looduspilt.ee foorum / Hinded sassis\n» Hinded sassis\n#1 04-06-2013 00:57:40\nKas ma olen ainus, kes on täheldanud, et kõikidel kasutajatel keskmised hinded muutunud? Oskab keegi öelda, millest see tuleneb?\n#2 04-06-2013 01:56:44\nRe: Hinded sassis\nÄkki on hinded õigeks läinud? Neid 5-seid keskmisi oligi veidi imelik vaadata, eriti kui koolis veel veidi matemaatikat õpitud;)\n#3 04-06-2013 11:35:50\nEhk on Sul tõesti õigus . Sest enne oli see arvestus tõesti pisut segane.\n#4 04-06-2013 13:53:33\nProbleemi olemasolu info on üleval artiklite all. St tegemist pole ikkagi tahtliku hindamissüsteemi muutusega.\nSenine hindamisüsteem võttis (võtab) reitingu arvutamise aluseks vähemalt kolm hinnet saanud piltidest 25 paremat. Kui need olid kõik viielised, tuligi keskmine 5. Ei midagi segast, kui reeglitest lugeda.\nMa esialgu ka arvasin, et uus hindamissüsteem ja reitingu aluseks võetakse nüüd kõik läbi aegade saadud hinded. Kahjuks torkasid siis silma mõned ebanormaalsused ehk mõne isiku reiting on ebaloomulikult madal. Kontrollisin siis huvi pärast paar taolist isikut üle ja nende reitingute osas oli tegemist "kalossinumbritega"\nPoleks siin sõna võtnud, aga tundub, et mõni hakkab kõik uusi numbreid natuke liiga tõsiselt võtma.\n#5 04-06-2013 15:22:44\nPraeguste või eelmiste numbrite tõsiselt võtmine on üldse nagu selline pseudoteema\nAga MySQL versioon vahetus küll mõned nädalad tagasi. Ma ei ole samas kursis, mida see LP skriptides täpsemalt ära "lõhkus". LP adminnid võiksid uue versiooniga esilekerkinud tehnilise probleemi kirjelduse panna abi@zone.ee peale või otse mulle (margus [at] zone punkt ee).\nNuputame mingi lahenduse ikka välja, et asjade töö vanaviisi taastada sest ega see keskmise arvutamine nüüd mingi raketiteadus ka pole.\n#6 14-06-2013 16:32:46\nKasutajate keskmise arvutamine töötab taas ja endistel alustel, kuid kordi kiiremalt! Selle eest täname Kaido Kärner'it, kes lahkelt abistas uue ja parema päringu koostamisel. Samuti aitähh Margusele, kes oli samuti valmis aitama, see abi kulub mõnel teisel korral kindlasti marjaks ära! Aitähh!


Hans Fischer Saatuslik armastus majas nr. 34, Ilmavalgus 1997 | vanaraamat.ee\nHans Fischer, Saatuslik armastus majas nr. 34, 1997 Ilmavalgus\nNeli tänavat viib väikesele asfalteeritud platsile Berliini linnaosas Charlottenburgis. Ühel neist asus maja number 34 - ehitatud aastal 1902, milles elasid meie romaani tegelased. Elu majas number 34 kulges nagu šablooni järgi... kuni saatus äkki oma tulesädeme sellesse majja poetas, ootamatult puhkenud tormi-iil selle haaras ja lõõmavaks tulesambaks keerutas... Esitrükk: Maja number 34 elanikkude saatus. Tallinn : Kaja, 1931. Märksõnad ilukirjandus romaanid saksa saksa ilukirjandus romaanid\nRaamatu autoriks on Hans Fischer kasutatud raamatud pealkirjaga Saatuslik armastus majas nr. 34 on raamat kirjastuselt Ilmavalgus aastast 1997\nmille on kirjutanud Hans Fischer antud 1997 aasta raamat Saatuslik armastus majas nr. 34 on Hans Fischer oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Hans Fischer, Saatuslik armastus majas nr. 34 vanaraamat.ee raamatupood Hans Fischer, Saatuslik armastus majas nr. 34\nRaamat "Saatuslik armastus majas nr. 34",\nPealkiri: Saatuslik armastus majas nr. 34\nAutor(id): Hans Fischer\nNeli tänavat viib väikesele asfalteeritud platsile Berliini linnaosas Charlottenburgis. Ühel neist asus maja number 34 - ehitatud aastal 1902, milles elasid meie romaani tegelased.\nGisela Fischer, Loomalapsed ja nende emad, Sinisukk, 2005, hind: 2,50 eurot\nTheo Fischer, Wu wei. Tao elukunst, Olion, 2000, hind: 8,00 eurot


Tänulik koguduse eest! | 3D kogudus\nEsmalt toon välja selge palvevastuse! Nimelt eelmise aastanumbri lõpupooles hoidsin pidevalt palves Athena keskust ja omanikke, mõneti ka meie asukohta üldse. Palvefookuses oli, et Jumal tooks a) kas omanikele mõistuse pähe, b) või uued omanikud. 2016 esimene teenistus 3. jaanuaril toimus juba täiesti uue miljöö ja hõnguga hoones! Seda seetõttu, et vahepeal olid omanikud vahetunud - (juriidiliselt vist küll mitte, aga haldab siiski hoopis teine seltskond). Jeesus tegutseb vägevalt!\nÜldisel võidupoolel on Liis, Kaia ja mõned jüngerlussuhted. Näiteks Anette <-> Lotta, ProPresenter 'i tiim ja nende osadusgrupp jne. Rõõmsaks teeb tõdemus, kui stabiilselt on 3D keskel uusi inimesi. Igal pühapäeval on keegi esmakordselt! 7. veebruaril oli 7 uut@ Tartu, mis on ka Tartu poolt selle aastanumbri rekord.\nSõbrapäev kulges üle ootuste hästi. See, et planeerimine oli vaevarikas, tuli lõpuks ainult kasuks. Juba alguses sai välja öeldud, et see ei jää "üheks sutsakaks". Et meie visioon on luua suhteid, olla toeks nendele, kel katkine, puudulik või poolik pereelu. Mõned lastest külastasid meid juba 21. veebruari teenistusel! 26. veebruaril külastasime TLT-d taaskord ja kokku on juba lepitud aprillikuu 4.-10. vahemik, kus külastame neid jällegi. Suur tänu ka bändikatele: Romeo, Hele-Liis ja Miikael, kes on pühendunult kaasa mõelnud, tegutsenud!


Kuidas suurendada peenise operatsioonita Uusimate liikmete suurendamise seadmed\nUusimate liikmete suurendamise seadmed.\nMillal hankida Microsoft uusimad funktsioonid? Stiilne joonistus lühikestel naeltel - maniküüri disaini foto ja video; Küsimus on, kuidas suurendada naiste hormoonide, peaks erutada iga naine. Mõlemad meetodid on loetletud allpool. Ravi kestus on 10 päeva. Parandab verevarustust ja pikendab seksuaalvahekorda.\nOsta Cream peenise laienemise Kislovodsk Video Uusimate liikmete suurendamise seadmed suurendades liikme kodus Internetis Kuidas suurendada peenise ilma operatsioonita.\nVõibolla on peaaegu iga inimene enam-vähem huvitatud peenise laienemise küsimusest. Ja see pole üllatav, sest iidsetel aegadel tugevama soo esindajad püüdsid oma suguelundeid mõjutada mitmel viisil, et seda suurendada või anda sellele ideaalne. On mitmeid peenise laienemist teemad ja ka peenise veojõu vidinaid Suurus geenid mõelnud olevat üks kõige usaldusväärsemaid meessoost parandamiseks seade. Suurem peenis torkima; peenise laienemise ilma operatsiooni ja suurem potentsiaal.\nMida teha, et suurendada vaba liige. Selliseid harjutusi on väga erinevaid ja iga mees võib valida kõige sobivam ise keerukuse ja kestuse tehnikat teha. Erilisi harjutusi, et suurendada peenise organ kuuluvad meetodid, kuidas suurenda peenis kodustes tingimustes, mistõttu on selline valik on väga mugav töötavatele meestele.\nEnne tööleasumist harjutusi on vaja erikoolitust. Kuidas suurendada peenise kodus ilma pumbad ja keemia. Stiilne joonistus lühikestel naeltel - maniküüri disaini foto ja video; Küsimus on, kuidas suurendada naiste hormoonide, peaks erutada iga naine. Hardcore sex videos ; on parim hüdro-tehnoloogia peenise suurendamiseks ja erinevaid reklaame ja atribuute kuidas peenist suurendada. Meestearst peenise suurendamine Kas kuidas suurendada inimeste ravimi peenist.\nTitan Gel on geel lubrikant välispidiseks kasutamiseks, mis aitab meestel peenist suurendada, Minu peenis oli suurem ja iha Uusimate liikmete suurendamise seadmed nagu siis, kui olin teismeline.\nKas see on tõesti tõsi, et peenist on võimalik suurendada cm võrra nagu räägitakse kqxjqdy. Kuidas suurendada peenist. Suurendada pikkus peenise looduslikult. Artikkel sündis Tuleva liige Mardi ideel ja 75 liikme soovil. Siit tehtigi järeldus, et vaginaalselt orgasmi kogevad naised leivad rahulduse pigem suurema peenise omanikuga, sest suurem peenis stimuleerib tuppe suuremal määral.\nKust operatsiooni peenise laienemist. Adenomüoosi emaka: ravi folk õiguskaitsevahendeid - Uusimate liikmete suurendamise seadmed tõhus see on Maitsetaimed Uusimate liikmete suurendamise seadmed folk õiguskaitsevahendeid tuleks valida spetsialist.\nKuidas suurendada peenise läbimõõtu nende seadmetega? Need on mõeldud tagamaks, et peenis on pikem ja laiem, samuti aitavad nad peenist sirutada. Suuruse suurenemine on tingitud keha õõnsate kehade ja sidemete venitamisest. Peenise suurusest sõltub, kas naisel on temaga voodis hea või mitte.\nEnne mis tahes toimingu tegemist, mis ühendab teie telefoni arvutiga, laadige alla ja installige uusimad Elephone USB-draiverid. Elephone on Hiina kasvava nutitelefonitootjate kogukonna üks juhtivaid liikmeid. Neil on hea valik seadmeid nutitelefonidest tahvelarvutiteni. Paljudel nende seadmetel on paljutõotav konfiguratsioon, et pakkuda parimat jõudlust.\nPeenis laienemine teadetetahvlid Peenis laienemine Non-tehnoloogilise peenise laienemist, mis võis tundus müüt või vähemalt kelmuse mitte väga. On veel üks viis, kuidas orgasm võib viljakust suurendada. Ja ma ütlesin, "Miks te lihtsalt sea kliitorit ei stimuleeri. Olulised vältel esitus. Uurimusliku Uus peenis pumba suurendada peenise suurus. Lae video, kuidas suurendada peenise torrent Erutatult on ta enam vähem veel: kuskil 12 cm.\nOlen 17 ja peenis on 14 cm pikk, olen kuulnud, et on olemas peenise pikendamiseks harjutused, tabletid pumbad. Sellest hoolimata ei kao mehed alati huvi ja kas peenis on võimalik suurendada? Kas peenis on võimalik suurendada?\nStatistika, mis kuuleb suhteliselt väikest arvu mehi kompleksidega võrreldes peenise suurusega, ütleb, et peenise normaalsete väärtuste piirid võivad olla erinevad. Paljudel juhtudel on liiga väike peenis on peaaegu võimatu saada ustav vastavad läbiviidava seksuaalelu.\nJust see, et tegelikult on tegeleda selle probleemiga, kui on tõestatud ja tõhusamaid viise, et suurendada liige. Peenise pikkus on suurem kui 20 cm.\nLisaks sellele suurendada peenise soovitatav massaaž, jah ja rahvameditsiin ei jää. Ja kõik armid koosnevad sidekoest ja sidekoe on lihtsalt plaaster, mis ei suuda täita funktsioone, mida kõhukinnisus täidab.\nJa peenis pärast luumurd võib olla väga moonutatud. Ja kui peenise värsket murdku ravitakse kirurgia osakonnas tasuta, siis tuleb Uusimate liikmete suurendamise seadmed luumurdude ravis maksta umbes 30 tuhat rubla. Soov suurendada peenis on täiesti normaalne, aga siin on mingi vahend suurendab liige ja kas see on seda? Let ' s lähemalt rääkida, kuidas suurendada oma peenist meetodid ja vahendid.\nNüüd ajutiselt suurendada seksuaalne organ on lihtsam ja ohutum viis on kasutada vaakum pumba, suurendada teostatud hoovuste vere juurdevoolu peenisesse. On võimalik, kuna enamik tehnikaid on keskendunud mitte ainult sellele, kuidas suurendada peenise verevoolu, vaid saavutada stabiilne tulemus. Nõuetekohaselt laiendatud ja mahukas liige säilitab oma kuju igavesti, peamine on teha kõike kadestusväärse püsivuse ja kannatlikkusega, vaadata videoõpetusi ja järgida kõiki uroloogi soovitusi.\nPildid: kõik pilgud olid seksisümbol Margot Robbie'l, sest ta kandis just seda riietust! Pildid ja video: prantslane ületas Atlandi tünnis ja jõudis. Hüva nõu: kuidas luua oma esimene. Suurendada oma erektsioon ja rõõm. Nüüd enamik teist olen kuulnud ja lugenud harjutused peenise laienemisemõju väiteid.\nKas Microsoft või Office ? Millal hankida Microsoft uusimad funktsioonid?\nLaadige alla uusimad Elephone USB-draiverid ja installijuhend\nTugevdab erektsiooni ja pikendab seksi. Suurendab meeste. Keskmiselt on erekteerunud peenis 15,5cm pikk ja selle ümbermõõt on 9,5cm. Volume Pills Review — Kuidas suurendada hüüatama maht. Home » Review See laiendab veresooni ja suurendab verevoolu elundid, sealhulgas peenis.\nKuidas mees ekstenderseadmega Penomet töö. Farmakoloogia on lihtsaim ja valutu viis suurendada liige. Pange tähele, et mitte kõik kreemid ja salvid võivad põhjustada, seega ei pea olema puhas ja hästi loetav. Statistika järgi on kõige tõhusam ja populaarne on vahend Maxibold Maxi julge täna.\nKuidas suurendada peenise video video muidugi. Suurendades pikkus peenis, tõstmata võimsus. Tugipind laieneb, kui asetada pealmine Meeste peenise normaalsed mootmed põlvest pööratud keha suunas, peopesad sissepoole.


ONLINE: Küsimustele vastas Toomas Takkis; TÄIENDATUD - Saarte Hääl\n– 23/01/2009Rubriik: Intervjuu\nOma Saare online intervjuude sarjas vastas neljapäeval küsimustele Kuressaare volikogu esimees ja Kuressaare gümnaasiumi direktor Toomas Takkis.\nKahjuks ei jõudnud hr. Takkis ajapuudusel kõikidele küsimustele vastata ja loodetavasti teeb seda edaspidi. Siis lisatakse uued vastused ka allpoololevale intervjuule.\nKui näete Selveri kassas oma kooli vilistlannat, kas a) lähenete rõõmsalt ja alustate vestlust b) suundute häbi tundes teise kassasse.\nMa olen maapoiss. Teate küll, selline häbelik ja mööda seinaääri kõndiv. Tollel ajal, kui koolis käisin, polnud väärtuseks enesereklaami oskus. Inimesi hinnati tegude järgi. Räägiti, et tagasihoidlikkus on voorus. Võib olla selle tõttu olen ma väga harva suhtlemise alustaja.\nTeretamine muidugi välja arvata. Tollel ajal räägiti koolilastale ka seda, et “meie maal kõik tööd on head, vali millist tahad…”. Aeg ajaks, me ei saa valida ei oma vanemaid, ei aega ega kohta, kuhu me sünnime. Aga ma olen tänagi seda meelt, et ega amet õiget meest ei riku. Aga mõni mees võib ameti küll ära narrida. Sama kehtib tõenäoliselt ka naisterahvaste kohta.\nKas olete rahul Kuressaare kultuuriürituste taseme ja korraldusega? Mida arvab volikogu sellest, et merepäevi hakkavad profid korraldama?\nNõnda laialt on raske üldistada. Meie kultuuriürituste spekter on lai ja tagasisidet jälgides, tundub, et inimesed on enamasti tehtavaga rahulolevad. Meil on silmapaistvaid muusikaüritusi, linnateater toimetab tublilt, meile tuuakse kohale oma valdkonna silmapaistvaid tegijaid. Jätkuks vaid publikut.\nVolikogu istungil pole merepäevade teemat selles kontekstis arutatud. Ei oska oletada, mis seisukohal linnavolinikud selles küsimuses on.\nKas on eetiline olla korraga Kuressaare Gümnaasiumi ja linna hariduse juhi rollis?\nSellele küsimusele ei mõista vastata. Mida küsija mõtleb “linna hariduse juhi rolli” all? Ma ei tea, et ma oleksin linna hariduse juht. Tõenäoliselt on minu eest seda väga hoolikalt varjatud.\nKui suurele laste arvule on Kuressaare Gümnaasium algselt ehitatud? Kas klassi ruutmetrid lapse kohta vastavad tervisekaitsenõuetele? Pidevad on ju probleemid laste toitlustamisega, tagasihoidlikumad jäävad söömata. Tunglemine treppidel, kui midagi peaks juhtuma, kas lapsed välja jõuavad? Üks asi on õppused ja teine paanikas lapsed treppidel? Kas vastab tõele, et tulevikus tahetakse kooli juurde võtta veel ligi 200 PUBERTEEDIEALIST last?\nKuressaare Gümnaasiumi hoone on nõukogudeaegne tüüpprojekt. Ehitatud 1176 õpilasele. Selline arv oli kirjas ehitusdokumentatsioonis. Minu koolijuhiks olemise aegadel on tervisekaitsenõuded ja eeskirjad mitmeid kordi muutunud.\nElu näitab, et inimesed teevad seadusi, inimesed muudavad seadusi. Teinekord inimesed pingutavad üle(euronõuete rakendamine meie toitlustus- ja majutusasutustes), teinekord lihtsalt inimesed ka eksivad.\nMeie kool on tervisekaitsjate kontrolli all, aegade jooksul tehtud ettekirjutusi, olgu sööklas, ujulas või mujal, samuti tuleohutusalaseid ettekirjutusi, võtame koolis väga tõsiselt ja oleme need seni ka täitnud. Täna minu teada meil täitmate ettekirjutusi ei ole.\nKoolis on olemas süsteem ja kindel kord, mis kindlustab kõikidele lastele võimaluse sooja koolieinet saada. Kindlasti ei mahu kõik lapsed sööma korraga aga jutud lastest, kes koolis süüa ei saa, on tugevasti liialdatud. Kui keegi nii väidab, palun laekuge koos lapsega kooli.\nKoos söökla juhataja ja klassijuhatajaga leitakse teie lapsele kindel söögiaeg. Trepid on koolis täpselt niisugused, nagu nad ehitati. Lapsed on neil tungelnud tänaseks juba 30 aastat. Ja tunglevad tõenäoliselt nii kaua, kui kaua meie koolihoone kestab. Tõele ei vasta see, et meie majja lisandub 200 puberteediealist last. Puberteet (murdeiga, suguküpseks saamise iga) on nimelt teatav kindel ja samas isikuti erinevas vanuses ilmnev iga/vanus inimese kasvamise ajateljel. Küsija peab tõenäoliselt silmas võimalust, et koolilaste vähenemisest tulenevalt võib ühe arenguvariandi kohaselt toimuda linnas ühe põhikooli sulgemine, mis tooks siis kaasa selle, et meie kool peaks need lapsed vastu võtma aastal X, kuna mujale nad lihtsalt ei mahu. Selliseid arenguid ei saa välistada. Täna ei saa välistada ka teisi arenguvariante.\nLinnavalitsuse eestvedamisel on toimunud mitmeid arutelusid linna haridusasutuste võrgu tuleviku teemal. Otsused koolivõrgu kohta linnas saab teha linnavolikogu ja volikogu kaalub kindlasti väga hoolikalt kõiki arenguvariante, mida linnavalitsus meile ette valmistab.\nRiigikontroll leidis 2007 aastal, et Kuressaare Gümnaasiumi ja KG sihtasutuse töötajate tööülesanded olid läbi põimunud ja selgelt piiritlemata. Seda soodustas Riigikontrolli sõnul asjaolu, et munitsipaalkooli direktor oli ühtlasi vastava sihtasutuse juhataja. Lepingut teenuste osutamiseks ega vastutuse määramiseks kooli ja sihtasutuse vahel sõlmitud ei olnud, samuti olid munitsipaalkooli õpetajad ühtlasi sihtasutuse töötajad (ringijuhid, pikapäevarühma kasvatajad, huvijuhid). Kas need asjad on endiselt samas seisus, kui jah siis miks?\nKogemus Riigikontrolliga oli minu jaoks äärmiselt huvitav ja pigem pluss- kui miinusmärgiga. Meil oli pikki ja huvitavaid arutelusid riigikontrolli töötajatega. Näiteks. Tütarlapsed väitsid, et meie koolil ei ole raamatukogu. Põhikooli ja gümnaasiumiseaduse järgi peab olema. Viisin daamid meie raamatukokku. Näitasin, et meil on väga ilus, hästikomplekteeritud ja sisustatud raamatukogu ja et seal töötab väga tubli juhataja Urve Aedma.\nVaatasid ja ütlesid järgmist. Raamatukogu on KG Sihtasutuse oma. Juriidiliselt on. Aga mis siis. Sihtasutus teenindab kooli, raamatukoguteenus heal tasemel tagatud. Aga koolil ju ei ole raamatukogu ja seaduse järgi peab olema. Mis sa kostad? Ma ei mõista selliseid probleeme väga endale külge tõmmata. Sama seis oli ka selle teeninduslepinguga. Meil oli sihtasutuse ja linna vahel sõlmitud baasfinantseerimise leping, kooli ja sihtasutuse vahel teenindusleping aga puudus. Paber puudus, teenindamine toimus ja toimub ka täna. Koolis, kus pole moodustatud sihtasutust on tavaline, et õpetaja saab olla ka klassijuhataja, aine-, või mõne huviringi juhendaja, pikapäevarühma kasvataja. See pole tegelikult ka sihtasutuse puhul keelatud. Mulle tundus, et meie külalistele oli see sihtasutuse teema natukene uudiseks. Aga me saime sisulises plaanis asjadest siiski ühtemoodi aru ja oleme külalistele tänulikud mitmete juriidiliste näpunäidete eest. Mitmed asjad said pärast seda korrektsemalt vormistatud. Aga küllap leiab seda teemat uurides tänagi asju, mida saab formaaljuriidiliselt korrektsemalt vormistada.\nMitu korda võib Teie arvates üks inimene või asutus eksida enne kui ta vastutama peab?\nAsutused ei eksi. Eksivad inimesed. Kordade arvu ei mõista öelda, küllap seadused sõltuvalt eksimuste raskusastmest seda reguleerivad, kui seadusandja nii on vajalikuks pidanud. Tavasuhtluses võib mõni tubli kodanik oma süüdimatus pideveksimises mõnikord isegi sümpaatsena tunduda.\nKas te ei ole tulnud selle peale, et Teie juhitav KG on distsipliini suhtes täiesti miinuses?\nOlen selle peale tulnud küll. Miinuses ta peabki olema, see on OK. Sõna distsipliin assotsieerub mul sõnadega kepidistsipliin, Preisi kord, lõuad pidada ja edasi teenida, koolivorm, rividrill jne. Pooldan suhtluses selliste reeglite asemel pooltevahelisi kokkuleppeid, mis võivad ka kirjas olla. Positiivses sõnastuses, et kuidas me siis käitume, kuidas oleme koos siin meie Kuressaare Gümnaasiumi “ruumis”.\nSellised kokkulepped on palju siduvamad, palju mõjusamad. Kui laste kasvukeskkonnaks on nn. “negatiivne ruum”, mis täidetud keeldudega, siis võib kasvav inimene kergemini kujuneda reeglite piire kompavaks ja võimalusel rikkuvaks natuuriks. Ja vastupidi. Kooli paberites pole me kõikjal veel selleni jõudnud, aga küll me jõuame. Ja kindlasti oleks hea, kui meie koolides ja kodudes oleks enam täiskasvanuid, kes kasvataksid meie järeltulijaid om isiksuse toel ja eeskujuga, mitte vaid käskude-keeldude ja negatiivses mõttes distsipliini abil. Ja koolis on meil endiselt mitmeid noori inimesi, kellel on probleeme nii distsipliinist kui kokkulepetest kinnipidamisega. Ja kellel on eelkõige probleeme iseenda ja oma kodustega.\nMiks Te ei ole kunagi kättesaadav ei KG-s ega linnavalitsuses?\nKüsija pole mind tõenäoliselt eriti vist tahtnud kätte saada. Väike vihje- kes otsib, see leiab. Teine vihje- linnavalitsuse majast ei tasu otsida. Seal ma ei tööta. Vaatasin igaks juhuks ka oma töölepingut ja ametijuhendit. Nad polegi sinna kirja pannud, et ma peaksin kättesaadav olema. Igatahes- väga hea küsimus, tänud.\nKas Kuressaare on üks nendest Eesti linnadest keda on tabanud kohutav majanduskriis?\nValage klaas poolest saadik vett täis. Pange kirja esimesena pähetulnud mõte, kui vastate järgmisele küsimusele. Kuidas tundub, kas klaas on pooltühi, või kas klaas on pooltäis? Kui klaas on pooltühi, siis on ka Kuressaaret tabanud kohutav majanduskriis. Kui klaas on pooltäis, siis pole see nõnda mitte. Kui küsija on meesterahvas, siis on arukas katset teha õllega. Mis selle veega ikka solgutada. Tulemusest hoolimata peaksime silmas pidama, et hiidlaste olukord on ikka hullem.\nKas Kuressaare Gümnaasium on teie arust pari kool siin linnas? Kas suudate võimaldada õpilastele häid õpetajaid, kes teeksid lastele kõik selgeks ja ei oleks laste seas ebavõrdsed ja hindaksid kõik täies õiguses?\nMeie linnas on iga kool omamoodi parim. Parim kellegi jaoks, parim milleski. Linna kui tervikut silmas pidades on oluline, et suudaksime katta laste vajaduste spektri ja pakkuda neile ideaalis kõikides valdkondades arenguvõimalusi. Kõike ei suuda me kõigile kunagi selgeks teha. Täielist võrdsust ja täielist ühesugust õigust ei taga mekõigile ka mitte kunagi. Ja seda ei peaks me ka väga põdema. Igiliikurit pole olemas. Jaan Tatikas ja Saalomon Vesipruul pole kindlasti need kangelased, kes peaksid meile meie pedagoogilistes püüdlustes eeskujuks\nOn teile meele järgi pr. Urve Tiiduse tegemised ja korraldused linna elanike ja linna korras hoiu mõttes?\nOlen avalikult aga ka otsesuhtluses päris mitmel korral avaldanud tunnustust meie linnapeale. Arvan, et selleks on ka piisavalt põhjust. Ja mul on teinekord olnud põhjust volikogu esimehena ajada linnapeaga ka miinusmärgiga juttu. Igatahes saame me kenasti ja lahtise tekstiga oma jutud räägitud. Loodan, et meie selline koostöö kestab kaua.\nAga mida arvate väitest, et mees kannab kõige meelsamini sellist soengut, mida ta kandis siis, kui ta oli oma elus kõige õnnelikum?\nSeose otsimine soengu ja õnnelikkuse vahel on intellektuaalselt päris huvitav mõte. Ma kindlasti mõtlen seda mõtet edasi mõtelda. Tänud küsijale. Ise poleks ma sellise asja peale eladeski tulnud.\nTänan kõiki küsijaid võimaluse eest ajugümnastikaga tegeleda. Tänan Oma Saart võimaluse eest küsimustele vastata.\nKena päeva kõigile.\nNELJAPÄEVAL VASTUSE SAANUD KÜSIMUSED\nVastamata jääb 8 küsimust, võin neile vastata edaspidi, nüüd pean minema volikogu istungile.\nTänan kõiki küsijaid ja Oma Saart pakutud esinemisvõimaluse eest.\n20 aastat tagasi kritiseeriti nõukogude haridussüsteemi muuseas ka suurte mammutkoolide pärast, kus õpetajad ei jõudnud iga õpilaseni ja mis ei olnud lastelegi kuigi turvalised. Siis leiti, et paremad on väiksemad koolid, kus on võimalik individuaalne lähenemine igale\nõpilasele. Aga nüüd? Kas siiski ei võiks Kuressaarde jääda alles ka üks väike turvaline põhikool, kus saaksid õppida need lapsed, kes hiigelsuurde ja hirmuäratavasse suurkooli ei sobi? Ja miks on\njuba justkui otsustatud just Kuressaare põhikooli, aga mitte Vanalinna kooli sulgemine? Kas see on mingi erakondlik mäng?\nKuressaade võib jääda ja jääb nii palju koole, kui Kuressaare linn tahab ja jaksab üleval pidada.\nOtsida ja leida igas asjas erakondlikkust? Perearsti teema, tõenäoliselt (pobises vastaja heatahtlikult viimast vastust teele saates).\nGolfi lepingute ümber oli tohutu segadus ja vassimine, suur osa oli selles ka Teil. Millal avalikustate oma osa selles loos või arvate Te endiselt, et asi vaibub ja saate pea liiva all edasi poliitikas osaleda? Uskuge, selle AUSA KOOLIPAPA demagoogia enam ei aita.\nGolfist kirjutasin enne pikemalt. Minu osa selles loos- olen olnud vägagi asjade otsustamise juures ja hoolitsen selle eest, et linna investeering hapuks ei läheks. Golfi nõukogu tervikuna samuti. Ja erinevalt mitmest teisest nõukogust- meie selle töö eest palka ei saa. Pole miskit häbeneda, sõber küsija. Toomas Takkis ongi aus koolipapa. Kui küsijal on teistsuguseid andmeid, siis saab avaldausega jalutada asjaomastesse organitesse.\nMis eelmisel aastal head oli?\nAastas oli 365 head päeva. Meie pere sai kahe lapselapse võrra rikkamaks. Koolil läks hästi Ja linnal läks hästi. Mida sa hing ikka ihkad?\nMitut ametit te peate? Kool, SA, volikogu? Kuidas jõuate? Kas ka väärilist palka igast ametist saate?\nKoolijuhatajana tegutsemine on üks amet. Et see on jagatud koolijuhatajaks ja sihtasutuse juhatuse esimeheks, see ei loe. Palk on ikka üks. Palgamäärad nii koolijuhile kui volikogu esimehele kinnitatakse linnavolikogu poolt. On see vääriline või mitte. Kuivõrd seni olen muud pakkumised tagasi lükanud, siis ju ta on. Küsija saab huvi korral võrrelda eri linnade avalikke palgaandmeid. Kuressaare omad selles kontekstis oma kopsakusega silma ei torka.\nHr. Takkis, seletage lahti, mis jama selle Kuressaare Sõnumitega ikka toimus?\nKuressaare Sõnumitest jäänud 20 minutiga pikalt kirjutada ei jõua. Leht sisu poolest mind, ja saan aru, et paljusid teisi ei rahulda. Olen linnapeale edastanud oma ettepanekud, et kuidas asju paremini teha. Kui asjaosalised tõsiselt suhtuvad, siis peaks kuu- paari jooksul tulemus näha olema.\nKui küsija mõtleb jama all riigihanke teemat, siis minu arusaamise kohaselt hanget kui sellist ei toimunud, järelikult ei saadud seda ka üles panna. Ju siis ei teatud, et selline asi hanget vajab. Täna tuleb sellest volikogus vast ka juttu. Mõtlen nii, kui miskit on rikutud, saab seda parandada. Ja siis ka parandatakse. Olulisem on lehe sisukus ja siin ma ootan küll tõsisemat liikumist. Mitte e- vormis, vaid reaalselt.\nKas te siiani ei kommenteeri golfikeskuse ümber toimunud segadust? Olete selles suhtes paksu nahaga?\nGolfikompaniist on palju kirjutatud. Ajakirjanikel vaja lasta ka uurivat ajakirjandust harrastada, kus siis nemadki kogemusi omandavad, et meistriteks kasvada.\nLühidalt. Golfiväljaku projekteerisid, ehitasid ja järelvalvet teostasid oma ala vaieldamatud professionaalid. Juhataja Aivar Aru tegutses suurepärase organiseerijana. Kogu aeg oli tagatud suuromaniku, Kuressaare linna toetus ja järelevalvamine. Mingil ajal, mõnel asjaosalisel, hakkas tunduma, kas meie juhataja ikka esindab meie, st. meie linna huve piisavalt agaralt, või mitte. Nimetagem toimunut pisikeseks armsaks lojaalsuskonfliktiks. Järgnes juhataja vabastamine. Siis asjaosalised vestlesivad, poolte nägemine asjast lähenes, saavutati sobilikud kompromissid erinevates küsimustes ja täna on kõik õnnelikud. Golfoväljak on valmis, kvaliteetne, sai linna parima ehitise konkursil parima terviklahenduse tiitli jne.\nGolfikompaniil on piisavalt varasid ja korralik nõukogu koosseis. Probleem on likviidsusega. Iga asja käimajooksmine võtab aega. Majanduslanguse ajal eriti.\nMe peame täna selgelt endale teadvustama järgmist. Kui golfikompanii jõuab 4-5 aastaga plussi, on tehtud tublit tööd. Siin saab meie juhataja ennast ka võimeka majandajana realiseerida. Seni aga peab Kuressaare linn olema vägagi ettevõtte selja taga, sest 80 miljonilist investeeringuprojekti ei lasta käest ära.\nKaudne kasu tuleb linnale tagasi juba täna nende mängijate kaudu, kes meie linna teenuseid tarbivad ja meie ettevõtetele käivet teevad.\nOtsene kasu saab olema siis, kui linn oma osaluse, kas siis suuremal või väiksemal määral realiseerib.\nJa müts maha nende meeste ees, kes selle väljaku rajamise omal ajal algatasid. Müts maha ka nende kohalike ettevõtjate ees, kes on ostnud aktsiaid või krunte. Tõnu Toompuu, Lembit Soe, Raul Maripuu jpt. Respekt, mehed. Iga patriootiline Kuressaare ettevõtja võiks täna aktsia osta. Teao maksavad.\nKas 2008. aasta hanked on juba kontrollitud (vihjan nn suunatud hangetele)?\nRiigihangetega seonduvaga tegeleb linnavolikogu ka sellel aastal. Viimane otsus eelmise aasta lõpul oli selline, et iga riigihankekomisjoni koosseisus hakkab olama ka üks volikogu liige. Kavas on riigihangetealane koolitus linnavolikogu liikmetele. Revisjonikomisjoni plaani paneb volikogu esimees sellel aastal nii mõnegi hanke kontrollimise.\nMiks linnas prügikastid üle ajavad?\nRaske oleks ette kujutada, et nad altpoolt ja allapoole sodi välja ajaksid. Selliseid üldistusi raske kommentaarida. Igal prügikastil on omanik. Linnakodanik, asutus, ettevõte, linn. Kuna pole selge, millistest prügikastidest jutt, siis raske täpsemalt vastata. Minu prügikast ei aja üle. Kooli omad vahel ajavad, kui tublid linnakodanikud salaja öösel sinna sodi tassivad. Kui üle ajavad regulaarselt, eks siis tule tihedamini tühjendadamist tellida, tervest talupojamõistusest lähtudes. Kui saate teha täpsemalt, millised prügikastid konkreetselt, saab ka konkreetselt asjaga tegeleda.\nKas gümnasistidele on Kuressaare suuruses linnas vaja ikka oma parklat autode jaoks? Minu arust ei ole kuigi säästlik mõtlemine, kui suur asfaltplats on autoromusid täis, selle asemel, et bussiliiklust kasutada ja jala käia.\nParklat pole vaja gümnasistidele. Parklad tuleb välja ehitada kogu linnas, sealhulgas Tervisepargi-KG piirkonnas. Jala käimine on OK.\nOlen kunagi villast visanud, et haridusminister on vastu võtnud määruse, et koolide ustest ei tohi sisse astuda õpilased, kes on hommikuti käinud vähem kui kolm kilomeetrit jalgsi. Selleks eraldati ka riigieelarvest raha- kõik koolid said kõikidele õpilastele sammumöötjad osta, et seda määrust koolide ustel kontrollida.\nMõnele meie õpetajale olen soovitanud panna oma hindamisjuhendisse punktid, mis lisavad mõne viie jalgsi kooli tulemise eest. Niipalju siis parklatest, autoromudest ja jalgsikäimisest.\nMis seisukohal on Kuressare linna volikogu esimees omavalitsuste liitmise teemal?\nMa pean õigeks, mõistlikuks, efektiivseks ja elanikele kasulikuks, et Saaremaa oleks üks omavalitsus.\nMis arvate linna e-suhtekorraldamisest, kus Tallinna kaudu käib suhete loomine?\nOlen seda öelnud kunagi Kadi raadio eetris, saan öelda ka praegu. Isiklikult mina sellist varianti ei poolda.\nOlen seda ka linnapeale väljendanud. Asutuse juhina ma ei tule selle pealegi, et meie kooli suhteid korraldaks keegi näiteks Pärnust.\nSamas- me peame aru saama, et juhtimisstiilid on erinevad. Kuressaares on hea tava, et volikogu ei sekku eriti tegevjuhtimisse. Volikogu tegeleb laiemate küsimustega ja sekkub siis kui ämbrikolin liiga valjuks läheb. Linnapeal peab olema õigus kujundada oma meeskond ja valida tegevusviisid. Ja kui linnapea on nii otsustanud, siis on tal selleks ka õigus. Küllap volikogu seda asja siis ka silmas peab, et me kulutatud raha eest midagi möödetavat ka vastu saame.\nMida arvate sellest, et linnavalitsus volikogu heakskiidul pankrotti läinud ooperipäevade võlad korstnasse kirjutas? Mida linn hakkab peale ooperipäevade logoga, mis maksis sadu tuhandeid?\nLinnavalitsus ei saa reeglina ise midagi suuremat korstnasse kirjutada. Enamus rahaküsimusi otsustab linnavolikogu.\nMinu mäletamist mööda, saame kontrollida, kohustas volikogu linnavalitsust tegema jõupingutusi selleks, et raha linnakassasse tagasi tuua. Minu mäletamist mööda otsustas linnavalitsus ooperipäevade kaubamärgi ära osta. Eks siis oli vist kaval plaan see kasudega maha müüa. Kui aga, arvestades raskeid aegu, see ei peaks õnnestuma, ehk siis oli linnavalitsuse liikmetel plaan see kaubamärk kambapeale endale osta, klapivad igaüks 50000-krooni. Kui see plaanis polnud, siis saab volikogu asja arutada ja ehk jääb asi nii, nagu see tänaseks on kujunenud.\nOleme saanud endale suurepärased ooperipäevad ja raha, mis selleks on kulunud, on läinud asja ette. See väide ei tähenda muidugi seda, et paremini poleks saanud. Aga tagantjärel tarkade partei on ju ikka olemas ja jääb olema.\nMida arvate meie linna kultuuri rahastamisest, kas proportsioonid on paigas? Miks linnavalitsuse eelarves kultuurisummad on aastatega nii vähe kasvanud, mida siin annaks teha?\nMul puudub siin arvuti taga praegu ülevaade selles valdkonna rahastamisest. Kultuurivaldkonna eelarve, nagu teistegi valdkondade eelarve, kujuneb läbirääkimiste käigus ja saab kinnitatud volikogus.\nMa ei mäleta viimasest kolmest aastast suuremaid erimeelsusi selles valdkonnas.\nKas olete rahul oma kooli pedagoogilise kaadriga? Laste sõnul on seal nõrku kohti, mis Teie arvate?\nMeil on suurepärased õpetajad. Parimad võimalikest. Kuivõrd mu ootused on aga alati veidi suuremad, siis arenguruumi on meie pedagoogidel ja mul endal loomulikult päris lahedalt.\nKoolijuhataja kabinetis on neli kindlat instrumenti. Kastekannu kõrval on oma koha leidnud ka oksakäärid. Ja teinekord on tulnud lõigata. Vesivõsud, kuivanud oksad jms. on ju aedniku jaoks probleem. Et puu oleks terve ja saaki saaks, selleks tuleb vahel lõigata. Küllap ka tulevikus. Ehkki see ei meeldi ja on valus ka aedniku jaoks.\nKuidas kommenteerite paavst Leo X(1513-1521) lauset:see kristuse-müüt on meid hästi teeninud ja miks eelistas KG tööle võtmisel ristiusu esindajat psühholoogile?\nMe ei eelistanud kaplanit psühholoogile. Psühholoog töötas meie majas palju aastaid enne kaplanit. Ehk siis kaplan tuli juurde.\nValdkond millega kaplan tegeleb ulatub hingehioust asendustundide ja klassijuhatamiseni. On vajadusel kaitstud pihisaladusega. Usundilugu, religiooniõpetuse tunnid soovijatele, teeme head juurde nädal, advendihommikud, ajalootundides teatavate teemade käsitlemine õpetajate palve, osalemine õpiabi ümarlaua töös- loetelu võiks jätkata.\nKaplan on meie koolis oma koha leidnud ja selles on suur osa Kartin Keso- Varese isiksusel.\nMis Te arvate,miks enamus noori,kes on “korraks”saarelt lahkunud ei taha siia tagasi tulla? Kas ei võiks teha küsitlust, mis neid saaremaal häirib või mis neil siin jääb saamata ja selle põhjal teha Saaremaa ja Kuressaare jaoks arengukava.\nNoored soovivad ikka maailma avastada. Ja see on tore, see on normaalne. Laias maailmas pakutavaga ei suuda me siin saarel ega Kuressaares kunagi konkureerida.\nElul saare peal ja elul Kuressaares on omad võlud. Lehtedest olen lugenud saarele tagasitulnud noortest, lugenud põhjendusi, mis neid tagasi tõi. Lihtsad asjad. Vaikus. Rahu. Puhas loodus. Võimalus kenas keskkonnas oma lapsi kasvatada. Heatasemelise hariduse võimalus, laialdased huvitegevuse võimalused, võimalus kaugtööd teha jne.\nLas inimesed leiavad omad kohad elus ja ruumis. Ärgem püüdkem kõiki arenguid arengukavadesse toppida.\nLoodusteaduslikku tausta omava inimesena meeldib mulle teatav loomulik kulgemine ja üleminekud ja pooltoonid, mitte planeeritud ettemääratus.\nMillise karistuse said need noored, kes teise poisi küll tema oma palvel kinni teipisid ja Rae poodi viisid?\nPoisid said mitterahuldava käitumishinde. Pärast seda, kui olime nendega asja arutanud ja mulle tundus, et nad said aru, mille eest. Kooli poolt määratud raamidest üleastujaid oli teisigi. Mulle toodi nimekirjad, et kes ja mida. Klassivanemad tõid. Leppisime kokku, et lend/klassid määravad ise omale karistused.\nMinu elu üks suurimaid aplause õpilastelt, kui selle otsuse kooli aulas välja kuulutasin. Valdavalt valiti töö ja heategevusilk toimetamine. See kõik on tänaseks tehtud. Meie lend on ühtne ja tubli. Kuressaare Gümnaasium ei ole kurjuse kool- nagu Õhtulehe juhtkiri viitas.\nEsialgse loo avaldajad, Meie Maas, kenad ja tublid inimesed, nagu neid põgusalt tunnen, saaksid aga tegeleda sisekaemusega. Teemal ajakirjaniku eetika.\nKas Kuressaare linn peaks toetama samanimelist spordiklubi lisaks pearahaga ettenähtud summadele noorte toetuseks? Kas linna nimelisel klubil peaks olema eeliseid teiste klubidega võrreldes?\nEi oska arvata, millist spordiklubi küsija silmas peab. Sport pole teema, mis mind pöördesse viiks. Endise TSIK-i õpilase kohta kurb tõdemus. Eks ta ole.\nMis oleks lühidalt Teie elu mõte?\nElu mõte on elu ise. Katsun elada nii, et võiksin oma lastele ausalt silma vaadata. Kunagi tahtsin saada vanaisaks. Nüüd, kus puutun kokku kahe bioloogilise ja kolme vähembioloogilise lapselapsega, see enam nii väga mõte pole. Nüüd arvan, et kena oleks saada pensionäriks. Paras väljakutse, arvestades Eesti rahvastikustatistikat, tehtavat tööd ja eluviisi.\nKui kaua olete KG-s töötanud?\nTöötan Kuressaare Gümnaasiumis koolijuhatajana 1987. aasta sügisest.\nKas KG õpilased osalevad vabatahtlikult golfitreeningutel?\nMeil on golfiõpetus 10. klassi õppekavas. Minuni pole jõudnud ühtegi nurinat golfiõpetuse kohta. Küll olen kuulnud positiivseid kommentaare nii golfiõpetajalt, meie kehalise kasvatuse õpetajatelt kui õpilastelt. Tegeleme sisegolfi võimalust loomisega kooli võimlasse, et ka talvisel ajal, mil väljak suletud, saaksid soovijad lööke harjutamas käia.\nMis arvate põhikoolide ja gümnaasiumite lahkulöömisest?\nPõhikoolide ja gümnaasiumide ühesugune, sunduslik, administratiivne füüsiline lahkulöömine oleks riiklik kuritegu. Õnneks mu meelest seda ka ei kavandata.\nPooldan, et oleksid määratud kriteeriumid, millistele gümnaasiumid peaksid vastama. Välistada ei tohiks eri paigus eri koolikorralduse mudeleid. Arvestama peab juba ehitatud koolihooneid, omavalitsuse kui koolipidaja seisukohti, kohalike inimeste arvamisi ja soove, palju muudki. Kui hariduse kvaliteedile tuleb lahutamine kasuks ja analüüs seda kinnitab, siis jah. Kui mitte, siis pole arukas parandama hakata korralikult töötavat masinat.\nMeie asutuses on noortest üks KPK – ja teine KG lõpetanud. Mõlemi teadmised on samased, aktiivsus, kreatiivsus ning enesehinnang on KPK lõpetanul suurem. Neid juhendab aasta vanem SÜGi lõpetanu. Kas põhjus on nõrgas KGs või tugevas KPKs?\nTänan suurepärase küsimuse eest, seni parim. Vastuse saab küsija tõenäoliselt Lapi Targalt.\nKüsin ka- Taevas olid kõrgkihtpilved, taustamuusikaks lasti Anne Vabarna leelotusi. Küsimus- kui suur on metsavahi tütre rinnaümbermööt?\nKuidas kavatsete rakendada Portugali pesuvabrikus, portselanitehases,veinitööstuses ja jalgpalliklubis omandatud teadmisi? Millise kategooria alla sobiks enim Kuressaare Gümnaasium?\nKogemusi, mis saadud ettevõtetesse tehtud koolitusreisidel, rakendan koolis vahetult. Võrdlev analüüs teistes sektorites tegutsevate ettevõtetega on juhtide hulgas levinud koolitusmeetod, mida kogenud juhid tihti kasutavad.\nSuurima sarnasuse ja kõige enam rakendatavat senikülastatud ettevõtetest leidsin Hollandi torutehasest ja Šveitsi ülikooli innovatsioonilaborist. Portugali edukate firmade puhul saab rääkida edukast turundusest ja kahaneva õpilaste arvu tingimustes peab ju ikka hoolitsema, et kooli uste taga järjekord oleks.\nKG on õpilaste ja klasside arvult Eesti suurim gümnaasium. Arvan, etklasside paisutamisega on tehtud karuteene ametiharidusele ja samas devalveerunud gümnaasiumiharidust kui ülikooli eelõpet (latt on madalal). Mis põhjusel kool nii suureks on kasvanud? Kas kool on sellega eiranud maakonna haridussuundasid, et KG-d paisutades on teistel koolidel õpilasi vähem kui võiks olla?\nEi oska kinnitada, kas meie kool on Eesti suurim gümnaasium. Gümnaasiumihariduse devalveerimise väitega pole üldse nõus. Eelpool vastasin, et meilt saab hea hariduse. Meie lõpetajad astuvad väga suurel arvul kõrgkoolidesse, valdavalt Tallinna Tehnikaülikooli ja Tallinna ülikooli, ka mujale. Kahes nimetatus oleme tudengite andjana päris eesotsas juba aastaid. Ka muud kvaliteedinäitajad on head.\nTuttav loomaarst Kalju ütles kunagi, et pole oluline, kas on suur või väike, peaasi, et väledasti liigub. Meie kool on paindlik ja heas vormis, me suudame ajaga kaasa minna ja arvestada noorte huvisid. Valdavalt. Ega siis muidu oleks meile nii arvukalt õppima soovijaid.\nGümnaasiumiharidus minu arvamise kohaselt pole mitte ainult ülikooli eelõpe, gümnaasiumiharidus on osa inimõigustest. Õigus õppida. Ma pean riiklikult kuritegelikuks nenda tegelaste mõtteviisi, kes soovivad adminisrtatiivselt piirata gümnaasiumidesse vastuvõttu, et siis noored peale üheksanda klassi lõppu suunata poolvägisi ametikoolidesse. Kusjuures ametikool on OK.\nKuressaares on lähtuvalt valimistulemustest koalitsioone olnud nii Ref+IL, Ref+IRL ja Ref+KE. Igakord on muidugi kedagi väiksemat veel lisaks olnud volikogus enamushäälte tagamiseks. Kas Teie arvates oleks võimalik ka koalitsioon IRL+KE, st ilma Ref-ta? Kuidas Kuressaares need suhted on?\nKindlasti on linnas võimalikud igasugused valitsuskoalitsioonid. Mõned nendest on siiski vähetõenäolised. Välistada eri variante täielikult pole aga samuti põhjust.\nIsikute tasandil on meil linnavaolikgus suhted normaalsed, minu esimeheks olemise kolme aasta kooksul meeldejäävaid erimeelsusi, teravusi, ebaviisakusi, kismat ja muud sellist kõmupõnevust pakkuvat pole olnud. Ja kena on. Oleme saanud tööd teha.\nMiks teie arvates Kuressaare linnavolikogu koalitsiooni koosseis nii pikka aega muutumatu on olnud (st ühed ja samad võimul kogu aeg)?\nKoalitsioonis olemine on nagu kooselu. Ju siis osatakse koos linna edenemise nimel üksikuid erekondlikke ja isiklikke huve tagasi hoida, vastastikku üksteist vajadusel korrale kutsuda.\nOn olnud mõned muljetavaldavad erakondlikud suurpuhastused, kui asjaosalised pole end õigustada suutnud. Respekt nendele juhtidele, kes seda tegid selle asemel, et mätsimisega tegeleda. See on siis praktilise tegevuse poole pealt. Me ei tohi aga unustada, et volikogu laua taha saavad isikud siiski läbi valimiste ja saavad need, kellele antakse enam hääli, ehk siis need, keda inimesed enam usaldavad. Ju siis on seda seltskonda usaldatud.\nKui Te ei oleks Kuressaare Gümnaasiumi direktor, millises ametis sooviksite end siis näha?\nKui ma ei oleks Kuressaare Gümnaasiumi direktor, siis ma sooviksin olla Kuressaare Gümnaasiumi direktor.\nMilline on parim mälestus ajast, kui käisite ise koolis?\nMul on olnud mitmeid väga häid õpetajaid kõigis koolides, kus ma käinud olen. Samuti mitmeid väga koloriitseid õpingukaaslasi. Nendega seonduv ongi parim, mis kooliajast meenub.\nLinn on võtnud väga suure laenukoormuse. Kuidas kommenteerite? Järgmised valitsused on käsist-jalust seotud?\nKuressaare linna laenukoormus ei ole “väga suur”. Omavalitsuste laenukoormuse piir on täna seadusega 60% puhastatud eelarvest. Selle piirini on meil täna veel ruumi küll. 2009 aasta alguses oli linna laenukoormus puhastatud eelarvest 48%.\nVajalik on nö hoida ruumi võimalike edukate projektide kaasfinantseerimiseks ja olla ettevaatlik, eriti praegust majandussituatsiooni silmas pidades. Laenuotsused on tehtud linnavolikogu poolt ja täna saame nentida, et linna rahade juhtimine ja kasutus on kontrolli all.\nMis on Teie arvamus uue linnastaadioni rajamisele Kuressaare gümnaasiumi juurde?\nKoolijuhina ei ole ma eriti vaimustatud maakonna esindusstaadionist kooli juures. Me kaotaksime poole oma territooriumist ja saaksime vastu piirangutega staadioni kasutusõiguse.\nMeid huvitab palju enam see, et Kuressaare linn ehitaks välja meie kooli staadioni koos siia kavandatava Saaremaa jõustruktuuride ühise harjutusrajaga. Staadionist enam huvitab meid ka võimalik Jäähalli ehitamine Tervisepargi äärde koos vajaliku parkla väljaehitamisega. Sellised arengud oleksid meie õpilaste võimalusi silmas pidades märksa mõistlikumad.\nMida arvate ühe suure gümnaasiumi tekkest tuleviku Kuressaaares, kui mõttekas see oleks? Kas toetate SÜG-i direktorit Viljar Aro, kes on öelnud, et kahe gümnaasiumi konkurents viib linna hariduselu rohkem edasi kui üks suur “mammutgümnaasium”?\nKuressaare kahe gümnaasiumi eluterve konkurents pikema aja jooksul on viinud selleni, et täna saab Kuressaares gümnaasiumilõpetaja Eesti oludes väga hea hariduse. Seda ei arva mitte ainult meie siin kohapeal, seda on märgatud ka kaugemal. Oleme kolleeg Viljar Aroga selles küsimuses ühte meelt.\nTõstsid oma uusaastakõnes selgelt esile maakonnas ühe omavalitsuse moodustamise vajaduse. Ka Sul on kavas lähiajal selle protsessi algatamiseks midagi konkreetset ette võtta?\nIsamaa ja Res Publica liidu Kuressaare osakonna juhatuses on meil sellel teemal kujunenud arvamus, et selline ühinemine on mõistlik. Eriti peame silmas laiemat koostööd ja ühinemisarutelusid Kaarma vallaga.\nEnne sügisel toimuvaid kohalikke valimisi enam ühineda kellegiga, kui ka soovi oleks, ei jõua. Usun, et eelolevate kohalike valimiste ettevalmistamise käigus paneme oma eesmärkidesse need asjad kirja ja peale valimisi juba uue volikogu koosseisuga püüame jõuda ühiskokkulepeteni, et mis ja kuidas ja millal ja kellega. Avaliku arvamise teadasaamine võtab samuti teatava aja.\nMiks te endale nii pikad juuksed ja habeme kasvatasite? Kas teie meelest ei peaks mitte olema noortele eeskujuks ja juukseid ning habet korrektselt hoidma, mitte nagu mingi ”metsjeesus”.\nOma väljanägemist puudutavatele küsimustele ei hakka ma pikemalt vastama. Kuna ma pole õpilastele oma väljanägemise tõttu ohtlik ja kuivõrd meie seadused karvkatte pikkust ei reguleeri, siis, miks mitte.\nTürgi koole külastades rääkisid sealsed pedagoogid, et neil on meestel koolis ja riigiteenistuses sellised asjad reguleeritud. Äkki ongi, maailm on kummaline.\nKas teist võib saada Kuressaare järgmine linnapea?\nIgasugu asju võib inimesega juhtuda. Linnapeaks saamine on suhteliselt vähetõenäoline olukorras, kui inimene ise nii väga linnapeaks saada ei soovi. Kuressaares peaks midagi väga totaalselt nässu hakkama minema, kui ma näeksin vajadust sellele ametile tõsisemalt mõelda. Kuressaarel on täna hea linnapea, kellega minul kui volikogu esimehel koostöö enamasti sujub.\nLisatud: 19.01.2009 / 19:11\nMiks te endale nii pikad juuksed ja habeme kasvatasite?\nKas teie meelest ei peaks mitte olema noortele eeskujuks ja juukseid ning habet korrektselt hoidma, mitte nagu mingi ”mets jeesus”.\nLisatud: 19.01.2009 / 19:25\nmures kodanik: ma ei ole küll toomas, aga korrektne on väga suhteline mõiste. kuniks pikad juusted teistele otseselt silma ei lähe või neid relvana kasutada ei saa, siis ei tohiks tänapäevaühiskonnas ju probleeme tekkida? sallimatuid jääb õnneks aina vähemaks..\nLisatud: 19.01.2009 / 19:41\nLisatud: 19.01.2009 / 20:59\nLisatud: 19.01.2009 / 21:05\nLisatud: 19.01.2009 / 23:48\nMiks Teil nii jubedad juuksed on ?\nkäärideta muretu kodanik juudasele\nLisatud: 20.01.2009 / 00:43\nSaite MINGIGI emotsiooni osaliseks? Väga hea, Toomas! Hinnake meest, mitte mehe mütsi!\nLisatud: 19.01.2009 / 13:33\nkas olete ennast teadlikult Jeesus Kristuse sarnaseks tuuninud??\nLisatud: 19.01.2009 / 13:35\nLisatud: 20.01.2009 / 17:29\nMis Te arvate,miks enamus noori,kes on “korraks”saarelt lahkunud ei taha siia tagasi tulla?,kas ei võiks teha küsitlust,mis neid saaremaal häirib või mis neil siin jääb saamata ja selle põhjal teha saaremaa ja Kuressaare jaoks arengukava,sest tundub,et merepäevad on rohkem memmedele ja taatidele mõeldud\nLisatud: 20.01.2009 / 17:43\nLisatud: 20.01.2009 / 17:50\n“Härra direktor, kui palju õpilasi teie koolis õpib?”\n“No ma nüüd täpselt ei tea, aga pooled kindlasti”\nLisatud: 20.01.2009 / 18:15\nKas olete rahul oma kooli pedagoogilise kaadriga? Las te sõnul on seal nõrku kohti, mis Teie arvate.\nLisatud: 20.01.2009 / 18:50\nMida arvate Kuressaare kultuurielust? Mida arvate meie linna kultuuri rahastamisest, kas proportsioonid on paigas? Miks linnavalitsuse eelarves kultuurisummad on aastatega nii vähe kasvanud, mida siin annaks teha?\nLisatud: 20.01.2009 / 21:03\nJumal küll, sellised on direktorid? Gümnasistil/teismelisel on sellise “hirmutava” välimusega õppejõuga veidi ebameeldiv oma mõnd probleemi arutama minna, aga teda näevad koolis ka väikesed lapsed ju. On meil siis siin KG all koolimaja vöi tondiloss?\nLisatud: 20.01.2009 / 09:17\nLisatud: 20.01.2009 / 10:23\nLisatud: 20.01.2009 / 11:40\nLisatud: 21.01.2009 / 00:01\nLisatud: 21.01.2009 / 00:02\nLisatud: 21.01.2009 / 00:04\nLisatud: 21.01.2009 / 00:07\nLisatud: 21.01.2009 / 00:08\nLisatud: 21.01.2009 / 00:17\nLisatud: 21.01.2009 / 00:20\nLisatud: 21.01.2009 / 00:36\nLisatud: 20.01.2009 / 12:50\nLisatud: 20.01.2009 / 12:58\nKG on õpilaste ja klasside arvult Eesti suurim gümnaasium. Arvan, et klasside paisutamisega on tehtud karuteene ametiharidusele ja samas devalveerunud gümnaasiumiharidust kui ülikooli eelõpet (latt on madalal). Mis põhjusel kool nii suureks on kasvanud? Kas kool on sellega eiranud maakonna haridussuundasid, et KG-d paisutades on teistel koolidel õpilasi vähem kui võiks olla?\nLisatud: 21.01.2009 / 01:00\nLisatud: 20.01.2009 / 13:07\nkuidas kavatsete rakendada Portugali pesuvabrikus, portselanitehases, veinitööstuses ja jalgpalliklubis omandatud teadmisi?\nMillise kategooria alla sobiks enim Kuressaare Gümnaasium?\nMeie asutuses on noortest üks KPK – ja teine KG lõpetanud. Mõlemi teadmised on samased, aktiivsus, kreatiivsus ning enesehinnang on KPK lõpetanul suurem. Neid juhendab aasta vanem SÜGi lõpetanu.\nKas põhjus on nõrgas KGs või tugevas KPKs?\nLisatud: 20.01.2009 / 13:37\nLisatud: 20.01.2009 / 13:39\nLisatud: 20.01.2009 / 13:53\nsee õpetus on selleks,et kasvatada tulevasi kliente meie golfiväljaku jaoks ja seega täita ärimeeste taskuid.\nLisatud: 20.01.2009 / 13:56\nLisatud: 20.01.2009 / 14:57\nLisatud: 20.01.2009 / 14:59\nLisatud: 21.01.2009 / 17:27\nLisatud: 21.01.2009 / 07:20\nMitut ametit te peate? Kool, SA, volikogu? Kuidas jõuate?Kas ka väärilist palka igast ametist saate?\nLisatud: 21.01.2009 / 20:18\nRiigikontroll leidis 2007 aastal, et Kuressaare Gümnassiumi ja KG sihtasutuse töötajate tööülesanded olid läbi põimunud ja selgelt piiritlemata. Seda soodustas Riigikontrolli sõnul asjaolu, et munitsipaalkooli direktor oli ühtlasi vastava sihtasutuse juhataja. Lepingut teenuste osutamiseks ega vastutuse määramiseks kooli ja sihtasutuse vahel sõlmitud ei olnud, samuti olid munitsipaalkooli õpetajad ühtlasi sihtasutuse töötajad (ringijuhid, pikapäevarühma kasvatajad, huvijuhid).\nKas need asjad on endiselt samas seisus, kui jah siis miks?\nLisatud: 21.01.2009 / 10:20\n20 aastat tagasi kritiseeriti nõukogude haridussüsteemi muuseas ka suurte mammutkoolide pärast, kus õpetajad ei jõudnud iga õpilaseni ja mis ei olnud lastelegi kuigi turvalised. Siis leiti, et paremad on väiksemad koolid, kus on võimalik individuaalne lähenemine igale õpilasele. Aga nüüd? Kas siiski ei võiks Kuressaarde jääda alles ka üks väike turvaline põhikool, kus saaksid õppida need lapsed, kes hiigelsuurde ja hirmuäratavasse suurkooli ei sobi? Ja miks on juba justkui otsustatud just Kuressaare põhikooli, aga mitte Vanalinna kooli sulgemine? Kas see on mingi erakondlik mäng, sest Vanalinna kooli hoone on ju tsaariaegne, põhikooli oma tunduvalt uuem, valmis alles vahetult enne Teist maailmasõda?\nUue tänava parklast küsib: kui näete Selveri kassas oma kooli vilistlannat, kas a) lähenete rõõmsalt ja alustate vestlust b) suundute häbi tundes teise kassasse\nLisatud: 21.01.2009 / 14:41\nLisatud: 21.01.2009 / 14:59\nLisatud: 22.01.2009 / 17:45\nVolikogu koosolek algas 14.00 ? Need koosolekud ja küsimustele vastamised peaksid toimuma põhitöö välisel ajal või kuidas?\nLisatud: 22.01.2009 / 17:55\nAitäh, head vastused olid!\nAga kohalike omavalitsuste valimiste ajaks tuleb soengut muuta, pääsu pole. Minu arust on iga inimese juuksed ta enda peas, seega ei saa kedagi teist segada, aga… no mu tuttavad vanamutid alati nii ei arva ja ma kardan küll, et mõned hääled võivad ILRP-l saamata jääda. :)\nLisatud: 22.01.2009 / 10:31\nMitu korda võib Teie arvates üks inimene või asutus eksida enne kui ta vastutama peab hakkama?\nLisatud: 22.01.2009 / 10:32\nküsimuste esitamine on lõppenud. Toomas Takkis alustab vastamist kell 11.00.\nLisatud: 22.01.2009 / 11:12\nKas võiksid olla enda arust järgimne Kuressaare linnapea?\nKas Kuressaare on üks nendest Eesti linnadest keda on tabanud kohutav majandus kriis?\nLisatud: 22.01.2009 / 12:07\nKas Teie, kui IRL-i esindaja, olete kursis ja heaks kiitnud Teie parteikaaslasest ajakirjaniku Raul Vinni pidevad ja juba tüütavaks muutuvad süüdistused linnajuhtide aadressil (Kuressaare Sõnumite väljaandmist puudutava lepingu sõlmimisel)? Olete ju koalitsioonis ja seega kaasvastutav volikogus vastu võetud otsuste eest ja linnvalitsemisel tehtud vigade eest. Ma saaks aru, kui Vinni oleks keskerakondlane…\nLisatud: 22.01.2009 / 12:19\nTere hea parteitu lugeja,\nVastan ise härra Takkise eest. Kahjuks ma ei tea teie nime ega e-posti. Seega pean vastama siin. Nimelt ajakirjanikuna tööle asudes peatasin ma enda erakondliku kuuluvuse ning nüüdseks olen ka ametlikult erakonnast lahkunud. Olen nõus vastama veel küsimustele mis puudutavad väidetavaid süüdistusi linnajuhtide aadressil. See on huvitav teema. Minu e-post on raul.vinni@omasaar.ee ja telefon 4530215.\nKõike kenat soovides,\nLisatud: 22.01.2009 / 12:32\nTT: Meil on golfiõpetus 10. klassi õppekavas. Minuni pole jõudnud ühtegi nurinat golfiõpetuse kohta. Küll olen kuulnud positiivseid kommentaare nii golfiõpetajalt, meie kehalise kasvatuse õpetajatelt kui õpilastelt. Tegeleme sisegolfi võimalust loomisega kooli võimlasse, et ka talvisel ajal, mil väljak suletud, saaksid soovijad lööke harjutamas käia.\nMINA: Püha puuks! Kas ei peaks äkki ratsutamist koos sisemaneeži rajamisega ka kavva võtma? Kas tõesti on kõik “lihtsamad” võimalused ammendatud, et noori liikumas hoida?\nLisatud: 22.01.2009 / 13:06\nMiks te habet maha ei aja ?\nLisatud: 22.01.2009 / 13:35\nTere! Olite vist ette kindel, et kõige rohkem küsimusi tuleb Teie välimuse kohta? Targem oleks Teil juuste ja habeme kohta eraldi artikkel kirjutada:D\nLisatud: 22.01.2009 / 13:58\nSeni üsnagi head vastused, paremad, kui Linnapeal olid. Mõni ka omapärane, mis avab TT-d huvitavast küljest. Piprateraks vast see, et ooperipäevade raha küsimusele ei ole konkreetset vastust, ei saanud ma sellest aru.\nAitäh, ka positiivsuse eest.\nLisatud: 02.02.2009 / 19:57\nVäidetavalt on inimkonna hukutajaks inimeste enda surmtõsidus kõiges. Rõõmuga loen, et hea kolleeg ei kanna seda süüd.


IRLi naiskogu: mugavus- ja lodevuspagulasi ei oota keegi kuhugi, sõjapõgenikega tuleb aga tegeleda inimlikust kaastundest | Õhtuleht\nFotod IRENi suveakadeemiast Hiiumaal!\nIRLi naiskogu: mugavus- ja lodevuspagulasi ei oota keegi kuhugi, sõjapõgenikega tuleb aga tegeleda inimlikust kaastundest (129)\nToimetas Kaspar Käänik, 2. august 2015 13:00\nIRENi suveakadeemia Hiiumaal.Foto: Urmas Saard\nIRLi naiskogu (IREN) mõistab, et sunniviisiline pagulaste sissetoomine on eesti rahvale väga valus küsimus, millega tegelemisel tuleb riigil jõuliselt endapoolsed reeglid kehtestada. Samas kutsub IREN eestlasi üles pagulasküsimuses inimlikuks ja väärikaks jääma ning hoiduma rahvusliku ning rassiviha õhutamisest.\n"Pagulasteemaline vastuseis poliitilisel väljal on populaarne tegevus, sest seda toetab täna enamus eesti rahvast. Ilmselgesti antakse endale aru, et sellega kaasneb poliitiline väljapaistvus. Pagulastele vastandumisega tegelevad poliitilised jõud teavad hästi, et enamus eestlastest on sügavas mures pagulaste katkematu sissevoolu pärast Euroopasse ja tunnetavad selles ohtu meie turvalisusele, keele ja kultuuri püsimajäämisele," sõnas IRENi aseesimees Riina Solman Hiiumaa suveakadeemias.\nSolmani sõnul ei saa inimeste vihaleõhutamist ja rahva mure ärakasutamist poliitilise punktivõidu nimel õigeks pidada. "Vastandumine pagulasprobleemile ei lahenda Eesti ees seisvaid küsimusi ning teenib eelkõige konkreetse huvigrupi eesmärke, mis on riigi tuleviku seisukohalt lühinägelik," leiab ta.\n"Õige on võtta küsimuses initsiatiiv, kehtestada oma riigile sobivad reeglid ja käitumismallid ning teemal konstruktiivselt kaasa rääkida. Eestil on õigus enda huvide eest seista, kuid inimesena on meil kohus sõjapõgenike suunal kaastundvaks jääda. Mugavus- ja lodevuspagulasi ei oota loomulikult keegi kuhugi," selgitas IRENi seisukohti Riina Solman.\nIRLi naiskogu kujundas Hiiumaa suveakadeemias päevapoliitiliselt põletavas pagulasküsimus järgmised seisukohad:\nIREN taunib pagulasküsimuses konflikti ülesõhutamist poliitiliste jõudude poolt ning peab seda vastutustundetuks käitumiseks.\nIRENi arvates on konflikti õhutamise asemel vaja eestlastele palju rohkem selgitada, mida pagulaste massilise sissevoolu vältimiseks ära tehakse ning millised sammud järgnevalt ette võetakse.\nIRENi hinnangul saab rahva jaoks nii kriitilises küsimuses selgitustööd senisest veelgi süsteemsemalt korraldada nii valitsuse kui ajakirjanduse poolt.\nIRENi arvates tuleks Euroopal pagulasküsimuses jõulisemalt kujundada ühine julgeoleku- ja välispoliitika, mis näeb ette meetmed asukohamaade turvalises lähiregioonis inimväärsete pagulaslaagrite loomiseks, et inimesed saaksid oma kultuuriruumis edasi elada. Samuti ühine poliitika organiseeritud kuritegevuse mahasurumisel, inimkaubanduse ja pagulaste smuugeldamise ohjeldamiseks Euroopasse.\nIRENil on hea meel pagulasküsimuses Eesti poolt senisaavutatu üle: kohustuslikke kvoote meile ei tulnud, me saame eelistada endale jõukohast pagulaste arvu ja sarnase kultuuritaustaga inimesi.\nPosted by IRL Naiskogu IREN on 2. august 2015. a.


GoWikipedia - Süld\nJaapani ken: 6 shakut (1,818 meetrit). Ken on traditsioonilise tatami mati pikkus. Merel on selle nimi ka hiro.\nHispaania braza: 2 varat või 8 palmot (1,67 meetrit)\nPrantsuse toise: 6 piedi (18. sajandi definitsiooni järgi 1,949 meetrit)\nBraza on Hispaanias ja Ladina-Ameerikas traditsiooniline pikkusühik. Hispaanias on see defineeritud kui 2 varat või 8 palmot (1,67 meetrit). Argentina braza on 5,48 jalga (1,73 meetrit) ja Portugali braça on 10 palmot ehk umbes 7,22 jalga (2,20 meetrit). Texase vara definitsiooni järgi oleks braza 1,693 meetrit.\nToise on Prantsusmaal traditsiooniline ühik. Nagu fathom, oli ka toise algne tähendus väljasirutatud käte pikkus. See võrdub 6 piediga (prantsuse jalg). Kasutatud on erineva pikkusega jalgu, kuid 18. sajandi Pariisi piedi järgi on üks toise 6,395 inglise jalga (1,949 meetrit).\nSelle mõtles välja Karl Suur 790. aastal. Ühik on nii vana, et toiser on saanud verbiks, mis tähendab "mõõtma". Seda kasutati laialdaselt 19. sajandil, kuid see pole tänapäevalgi täielikult kasutusest välja langenud.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Süld&oldid=4724427"


Teadmiseks Euroopa Parlamendi valimised 25. mail 2014 - Estonian World Review\nTeadmiseks Euroopa Parlamendi valimised 25. mail 2014\nTeadaanded 10 Jan 2014 EL (Estonian Life)Eesti Elu\nEuroopa Parlamendi valimised 25. mail 2014\n25. mail 2014 toimuvad Euroopa Parlamendi valimised. Enne valimisi saadab riik igale valijale valijakaardi, kus on info selle kohta, kus, kuidas ja millal valida. Riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimistel omavad hääleõigust ka vähemalt 18-aastased välismaal elavad Eesti kodanikud, kelle välisriigi elukoha aadressile saadetakse samuti valijakaart.\nAlternatiiviks tavapärasele paberil saadetavale valijakaardile on valijatel võimalik tellida endale elektrooniline ehk e-valijakaart. E-valijakaardi tellimine säästab loodust ja raha!\nE-valijakaarti on võimalik tellida riigiportaalist eesti.ee.\nTellimiseks on vaja portaali sisse logida, seda saab teha ID-kaardi abil või mõne Eesti panga internetipanga kaudu. ID-kaardiga sisse logides on lisaks kehtivale ID-kaardile vaja ka ID-kaardi lugejat ja ID-kaardi paroole.\nMis on elektrooniline valijakaart\n• E-valijakaart on loodust ja raha säästev alternatiiv tavalisele, paberil postkasti saadetavale valijakaardile, mille puhul saadetakse info sellest, kus, kuidas ja millal hääletada valijale tavaposti asemel meiliga.\n• E-valijakaarti saab tellida eesti.ee portaali kaudu.\n• Kui tellida e-valijakaart, ei tähenda see tingimata elektroonilist hääletamist. Hääletada saab ka teistel võimelikel viisidel (posti teel, välisesinduses koha peal) ja kõigil ettenähtud aegadel.\n• E-valijakaardi tellimise puhul paberil valijakaarti enam ei saadeta.\n• E-valijakaardi tellimus kehtib ka kõigil järgnevatel valimistel.\n• Et välisriigis elav valija saaks e-valijakaardi juba 25. mail 2014 toimuvateks Euroopa Parlamendi valimisteks, tuleb see tellida hiljemalt 13. veebruaril.\n• E-valijakaart on teavitusliku iseloomuga. Seda ei pea välja printima ega hääletuskohas hääletamiseks kaasa võtma ning see ei ole elektroonilise hääletamise eelduseks.\nElektroonilise valijakaardi tellimine võtab aega vaid mõne hetke. Seda saab tellida siit: https://www.eesti.ee/portaal/v... (vajalik sisselogimine).\nElektroonilise valijakaardi tellimine eeldab, et tellija ametlik e-posti aadress* oleks suunatud valija igapäevaselt kasutatavale meiliaadressile. Seda suunamist saab teha samuti eesti.ee portaalis e-valijakaardi tellimise käigus.


Ihamarus kõlavad taas gongi- ja kristallihelid\nSel neljapäeval, kell 18.30 alustab Viia-Jaani labürinditatalu tervendavate helide kontsertseanssidega suveperioodil.\nPäikesegong ja kristall-helikausid puhastavad ning laadivad heliteraapiavahenditena meie teadvust ja keha erinevaid tasandeid. Jalutuskäigul kivilabürindis kohtume iseenese valgusega.\nSoovitame heliseansiks võtta kaasa magamismati ja teki, sest parim viis nautida tervendavaid helisid on lebades. Võimalik on helivoogudesse laadima ja puhastuma tuua pudel vett, lemmikvääriskive. Sobiva ilma korral toimub lisaks ka meditatiivne jalutuskäik labürindipõllu väeringides.\nLaulvate kristallkausside kontserdist osavõtul laseme oma keha ning meeli mõjutada helidel, mis lastakse kõlada sooviga muutuda puhtamaks ning terviklikumaks. Kogu ruumi täidavad vähemalt kahekümnest kausist koosneva heliallikate komplekti vibratsioonid. Suurimad neist on poolemeetrise läbimõõduga kausid, millest kostuvad helid mõjutavad kuulajate alumisi energiakeskusi. Väikseima läbimõõduga helikauss aga paitab oma helidega meie teadvuse kõrgeimaid sfääre. Kristallkausside komplekt kokku valgustab kogu meid ümbritsevat ning laadib ja puhastab nii kuulajate füüsilist kui ka emotsionaalset mõtte- ja vaimkeha. Toimub tasakaalustumine.\nKontsert toimub vanas puuaidas, halb ilm meid ei sega.


Põhiharidus Online kursused Põhja-Ameerika 2017\nLiitu tasuta Põhiharidus Online kursused Põhja-Ameerika - Otsi siit infot Põhiharidus Online kursuste ja lühikursuste kohta Põhja-Ameerika\nOnline kursused Põhja-Ameerika. Leia Põhiharidus Online kursuseid ja lühikursuseid.\nSeal on sadu riiklikult tunnustatud Kutsekvalifikatsioon ja koolitus kursust maailma juhtivaid pakkujaid. Kursuse eesmärgid peaks õppemeetodite ja õpilaste huvi.Teisel pool Atlandi ookeani arutelu online-kursusi ja nende võimaliku restruktureerimise kõrgharidus on kestnud juba mõnda aega. Kursused on üles ehitatud iganädalane online-konverentsidel; suhtlemise käigus juhendaja ja teiste õppijatega toimub virtuaalses õpikeskkonnas. Online-kursused on mõeldud sobituks oma kalender; pääsete muidugi kui see sobib teile. Plaan 23 riigis Põhja-Ameerikas on mandril täis haridus võimalus. Õpilastel on võimalus õppida mitut keelt ja arendada arusaamist tunduvalt erinevatest kultuuridest.Põhiharidus Online kursused ja lühikursused Põhja-Ameerika. Leia kogu info Online kursuste kohta otse siit!\n3 Tulemused Põhiharidus, Põhja-Ameerika, Online\nPõhiharidus kursused Põhja-Ameerika - Online. Liberty University online Haridus spetsialist Curriculum & Korraldus - Keskharidus programm võimaldab teil uurida teadus- ja juhendmaterjalide lähenemisviisid õpilase käitumist tõhusalt rõhuasetusega individualiseeritud, klassiruumis ja kooli hõlmavaid käitumist toetust. Õpid, kuidas kasutada tööriistu ja strateegiaid hariduslike nõuetele üliõpilased, kes on eriõppevajadusi ja kes on pärit erinevatest sotsiaal-majandusliku ja kultuurilise taustaga. Sa uurib ka võimalusi rahastamise tagamiseks andekas programme.\nLiberty University online Haridus spetsialist Curriculum & Korraldus - Põhiharidust programm varustab sind õpetada erinevaid eripedagoogika, üldhariduse ja kogukonna klassiruumis seaded. Sa uurib teadus- ja juhendmaterjalide lähenemisviisid õpilaste käitumist tõhusalt rõhuasetusega individualiseeritud, klassiruumis ja kooli hõlmavaid käitumist toetust.\nPõhiharidus kursused Põhja-Ameerika - Online. Võtke oma karjääri hariduse järgmisel tasemel pedagoog kraadi Liberty University Online. Arendada oskusi vaja eeldada abistavat rolli lõpuleviimine eesmärkide ja sihtide haridussüsteem. Programmi kursused pakkuda spetsialiseeritud preparaat taotlevate isikute volikirjad K-12 või ülikooli tasandil koolis positsiooni ja on heaks kiidetud läbi riikliku nõukogu akrediteerimine Õpetajahariduse (NCATE). Potentsiaalne Karjäär Valikud: Curriculum spetsialist, Instructional Juhendaja, School administraator, Õpetaja, College Administrator\nLink to and share "Põhiharidus Online kursused Põhja-Ameerika 2017"


Lousiana LG700 digitaalne suitsukapiga pelletgrill - Grillid, suitsuahjud ja tarvikud\nLousiana LG700 digitaalne suitsukapiga pelletgrill\nLousiana LG700 klassikaline digitaaldispleiga pelletgrill, millele on lisatud suitsukapp. Grillil on varustatud liugplaadiga hõlpsamaks temperatuuritsoonide muutmiseks. Ideaalne röstimiseks, suitsutamiseks ja hautamiseks.\nTootekood: LG700/61299 Kategooriad: Grillid, Louisiana pelletgrillid, Ostjate lemmikud, Pelletgrillid, Uued tooted\nLousiana LG700 laiendatud suitsumooduliga pelletgrill. Grill on varustatud programmeeritava liha sisetemperatuuri mõõtmise sondiga, rasvaresti alt äraliigutatava röstimissüsteemiga. Grillige, küpsetage või hautage, LG700 pelletküttega grill tagab alati autentse suitsumaitse.\nLisatud suitsumoodulis saad pikaajaliselt suitsutada kõige hõrgumaid roogi. Suitsukapis on 5 roostevabast terasest resti. Kapp on täiuslik lisavõimalus suitsetamiseks ja kuivatamiseks või lihtsalt toidu soojendamiseks, hautamiseks peale grillimist . Kahekordne temperatuurinäidik on kapi üla- ja alaosas, nii et saate hõlpsalt temperatuuri jälgida. Suurepärane lisamoodul perfektsionistidele. See suitsukapp on ideaalne kaaslane teie Louisiana grillile.\nLihasond: täisfunktsionaalne programmeeritav lihasond\nKüpsetustemperatuuri vahemik: 82°C-315°C\nRöstimisrežiim: muudetava asendiga liugplaat otseseks ja kaudseks grillimiseks\nAlumine rest: portselankattega malm 65x48cm\nÜlemine rest: portselankattega malm 65x24cm\nKütuse tüüp: 100% naturaalsest lehtpuust BBQ graanulid\nSüütaja: 230V automaatsüüde, kestvus 3min.\nSuits: grilli tagaküljes suitsu eemaldamise klapp\nKäivitus ja kustutamine: automaatne käivitamine ja küttekolde jahutamine/puhastus\nKorpus: Vastupidava teraskonstruktsiooniga\nMobiilsus: neli tugevat ratast, millest kaks lukustusega\nViimistlus: kõrgtemperatuurse pulbervärviga kaetud kere, emailitud\nAlusriiul: jalgade vahel, tarvikute või katte hoiustamiseks\nLihasondid: sond komplektis\nTermomeeter: kupliga termomeeter kaanes\nMõõdud kokkupanduna (mm): 960x1107x610 + 500x500x600\nKaal: 64 + 30kg\n170 × 153 × 78 cm\nPit Boss Navigator 850 pelletgrill\n1,050.00€ Lisa korvi\n1,299.00€ Lisa korvi\nTraeger Timberline 1300 WiFi pelletgrill\n2,899.00€ Loe edasi\nBroil King pelletgrillid (2)\nPit Boss pelletgrillid (7)\nLouisiana pelletgrillid (5)


Raha konto näitab 76.98€. Kurat, 2 Hakkab pihta! alustada 0.05/0.1€ blindidega. buy-in'i kavatsen\njäi ilusast numbrst puudu:P aga ok, Nii, kandsin raha peale....pokkeri konto näitab 76.98€. Kurat, 2 senti jäi ilusast numbrst puudu:P aga ok, kavas siis alustada 0.05/0.1€ blindidega. buy-in'i kavatsen teha ilmselt kuhugi 50 BB kanti kuna b Hakkab pihta! Nii, kandsin raha peale....pokkeri konto näitab 76.98€. Kurat, 2 senti jäi ilusast numbrst puudu:P aga ok, kavas siis alustada 0.05/0.1€ blindidega. buy-in'i kavatsen teha ilmselt kuhugi 50 BB kanti kuna bankroll on ikkaga suhteliselt väike. Arvan et alustan mängimist 3 lauaga (6 max) ja vaatan kuidas lä\nHakkab pihta! Siim P laupäeval, 21. märtsil 2009., kell 19:42:19 Nii, kandsin raha peale....pokkeri konto näitab 76.98€. Kurat, 2 senti jäi ilusast numbrst puudu:P aga ok, kavas siis alustada 0.05/0.1€ blindidega. buy-in'i kavatsen teha ilmselt kuhugi 50 BB kanti kuna bankroll on ikkaga suhteliselt väike. Arvan et alustan mängimist 3 lauaga (6 max) ja vaatan kuidas läheb. täna kavas mängida 3 lühikest (0.5-1h) sessiooni! Proovin ka niisama ebausu värki....alguses kuulan ainult Johnny Cash'i kui mängin....hiljem proovin Avril'i ilmselt...vaatan kumb rohkem sisse toob:P Raha konto näitab 76.98€. Kurat, 2 Hakkab pihta! alustada 0.05/0.1€ blindidega. buy-in'i kavatsen Samast žanrist cold-as-ice: Haige mõistuse väljund*, Kui paljusid meist huvitab, kes mida arvab ja kirjutab keegi oma b..  Kristo: Harjutused hantlitega, Järjest rohkem koguvad populaarsust lühikesed ning kiired treeningud. Kun..  Eelmine Järgmine Siim P: päev nr 37, nii, kõigepealt vabandan oma pettunud fännide ees(keda on vähemalt üks), et ma pole.. (1)  Samalt autorilt\nSiim P laupäeval, 21. märtsil 2009., kell 19:42:19\nNii, kandsin raha peale....pokkeri konto näitab 76.98€. Kurat, 2 senti jäi ilusast numbrst puudu:P aga ok, kavas siis alustada 0.05/0.1€ blindidega. buy-in'i kavatsen teha ilmselt kuhugi 50 BB kanti kuna bankroll on ikkaga suhteliselt väike. Arvan et alustan mängimist 3 lauaga (6 max) ja vaatan kuidas läheb. täna kavas mängida 3 lühikest (0.5-1h) sessiooni!\nProovin ka niisama ebausu värki....alguses kuulan ainult Johnny Cash'i kui mängin....hiljem proovin Avril'i ilmselt...vaatan kumb rohkem sisse toob:P Raha konto näitab 76.98€. Kurat, 2 Hakkab pihta! alustada 0.05/0.1€ blindidega. buy-in'i kavatsen\nPühapäev, 24. jaan. 2021., kell 17:24 - parim aeg päevast


Marit Sall Lyngbaek tegeleb rohetehnoloogia startup valdkonna arendamisega, on Atlandi Nõukogu (Atlantic Council) noorte keskkonnaliiderite ühenduse (ELEEP) liige ja MTÜ Cleantech ForEst kaasasutaja.\nAssistant Professor Spatial Planning & Environment, University of Groningen, the Netherlands. Keskkonnakorralduse BSc, 2004\nEesti loodusajakirjanik, ajakirja Horisont peatoimetaja.\nErialase töö leidmine ja sellele edukas olemine on suuresti kinni bakalaureuseõppe lõpetanud tudengi enda võimetes ja pädevustes. Keskkonnakorralduse eriala lõpetanuid võib leida kohalikest omavalitsustest, keskkonnaministeeriumist ja selle allasutustest, keskkonnafirmadest. Samas on selle õppekava läbinu arendanud selliseid üldpädevusi (suhtlemisoskus, analüütiline mõtlemine, meeskonnatöö oskused, ettevõtlikkus), mis võimaldava tööturul edukalt tegutseda ka mitteerialaselt.\nKuigi senine kogemus näitab, et ka ainult bakalaureuseõppe läbinud võivad leida erialaseid töökohti nii avalikus kui ka erasektoris, annab alles magistriõpe võimaluse valitud valdkonda süveneda ning pädevuse keerulisemate ülesannete lahendamisel. Praegu on siiski erialase töö eelduseks magistrikraadi olemasolu ja neid kohti, kus saaks baklaureuseharidusega edukalt hakkama on järjest vähem.\nBakalaureuseõppe lõpetanud võivad jätkata õpinguid kas Tallinna Ülikooli keskkonnakorralduse magistriõppes või paljude osaliselt avatud õppekavade ja kõikidel avatud õppekavade magistriõppes.


Sõru muuseumis kaks uut näitust « Hiiu Leht\nSõru muuseumis kaks uut näitust\n02.juuni, 2015 Kultuur\nEmmaste vallas asuvas Sõru muuseumis avatakse täna Emmaste laste kunstiloomingu näitus “…pruuniks, 2. juuniks?” “Noored autorid on leidnud püsiväärtusi, mida vaatajatega jagada,” iseloomustas näitust Sõru muuseumi direktor Helve Russak, kelle sõnul kutsub tänavune näitus kaasa mõtlema.\nNäituse kujundaja, Emmaste kooli kunsti- ja käsitöö õpetaja Eila Tõnisson on oma õpilaste loomingu kõrvale pannud ka näituse omaenda töödest “…kauges rannakülas Haldis”.\nRussaku sõnul tekitab õpilaste ja õpetaja loomingu koosvaade erinevate elukogemuste kõneka dialoogi.\nEmmaste põhikooli 95. aastapäevale pühendatud väljapanek kuulub kooli juubeliürituste programmi. Mõlemat näitust toetab kultuurkapitali Hiiumaa ekspertgrupp.\nNäitus on avatud 3. juunist augusti lõpuni, kolmapäevast pühapäevani kell 11–17.\nSildid: näitus, Sõru muuseum


Multikulturalismi kriis - Estonian World Review\nArvamus 15 Apr 2011 Eesti Elu\nPrincetoni ülikooli poliitteaduste professor Jan-Werner Müller on kirjutanud mitmeid artikleid Euroopa Liidu kui tulevase võimaliku föderatsiooni teemal, kaaludes selle plusse ja miinuseid. Müller nendib, et enamusele eurooplastest pole Euroopa föderaalse riigi idee meeltmööda. Mis võikski siduda nii erinevaid riike nagu näiteks Skandinaaviamaad, Kreeka ja Iirimaa?\nEndise N. Liidu kui „paljurahvuselise riigi“ kodanikud teavad hästi selle idee teostamatust. Kuidas ennast samastada näiteks tadzhikiga, kes pole elus hambaharja näinud või kirgiisiga, kes teab küll kõike hobustest, aga kel puudub kirjaoskus? Liitriigi idee on ju ilus – erinevatest rahvustest koosnev sallivuse ja mitmekesisuse pitserit kandev ühiskond, mis aga tegelikkuses ei toimi.\nKanada poliitiline lapitekk\nPilt muutub täielikult, kui see kõik toimub ühe riigi piires, näiteks siin, multikultuurses Kanadas. Ehkki Vahtralehemaa pole puhtalt ühe rahvusega riik, on siin olemas kõik riigile omased tunnusjooned. Mülleri sõnul on Kanada on ainuke riik, mis on „ühekorraga nii sisserändajate maa, paljurahvuseline poliitiline lapitekk kui ka riik, mille konstitutsiooni on sisse kirjutatud multikulturalismi printsiip“. Mitmete vaatlejate arvates pole aga peaminister Pierre Trudeau poolt 1971. a. käivitatud idee multikultuursest Kanadast siiani end õigustanud ega jalgu alla saanud. Kanada on sellest hoolimata maailma silmis eriline riik, kus valitseb rahu ja harmoonia ning kus kõik on teretulnud, olenemata nende keelest, kultuurist, usulistest või muudest tõekspidamistest.\nAlberta Civil Liberties Research Centre’i esindaja Brian Seaman leiab 6. aprilli Telegraph Journal’i võrgulehel ilmunud arvamusloos, et multikulturalismi läbikukkumine on Euroopa, mitte Kanada probleem. Seamani sõnul võivad kanadalased uhkust tunda oma multikultuuri üle, mida on juurutatud viimased 40 aastat. 1988. a. vastu võetud Multikulturalismi Aktiga anti multikulturalismile ametliku poliitika staatus. Ometi on sellega ka Vahtralehemaal probleeme. Vägivald naiste vastu, barbaarsed „aumõrvad“, shariaadi seadusandluse rakendamise soov, lojaalsuse puudumine riigi vastu, soovimatus Kanada elulaadiga kohaneda jm – seda kõike on osa uustulnukaid siia endaga kaasa toonud.\nNii kinnitabki Toronto islamikogukonna nimekas tegelane ja ajakirjanik Tarek Fatah, et multikulturalism on ka Kanadas läbi kukkunud. Ta näeb põhjust selles, et nii konservatiivide kui liberaalide valitsused on ilmutanud mõttetut tolerantsi vaenulike rahvusvähemuste suhtes populistlikest ambitsioonidest ajendatuna.\nMultikultuuri tuled kustumas\nViimastel kuudel on immigrantide integreerimisel ebaõnnestunuks osutunud multikulturalismi kontseptsiooni kritiseerinud Saksamaa liidukantsler Angela Merkel, Austraalia endine peaminister John Howard, Hispaania ekspeaminister José María Aznar, Suurbritannia peaminister David Cameron, Prantsusmaa president Nicholas Sarkozy ja Hollandi peaminister Geert Wilders, kelle sõnul kustuvad multikultuuri tuled peatselt kogu Euroopas.\nKeegi neist ei soovi oma riiki näha n-ö getodest koosneva mosaiigina, vaid pigem „sulatuspotina“. Kahjuks pole paljud aastakümneid nendes riikides elanud immigrandid suvatsenud ära õppida uue asukohamaa keelt, milleks pole õieti vajadustki olnud. Kas ei meenuta see meile muulaste suhtumist ja mentaliteeti Eestis? Torontos on immigrandid end mõnusalt sisse seadnud Chinatown’i, väikese Itaalia, väikese Portugali, väikese India jne enklaavides, järgides kiivalt oma kombeid ja religiooni; pahatihti ühendades sellega viha ja leppimatust kõige lääneliku vastu.\nTänapäeval küsitakse üha sagedamini, kas multikulturalism on läbi kukkunud ja ummikusse jooksnud. Ilmselt jah. President Sarkozy sõnul on multikulturalism Prantsusmaal läbi kukkunud selletõttu, et seal on rohkem muretsetud immigrandi isiku kui Prantsusmaa identiteedi pärast. Peaminister Cameron ütles, et Inglismaa pikaajaline multikulturalismi poliitika on ebaõnnestunud ning kutsus üles võitlema kasvava islamiäärmuslusega. Ta leiab, et multikulturalismi doktriini raames on julgustatud erinevate kultuuride esindajaid elama oma isoleeritud elu. „Passiivselt tolerantne ühiskond edastab oma kodanikele sõnumi, et nii kaua, kui te olete seaduskuulekad, me teid ei tülita,“ nentis Cameron hiljutisel Müncheni julgeolekukonverentsil.\nAssimileerunud ühiskond – terviklikum ja tegusam\nEesti ajakirjanik Martin Helme on veendunud, et lõimumine (integratsioon) ei toimi ja parim oleks homogeenne, assimileerunud ühiskond – selline, millel on ühine keel, kultuur, ajalugu, väärtushinnangud ja käitumisnormid. „Ühiskonnad, kus on juba mitu konkureerivat kultuuri, on reeglina ebastabiilsed ning konfliktialtid,“ kirjutab Helme. Ta nimetab multikulturalismi ideoloogiat ja viimasega käsikäes käivat poliitilist korrektsust vaimselt ja moraalselt korrumpeerunuks ning toob selle kohta mitmeid näiteid. Helme hinnangul ei pruugi assimilatsiooniga kaasneda oma algupärase kultuuri hülgamist.\nSisserännanute sulandamine põlisrahvuse ühiskonda on suurepärane, aga ka radikaalne tee, mis võib kaasa tuua nurinat ja kriitikat nii riigisiselt ja väljastpoolt, kuid tuleb lõppkokkuvõttes kasuks kogu riigile.


Eestikeelsed saated on SBS raadios tagasi\nAALE KASK-ONG 11. juunil 2013\nReedel, 3. mail kell 13.00 läks taas eetrisse eestikeelne raadiosaade. Uueks raadiohääleks on Triin Pehk Sydneyst. Ta paneb iganädalaselt kokku eestikeelse programmi siinsetest ja kodumaa uudistest ning intervjueerib siinseid põnevamaid persoone. Üle nädala on talle abiks osaajaline produtsent Tanel Jan Palgi Melbourne’is.\nSBSi raadiohääl on Triin Pehk.\nSBS eestikeelne raadiosaade on tagasi. Kuidas sünnib eestikeelne saade?\nTriin Pehk, SBS eestikeelsete saadete produtsent: Peale mitme aastast pausi on eestikeelne raadiosaade tõesti tagasi. Saade on osa SBSi uuest täienenud programmist, kus endise 68 erikeeles saate asemel läheb nüüd igal nädalal eetrisse lausa 74 erinevas keeles saadet.\nMis uues saateformaadis muutunud on? Kas võin öelda, et rōhuasetus on Eesti uudistelt läinud rohkem Austraalia omadele?\nTriin Pehk: Saate formaat on selline, et esimene pooltund keskendub peamiselt uudistele ning uudislugudele ja teine pooltund elulistele teemadele, mis kuulajatele huvi võiks pakkuda. Kui aastaid tagasi oli SBS raadio moto - toome kodu kuulajale kätte ehk vahendame Eesti uudiseid ja seda, mis seal toimub, siis nüüd on fookus muutunud ning motoks on - uudiseid ja uudislugusid multikultuursetele austraallastele nende eelistatud (ema)keeles.\nSaate juures töötan mina juhtiva produtsendina ning osaajaliselt on Melbourne'is Tanel Jan Palgi, kes praegu iga kahe nädala tagant saate jaoks teeb intervjuu või loo. Tulevikus loodame ka Eestist korrespondendi saada, kes meile rohkem Eesti uudiseid ja seal toimuvat kajastaks.\nKui palju tööd nõuab tunniajase programmi kokkupanek?\nTriin Pehk: Saate ettevalmistamiseks on poolteist päeva aega. Ehk siis intervjuude organiseerimiseks, nende tegemiseks ja kokku monteerimiseks ning uudiste ja uudislugude tõlkimiseks. Reaalselt läheb saate tegemiseks aga rohkem aega, sest võimaluse korral üritame nädalavahetustel ka kogukonna üritustel intervjuusid teha ja mõttetöö teemal, milline järgmine ja järgmised saated olla võiksid, käib tegelikult pidevalt.\nNoorema kuulajaskonna kaasamiseks on SBS loonud seadme nutitelefonis kuulamiseks ehk siis iPhone omanik saab iga kell kuulata viimast raadiosaadet. Kui oluline see muutus on?\nTriin Pehk: Tänapäeva tehnoloogia kaasamine raadiosaadete kuulamiseks on SBSi jaoks olnud väga oluline muutus. Meediamaastik muutub kiiresti ja ajaga tuleb kaasas käia. Samuti ei ole inimestel tänapäeval enam nii palju aega ning nüüd ei pea raadiosaate jaoks kindlal kellaajal kodus raadio ees istuma, vaid saab vabalt endale sobival ajal saadet järelkuulata. Nutitelefoni SBS Your Language appiga saab valida, millises keeles saateid kuulata tahaksid ja nii on seda lihtne igal nädalal teha.\nVeel jääb saade peale eetrisse minekut üheks nädalaks meie koduleheküljele ülesse: http://www.sbs.com.au/yourlanguage/estonian\nJa kas ka raadios kuuleb saadet? Millal ja kuidas SBS raadiosaadet saab kuulata?\nTriin Pehk: Raadios kuuleb meie saadet ka, kuid selleks peab olema uus digitaalne raadio. Vanade analoograadiotega meie saadet enam ei kuule. Kui uut raadiot aga pole, saab alati eesti keelset saadet hoopis televiisorist kuulata. Selleks tuleb puldiga kanalitel klõpsida, kuni leiate SBS Radio 3 kanali ning igal reedel kell 13 päeval end televiisori lähedusse kuulama sättida.\nSinu juhtida on olnud eestikeelne saade juba kuu. Millist tagasisidet on saade seni saanud? Ja kui kuulajatel on ettepanekuid, siis kuidas on parim viis oma mõtteid edastada?\nTriin Pehk: Eestikeelne saade hakkas tõesti eetrisse minema maikuu algusest. Pean ütlema, et kuna saate eetrisse laskmisega on kogu SBSil ja minul palju tööd olnud, siis me pole oma saadet siiani piisavalt reklaamida jõudnud. Sellepärast pole ka väga palju tagasisidet olnud. Mõned e-mailid olen aga saanud ja peamine sõna, millega saadet kirjeldatakse on: tore!\nReklaamiga tegeleme tulevikus kindlasti jõudsamalt ja ka tagasisidest on SBS alati väga huvitatud. Ootame e-maile nii eesti kui inglise keeles saate e-maili aadressile:\n. Meil on ka oma Facebooki lehekülg: www.facebook.com/SBSEstonian, kuhu saab kommentaare jätta. Samuti saab meiega kontakteeruda saate kodulehekülje kaudu: http://www.sbs.com.au/yourlanguage/estonian\nTeeme ju saadet eelkõige meie väiksele Eesti kogukonnale Austraalias, nii et iga kuulaja arvamus loeb! Kui saadate meile oma arvamusi, saame saate nendele vastavamaks muuta.\nRäägi veidi ka endast. Sa oled sündinud ja kasvanud Eestis. Kus täpsemalt?\nTriin Pehk: Olen sündinud ja kasvanud ning koolis käinud Tartus. Keskkooli 11ndas ja 12ndas klassis käisin Sydneys SCECGS Redlandsi koolis ja siin tegin ka HSC. Sellel perioodil aitasid mind väga paljud Sydney Eesti kogukonna liikmed ning neile olen pakutud toe ja abi eest igavesti tänulik! Peale keskkooli lõppu läksin tagasi Eestisse Tartu Ülikooli inglise keelt ja kirjandust õppima ning magistrantuuri tulin jälle Sydneysse Macquarie Ülikooli antropoloogia erialale. Seejärel elasin jälle mõnda aega Eestis ja nüüd elan Sydneys kolmandat korda, seekord juba koos oma perega.\nMilline on olnud Su varasem suhe meediasse?\nTriin Pehk: Minu kogemused on kõik kirjutava meediaga seotud. Olen vabakutselisena artikleid kirjutanud eesti ajakirjadele nagu Eesti Naine ning reisilugusid ajalehtedele. Praegu olen kaasautor Eestit maailmas tutvustavale veebi ajakirjale Estonian World. Eestis elades töötasin lühikest aega ka Eesti Televisiooni online uudiste keskkonnas ETV24-s, mis praegu on Eesti Rahvusringhäälingu uudiste tootja veebis.\nMeediamaastik muutub aga nii kiiresti, et nüüdsel ajal tuleb ajakirjanikul kõike osata - nii kirjutada, internetis end väljendada kui ka raadio- ja teletööks valmis olla. Sellepärast ongi SBSi eesti keelse raadiosaate juhtimine minu jaoks nii põnev, ainulaadne ning igas mõttes fantastiline väljakutse!


-black-FOXY- profiil | teen-russia.ru\nViimase sisselogimise aeg: 23.07.19 14:48:07\nKlõpsates nupul, tõstad -black-FOXY- esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. -black-FOXY- hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nнастройки LOVENSE 1 pilt 1 photo\n-blackFOXY- 4 fotot 4 photos\nOluline info kasutaja -black-FOXY- kohta\nKasutaja -black-FOXY- tööaeg\nLaupäev 14:00 – 2:00\nKasutaja -black-FOXY- amatöörvideod


Renditooted | Alfamodul\nAJAKOHASTUS – ENERGIASÄÄSTLIKKUS – KASUTUSHõLPSUS\nAlfamoduli tooted valmivad tänapäevastes Euroopa tehastes. Meie lepingulistel tootjatel on töötav kvaliteedikontroll ning CAD-disaini ja 3D-mudeldamise võimalused.\nMeie renditooted täidavad peaaegu püsihoonetele seatud nõuded. Moodulid on sertifitseeritud* kõigis Euroopa riikides. Koolitusruumides järgime õhuvahetuse, valgustuse, veekraanide ja väljapääsude osas norme ja ehitusstandardeid.\n*mh Eurocode CLPR / ISO 9001\nMeie … PDF\nEnergiasäästlikkuse tõend antakse igale objektile. Nii saab klient eelnevalt, et energiakulu püsib lubatud piirides. Neile, kes sõlmivad meiega hoolduslepingu, pakume energiakulu garantiid ning maksame kokkulepitut ületava energiakulu eest).\nMoodulhooned saab ühendada kaugküttega.\nprojekt ja ehitusloaplaanid\npõhiplaani kohased moodulid\nmööbel ja lisaseadmed\nkasutaja vajadusi arvestav modulite põhivalgustus\nnõuetele vastav ventilatsioonisüsteem (nt koolitusruumides) õhu konditsioneerimine ning küttesüsteem vastavalt lenpingule\nelektri- ja ITC-kaablid\nkogu hoone tsentraliseeritud valve ja hooldus\nNõudlikeks ilmastikuolude puhuks on võimalik valida hari- või kaldkatus.\nsobivad tavataseme ajutisteks ruumideks. Mooduleid saab virnastada kolmeks, eritugevduste abil isegi viieks korruseks. Ruumid projekteeritakse kas statsionaarsete või vahetatavate seintega, olenevalt vajadusest. Moodullahendust saab alati uuesti teisaldada ja paigaldada.\npindala 7,5 m2–\nlaius 2-3 m –\nSisekõrgus max 3000 mm.\nB AVALIKU SEKTORI RUUMID\nAvalikule sektorile pakume koolitus-, lasteaia- jm kasutuseks sobivaid mooduleid. Eritaseme moodulid sobivad ka nõudlikeks otstarveteks nagu haigla- ja puhasruumideks või esinduskontoriteks.\nMõõtmed samad nagu põhiruumidel (grupp A), sisekõrgus max 3500 mm.\nPõrandamaterjal nt keraamiline plaat\nÄrklid ja terrassid\nPüsihoone tasemel U-väärtused


Allergiline riniit - sümptomid ja ravirežiim - Köha 2019\nAllergiline protsess, mida nimetatakse "atoopiaks" (allergilised haigused, mille arendamisel olulist rolli kuulub pärilik tundlikkus sensibiliseerimise vastu), esineb siis, kui inimkeha reageerib teatud ainetega (võõrkehad) kui "võõras sissetungijad". Immuunsüsteem töötab pidevalt, et kaitsta keha potentsiaalselt ohtlike tegurite eest - näiteks bakterid, viirused, toksiinid. Siiski juhtub ka, et selle haiguse põhjused ei ole täielikult mõistetavad ja mõned inimesed on ülitundlikud ainete suhtes, mis on tavaliselt ohutud. Kui immuunsüsteem tuvastab ekslikult need ained (allergeenid) kui kahjulikud ja võõrad, tekib inimkeha allergiline ja põletikuline reaktsioon.\nNuumrakud (selgroolise sidekoe väga spetsiifilised immuunrakud, vere basofiilide analoogid) tekitavad põletikulisi keemilisi vahendajaid nagu histamiin, mis põhjustab atoopilist dermatiiti (difuusne neurodermatiit, endogeenne ekseem) koos sümptomitega nagu aevastamine, sügelus, köha, vilistav hingamine jne Nuumrakud jätkavad põletikuvastaste kemikaalide tootmist, mis stimuleerivad IgE produktsiooni, jätkates allergilist protsessi.\n- Mullapoosid. Mullapoed, mis kasvavad surnud lehtedes ja vabastavad eosed õhus, on levinud allergeenid kevadel, suvel ja sügisel. Musta spoore võib tippuda kuival, tuulisel pärastlõunal pärastlõunal ja märjal või vihmasel päeval varahommikul.\nRaske hooajalise allergiaga patsiendid peaksid alustama ravimite võtmist mõni nädal enne õitsemisperioodi ja jätkama nende võtmist kuni hooaja lõpuni.\nKerge allergilise riniidi korral koos nasaalsete sekretsioonidega võib nina eemaldada lima. Sulati saab osta apteekris või tehke seda ise oma kodus (2 tassi sooja vett, 1 tl soola, näputäis söögisoodat). Soola konservandina sisaldav bensalkooniumkloriidi antiseptiline sisaldav ninasprei võib tegelikult sümptomeid suurendada.\nAntihistamiinikumid jagatakse tavaliselt esimese ja teise põlvkonna ravimiteks. Esimese põlvkonna antihistamiinravimid, sisaldades difenhüdra (Benadryl) ja clemastine (Tavist) on rohkem kõrvaltoimeid (nt uimasus) kui enamikus uutes teise põlvkonna antihistamiinikumid. Sel põhjusel on teise põlvkonna antihistamiinid tavaliselt eelistatumad kui samad esimese põlvkonna ravimid ja see on soovitatav teise põlvkonna ravim.\nUimasus esineb umbes 10% -l täiskasvanutel ja 2-4% -l lastest. Teise põlvkonna antihistamiinikumide kasutamine pihustite kujul põhjustab rohkem unisust kui pillide võtmine.\n- Cromolin. Kromoglütsiinhape (naatriumkromoglükaat) toimib põletikuvastase ravimina ja omab teatud tüüpi allergeenide blokaatorit. Standardne Cromolin (Nazalkr) on ninasprei, mis ei ole nii efektiivne kui steroidne nasaalne pihusti, kuid sobib paljudele kerge allergiavormiga inimestele. See on üks eelistatavamaid ravimeetodeid rasedatele naistele, kellel on kerge allergilise nohu vorm. Selle ravimi terapeutiline toime võib kesta kuni kolm nädalat. Cromolyn ei ole tõsiseid kõrvaltoimeid, kuid seal on väikesed: ninakinnisus, köha, aevastamine, vilistav hingamine, iiveldus, ninaverejooks, kuiv kurk, võib olla ka põletamise või ärritust.\n- Leukotrieeni antagonistid. Leukotrieeni antagonistid (leukotrieeni retseptori) - suukaudne ravimeid, mis blokeerivad leukotrieenid, tugevatoimeline süsteemse immuunreaktsiooni tekketegurite hingamisteede ahenemine ja limaeritusele liiki allergiaga seotud astma. Need näivad toimivad nagu antihistamiinid allergilise riniidi raviks, kuid mitte nii tõhusad kui nina-kortikosteroidid.\nArvatakse, et need ravimid on seotud käitumise ja meeleolu muutused, sealhulgas - agressiivsus, ärevus, unehäired, hallutsinatsioonid, depressioon, unetus, ärrituvus, rahutus, treemor, suitsidaalsete mõtete ja käitumise. Leukotrieeni antagonistide (sh sellised, nagu näiteks montelukasti) võtvad patsiendid tuleb jälgida käitumise ja meeleolu muutuste nähtude suhtes. Arst peaks kaaluma patsiendi katkestamist, kui patsiendil on mõni neist sümptomitest.\nInimesed, kellel on kindlad seisundid (haigused, häired), mis muudavad veresooned väga tundlikuks, võivad olla komplikatsioonide riskid. Sellised tingimused hõlmavad järgmist:\nKeemilised sümptomid võivad põhjustada ohtlikke koostoimeid teatud tüüpi ravimitega, nagu depressioonivastased MAO inhibiitorid (monoamiini oksüdaas). Samuti võivad need põhjustada tõsiseid probleeme kombinatsioonis amfetamiini derivaatidega - metamfetamiiniga (N-metüül-alfametüülfenetüülamiin) või salenemist pillidega. Patsient peab teavitama oma arsti mis tahes uimastite või taimsete ravimite kohta, mida ta võtab. Kofeiin võib samuti suurendada pseudoefedriini stimuleerivaid kõrvaltoimeid.\n- Varjatud kaitse allergeenide vastu. Inimesed, kes juba on lemmikloomad ja ei ole neile allergilised, on tõenäoliselt tulevikus selliste allergiate tekkega väike. Sellepärast on lastel, kes puutuvad koerte või kassidega oma esimese eluaasta jooksul kokku, on palju väiksem mitte ainult allergiate, vaid ka astma oht (aga see ei kaitse neid muudest allergeenidest - eelkõige tolmulestadest ja prussakestest).\n- Alkoholipreparaatide tarvitamine on vajalik 1-2 nädalat enne köögiõli hooaja algust. Ärge unustage enne, kui lähete välja, võtma koos allergiaga ravimeid. Kui tavapärased ravimid ei tööta, küsige oma arstilt allergiajuhtumeid;\n- Toitumistegurid. Mõned tõendid viitavad sellele, et allergilise riniidi ja astmaga inimesed saavad kasu omega-3 rasvhapete küllastumata hapetega rikastatud toidust (neid leidub kalades, eriti heeringas, mandlites, kreeka pähklites, kõrvitsa ja linaseemetes), puuvilju ja köögivilju. Patsiendid vajavad vähemalt viis portsjonit sellist dieeti päevas.\nTeadlased uurivad ka probiootikume - nn "häid baktereid" - nagu laktobatsillid ja bifidobakterid, mida leidub mitmetes piimatoodetes (nt biokütuste, biogurttide). Mõned uuringud on näidanud, et probiootikumid võivad vähendada allergilise riniidi sümptomite raskust ja selle ravi tagajärgi.\nMillised on need haigused ja kuidas neid ravida? Larüngiit ja farüngiit on siis, kui see valab kõri, valutab neelama, ma tahan köha, ilmub hoorus.


Ei tea, mida vaadata? Viska Netflixis pilk peale nendele 3 armastatud seriaalile | Diktor\nEi tea, mida vaadata? Viska Netflixis pilk peale nendele 3 armastatud seriaalile\n10. juuli 2019 kell&nbsp11:38\nNüüd on Netflixis lausa kaks "Gilmore'i tüdrukute" seriaali. Foto: kuvatõmmis\nKui oled juba jõudnud Netflixi otsast otsani läbi vaadata, siis ära heida meelt. Nüüd on Netflixi jõudnud armastatud muusikaseriaal “Glee”, kuid vaatamist on väärt ka lausa kaks “Gilmore’i tüdrukute” sarja.\nEsiteks, Netflixist saad näha seriaali “Gilmore’i tüdrukud” kõik 7 hooaega. See aastatel 2000-2007 eetris olnud seriaal keskendub üksikema Lorelei Gilmore’i ja tema tütre Rory vahelistele suhetele. “Gilmore’i tüdrukuid” saad kohe vaatama hakata siin.\nKui 7 hooaega “Gilmore’i tüdrukuid” ei ole sinu jaoks piisav, siis on Netflixis olemas ka 2016. aastal ilmunud miniseriaali “Gilmore’i tüdrukute aasta” (“Gilmore Girls: A Year in the Life”). Sarja keskmes on vanad tuttavad tegelased 10 aastat pärast “Gilmore’i tüdrukute” lõppu. Episoode on kokku ainult neli, kuid need on umbes poolteist tundi pikad. “Gilmore’i tüdrukute aastat” näed siit.\nJa viimaks teeb laulusõprade meele kindlasti rõõmsaks see, et Netflixi on jõudnud ka muusikaseriaali “Glee” kõik 6 hooaega. Selle sarja keskmes on USA keskkooli muusikaklubi liikmete katsumused nii karmidel võistlustel kui ka isiklikus elus. “Gleed” saad vaatama hakata siin.\nSee peaks nüüd küll ka kõige serjaalinäljasema hinge pikemaks ajaks maha rahustama. Kuid kui peaks mingil moel juhtuma, et sellest kõigest ikka veel ei piisa, siis tuletame meelde, et mõne aja eest jõudis Netflixi ka 11 hooaega “Suure paugu teooriat”.\nMärksõnad: gilmore'i tüdrukud, glee, netflix, seriaal


July 2012 – Cantilena Official\n9. Jul 2012 9. Jul 2012 Uncategorized Leave a comment tornvideoviolent peace\n“Torn” uus video!\nSaime valmis video loole “Torn”, mis pärineb albumilt “Violent Peace”. Pilt ja rezhii Kaius (Kinumiis stuudiod), montaazh Sigrid Kruusma (Kanal 2). Suured tänud Kaius, Sigrid, Jaak ja Margat.\n5. Jul 2012 Uncategorized Leave a comment backstagehard rock laagerkommentaaridpildid\nÜks kommenteerija palus huvitavamat materjali ja Cantilena hingeelu kajastamist blogis. Et video tegemine tehnilistel põhjustel ebaõnnestus, siis siin teile väike ülevaade Cantilena backstage meeleoludest Hard Rock Laagris piltide kujul.\nSiinkohal tänaks ka Cantilena abikäsi Jaak Pikka ja Margat Roosmad, keda ka piltidel kohata võib.\nJa, head sõbrad, kirjutage julgesti, mida veel näha soovite siin blogis!\n4. Jul 2012 5. Jul 2012 Uncategorized Leave a comment\nKa selle nädala kolmapäeval tasub kuulata Raadio 2’e saadet Metallion. Sel korral on saates külaliseks Cantilena trummar Tõnis “Tonnukaz” Noevere, kes on saates terve tunni. Selle kuuekümne minuti jooksul saab kuulda nii intervjuud Tõnisega Cantilena ja muusika teemadel kui ka Tõnise enda valitud lugudest koostatud playlisti.\nKuula kindlasti! Kolmapäeval, 4.juulil kell 22.00-00.00 Raadio 2’s !!\nNii internetist kuulamise lingi kui ka järelkuulamise lingi leiad lehelt http://r2.err.ee/\n2. Jul 2012 2. Jul 2012 Uncategorized 1 Comment hard rock laagerpildid\nHard Rock Laager 2012 – järelkaja\nSuured tänud fantastilise vastuvõtu eest Hard Rock Laagris! Meie emotsioonid on üdini positiivsed – loodame, et ka teie omad. Ja meie ajal ei sadanud vihma – see oli meie special effect. Täname teid väga.\nLubatud “lava taga” videosid kahjuks tehniliste viperuste tõttu ei ole meil, kuid Facebookist leiad Mad’i lavalt filmitud video! Peagi ilmuvad siia ka pildid, kust kohalolijail on võimalik end leida.\nKui Sina olid üks neist, kes tegi Cantilenast või Cantilena lavaesisest pilte või videosid, siis ole hea ja postita nende asukoha link selle postituse kommentaaridesse!


Aed: Kuidas Kasvatada Mitmekesiseid Liriope'I Liiliasid - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Kasvatada Mitmekesiseid Liriope'I Liiliasid\nErinev liriope (liriope muscari "variegata") on madala kasvuga rohumaade aastaringne ideaal maakattega, piirialadel, naturaliseeritud aladel ja puude ja põõsaste all. Kabatatud liriope'i liiliad, mida nimetatakse ka korduvaks lilyturfiks, kasvavad 6-12 tolli pikkuseks ja moodustavad tihedad 1-3 jalga laiad tükid. In...\nErinev liriope (Liriope muscari "Variegata") on madala kasvuga rohumaade aastaringne ideaal maakattega, piirialadel, naturaliseeritud aladel ja puude ja põõsaste all. Kabatatud liriope'i liiliad, mida nimetatakse ka korduvaks lilyturfiks, kasvavad 6-12 tolli pikkuseks ja moodustavad tihedad 1-3 jalga laiad tükid. Suvel toodavad nad õrnalt lilli lilli 8- kuni 10-tolliste pikkade vartega. Selle lilyturfi variandil on kollast serva kaunistatud tumerohelised lehed, mis tekitavad visuaalset huvi aia vastu. Lilyturf kasvab Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi Plant Hardiness Zone 6-10.\nLeidke kastreeritud lilyturfi taimedele osaliselt täielikult varjutatud koht. Jahutavates piirkondades leidke koht, kus osaline päikesevalgus saab täis varju. Need tahked taimed kasvavad nii savimullas kui ka liivas pinnases ning võivad taluda happelisi ja leeliselisi mullatingimusi, kuid need kasvavad kõige paremini rasusele ja happelisele pinnasesse.\nDigi istutamise augud on sama sügavusega nagu iga mitmekesine lilyturf lily juurpall. Ruumi augud 12-18 tolli kaugusel. Paigutage iga mitmekesine lilyturf oma istutusavas. Veenduge, et iga taime varred oleksid pinnase joonega võrdsed. Täida iga istutusava mullaga ülejäänud osa.\nVesi taimi üks kord nädalas, et hoida oma mulla niiske. Kuuma ja kuiva ilmaga kontrollige mulda sagedamini ja kasutage vett alati, kui pinnas kuivab.\nKõigi taimede surnud lehed sügisel või talvel kasvavale hooajale lõika kääride paariga.\nKui taimede jagamine on vajalik, tehke põhjakasvatusperioodil kevadel enne põhjalikku kasvatamist ja jagage mitmekesiseid lilyturfi taimi. Lükake liblikat taime korguse all ja tõstke see maapinnast üles. Katkesta klom kolm või neli sektsiooni ja viilutage eraldi tükid, paigutades need 12-18 tolli vahele. Jaotage taimi iga kahe või kolme aasta tagant, et vältida üleküllust.\nHirved jätta see mitmekesine lilyturf nende karjatamiseks, muutes selle ideaalseks piirkondades, kus on hirvlaste arv.\nKerget lilyturfi võib istutada igal aastal kerge vahemere kliima.