavas piirkonnas sellisel kujul teostatud.\n4. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimusi ei kohaldata maksumeetmete suhtes, kui on täidetud järgmised tingimused:\nmaksumeetmega antakse seaduslik õigus saada abi kooskõlas objektiivsete kriteeriumitega ja ilma, et liikmesriik saaks täiendavalt oma kaalutlusõigust kasutada, ja\nmaksumeede on vastu võetud enne abi saava projekti või tegevuse teostamiseks töö alustamist; seda tingimust ei kohaldata maksumeetme kava järglaskavade puhul.\n5. Artiklis 42 sätestatud puudega töötajate tööhõive lisakulude hüvitamise abikavade puhul loetakse käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused täidetuks, kui on täidetud artikli 42 lõikes 3 sätestatud tingimused.\nArtiklites 40 ja 41 sätestatud ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antava abi ja puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antava abi puhul loetakse käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused täidetuks, kui ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate arv kokkuvõttes suureneb.\nArtiklis 25 sätestatud keskkonnamaksuvähenduste vormis antava abi puhul loetakse käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused täidetuks.\nArtiklis 29 sätestatud riskikapitali vormis antava abi puhul loetakse käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimused täidetuks.\n6. Kui lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud, ei vabastata kogu abimeedet käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest.\n1. Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abikava jõustumisel või erakorralise abi andmisel edastab asjaomane liikmesriik 20 tööpäeva jooksul komisjonile kõnealuse abimeetme kohta kokkuvõtliku teabe. Kokkuvõtlik teave esitatakse elektrooniliselt, kasutades selleks ettenähtud komisjoni IT rakendust ja III lisas esitatud vormi.\nKomisjon teatab kokkuvõtte kättesaamisest viivitamatult.\nKomisjon avaldab kokkuvõtted Euroopa Liidu Teatajas ja komisjoni veebisaidil.\n2. Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud abikava jõustumisel või erakorralise abi andmisel avaldab asjaomane liikmesriik Internetis kõnealuse abimeetme tervikteksti. Abikava puhul esitatakse kõnealuses tekstis liikmesriigi õigusaktides sätestatud tingimused, mis tagavad käesoleva määruse asjaomaste sätete täitmise. Asjaomane liikmesriik tagab, et abimeetme terviktekst on abimeetme kehtivuse ajal Internetis kättesaadav. Asjaomase liikmesriigi lõike 1 kohaselt esitatud kokkuvõtlikus teabes peab olema täpsustatud Interneti-aadress, mis viib otse abimeetme tervikteksti juurde.\n3. Käesoleva määruse kohaselt teatamiskohustusest vabastatud üksikabi andmisel, välja arvatud maksumeetmete vormis antava abi korral, peab abi andmise aktis selgelt viitama kõnealuse akti puhul asjakohastele II peatüki erisätetele, liikmesriigi õigusaktidele, mis tagavad käesoleva määruse asjaomaste sätete täitmise, ja abikava terviktekstini viivale Interneti-aadressile.\n4. Kui artikli 31 kohaste teadus- ja arendustegevuse projektide jaoks ettenähtud olemasoleva abikava alusel antakse üksikabi, mis ületab 3 miljonit eurot, või kui olemasoleva abikava alusel antakse üksikabi investeeringuteks ettenähtud regionaalabi raames suurtele investeerimisprojektidele, millest ei ole vaja artikli 6 kohaselt eraldi teatada, esitavad liikmesriigid 20 tööpäeva jooksul alates päevast, mil pädev ametiasutus abi andis, komisjonile II lisas sätestatud standardvormis nõutava kokkuvõtliku teabe, kasutades selleks ettenähtud komisjoni IT rakendust, ilma et see piiraks lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kohustusi.\n1. Komisjon teostab korrapärast järelevalvet abimeetmete üle, millest talle on artikli 9 kohaselt teatatud.\n2. Liikmesriigid säilitavad käesoleva määrusega teatamiskohustusest vabastatud üksikabi ja abikavade kohta üksikasjalikke andmeid. Kõnealused andmed sisaldavad kogu teavet, mis on vajalik selle kindlaks tegemiseks, kas käesolevas määruses sätestatud tingimusi on täidetud, sealhulgas teavet iga sellise ettevõtja staatuse kohta, kelle õigus abi või soodustust saada sõltub tema staatusest VKEna, teavet abi ergutava mõju kohta ja teavet, mille alusel on võimalik kindlaks määrata täpne abikõlblike kulude summa, mis on vajalik käesoleva määruse kohaldamiseks.\nÜksikabi käsitlevaid andmeid säilitatakse 10 aastat alates abi andmise päevast. Abikava käsitlevaid andmeid säilitatakse 10 aastat alates päevast, mil kõnealuse kava alusel anti viimast korda abi.\n3. Asjaomane liikmesriik esitab kirjaliku taotluse korral komisjonile 20 tööpäeva jooksul või võimaliku taotluses kindlaksmääratud pikema tähtaja jooksul kogu teabe, mida komisjon peab käesoleva määruse kohaldamise järelevalve jaoks vajalikuks.\nKui asjaomane liikmesriik nõutud teavet komisjoni poolt ettenähtud tähtajaks või ühiselt kokkulepitud tähtajaks ei esita või kui esitatud teave on ebatäielik, saadab komisjon meeldetuletuse, milles määratakse teabe esitamiseks uus tähtaeg. Kui vaatamata meeldetuletusele asjaomane liikmesriik taotletud teavet ei esita, võib komisjon, pärast liikmesriigile oma seisukohtade avaldamiseks võimaluse andmist võtta vastu otsuse, mille kohaselt tuleb EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt komisjonile teatada tulevikus vastuvõetavatest käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvatest abimeetmetest või nende osadest.\nVastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (27) III peatükile kostavad liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamiseks elektroonses vormis aruande iga täisaasta või iga aasta osa kohta, mille jooksul määrust kohaldatakse. Kõnealuses iga-aastases aruandes esitatakse ka abikava terviktekstini viiv Interneti-aadress.\n1. Käesoleva määruse kohaldamisel abikõlblike kuludena käsitlemiseks peavad investeeringud seisnema järgnevas:\ninvesteering materiaalsesse ja/või immateriaalsesse varasse seoses uue ettevõtte asutamisega, olemasoleva ettevõtte laiendamisega, ettevõtte toodangu mitmekesistamisega uute toodetega või olemasoleva ettevõtte kogu tootmisprotsessi täieliku ümberkorraldamisega või\nettevõttega otseselt seotud põhivara soetamine, kui ettevõte lõpetas tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud, ning kui varad ostab sõltumatu investor; kui väikeettevõtte äritegevuse võtavad üle algsete omanike perekonnaliikmed või ettevõtte endised töötajad, siis ei ole vaja täita tingimust, et varad peab ostma sõltumatu investor.\nInvesteeringuna ei käsitleta ainuüksi ettevõtja aktsiate omandamist.\n2. Käesoleva määruse kohaldamisel abikõlblike kuludena käsitlemiseks peab immateriaalne vara vastama kõigile järgmistele tingimustele:\nseda peab kasutatama üksnes abi saav ettevõtja; investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul tuleb seda kasutada üksnes abi saavas ettevõttes;\nseda tuleb käsitleda amortiseeruva varana;\nsee tuleb osta kolmandatelt isikutelt turutingimustel, ilma et soetajal oleks müüja suhtes või müüjal soetaja suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (28) artikli 3 kohase kontrolli õigus;\nVKEdele antava investeeringuabi puhul tuleb see arvata ettevõtja varade hulka vähemalt viieks aastaks; investeeringuteks ettenähtud regionaalabi puhul tuleb see arvata ettevõtja varade hulka ja jääma abi saavasse ettevõttesse vähemalt viieks aastaks (VKEde ettevõtete puhul vähemalt kolmeks aastaks).\n3. Käesoleva määruse kohaldamisel abikõlblike kuludena käsitlemiseks peavad investeerimisprojektiga otseselt loodud töökohad vastama kõigile järgmistele tingimustele:\ntöökohad luuakse kolme aasta jooksul pärast investeeringu tegemist;\ninvesteerimisprojekti tulemusel töötajate arv asjaomases ettevõttes kokkuvõttes suureneb, võrreldes eelnenud kaheteistkümne kuu keskmisega;\nloodud töökohti säilitatakse suurettevõtte puhul vähemalt viie aasta ja VKE puhul vähemalt kolme aasta jooksul.\n1. Investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealase regionaalabi kavad on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis sätestatud tingimused.\nErakorraline abi, mida kasutatakse ainuüksi investeeringuteks ettenähtud ja tööhõivealase regionaalabi kavade alusel antava abi täiendamiseks ja mis ei ületa 50 % kogu investeeringuks ettenähtud abist, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui antav erakorraline abi vastab kõigile käesoleva määruse tingimustele.\n2. Abi antakse regionaalabikõlblikes piirkondades, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis. Investeeringut peab pärast kogu investeeringu tegemist säilitama abi saanud piirkonnas vähemalt viis aastat (VKEde korral kolm aastat). See ei takista masinate või seadmete väljavahetamist, kui need on tehnoloogia kiire arengu tõttu vananenud, tingimusel et majandustegevust jätkatakse asjaomases piirkonnas miinimumperioodi jooksul.\n3. Abi osatähtsus kehtiva brutotoetusekvivalendina ei ületa abi andmise ajal asjaomases abistatavas piirkonnas kehtivat regionaalabi künnist.\n4. Lõikes 3 kindlaksmääratud künniseid võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral, välja arvatud suurtele investeerimisprojektidele antava abi ja transpordisektorile antava regionaalabi puhul.\n5. Lõikes 3 kindlaksmääratud künniseid kohaldatakse abi osatähtsuse suhtes, mis on arvutatud kas protsendina materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute abikõlblikest kuludest või protsendina töölevõetud töötaja prognoositud palgakuludest, mis arvutatakse välja kaheks aastaks otseselt investeerimisprojektiga loodud töökohtade kohta, või eeltoodu kombinatsioonina, eeldusel et abisumma ei ületa kummagi arvutuse korral saadud soodsaimat summat.\n6. Kui abi arvutatakse materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute kulude põhjal või ülevõtmise korral omandamiskulude põhjal, peab abisaaja enda rahaline panus moodustama vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest, kas omavahendite või välise finantseerimise näol vormis, mis ei hõlma avaliku sektori toetust. Kui aga asjaomase liikmesriigi regionaalabi kaardi alusel heakskiidetud abi maksimaalne osatähtsus, mida on suurendatud lõike 4 kohaselt, ületab 75 %, vähendatakse abisaaja rahalist panust sellele vastavalt. Kui abi arvutatakse materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute kulude põhjal, kohaldatakse ka lõikes 7 sätestatud tingimusi.\n7. Ettevõtte omandamise korral võetakse arvesse ainult kulusid, mis tekivad varade ostmisel kolmandatelt isikutelt, eeldusel et tehing toimus turutingimustel. Kui omandamisega kaasnevad ka muud investeeringud, liidetakse viimastega seotud kulud ostukuludele.\nVarade, välja arvatud maa ja hoonete soetamisega seotud rendikulusid võib arvestada ainult juhul, kui tegemist on kapitalirendiga ja see hõlmab kohustust vara pärast liisingusuhte lõppemist ära osta. Maa ja hoonete rendi korral peab rendisuhe kestma vähemalt viis aastat pärast investeerimisprojekti eeldatavat lõppu (väikese ja keskmise suurusega ettevõtte korral kolm aastat).\nOmandatavad varad peavad olema uued, välja arvatud VKEde ja ülevõtmiste korral. Ülevõtmiste korral tuleb maha arvata vara, mille omandamiseks on abi antud juba enne ostu. VKEde korral võib arvesse võtta ka immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute kogukulusid. Suurettevõtete korral on sellised kulud abikõlblikud ainult kuni 50 % ulatuses projekti kõigist abikõlblikest investeerimiskuludest.\n8. Kui abi arvutatakse palgakulude alusel, peavad töökohad olema otseselt investeerimisprojektiga loodud.\n9. Erandina lõigetest 3 ja 4 võib põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks ettenähtud investeeringute korral abi maksimaalse osatähtsuse määratleda järgmisel tasemel:\n50 % abikõlblikest investeeringutest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates abikõlblikes piirkondades ja 40 % abikõlblikest investeeringutest teistes regionaalabikõlblikes piirkondades, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis, juhul kui abisaaja on VKE;\n25 % abikõlblikest investeeringutest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates abikõlblikes piirkondades ja 20 % abikõlblikest investeeringutest teistes regionaalabikõlblikes piirkondades, mis on kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi ajavahemikuks 2007–2013 heakskiidetud regionaalabi kaardis, juhul kui abisaajal on alla 750 töötaja ja/või tema käive on alla 200 miljoni euro, arvutatuna vastavalt käesoleva määruse I lisale.\n10. Selleks et vältida suurte investeeringute kunstlikku allprojektideks jaotamist, käsitletakse suurt investeerimisprojekti ühe investeerimisprojektina, kui investeeringud tehakse sama ettevõtja või samade ettevõtjate poolt kolme aasta jooksul ja need koosnevad põhivarast, mis moodustavad majanduslikult ühtse terviku.\n1. Uutele väikeettevõtetele ettenähtud abikavad on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.\n2. Abisaaja on väikeettevõte.\n3. Abi ülemmäär on:\n2 miljonit eurot väikeettevõtetele, mille tegevuskoht asub asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi reguleerimisalasse kuuluvas abikõlblikus piirkonnas;\n1 miljon eurot väikeettevõtetele, mille tegevuskoht asub asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandi reguleerimisalasse kuuluvas abikõlblikus piirkonnas.\nIga-aastane abisumma ettevõtte kohta ei tohi ületada 33 % punktides a ja b sätestatud abisummadest.\n4. Abi osatähtsus ei ületa:\nasutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates piirkondades 35 % abikõlblikest kuludest, mis on kantud esimese kolme aasta jooksul pärast ettevõtte asutamist, ning 25 % sellele järgneva kahe aasta jooksul;\nasutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c vastavates piirkondades 25 % abikõlblikest kuludest, mis on kantud esimese kolme aasta jooksul pärast ettevõtte asutamist, ning 15 % sellele järgneva kahe aasta jooksul.\nNimetatud osatähtsust võib suurendada 5 % võrra asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a määratletud piirkondades, mille sisemajanduse koguprodukt (SKT) ühe elaniku kohta on väiksem kui 60 % EL 25 keskmisest, piirkondades, mille rahvastikutihedus on alla 12,5 elaniku km2 kohta, ja väikesaartel, mille rahvaarv on alla 5 000 elaniku, ning teiste sama suurte samasuguse eraldatusega asualade korral.\n5. Abikõlblikeks kuludeks on õigusabikulud, nõustamiskulud, kulud konsultatsiooniteenustele ja halduskulud, mis on vahetult seotud väikeettevõtte asutamisega, samuti järgmised kulud, kui nad on reaalselt kantud ettevõtte asutamisele järgneval esimesel viiel aastal:\nvõõrkapitali intressid ja omakapitali dividendid, mis ei ületa viitemäära;\nenergia-, vee- ja küttekulud ja maksud (välja arvatud käibemaks ja ettevõtte tulumaks) ning halduskulud;\namortisatsiooni, tootmisruumide ja seadmete liisingumaksete ning palgakulud, kui investeeringutele või töökohtade loomisele ja inimeste töölevõtmisele ei ole antud muud liiki abi.\n6. Väikeettevõtted, mis on viimase 12 kuu jooksul tegevuse lõpetanud ettevõtete aktsionäride kontrolli all, ei ole õigus saada käesolevas artiklis ettenähtud abi, kui asjaomased ettevõtted tegutsevad samal turul või lähiturul.\n1. Investeerimisabi ja tööhõivealane abi VKEdele on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.\n2. Abi osatähtsus ei ületa:\nväikeettevõtete puhul 20 %;\nkeskmise suurusega ettevõtete puhul 10 %.\n3. Abikõlblikud on järgmised kulud:\nmateriaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute abikõlblikud kulud või\notseselt investeerimisprojektiga loodud töökohtade prognoositud palgakulud, mis arvutatakse välja kaheks aastaks.\n4. Kui investeering on seotud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega, ei tohi abi osatähtsus ületada:\n75 % abikõlblikest investeeringutest äärepoolseimates piirkondades;\n65 % abikõlblikest investeeringutest väiksematel Egeuse mere saartel nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 (29) tähenduses;\n50 % abikõlblikest investeeringutest asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a vastavates abikõlblikes piirkondades;\n40 % abikõlblikest investeeringutest kõigis teistes piirkondades.\n1. Naisettevõtjate asutatud uutele väikeettevõtetele ettenähtud abikavad on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.\n2. Abisaaja on naisettevõtjate asutatud uus väikeettevõte.\n3. Abi ei ületa 1 miljonit eurot ettevõtte kohta.\nIga-aastane abisumma ettevõtte kohta ei tohi ületada 33 % esimeses lõigus sätestatud abisummadest.\n4. Abi osatähtsus ei ületa 15 % abikõlblikest kuludest, mis on kantud esimese viie aasta jooksul pärast ettevõtte asutamist.\namortisatsiooni, tootmisruumide ja seadmete liisingumaksete ning palgakulud, kui investeeringutele või töökohtade loomisele ja inimeste töölevõtmisele ei ole antud muud liiki abi;\nlapse- ja vanemahoolduskulud, sealhulgas lapsehoolduspuhkuse kulud.\nKäesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:\nkeskkonnakaitse – igasugune tegevus, mis on kavandatud looduskeskkonna või loodusvarade parandamiseks või kahjustuste ärahoidmiseks abisaaja enda tegevuse abil, kõnealuste kahjustuste ohu vähendamiseks või loodusvarade tõhusa kasutamise edendamiseks, sealhulgas energia säästmise meetmed ja taastuvate energiaallikate kasutamine;\nenergia säästmise meetmed – tegevus, mis võimaldab ettevõtjatel vähendada kasutatavat energiahulka, eelkõige oma tootmistsüklis;\nühenduse normatiivid –\nkohustuslikud ühenduse normatiivid, millega kehtestatakse keskkonnakaitse tase, mille konkreetsed ettevõtjad peavad saavutama; või\nkohustus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/1/EÜ (30) kasutada parimat võimalikku tehnikat vastavalt viimasele asjaomasele teabele, mille komisjon on avaldanud vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 17 lõikele 2;\ntaastuvad energiaallikad – järgmised taastuvad, mittefossiilsed energiaallikad: tuuleenergia, päikeseenergia, maasoojus, laineenergia, loodeteenergia, hüdroelektrijaamad, biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid;\nbiokütused – transpordis kasutatav vedel- ja gaaskütus, mis on toodetud biomassist;\njätkusuutlikud biokütused – biokütused, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (31) eelnõu artiklis 15 sätestatud jätkusuutlikkuse kriteeriumidele. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu on direktiivi vastu võtnud ning see on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, kohaldatakse direktiivis sätestatud jätkusuutlikkuse kriteeriume;\nenergiatootmine taastuvatest energiaallikatest – üksnes taastuvaid energiaallikaid kasutavates elektrijaamades toodetud energia ning kütteväärtusena see osa energiast, mis toodetakse taastuvatest energiaallikatest hübriidelektrijaamades, kus kasutatakse ka traditsioonilisi energiaallikaid; see hõlmab taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat, mida kasutatakse salvestussüsteemide täitmiseks, kuid ei hõlma salvestussüsteemide tulemusena saadud elektrienergiat;\nkoostootmine – soojusenergia ning elektri- ja/või mehaanilise energia samaaegne tootmine ühes protsessis;\nsuure tõhususega koostootmine – koostootmine, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/8/EÜ (32) III lisas esitatud kriteeriumitele ja on kooskõlas komisjoni otsuses 2007/74/EÜ (33) kehtestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtustega;\nkeskkonnamaks – maks, mille spetsiifilisel maksustataval baasil on selgelt kahjulik mõju keskkonnale ja mille eesmärk on maksustada teatavaid kaupu või teenuseid selleks, et nende hinna sisse arvestataks keskkonnakulud, ja/või selleks, et tootjad ja tarbijad oleksid orienteeritud keskkonda säästvamale tegevusele;\nühenduse madalaim maksustamistase – ühenduse õigusaktidega kehtestatud madalaim maksustamistase; energiatoodete ja elektrienergia puhul on ühenduse madalaim maksustamistase nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ I lisas sätestatud madalaim maksustamistase;\nmateriaalne vara – investeeringud maasse, mis on tingimata vajalikud keskkonnakaitsealaste eesmärkide saavutamiseks, investeeringud hoonetesse, tehastesse ja seadmetesse, mis on ette nähtud reostuse ja saaste vähendamiseks või ärahoidmiseks, ning investeeringud tootmismeetodite kohandamiseks keskkonnakaitsega.\n1. Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel teha ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel, on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–8 sätestatud tingimused.\n2. Abistatav investeering peab vastama ühele järgmistest tingimustest:\ninvesteeringu abil on abisaajal võimalik oma tegevusega parandada keskkonnakaitset, tehes ühenduse kehtivates normatiivides nõutust rohkem, olenemata sellest, kas riigis kehtivad ühenduse normatiividest rangemad kohustuslikud normatiivid, või\ninvesteeringu abil on abisaajal ühenduse normatiivide puudumisel võimalik oma tegevusega keskkonnakaitset parandada.\n3. Abi ei tohi anda, kui parendused viivad ettevõtte tegevuse kooskõlla ühenduse normatiividega, mis on juba vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud.\n4. Abi osatähtsus ei ületa 35 %.\nAbi osatähtsust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral.\n5. Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutavast kõrgem keskkonnakaitse tase, võtmata arvesse tegevustulusid ja -kulusid.\n6. Lõike 5 kohaldamisel tehakse keskkonnakaitsega otseselt seotud investeeringu maksumus kindlaks, võrreldes investeeringut olukorraga, kui riigiabi ei anta:\nkui keskkonnakaitsesse tehtava investeeringu maksumus on investeeringu kogumaksumusest lihtsalt eristatav, on abikõlblikeks kuludeks kõnealused täpsed keskkonnakaitsega seonduvad kulud;\nkõigil muudel juhtudel tehakse täiendavad investeerimiskulud kindlaks, võrreldes investeeringut olukorraga, kui riigiabi ei anta. Võrdlusolukorraks on õige võtta sellise investeeringu maksumus, mis on tehniliselt võrreldav, kuid mis tagab madalama keskkonnakaitse taseme (mis kohustuslike ühenduse normatiivide olemasolu korral vastab nendega ettenähtule) ja mille puhul on usutav, et see oleks tehtud ka abi saamata (edaspidi „võrdlusinvesteering”). Tehniliselt võrreldav investeering on investeering, mille puhul tootmisvõimus ja kõik muud tehnilised näitajad (välja arvatud need, mis on otseselt seotud keskkonnakaitsesse tehtava täiendava investeeringuga) on samad. Lisaks sellele peab kõnealune võrdlusinvesteering olema ärilisest seisukohast usutav alternatiiv hinnatavale investeeringule.\n7. Abikõlblik investeering on investeering materiaalsetesse ja/või immateriaalsetesse varadesse.\n8. Juhul kui investeeringu eesmärk on saavutada ühenduse normatiividega nõutavast kõrgem keskkonnakaitse tase, valitakse võrdlusolukord järgmiselt:\nkui ettevõtja kohandab oma tegevust riiklike normatiividega, mis on vastu võetud ühenduse normatiivide puudumisel, koosnevad abikõlblikud kulud täiendavatest investeerimiskuludest, mis on vajalikud selleks, et saavutada riiklike normatiividega nõutud keskkonnakaitse tase;\nkui ettevõtja kohandab oma tegevust selliste riiklike normatiividega või teeb sellistes riiklikes normatiivides nõutust rohkem, mis on ühenduse normatiividest rangemad, või teeb ühenduse normatiivides nõutust rohkem, koosnevad abikõlblikud kulud täiendavatest investeerimiskuludest, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutust kõrgem keskkonnakaitse tase. Ühenduse normatiivides ettenähtud keskkonnakaitse taseme saavutamiseks vajalike investeeringute maksumus ei ole abikõlblik;\nnormatiivide puudumisel koosnevad abikõlblikud kulud investeerimiskuludest, mis on vajalikud selleks, et saavutada kõrgem keskkonnakaitse tase kui see, mida kõnealune ettevõtja või ettevõtjad saavutaksid ilma keskkonnakaitseks antava abita.\n9. Käesoleva artikli alusel ei vabastata teatamiskohustusest teiste ettevõtjate jäätmete käitlusega seotud investeerimisabi.\n1. Uute transpordivahendite omandamiseks ettenähtud investeerimisabi, mis võimaldab transpordisektoris tegutsevatel ettevõtjatel teha ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rohkem või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.\n2. Abikõlblik investeering peab vastama artikli 18 lõikes 2 sätestatud tingimustele.\n3. Ühenduse vastuvõetud standarditele vastava uue maantee-, raudtee-, siseveeteede ja meretranspordivahendite omandamiseks antav abi on teatamiskohustusest vabastatud, kui nende omandamine toimus enne ühenduse normatiivide jõustumist ja kui uued normatiivid ei ole kohustuslikuks muutudes tagasiulatuvalt kohaldatavad juba ostetud sõidukite suhtes.\n4. Kui abi antakse olemasolevate transpordivahendite moderniseerimiseks keskkonnakaitse parandamise eesmärgil, vabastatakse abi teatamiskohustusest, kui olemasolevad transpordivahendeid viiakse vastavusse keskkonnakaitse normatiividega, mis kõnealuste transpordivahendite kasutuselevõtmise ajal veel ei kehtinud, või kui kõnealuste transpordivahendite suhtes ei kohaldata keskkonnakaitse normatiive.\n5. Abi osatähtsus ei ületa 35 % abikõlblikest kuludest.\n6. Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutavast kõrgem keskkonnakaitse tase.\nAbikõlblikud kulud arvutatakse artikli 18 lõigetes 6 ja 7 sätestatud viisil, võtmata arvesse tegevustulusid ja -kulusid.\n1. Abi, mis võimaldab VKEdel täita uusi rangemaid ühenduse keskkonnakaitse normatiive, mis ei ole veel jõustunud, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.\n2. Ühenduse normatiivid peavad olema vastu võetud ning investeering peab olema rakendatud ja lõpule viidud vähemalt üks aasta enne standardi jõustumist.\n3. Abi osatähtsus ei ületa väikeettevõtete puhul 15 % ja keskmise suurusega ettevõtete puhul 10 % abikõlblikest kuludest, kui rakendamine ja lõpuleviimine toimub rohkem kui kolm aastat enne standardi jõustumist, ja väikeettevõtete puhul 10 %, kui rakendamine ja lõpuleviimine toimub vahemikus üks kuni kolm aastat enne standardi jõustumist.\n4. Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutav keskkonnakaitse tase, võrreldes enne kõnealuste normatiivide jõustumist kehtinud keskkonnakaitse tasemega.\n1. Investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi, mis võimaldab ettevõtjatel saavutada energiasäästu, on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on\nkäesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 või\nkäesoleva artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimused.\n2. Abi osatähtsus ei ületa 60 % abikõlblikest kuludest.\n3. Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud selleks, et saavutada ühenduse normatiividega nõutavast tasemest suurem energiasääst.\nAbikõlblikud kulud arvutatakse artikli 18 lõigetes 6 ja 7 sätestatud viisil.\nAbikõlblikud kulud tuleb arvutada selliselt, et arvesse ei võeta tegevustulusid ja -kulusid, mis on seotud täiendava investeeringuga energia säästmisesse ja mis on VKEde puhul tekkinud kõnealuse investeeringu esimese kolme aasta jooksul, ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemis mitteosalevate suurettevõtjate puhul esimese nelja aasta jooksul ja ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate suurettevõtjate puhul esimese viie aasta jooksul. Suurettevõtjate puhul võib kõnealust ajavahemikku vähendada investeeringu esimese kolme aastani juhul, kui on võimalik tõendada, et investeeringu amortisatsiooniaeg ei ületa kolme aastat.\nAbikõlblike kulude arvutused peab sertifitseerima välisaudiitor.\n4. Abi osatähtsus ei ületa 20 % abikõlblikest kuludest.\n5. Abikõlblikud kulud arvutatakse artikli 18 lõigetes 6 ja 7 sätestatud viisil, võtmata arvesse tegevustulusid ja -kulusid.\n1. Suure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on lõigetes 2–4 sätestatud tingimused.\n2. Abi osatähtsus ei ületa 45 % abikõlblikest kuludest.\n3. Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud suure tõhususega koostootmisjaama rajamiseks, võrreldes võrdlusinvesteeringuga. Abikõlblikud kulud arvutatakse artikli 18 lõigetes 6 ja 7 sätestatud viisil, võtmata arvesse tegevustulusid ja -kulusid.\n4. Uus koostootmisüksus toob kaasa üldise primaarenergia säästmise võrreldes eraldi tootmisega vastavalt direktiivile 2004/8/EÜ ja otsusele 2007/74/EÜ. Olemasoleva koostootmisüksuse moderniseerimine või olemasoleva energiatootmisüksuse muutmine koostootmisüksuseks toob kaasa primaarenergia säästmise võrreldes algse olukorraga.\n1. Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused.\n3. Abikõlblikud kulud on täiendavad kulud, mida abisaaja kannab, võrreldes kuludega, mida kannab tavaline elektrijaam või tavaline küttesüsteem, mis on tegeliku energiatootmise seisukohast sama võimsusega.\n4. Biokütuste tootmiseks antav investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi vabastatakse teatamiskohustusest vaid niivõrd, kuivõrd abi saavaid investeeringuid kasutatakse üksnes jätkusuutlike biokütuste tootmiseks.\n1. Abi, mida antakse selliste uuringute läbiviimiseks, mis on otseselt seotud artiklis 18 nimetatud investeeringutega, investeeringutega energiasäästu saavutamiseks artiklis 21 sätestatud tingimustel või investeeringutega taastuvenergia tootmiseks artiklis 23 sätestatud tingimustel, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.\n2. Abi osatähtsus ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest.\nAbi osatähtsust võib suurendada 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtete poolt läbiviidavateks uuringuteks antava abi korral ja 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtete poolt läbiviidavateks uuringuteks antava abi korral.\n3. Abikõlblikud kulud on teadustegevuse kulud.\n1. Direktiivi 2003/96/EÜ tingimustele vastavad keskkonnaabi kavad keskkonnamaksu vähenduste vormis on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.\n2. Isikud, kelle keskkonnamaksu vähendatakse, maksavad vähemalt ühenduse maksu alammäära, mis on sätestatud direktiivis 2003/96/EÜ.\n3. Maksuvähendusi ei anta pikemaks perioodiks kui 10 aastat. Maksuvähendusi ei anta pikemaks perioodiks kui 10 aastat. Kõnealuse 10aastase perioodi möödumisel hindavad liikmesriigid uuesti asjaomaste abimeetmete asjakohasust.\n1. VKEdele nõustamiseks antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.\n3. Abikõlblikud kulud on välisnõustajate osutatud nõustamisteenuste kulud.\nKõnealused teenused ei või kujutada endast pidevat ega korrapärast tegevust ega olla seotud ettevõtja tavapäraste tegevuskuludega nagu tavapärased maksunõustamisteenused, korrapärased õigusteenused või reklaam.\n1. VKEdele messidel osalemiseks antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.\n3. Abikõlblikud kulud on ettevõtja esmakordsel osalemisel mis tahes messil või näitusel väljapanekukoha üürimise, ülesseadmise ja haldamisega seoses kantud kulud.\nomakapital – omaniku osalus ettevõtjas, väljendatuna investoritele emiteeritud aktsiates;\nkvaasikapital – finantsinstrumendid, millelt saadav tulu tuleneb valdaja jaoks peamiselt aluseks oleva sihtettevõtja kasumist või kahjumist ning mis on kohustuste täitmata jätmise korral tagatiseta;\nerakapital – erakapitali (vastandina avaliku sektori kapitalile) või kvaasikapitali investeeringud börsil noteerimata ettevõtjatesse, sealhulgas riskikapital;\nseemnekapital – rahalised vahendid, mida pakutakse algidee uurimiseks, hindamiseks ja arendamiseks enne käivitusetappi;\nstardikapital – rahalised vahendid, mis antakse tootearenduseks ja turule sisenemiseks ettevõtjatele, kes ei ole oma tooteid või teenuseid veel müünud ega tooda veel kasumit;\narengukapital – ettevõtjale, kes võib küündida kasumiläveni või seda ületada, kuid võib seda ka mitte teha, kasvuks või laienemiseks antavad rahalised vahendid, mida võib kasutada tootmisvõimsuse suurendamiseks, turu- või tootearenduseks või täiendava käibekapitali tekitamiseks;\nväljumisstrateegia – riskikapitalifondi või erakapitali investeerimisfondi strateegia osalustest loobumiseks vastavalt plaanile saada maksimaalset kasumit, sealhulgas müük kauplemise teel, mahakandmine, eelisaktsiate/laenude välja-/tagasimaksmine, müük teisele riskikapitali investorile, müük finantsinstitutsioonile ja müük avalikul pakkumisel (kaasa arvatud esmasel avalikul pakkumisel);\nsihtettevõtja – ettevõtja, kellesse investeerimist investor või investeerimisfond kaalub.\n1. VKEdele suunatud riskikapitalina antava abi kavad on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–8 sätestatud tingimused.\n2. Riskikapitalimeetmed toimuvad osalusena kasumit taotlevas erakapitali investeerimisfondis, mida hallatakse äriliste põhimõtete alusel.\n3. Investeerimisfondi tehtavad investeeringute osamaksed ei tohi ühegi 12kuulise perioodi jooksul ületada 1,5 miljonit eurot sihtettevõtja kohta.\n4. Abi saavates piirkondades asuvate VKEde ja abi mitte saavates piirkondades asuvate väikeettevõtete puhul piirdub riskikapitalimeede seemnekapitali, stardikapitali ja/või arengukapitali pakkumisega. Abi mitte saavates piirkondades asuvate keskmise suurusega ettevõtete puhul piirdub riskikapitalimeede seemnekapitali ja/või stardikapitali, mitte aga arengukapitali pakkumisega.\n5. Väikestele ja keskmise suurusega sihtettevõtetele suunatud omakapitali ja kvaasikapitali osakaal investeerimisfondis peab olema vähemalt 70 % meetme kogueelarvest.\n6. Investeerimisfondide pakutavast rahastamisest peab erainvestorite rahastamine moodustama vähemalt 50 %. Üksnes abi saavates piirkondades asuvatele VKEdele suunatud investeerimisfondide puhul peab erainvestorite rahastamine olema vähemalt 30 %.\n7. Selle tagamiseks, et riskikapitalimeede on kasumit taotlev, peavad olema täidetud järgmised tingimused:\niga investeeringu puhul on olemas äriplaan, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arengu kohta ning milles on eelnevalt kindlaks tehtud projekti elujõulisus ja\n8. Selle tagamiseks, et investeerimisfondi hallatakse äriliste põhimõtete alusel, peavad olema täidetud järgmised tingimused:\nprofessionaalse fondijuhi ja fondis osalejate vahel peab olema kokkulepe, milles nähakse ette fondijuhile makstava tasu seotus tulemustega ning sätestatakse fondi eesmärgid ja investeeringute ajakava ja\nerainvestorid osalevad otsustamisprotsessis näiteks investorite või nõustajate komitee vahendusel ja\nvahendite haldamisel rakendatakse parimaid kogemusi ja regulatiivset järelevalvet.\nteadusasutus – üksus, nagu ülikool või uurimisinstituut, olenemata selle õiguslikust seisundist (avalik-õiguslik või eraõiguslik) ja finantseerimise viisist, mille peamine eesmärk on viia läbi alusuuringuid, rakendusuuringuid või tootearendust ja levitada nende tulemusi õpetamise, publikatsioonide või tehnosiirde kaudu; kogu kasum tuleb reinvesteerida kõnelusesse tegevusse, selle tulemuste levitamisse või õpetamisse; ettevõtjatel, kes võivad kõnealusele asutusele näiteks tema aktsionäride või liikmetena mõju avaldada, ei tohi olla eelisjuurdepääsu kõnealuse asutuse teaduspotentsiaalile ega tema saavutatud teadustulemustele;\nalusuuring – eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida tehakse peamiselt selleks, et omandada uusi teadmisi nähtuste ja uuritavate faktide põhialuste kohta ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita;\nrakendusuuring – kavandatud uuringud või kriitilised uuringud uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, mida saaks kasutada uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid. See hõlmab rakendusuuringu jaoks vajalike komplekssete süsteemide komponentide loomist, eriti geneerilise tehnoloogia valideerimise puhul, välja arvatud prototüübid;\ntootearendus – olemasolevate teaduslike, tehnoloogiliste, ärialaste ja teiste asjakohaste teadmiste ja oskuste omandamine, ühendamine, kujundamine ja kasutamine plaanide ja korralduste või projektide koostamise eesmärgil uute, muudetud või täiustatud toodete, protsesside või teenuste jaoks. Need võivad hõlmata ka muud tegevust, mille eesmärk on uute toodete, protsesside või teenuste mõisteline määratlemine, kavandamine ja dokumenteerimine. Tegevuse hulka võib kuuluda visandite, jooniste, plaanide ja muu dokumentatsiooni koostamine, tingimusel et need ei ole ette nähtud kasutamiseks ärilisel eesmärgil.\nTootearenduse hulka kuulub ka kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate prototüüpide ja katseprojektide arendamine, kui prototüüp on tingimata kaubanduslik lõpptoode ja kui selle tootmine üksnes demonstreerimise ja valideerimise eesmärgil on liiga kallis. Järgneva näidis- või katseprojektide kaubanduslikul eesmärgil kasutamise korral tuleb sellisest kasutusest saadav mis tahes tulu abikõlblikest kuludest maha arvata.\nToodete, protsesside ja teenuste katsetootmine ja testimine on samuti abikõlblik, tingimusel et neid ei saa kasutada või muuta kasutuskõlblikuks tööstuslikes rakendustes või ärilisel eesmärgil.\nTootearendus ei hõlma toodetes, tooteliinides, tootmisprotsessides, olemasolevates teenustes ja teistes käimasolevates toimingutes tehtavaid rutiinseid või perioodilisi muudatusi, isegi kui sellised muudatused kujutavad endast täiustusi;\nkõrge kvalifikatsiooniga töötajad – teadurid, insenerid, disainerid ja müügijuhid, kellel on kolmanda taseme haridust tõendav kraad ning vähemalt viieaastane töökogemus asjaomases valdkonnas. Doktoriõpet võib lugeda asjaomaseks töökogemuseks;\nlähetus – töötajate ajutine palkamine abisaaja poolt teatava ajavahemiku jooksul, pärast mida on töötajal õigus pöörduda tagasi oma endise tööandja juurde.\n1. Teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.\n2. Teadus- ja arendustegevuse projekti abi saav osa peab olema täielikult liigitatav ühe või mitme järgneva teadustegevuse kategooria alla:\nKui projekt koosneb erinevatest ülesannetest, liigitatakse iga ülesanne ühe eelmises lõigus loetletud kategooria alla või ülesannete alla, mis ei kuulu ühtegi nimetatud kategooriasse.\n3. Abi osatähtsus ei ületa:\nalusuuringute puhul 100 % abikõlblikest kuludest;\nrakendusuuringute puhul 50 % abikõlblikest kuludest;\ntootearenduse puhul 25 % abikõlblikest kuludest.\nAbi osatähtsus määratakse kindlaks iga abisaaja kohta, sealhulgas lõike 4 punkti b alapunktis i sätestatud koostööprojektide puhul.\nTeadusasutuste ja ettevõtjate koostööna elluviidavale teadus- ja arendustegevuse projektile abi andmise korral ei või kombineeritud abi, mis saadakse konkreetsele projektile antava valitsuse otsetoetusena ja teadusasutuste panusena kõnealusesse projekti, kui kõnealuse panuse näol on tegemist abiga, ületada iga abi saava ettevõtja puhul kohaldatavat abi osatähtsust.\n4. Rakendusuuringute ja tootearenduse jaoks lõikes 3 sätestatud abi osatähtsust võib suurendada järgmiselt:\nkui abi antakse VKEdele, võib abi osatähtsust suurendada 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtete puhul ja 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtete puhul, ja\nlisada võib 15 protsendipunkti suuruse soodustuse, kuni 80 % abi maksimaalse osatähtsuse saavutamiseni, kui:\nprojekt hõlmab vähemalt kahe üksteisest sõltumatu ettevõtja vahelist tõhusat koostööd ja täidetud on järgmised tingimused:\nükski ettevõtja eraldi ei kanna rohkem kui 70 % koostööprojekti abikõlblikest kuludest;\nprojekt hõlmab koostööd, milles osaleb vähemalt üks VKE, või viiakse ellu vähemalt kahes erinevas liikmesriigis või\nprojekt hõlmab ettevõtja ja teadusasutuse vahelist tõhusat koostööd ja täidetud on järgmised tingimused:\nteadusasutus kannab vähemalt 10 % projekti abikõlblikest kuludest ja\nteadusasutusel on õigus avaldada uurimisprojektide tulemused selles ulatuses, mil need saadakse kõnealuse asutuse teadustegevusest, või\nrakendusuuringu puhul levitatakse projekti tulemusi laialdaselt tehnika- ja teaduskonverentsidel või avaldatakse teadus- või tehnikaajakirjades või avatud juurdepääsuga hoidlates (andmebaasid, kus igaüks saab juurde pääseda teadusuuringute töötlemata andmetele) või tasuta või avatud lähtekoodiga tarkvara kaudu.\nEsimese lõigu punkti b alapunktide i ja ii kohaldamisel ei loeta allhanget tõhusaks koostööks.\n5. Abikõlblikud on järgmised kulud:\npersonalikulud (uurijad, tehnikud ja muu abikoosseis selles ulatuses, mil nad tegelevad konkreetse uurimisprojektiga);\nvahendite ja seadmete kulud sel määral, mil neid kasutatakse uurimisprojekti jaoks ja selle läbiviimise aja jooksul. Kui kõnealuseid vahendeid ja varustust ei kasutata teadusprojekti jaoks kogu nende kasutusaja jooksul, loetakse abikõlblikeks kuludeks vaid amortisatsioonikulud, mis vastavad teadusprojekti kestusele ja mis arvutatakse heade raamatupidamistavade kohaselt;\nehitiste ja maaga seotud kulud, kuivõrd need on seotud uurimisprojektiga, ja üksnes projekti kestvusajal; ehitiste puhul loetakse abikõlblikuks üksnes uurimisprojekti ajale vastavad amortisatsioonikulud, mis arvutatakse hea raamatupidamistava alusel; maa puhul on abikõlblikud omandi üleminekuga seotud kulud või tegelikult kantud kapitalikulud;\nlepingulise teadustegevuse, välistest allikatest turuhindadega ostetud või litsentseeritud tehniliste teadmiste ja patentide kulud, kui tehing on teostatud turutingimustel ja puudub kokkumäng, ning nõustamise ja samaväärsete, üksnes teadustegevuse jaoks kasutatud teenuste kulud;\notseselt uurimisprojekti tulemusel kantud täiendavad üldkulud;\nmuud tegevuskulud, sealhulgas materjalikulud, varustuse ja samalaadsete toodete kulud, mis on kantud otseselt teadustegevuse tõttu.\n6. Kõik abikõlblikud kulud peavad olema liigitatud konkreetsesse teadus- ja arendustegevuse kategooriasse.\n1. Tehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi, millega valmistatakse ette rakendusuuringute või tootearendusalast tegevust, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.\nVKEde korral 75 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette rakendusuuringute alast tegevust, ja 50 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette tootearendusalast tegevust;\nsuurettevõtete korral 65 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette rakendusuuringute alast tegevust, ja 40 % abikõlblikest kuludest uuringute puhul, millega valmistatakse ette tootearendusalast tegevust.\n1. VKEdele patentide ja muude tööstusomandi õiguste saamise ja valideerimisega seotud kulude katteks antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.\n2. Abi osatähtsus ei ületa artikli 31 lõigetes 3 ja 4 käsitletud teadus- ja arendustegevuse projektidele antava abi osatähtsust teadustegevuse puhul, mille tulemusel jõuti asjaomaste tööstusomandi õigusteni.\nkõik kulud, mis on kantud enne õiguse andmist esimeses jurisdiktsioonis, sealhulgas taotluse koostamise, esitamise ja menetlemisega seotud kulud ning taotluse uuendamise kulud, mis tekkisid enne õiguse andmist;\ntõlkimis- ja muud kulud, mis on kantud õiguse saamiseks või valideerimiseks teistes jurisdiktsioonides;\nkulud, mis on kantud õiguse kehtivuse kaitsmiseks taotluse ametliku menetlemise ning võimalike vaidlustamismenetluste raames, ka juhul, kui need on kantud pärast õiguse andmist.\n1. Asutamislepingu I lisas loetletud toodetega seonduvaks teadus- ja arendustegevuseks antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–7 sätestatud tingimused.\n2. Abi antakse kõikide asjaomases sektoris või allsektoris tegutsevate ettevõtjate huvides.\n3. Teave teadustegevuse ja selle eesmärgi kohta avaldatakse Internetis enne teadustegevuse alustamist. Lisada tuleb arvatav tulemuste avaldamise kuupäev ja avaldamise aadress Internetis ning märge, et tulemused on kättesaadavad tasuta.\nTeadustegevuse tulemused peavad olema Internetis kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul. Kõnealune teave avaldatakse Internetis hiljemalt samal ajal, kui see edastatakse mis tahes konkreetse organisatsiooni liikmetele.\n4. Abi antakse otse teadustegevust läbiviivale organisatsioonile ning see ei tohi sisaldada teadustegevusega mitteseotud otsetoetust äriühingule, kes toodab, töötleb või turustab põllumajandustooteid, ega võimaldada selliste toodete tootjatele hinnatoetust.\n5. Abi osatähtsus ei ületa 100 % abikõlblikest kuludest.\n6. Abikõlblikud kulud on artikli 31 lõikes 5 sätestatud kulud.\n7. Asutamislepingu I lisas loetletud toodetega seonduvaks teadus- ja arendustegevuseks antav abi, mis ei vasta käesolevas artiklis sätestatud tingimustele, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva määruse artiklites 30, 31 ja 32 sätestatud tingimused.\n1. Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.\n2. Abisaaja on väikeettevõte, mis abi andmise ajal on asutatud vähem kui kuus aastat tagasi.\n3. Abisaaja teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal kogu tegevuskuludest on vähemalt 15 % vähemalt ühel aastal abi andmisele eelnenud kolme aasta jooksul või alles alustanud ettevõtte puhul, kellel puudub finantsminevik, vastavalt välisaudiitori kinnitatud käesoleva raamatupidamisperioodi auditile.\n4. Abi ei ületa 1 miljonit eurot.\nKõnealune abi ei ületa 1,5 miljonit eurot piirkondade puhul, mille suhtes võib kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandit, ja 1,25 miljonit eurot piirkondade puhul, mille suhtes võib kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.\n5. Abisaaja võib saada abi ainult üks kord nooreks innovatiivseks ettevõtteks kvalifitseerumise ajal.\n1. Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–6 sätestatud tingimused:\n2. abisaaja on VKE;\n3. abi on maksimaalselt 200 000 eurot ühe abisaaja kohta kolmeaastase ajavahemiku jooksul;\n4. teenuseosutajal on riiklik või Euroopa sertifikaat. Juhul kui teenuseosutajal ei ole riiklikku või Euroopa sertifikaati, võib abiga katta kuni 75 % abikõlblikest kuludest;\n5. abisaaja peab kasutama abi teenuste turuhinnaga (või hinnaga, mis kajastab ettevõtja täielikke kulutusi ning mõistlikku hinnalisa juhul, kui teenusepakkuja on mittetulundusühing) ostmiseks;\n6. järgmised kulud on abikõlblikud:\ninnovatsiooni nõuandeteenuste puhul järgmised kulud: juhtimiskonsultatsioon, tehnoloogiline abi, tehnosiirdeteenused, koolitus, intellektuaalomandiõiguse saamise, kaitse ja sellega kauplemise ning litsentsilepingute alane konsultatsioon; standardite kasutamise alane konsultatsioon;\ninnovatsiooni toetavate teenuste puhul järgmised kulud: tööruumid, andmepangad, tehnilised raamatukogud, turu-uuringud, laboratooriumi kasutamine, kvaliteedimärgistus, katsetamine ja sertifitseerimine.\n1. Teadusasutusest või suurettevõttest VKEsse lähetatavate kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.\n2. Lähetatud töötajad ei tohi asendada teisi töötajaid, vaid nad tuleb abisaaja ettevõttes tööle võtta uute ülesannete täitmiseks ning nad peavad olema töötanud välja laenavas teadusasutuses või suurettevõttes vähemalt kaks aastat.\nLähetatud töötajad peavad abi saavas ettevõttes töötama teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni alal.\n3. Abi maksimaalne osatähtsus on 50 % abikõlblikest kuludest maksimaalselt kolmeks aastaks ettevõtja ning laenatud töötaja kohta.\n4. Abikõlblikud kulud on kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamise ja palkamise personalikulud, sealhulgas personaliotsingubüroo kasutamise kulutused ning lähetatud töötajate mobiilsuse tagamiseks tehtud kulutused.\n5. Käesolev artikkel ei kehti käesoleva määruse artiklis 26 ettenähtud nõustamiskuludele.\nerikoolitus – koolitus, mille raames õpitut saab vahetult ja peaasjalikult kasutada töötaja praegusel või tulevasel töökohal asjaomases ettevõttes ja millega antakse oskusi, mida ei saa üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse või mida saab üle kanda üksnes piiratud ulatuses;\nüldkoolitus – koolitus, mille raames õpitut saab kasutada ka mujal kui üksnes või peamiselt töötaja praegusel või tulevasel töökohal asjaomases ettevõttes ja millega antakse oskusi, mida saab suuresti üle kanda muudesse ettevõtetesse või töövaldkondadesse. Koolitus on üldine näiteks juhul, kui:\nseda korraldavad ühiselt erinevad sõltumatud ettevõtted või kui erinevate ettevõtete töötajad võivad sellel osaleda või\nseda on tunnustanud, sertifitseerinud või kinnitanud ametiasutused, avalikud organid või muud organid või asutused, kellele liikmesriik või ühendus on andnud vajalikud volitused.\n1. Koolitusabi on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on lõigetes 2–4 sätestatud tingimused.\n25 % abikõlblikest kuludest erikoolituse puhul ja\n60 % abikõlblikest kuludest üldkoolituse puhul.\nAbi osatähtsust võib suurendada kuni 80 % abikõlblikest kuludest abi maksimaalse osatähtsuse saavutamiseni järgmiselt:\n10 protsendipunkti võrra, kui koolitust antakse ebasoodsas olukorras olevatele või puudega töötajatele;\n10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtetele antava abi korral ja 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtetele antava abi korral.\nKui abi antakse mereveonduse valdkonnas, võib selle osatähtsus olla 100 % abikõlblikest kuludest, olenemata sellest, kas tegemist on eri- või üldkoolitusega, eeldusel et täidetakse järgmisi tingimusi:\nkoolitatav ei ole laevapere tegevliige, vaid on pardal mittekooseisuline töötaja; ja\nkoolitus toimub ühenduses registreeritud laevade pardal.\n3. Juhul kui abi saav projekt hõlmab nii eri- kui ka üldkoolitust, mida ei saa abi osatähtsuse arvutamiseks eristada, või juhul, kui ei ole võimalik kindlaks teha, kas abi saava koolitusprojektiga hõlmatud koolitus on oma laadilt käsitletav eri- või üldkoolitusena, kohaldatakse erikoolituse jaoks kehtestatud osatähtsusi.\n4. Abi saava koolitusprojekti abikõlblikud kulud on järgmised:\nkoolitajate ja koolitatavate sõidukulud, sealhulgas majutus;\nmuud jooksvad kulud, nagu projektiga otseselt seotud õppevahendid ja tarvikud;\ntööriistade ja seadmete amortisatsioon selles ulatuses, mil neid kasutatakse üksnes koolitusprojekti jaoks;\nkoolitusprojektiga seotud juhendamis- ja nõustamisteenuste maksumus;\nkoolitatavate tööjõukulud ja kaudsed üldkulud (halduskulud, üür, üldkulud) muude punktides a–e nimetatud abikõlblike kulude kogusumma ulatuses. Koolitatavate tööjõukulude puhul võib arvesse võtta ainult tunde, mille jooksul koolitatavad tegelikult koolitusel osalevad, olles neist eelnevalt lahutanud kõik töötunnid.\n1. Abikavad ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.\n3. Abikõlblikud kulud on palgakulud, mis kantakse kuni 12 kuu jooksul alates töölevõtmisest.\nEriti ebasoodsas olukorras oleva töötaja puhul on abikõlblikud kulud palgakulud, mis kantakse kuni 24 kuu jooksul alates töölevõtmisest.\n4. Kui töölevõtmise tulemusena asjaomase ettevõtja töötajate arv eelneva 12 kuu keskmisega võrreldes kokkuvõttes ei suurene, peab ametikoht või peavad ametikohad olema vabanenud seoses vabatahtliku lahkumisega, töövõime kaotusega, vanaduspensionile jäämisega, tööaja vabatahtliku vähendamisega või töötaja üleastumisest tingitud seaduspärase töölt vabastamisega, mitte koondamise tõttu.\n5. Ebasoodsas olukorras oleval töötajal on õigus pidevaks töötamiseks vähemalt sellise perioodi vältel, mis on ette nähtud asjaomase riigi töölepinguid reguleerivate õigusaktide või kollektiivlepingutega, välja arvatud juhul, kui tegemist on seaduspärase töölt vabastamisega töötaja üleastumise tõttu.\nJuhul kui töötamise aeg on lühem kui 12 kuud, või vastaval juhul 24 kuud, vähendatakse abi proportsionaalselt.\n1. Puudega töötajate tööhõiveks palgatoetuste vormis antav abi on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.\n2. Abi osatähtsus ei ületa 75 % abikõlblikest kuludest.\n3. Abikõlblikud kulud on palgakulud, mis kantakse mis tahes perioodi jooksul, mille vältel puudega töötaja töötab.\n5. Töötajal on õigus pidevaks töötamiseks vähemalt sellise perioodi vältel, mis on ette nähtud asjaomase riigi töölepinguid reguleerivate õigusaktide või kollektiivlepingutega, välja arvatud juhul, kui tegemist on seaduspärase töölt vabastamisega töötaja üleastumise tõttu.\nJuhul kui töötamise aeg on lühem kui 12 kuud, vähendatakse abi proportsionaalselt.\n1. Abi, millega kompenseeritakse puudega töötajate tööhõive lisakulud, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused.\n2. Abi osatähtsus ei ületa 100 % abikõlblikest kuludest.\n3. Abikõlblikud kulud on muud kulud kui artikliga 41 hõlmatud palgakulud, mis lisanduvad kuludele, mida ettevõtja oleks kandnud töö andmisel sellistele töötajatele, kes ei ole puudega, ja mis kantakse mis tahes perioodi jooksul, mille vältel asjaomane töötaja töötab.\nJärgmised kulud on abikõlblikud:\ntööruumide kohandamise kulud;\ntöötajate tööhõivekulud selle aja ulatuses, mil nad üksnes abistavad puudega töötajaid;\npuudega töötajate poolseks kasutamiseks mõeldud seadmete kohandamise või soetamise või tarkvara soetamise ja valideerimise kulud (kõnealused seadmed ja tarkvara hõlmavad kohandatud vahendeid või tehnilisi abivahendeid), mis lisanduvad kuludele, mida abisaaja oleks kandnud töö andmisel sellistele töötajatele, kes ei ole puudega;\nkui abi saaja pakub kaitstud töökohti, siis asjaomase ettevõtte ehitamise, sisseseadmise või laiendamisega seotud kulud ning puudega töötajate töölevõtmisest otseselt tulenevad haldus- ja transpordikulud.\nMäärus (EÜ) nr 1628/2006 tunnistatakse kehtetuks.\nViiteid kehtetuks tunnistatud määrusele ning määrustele (EÜ) nr 70/2001, (EÜ) nr 68/2001 ja (EÜ) nr 2204/2002 käsitletakse viidetena käesolevale määrusele.\n1. Käesolevat määrust kohaldatakse ka enne selle jõustumist antud üksikabi suhtes, kui see abi vastab kõigile käesolevas määruses sätestatud tingimustele, välja arvatud artiklile 9.\n2. Igasugune enne 31. detsembrit 2008 antud abi, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud tingimustele, kuid vastab määruses (EÜ) nr 70/2001, määruses (EÜ) nr 68/2001, määruses (EÜ) nr 2204/2002 või määruses (EÜ) nr 1628/2006 sätestatud tingimustele, on ühisturuga kokkusobiv ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest.\nIgasugust muud enne käesoleva määruse jõustumist antud abi, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud tingimustele ega ka üheski esimeses lõigus osutatud määruses sätestatud tingimustele, hindab komisjon asjakohaste raamistike, suuniste, teadete ja teatiste alusel.\n3. Käesoleva määruse kehtivusaja lõppemisel jäävad käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abikavad, välja arvatud regionaalabi kavad, vabastatuks veel kuue kuu pikkuseks üleminekuajaks. Regionaalabi kavade teatamiskohustusest vabastamine lõpeb heakskiidetud regionaalabi kaartide kehtivusaja lõppemisel.\nMäärust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013.\nBrüssel, 6. august 2008\n(2) ELT C 210, 8.9.2007, lk 14.\n(3) EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2006 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 85).\n(4) ELT L 63, 28.2.2004, lk 22.\n(5) EÜT C 235, 21.8.2001, lk 3.\n(6) ELT C 194, 18.8.2006, lk 2.\n(7) ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.\n(8) EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2006.\n(9) EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1976/2006.\n(10) ELT L 302, 1.11.2006, lk 29.\n(11) EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.\n(12) EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.\n(13) ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.\n(14) ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.\n(15) EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).\n(16) ELT L 358, 16.12.2006, lk 3.\n(17) EÜT L 205, 2.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).\n(18) ELT C 260, 28.10.2006, lk 7.\n(19) ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.\n(20) ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.\n(21) ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.\n(22) ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 100).\n(23) ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.\n(24) EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.\n(25) ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.\n(26) ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.\n(27) ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.\n(28) ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.\n(29) ELT L 265, 26.9.2006, lk 1.\n(30) ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.\n(31) KOM(2008) 19 lõplik.\n(32) ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.\n(33) ELT L 32, 6.2.2007, lk 183.\nEttevõte on majandustegevusega tegelev mis tahes üksus olenemata selle õiguslikust vormist. See hõlmab eelkõige käsitöö või muu majandustegevusega tegelevaid füüsilisest isikust ettevõtjaid ja pereettevõtteid ning korrapärase majandustegevusega ühinguid ja ühendusi.\nTöötajate arv ja rahalised künnised, mis määravad kindlaks ettevõtte kategooria\n1. Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) kategooriasse kuuluvad ettevõtted, millel on vähem kui 250 töötajat ja mille aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 43 miljonit eurot.\n2. VKEde kategoorias loetakse väikesteks need ettevõtted, mis annavad tööd vähem kui 50 inimesele ja mille aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 10 miljonit eurot.\n3. VKEde kategoorias loetakse mikroettevõteteks need ettevõtted, mis annavad tööd vähem kui 10 inimesele ja mille aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit eurot.\nTöötajate arvu ja rahaliste summade arvutamisel arvesse võetavad ettevõtete liigid\n1. Autonoomne ettevõte on iga ettevõte, mis ei ole partnerettevõte lõike 2 tähenduses ega seotud ettevõte lõike 3 tähenduses.\n2. Partnerettevõtted on kõik ettevõtted, mis ei ole seotud ettevõtted lõike 3 tähenduses ning mille vahel on järgmine suhe: üks ettevõte (tootmisahelas eespool asetsev ettevõte) omab üksi või koos ühe või mitme lõikes 3 määratletud seotud ettevõttega 25 % või rohkem teise ettevõtte (tootmisahelas tagapool asetseva ettevõtte) kapitalist või hääleõigustest.\nEttevõtet võib lugeda autonoomseks ning partnerettevõtteid mitteomavaks ka juhul, kui kõnealuse 25 % künnise saavutavad või ületavad järgmised investorid, tingimusel et nad ei ole eraldi ega ühiselt asjaomase ettevõttega lõike 3 tähenduses seotud:\nriiklikud investeerimisühingud, riskikapitaliettevõtted, korrapäraselt riskikapitaliinvesteeringutega tegelevad isikud või isikute rühmad, kes investeerivad kapitali noteerimata ettevõtetesse („äriinglid”), tingimusel et nende koguinvesteering samasse ettevõttesse ei ületa 1,25 miljonit eurot;\nülikoolid või mittetulunduslikud uurimiskeskused;\ninstitutsioonilised investorid, sealhulgas regionaalarengu fondid;\nautonoomsed kohalikud omavalitsused, mille aastaeelarve on alla 10 miljoni euro ja milles on alla 5 000 elaniku.\n3. Seotud ettevõtted on ettevõtted, millel on teineteisega mõni järgmistest suhetest:\nettevõte, kes on teise ettevõtte aktsionär või osanik, kontrollib vastavalt kokkuleppele kõnealuse ettevõtte teiste aktsionäride või osanikega üksi enamikku selle ettevõtte aktsionäride või osanike hääleõigustest.\nEeldatakse, et valitsev mõju puudub, kui lõike 2 teises lõigus loetletud investorid ei sekku otseselt ega kaudselt asjaomase ettevõtte juhtimisse, ilma et see mõjutaks nende õigusi aktsionäridena.\nEttevõtted, kellel on mõni esimeses lõigus nimetatud suhe ühe või mitme teise ettevõtte kaudu või lõikes 2 loetletud investoritega, loetakse samuti seotuks.\nEttevõtted, kellel on mõni nimetatud suhe füüsilise isiku või ühiselt tegutseva füüsiliste isikute rühma kaudu, loetakse samuti seotud ettevõteteks, kui nende tegevus või osa tegevusest toimub samal asjaomasel turul või lähiturgudel.\nLähiturg on tootmisahelas vahetult asjaomase turu ees või järel asuva toote või teenuse turg.\n4. Välja arvatud lõike 2 teises lõigus sätestatud juhtudel, ei saa ettevõtet käsitleda VKEna, kui 25 % või enam selle kapitalist või hääleõigustest on otseselt või kaudselt ühe või mitme avalik-õigusliku asutuse ainu- või ühiskontrolli all.\n5. Ettevõtted võivad deklareerida oma staatuse autonoomse ettevõtte, partnerettevõtte või seotud ettevõttena, lisades andmed artiklis 2 sätestatud künniste kohta. Sellise deklaratsiooni võib teha ka juhul, kui kapital jaguneb selliselt, et ei ole võimalik täpselt kindlaks teha selle omanikku; sel juhul võib ettevõte heas usus deklareerida, et talle teadaolevalt ei kuulu ettevõttest 25 % või enam ühele ettevõttele või omavahel seotud ettevõtetele ühiselt. Selliseid deklaratsioone võib teha olenemata riigi või ühenduse eeskirjadega ette nähtud kontrollidest ja uurimistest.\nTöötajate arvu ja rahaliste summade arvutamiseks kasutatavad andmed ning võrdlusperiood\n1. Töötajate arvu ja rahaliste summade arvutamiseks kasutatakse viimase heakskiidetud aruandeperioodi andmeid ning need arvutatakse aastapõhiselt. Neid arvestatakse kontode sulgemise kuupäeva seisuga. Käibena esitatava summa arvutamiseks lahutatakse sellest käibemaks ja muud kaudsed maksud.\n2. Kui ettevõte leiab kontode sulgemise kuupäeval, et ta on aasta jooksul ületanud või langenud allapoole artiklis 2 sätestatud töötajate arvu või rahalisi künniseid, ei too see kaasa keskmise suurusega, väikese või mikroettevõtte staatuse kaotust, välja arvatud juhul, kui künniseid ületatakse kahel järjestikusel arvestusperioodil.\n3. Äsja asutatud ettevõtete puhul, mille raamatupidamisaruandeid ei ole veel heaks kiidetud, saadakse kasutatavad andmed majandusaasta käigus heas usus koostatud hinnanguliste näitajate alusel.\nTöötajate arv on aasta tööühikute arv, st kogu vaatlusaluse võrdlusaasta jooksul asjaomases ettevõttes või selle heaks täistööajaga töötanud isikute arv. Nende isikute töö, kes ei ole töötanud terve aasta, osalise tööajaga isikute töö, olenemata kestusest, ja hooajatöötajate töö võetakse arvesse aasta tööühikute murdosadena. Töötajad on:\nettevõtte heaks töötavad isikud, kes alluvad ettevõttele ning keda loetakse töötajateks siseriikliku õiguse alusel;\njuhtidena tegutsevad omanikud;\nettevõtte korrapärases tegevuses osalevad partnerid, kes saavad ettevõttest rahalist kasu.\nTöötajate hulka ei loeta praktikante ja üliõpilasi, kes on õppepraktika või kutseõppelepingu alusel kutseoskusi omandamas. Arvesse ei võeta rasedus- ja sünnitus- ega lapsehoolduspuhkuste kestust.\nEttevõtte andmete kindlakstegemine\n1. Autonoomse ettevõtte puhul tehakse andmed, sealhulgas töötajate arv, kindlaks üksnes selle ettevõtte raamatupidamisaruannete põhjal.\n2. Partnerettevõtteid või seotud ettevõtteid omava ettevõtte andmed, sealhulgas töötajate arv, tehakse kindlaks ettevõtte raamatupidamisaruannete ja muude andmete põhjal või kui on olemas ettevõtte konsolideeritud aruanded või nende ettevõtete konsolideeritud aruanded, millega ettevõte on konsolideeritud, siis kõnealuste aruannete põhjal.\nEsimeses lõigus viidatud andmetele liidetakse asjaomase ettevõtte iga sellise partnerettevõtte andmed, mis asub asjaomasest ettevõttest tootmisahelas vahetult ees- või tagapool. Liidetav osa on proportsionaalne kas omatava kapitali või hääleõiguste protsendiga (arvesse võetakse neist suuremat). Vastastikuse osaluse korral kasutatakse suurimat protsendimäära.\nEsimeses ja teises lõigus nimetatud andmetele liidetakse 100 % iga sellise ettevõtte andmetest, mis on asjaomase ettevõttega otseselt või kaudselt seotud, juhul kui neid andmeid aruannete konsolideerimisel juba arvesse ei võetud.\n3. Lõike 2 kohaldamiseks võetakse andmed asjaomase ettevõtte partnerettevõtete kohta nende raamatupidamisaruannetest ja muudest, võimaluse korral konsolideeritud andmetest. Nendele liidetakse 100 % partnerettevõtetega seotud ettevõtete andmetest, välja arvatud juhul, kui nende andmeid on konsolideerimisel juba arvesse võetud.\nLõike 2 kohaldamiseks võetakse andmed asjaomase ettevõttega seotud ettevõtete kohta nende raamatupidamisaruannetest ja muudest, võimaluse korral konsolideeritud andmetest. Neile liidetakse proportsionaalselt andmed kõnealuse seotud ettevõtte kõikide võimalike partnerettevõtete kohta, kes asuvad tootmisahelas sellest vahetult ees- või tagapool, välja arvatud juhul, kui neid on konsolideeritud aruannetes juba arvesse võetud protsendimäära ulatuses, mis on vähemalt proportsionaalne lõike 2 teise lõigu alusel kindlaks tehtud protsendimääraga.\n4. Kui konsolideeritud aruannetes ei ole andmeid konkreetse ettevõtte töötajate arvu kohta, arvutatakse töötajate arv partnerettevõtete andmete proportsionaalse kokkuliitmise teel, liites neile andmed ettevõtete kohta, millega asjaomane ettevõte on seotud.\nAbisaaja(d) (abi saavate ettevõtjate nimed, VKEd või mitte):\nViide abikavale (komisjoni viide olemasolevale kavale või kavadele, mille raames abi antakse):\nAbi andev (andvad) avalik-õiguslik(ud) üksus(ed) (abi andvate ametiasutuste nimed ja kontaktandmed):\nLiikmesriik, kus abi saav projekt või meede ellu viiakse:\nProjekti või meetme liik:\nProjekti või meetme lühikirjeldus:\nVõimaluse korral abikõlblikud kulud (eurodes):\nDiskonteeritud abisumma (bruto) eurodes:\nAbi osatähtsus (protsendina brutotoetusekvivalendist):\nKavandatava abi väljamaksmisega seotud tingimused (olemasolu korral):\nProjekti või meetme kavandatav algus- ja lõppkuupäev:\nAbi andmise kuupäev:\nAbisaaja(d) (abi saavate ettevõtjate nimed).\nViide abikavale (komisjoni viide olemasolevale kavale või kavadele, mille raames abi antakse).\nAbi andev (andvad) avalik-õiguslik(ud) üksus(ed) (abi andvate ametiasutuste nimed ja kontaktandmed).\nLiikmesriik, kus investeering tehakse.\nPiirkond (NUTS 3. tasand), kus investeering tehakse.\nKohalik omavalitsus (varem NUTS 5. tasand, nüüd LAU 2), kus investeering tehakse.\nProjekti liik (uue ettevõtte asutamine, olemasoleva ettevõtte laiendamine, ettevõtte toodangu mitmekesistamine uute toodetega või olemasoleva ettevõtte kogu tootmisprotsessi täielik ümberkorraldamine).\nInvesteerimisprojekti alusel toodetavad tooted või osutatavad teenused (vastavalt PRODCOM/NACE nomenklatuurile või teenindussektori projektide puhul CPA nomenklatuurile).\nInvesteerimisprojekti diskonteeritud abikõlblikud kulud (eurodes).\nDiskonteeritud abisumma (bruto) eurodes.\nAbi osatähtsus (protsendina brutotoetusekvivalendist).\nKavandatava abi väljamaksmisega seotud tingimused (olemasolu korral).\nProjekti kavandatav algus- ja lõppkuupäev.\nAbi andmise kuupäev.\nEsitage järgmine teave:\nLiikmesriigi antud number\nRegionaalabi staatus (2)\nAbi andev ametiasutus\nRiiklik õiguslik alus\n(viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)\nOlemasoleva abimeetme muutmine\npp/kk/aa – pp/kk/aa\nAbi andmise kuupäev (4)\nAinult teatavatele sektoritele antav abi – palun täpsustage vastavalt NACE Rev. 2-le. (5)\nAbikavas ettenähtud eelarve aastane üldsumma (6)\nRiigi vääringus … (miljonites)\nEttevõtjale antava erakorralise abi üldsumma (7)\nAbimeede (artikkel 5)\nTagatis/Viide komisjoni otsusele (9)\nÜhenduse vahenditest kaasrahastamise korral\nÜhenduse rahastatav summa\nNäidake, millise üldise grupierandi määruse artikli alusel abimeedet rakendatakse\nAbi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus\nVKEde soodustused (%)\nInvesteeringuteks ettenähtud ja tööhõivealane regionaalabi (10)\nErakorraline abi (artikli 13 lõige 1)\nUutele väikeettevõtetele antav abi (artikkel 14)\nVKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)\nAbi naisettevõtjate asutatud uutele ettevõtetele (artikkel 16)\nKeskkonnakaitseks antav abi (artiklid 17–25)\nInvesteerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel järgida ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rangemaid normatiive või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel (artikkel 18)\nEsitada viide asjaomasele normatiivile\nVKEdele nende varaseks vastavusseviimiseks tulevaste ühenduse normatiividega antav abi (artikkel 20)\nEnergia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)\nSuure tõhususega koostootmisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 22)\nTaastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)\nKeskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi (artikkel 25)\n… riigi vääringus\nVKEdele nõustamiseks ja messidel osalemiseks antav abi (artiklid 26–27)\nVKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 27)\nRiskikapitali vormis antav abi (artiklid 28–29)\nTeadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi (artiklid 30–37)\n(artikli 31 lõike 2 punkt a)\n(artikli 31 lõike 2 punkt b)\nTootearendus (artikli 31 lõike 2 punkt c)\nTehnilise teostatavuse uuringuteks antav abi (artikkel 32)\nNoortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi (artikkel 35)\nInnovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36)\nKõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi (artikkel 37)\nErikoolitus (artikli 38 lõike 2 punkt 1)\nÜldkoolitus (artikli 38 lõike 2 punkt 2)\nEbasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 40)\nAbi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks\n(1) NUTS – statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur (Nomenclature of Territorial Units for Statistics).\n(2) Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt a või c, segavaldkonnad, regionaalabi saamiseks mittekõlblikud piirkonnad.\n(3) Ajavahemik, mille kestel abi andev ametiasutus saab võtta kohustuse abi andmiseks.\n(4) Abi andmise ajana käsitletakse aega, mil abisaajal tekib vastavalt liikmesriigi õigusaktidele seaduslik õigus abi saada.\n(5) NACE Rev.2 – Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistiline liigitus.\n(6) Abikava korral: Näidake abikava raames planeeritud eelarve aastane kogusumma või prognoositud saamata jääv aastane maksutulu kõigi abikava raamesse kuuluvate abimeetmete puhul.\n(7) Erakorralise abi andmise korral: Näidake abi kogusumma/kogu saamata jääv maksutulu.\n(8) Tagatiste puhul näidake tagatavate laenude (maksimaalne) summa.\n(9) Vajaduse korral esitatav viide komisjoni otsusele, millega kiidetakse heaks brutotoetusekvivalendi arvutamise metoodika, kooskõlas määruse artikli 5 lõike 1 punktiga c.\n(10) Kui abikava(de) raames antavale abile lisandub erakorraline regionaalabi, siis näidake abi osatähtsus nii abikava raames antava abi kui ka erakorralise abi puhul.