Reaktor :: Jutt: Kirjatark ja Doktor\n“Logi algus. Codex maandus tõrgeteta. Vahetuid ohte ei tuvastatud. Alustan välitööks valmistumise toiminguid.” Kirjatark ühendas väliülikonna sidejätked laeva juhtpulti ning kontrollis ükshaaval tervisetoe ja andmetalletuse funktsioonide toimimist. “Sensorite diagnostika... Liideste sujuvustest… Salvestus ja ülekanne… Farma-tugi ja kognitiivne võimendus… Meediapankade tühjendus…”\nKui kõik toimingud tehtud said, sulges kirjatark vaikses meditatsioonis silmad. Kui ta need jälle avas, olid ta meel sama puhas kui meediapangad, valmis uut teavet vastu võtma.\n“Alustan välitööd. Esmane eesmärk: leida sadama-alast ligipääs maa-alusesse kompleksi.” Kirjatark väljus laevast, uuris vahetut ümbrust ja võrdles nähtut laeva kaugseire tulemustega. “Ülelendudel kogutud telemeetria kohaselt moodustavad kompleksi maapealse osa läbipaistva atmosfäärikupliga kaetud sadamarajatised ja kontoriruumid. Sadama suurus, ehituslaad ja teeninduselementide paigutus vastavad E-tüüpi looduslike satelliitide standardlahendustele. Hoonete sees on rakendatud lisa-raskusjõud. Kompleksi maa-aluse osa kohta teave puudulik. Maapealsetes struktuurides on laeva kaugandurid tuvastanud kolm elumärki-”\n“Korrigeerin: kaugandurid tuvastavad kahte elumärki. Võimalik seiretõrge, võimalik oht. Jätkan edasiliikumist kõrgendatud ettevaatusega.”\nPärast lühikest jalutuskäiku dokitunnelites, avanes kirjatarga ees tohutu määrdunud kuppel, mille alla mahtus kogu avalik sadama-ala. Silmapiiril kõrguva gaasihiiu fraktaalsiirud kuldasid kuplialust ruumi tontliku helgiga ja taamal kössitavad tööpostid heitsid ümberringi rebitud servadega poolvarje.\nKirjatark vaatles piirkonda pikkamisi, sektorite kaupa. “Tähelepanekud avaliku ala kohta. Mitmed tegurid viitavad sisekeskkonna kahjustustele, kuid õhu kvaliteet püsib optimumi lähedal; hingamiseks lisaaparatuuri ei rakenda. Kunstlik valgustus - puudub. Seadistan okulaarfiltrid keskmise valgusnivoo põhjal, saadan välja esimesed kaug-andurid.” Kirjatark peatus, noppis õlavarrelt kaks mutukdrooni ja läkitas need väikeste vahedega kuplialust ruumi vaatlema. Nahaalused vastuvõtusiirikud tuksatasid, kui andmevoog ta närvisüsteemiga kohtus. Ta määras ühe drooni autonoomseid vaatlusi tegema ning võttis teise üle otsese juhtimise.\n“Sadama-ala, mõeldud korraga teenindama kümneid laevu, sadu reisijaid; varustus viitab avalikule ruumile, kuid paistab kasutamata. Kontrollin selguse saamiseks tööposte.”\nTa suunas ühe mutukdrooni kohta, kus seisid kobaras reisijate vastuvõtupunktid. “Tähelepanek: tööpostid on tühjad, puuduvad ka viited kahjustustele või vägivallale. Lähivaade, teeninduspunkt üks - tavaline tööpost, eritunnuseid pole, lisateavet pole; lähivaade, teeninduspunkt kaks, kolm… Pea.”\nTa sulges silmad et paremini näha ning suunas mutuka aeglaselt iga tööposti kohale. “Fikseeri vaade - üks, fikseeri vaade - kaks.” Vaimusilmas asetas kirjatark pildid kohakuti. “Fikseeri vaade kolm, neli, viis.” Ta avas silmad. “Pärast mitmekordset vaatlust kinnitan - kõik tööpostid on täielikult identsed, kaasa arvatud juhuslike esemete paigutus. Järeldus - tegu on butafooriaga. Kas on tööpaigad mehitamata või- “\nLaevalt edastatud kaugseire-uuendus pani ta võpatama. “Saabus kaugseire uuendus - elumärkide arv kahanes kahelt ühele. Kinnitan, tegu ei ole tõrkega, andmed on tõesed. Läheduses peitub tundmatu otsene oht. Jätkan ülima ettevaatusega.” Veel kaks mutukdrooni said suuna pimedusse, kus kirjatark arvas maa-aluste rajatiste sissepääsu olevat.\nTa jõudis põgusalt järgmist ruumi silmata, kui mutuka pilt paigale tardus. Kirjatark pingutas silmalihaseid ja sisestas mõned sõnalised käsklused, kuid tal ei õnnestunud drooni liigutada. Siis pöördus vaade tema tahtest sõltumatult ja otse kaamerasse jõllitas tundmatu verest paakunud lõust. Lõusta pahaendeline naeratus aina lähenes, lõuad avanesid ja pilt kustus.\nEnne kui kirjatark jõudis lõksulangenud drooniga neuroühenduse katkestada, läbis ta tajusid kontikriipiv ragin. Kirjatark vajus ägades istuli, kõrvad pilli löömas.\n“Kuule sina! Sissetungija!” kõmas võõra hääl otse sadamakupli all. “Ma tean, kus sa end peidad. Varsti leian üles!”\nKirjatark saatis järgmise drooni olukorda kaardistama, ise kiiruga käevarre-terminali hääletult märkmeid sehkendades: “Ellujääja; suur vaenulikkuse võimalus; lingvistiline analüüs osutab, et subjekt pärineb huvipakkuvast piirkonnast või sellega kultuuriliselt seotud süsteemidest.\nViimase mutukdrooni kaamera vaatevälja astus inimkuju - meesterahvas, alasti ja juusteta, peast ning kaelast kimpudena voolikud tolknemas. Kuju keeras pea viltu. “Ma kuulen sind küll, sinu sumisejaid kah. Ja ma olen üsna kärmas.”\nEnne kui kirjatark midagi öelda või arvata jõudis, sööstis paljas mees paigalt ja püüdis teise drooni oma hiigelpihkude vahele lõksu. “Mina tahan siit ära ja sinul on laev. Tule välja. Ma ei tee rohkem paha.” Mees lasi mutuka peost lahti ja astus valguslaiku.\nKirjatark kutsus mutukdroonid tagasi ja ladus nad hoolikalt käisepesadesse. Siis astus ta ettevaatlikult peidupaigast välja. “Hüva, ma olen valmis vestlema. Aga esmalt soovin ma sellest kompleksist midagi üles otsida.”\n"Ei-ei-ei!" Alasti võõras tonksis endale vastu kõrva, ise erutatult vadistades.\nKirjatark nookas rõhutatult peaga. “Mõistan, mõistan. Su tõlkesiirik ei tööta.”\nTa otsustas katsetada YUR-i dialekti, mis võõra kõnemustritele kõige lähedasem tundus. Pilku teisele otse silma puurides osutas kirjatark endale meelekohta. “Zwje ni zvonobub?”\nVõõra nägu lõi särama ja ta plaksas peopesad võidukalt kokku.\nKirjatark noogutas vastu. “Oota… Podžy.”\nTa avas vaimusilmas sideliidese näidikud ja seadis tõlkesiiriku heliväljundi miinimumile. See polnud tal esimene kord oma keeletaju proovile panna - varem või hiljem leidis iga kirjatark end olukorrast, kus siirikud ja väliülikonna süsteemid aidata ei saanud. Sestap käis Svalbardi Laste väljaõppe juurde ka asustatud kobara peakeelte naturaalne tundmine.\nEndale osutades vormis kirjatark hoolikalt sõnu: “Mya - utchon. Nil risiko.” Ta tõstis käed aegamisi üles ja lasi valgusel tühjadele pihkudele paista. Kui teine mees kinnituseks mühatas, viipas kirjatark küsivalt käega tema poole. “Kyi tu?”\n“Dek’zež!” Võõras laksas endale vastu rinda.\nKümme-kuus? mõtles kirjatark. Jah, muidugi… “Zwoj nym Dek’zež? Su nimi on Kuusteist?”\n“Kuus-teist! Jaa!” Mehe verikäkkis nägu valgustas õnnis naeratus. “Meie kõneleb!”\n“Meie kõneleb.” Kirjatark naeratas ebalevalt vastu. “Sina tahad siit ära. Mina tahan… asjad seal kohas...” Ta osutas pimedale koridorile sadama taga.\n“Tahan teave, informacia. Enne informacia kogub, siis lendame. Kas sa aitad?\n“Gya! Jah! Mina sind aitan, õpi-mees."\nPetu-ootesaali vahetust lähedusest välja jõudes kadus ka kontoributafooria. Kuusteist ees ja kirjatark järel, liiguti läbi hämarate betoonkäikude kompleksi maa-aluse osa poole.\nKirjatark pööras käigu pealt pead siia-sinna, püüdes ruumipaigutuse ja keskkonnanäitude kohta märkmeid teha, kuni koperdas jahtunud torso otsa, mille küljes ripendas veel poolenisti otsastrebitud käsivars. “Kas kadunud elumärk number kaks või kolm?” pomises ta.\nKuusteist ainult mühatas halvakspanevalt ja lükkas käepooliku jalaga teelt.\nKirjatark köhatas ja surus kõigest väest maha soovi jooksu pista. “Sina tapsid?” küsis ta nii viisakalt, kui suutis.\nKuusteist noogutas uhkelt. “Teised tapsin ka. Kõik, kes mitte põgene. Ei muret, pahad inimesed.”\nKirjatark neelatas. “Kõik viissada?”\nKuusteist turtsatas imestunult, keeras end siis kirjatarga poole ja hääldas aeglaselt, käsi appi võttes: “Pyen… sta? Viis? Sada?”\n“Gya, pyen’sta… Viis-sada. Allikas ütleb, siin viissada.”\nNaerma pursates lõi kuustest kirjatargale kämbla õlale. “Vigane allikas! Siin ainult paarkümmend paha inimest. Mõni vähem paha. Nemad põgeneb.”\n“Selge…” Kirjatark noogutas. “Oota. Podžy. Tähtis informacia, mina…” Ta koputas endale vastu kõrva.\n“Tähtis informacia.” Kuusteist noogutas lahkelt. “Mõistan, teeb kronika.”\nKirjatark noogutas ning tõmbus hetkeks oma teabemaailma vaikusesse. “Allikates toodud andmed kompleksis oleva inimhulga kohta on mitme suurusjärgu võrra liialdatud. Esialgse hinnangu järgi viibis siin vaid üks protsent ametlikes nimekirjades kajastatud inimestest. Sellegipoolest, kohalikku personali on tabanud ulatuslikud kaotused alates-”\nKirjatark osutas rusudele. “Millal juhtus?”\n“Pole kindel. Pärast mina kolm korda maganud.”\nNad jõudsid piiratud ligipääsuga tsooni. Kuusteist astus pikkade sammudega ees, paljad jalatallad põrandal plaksumas.\n“Õpi-mees?” Kuusteist seisatas. “Aga miks sa siin otsib informacia?\nKiirustamisest võhmal, lasi kirjatark väliülikonnal vereringesse stimulante lisada. “Mul tarvis nimekiri, inimeste nimekiri. Inimesed läheb kaduma.”\n“Kuis see uudis?” Kuusteist laiutas käsi.\n“Kaduma palju, samas kohas. Maade pealt ja mitmest raumstancy’st.\n“Raumstancy - see mis asi?”\n“See on-” kirjatark kammis mõttes dialekte - “post-orbitalik.”\nKuusteist ajas moka pikaks ja raputas pead.\n“Ah! Mõistab. Kosmogara. Kosmosejaam. Mis kohas?”\n“Bey…? Mis veel nimi?”\nKirjatark luges süsteemide andmestikust enamlevinud nimesid: “Pustan’kerul? Engenabumba? Hosilsiz? Bereshek?”\n“Bereshek!” Kuusteist lõi plaksu. “Just! See minu sektor! Tähendab - tähtis informacia.” Uue innuga vedas ta kirjatarka kompleksi sügavustesse.\nNad möödusid erisuurustest laboriboksidest, saatjaks riketest kirjatud kuvarivirved, ning jõudsid kõverakslöödud turvausteni, mis väsinud servode urinal pool-kinni-pool-lahti sõitsid. Uste vahelt paistis hunnik purukspekstud sisustust ja kirjatarga pilk langes tahtmatult poolsöestunud jalapaarile, mis rusude alt piilus. “Ega seal ohtlik?”\nKuusteist mühatas oma tavalisel moel. “Meile mitte ohtlik.”\nKirjatark andis jälle märku, et soovib logi sisse lugeda. “Tähelepanek: võrreldes sadamaosaga on kompleksi üleminekualal kohati märgatavalt rohkem purustusi. Osa tehnikarikkeid näib olevat tekitatud väljastpoolt tulnud rünnaku, arvatavasti pulsslöögi poolt; kuid ulatuslikum kahju näib pärinevat kompleksi seest - kõne alla tulevad nii seadmete ja varustuse riketest tingitud tegurid kui tahtlik hävitustöö.” Kirjatark keeras end kogu vaate talletamiseks ringiratast ning pomises veel mõned tähelepanekud “kronika” jaoks. “Mis seda tegi, kas sa tead?”\nKuusteist kehitas õlgu. “Ei kindel. Ma ärkab, on valu, valu süsteemi seest. Süsteemi rike. Ma tunnen, vangla on nõrk, murran välja. Teised ka - välja.” Ta esitas pantomiimi laborikapsli seestpoolt purustamisest. “Teised põgeneb. Aga vahid mitte.” Üle ta näo levis taas õnnis verenirene naeratus. “Kui peremees-programm ei tööta, vahid mitte nii hästi võitleb.”\n“Peremees? Sa mõtled Personafabrica? Tehisisiksus?”\n“Jaa, personafabrica. Arvan, peidab ennast. Võib-olla ei tööta.” Kuusteist lükkas mõned elektroonikarusud teelt.\nKirjatark kummardus prügi lähemalt vaatama ja lisas logisse: “ellujääja mainis “peremeesprogrammi”; küsitlemisel sai kinnitust, et tegu on sünteetilise isiksusega. Kuna kompleksi maapealse osa kahjustused kinnitavad pulsslöögi hüpoteesi, võib oletada, et ka isiksuse riistvara on sarnaselt kahjustatud…”\nKirjatark ajas end püsti. “Süsteemid katki - liig-energia. Sina arvad, et informacia mitte katki?”\n“Tuleb.” Kuuseist vedas kirjatarga kahjustatud seadmestikust mööda. “Sügav maa all. Kaitstud.” Ta patsutas paksult varjestatud luuki, mida katsid erksad hoiatusmärgid. “Nüüd me ronib.”\nTeabevaramus ei olnud purustusi näha. Kirjatark seadistas okulaarliidese laiemale spektrivalimile, täheldades kohe teabetornidest immitsevat jääksoojust. Kergendusega märkas ta ka, et peale nende endi ei olnud ruumis ühtegi inimkujulist soojusallikat.\n“Siin pime,” märkis Kuusteist.\nKirjatark muigas. “Jah, pime.”\n“Kas abi, õpi-mees? Mina tunneb see koht ja minul silm on pol’noch…”\n“Minul ka on… on tuli silmas. Aga tänan.” Kirjatark patsutas Kuueteistkümnele õlale. “Vaatame siis seda informacia.”\nTa tõmbas lähimast teabetornist ühe sahtli välja, paljastades tihke rea peopesasuuruseid salvestusplaate. Kerinud väliülikonnast peotäie sidejätkeid, kleepis kirjatark need ühe plaadi nurkadesse ja tegi kiire proovipäringu.\nTema saadetud impulss täitis plaadi seesmised kärjestikud violetse kumaga ja Kuusteist mühatas tunnustavalt. “Hüva tööriist. Toimib kui mitte energia.”\n“Toimib.” Kirjatark nohises kinnituseks. “Aga aeglane. Otsib käsitsi. Kus vaadata, ei tea.”\n“Aeglane, see hea. Ei voolu, ei peremeest.” Kuusteist siirdus kaugemate teabetornide vahele uudistama.\n“Jätkan baasi teabevaramus pisteliste analoogpäringute tegemist. Siiani ei tähelda varamu seadmestikul mingeid kahjustuste märke. Oletan, et ülemisi korruseid tabanud pulsslöök nii kaugele maa alla ei ulatunud, ning et siinne voolukatkestus kujutab endast avariiabinõud andmete kaitseks. Seni leitud materjalid viitavad...“\nKirjatarga mõtisklusi segas eemalt kostev naerupahvak, mida saatis tasane solin.\nTa vaatas häälte suunas: Kuueteistkümne termokuju lehvitas talle eemalt ning sealsamas helendas kaarduva joa soojus.\n“Vaata! Mina vabalt kuseb!” Kuusteist lõkerdas ja suunas joa kõrgemale. “Ei toru, ei peremeest! Nagu vanasti.”\n“Vanasti…” Teise rõõm nakatas ka kirjatarka. “Kuidas oli vanasti?”\n“Hea. Ei suurt mäletab, ainult tai-tai.” Kuusteist näitas sõrmedega pikukest vahet.\nKirjatark noogutas ning liikus järgmise teabetorni juurde, kus ta jälle sidejätked juhuslikult valitud plaadi külge pistis. “Seda mäletab, kuidas Beyema… Bereshek?”\n“Ainult tai-tai… Õpi-mees, kes tellib see töö?”\n“Ei tea. Meie teeb töö, ei küsi.” Kirjatark pani salvestusplaadi tagasi sahtlisse. “Oota, vaja kronika.” Ta jalutas pomisedes eemale. “Lisada tähelepanek: seni leitud teave sisaldab hulgaliselt medi-tehnilisi aruandeid, samuti viiteid erinevates süsteemides paiknevatele uuringukompleksidele, oletan, et sarnastele nagu see baas. Erakorraline tähelepanek: mitme erineva baasi andmestikud sisaldavad viiteid ühtedele ja samadele isikutele, sealhulgas samaste isikute omavahelisi võrdlusi. Taolisi kordusi on liiga palju, et neid võiks juhuslikuks pidada…”\nPöördudes pimestas kirjatarka ootamatu valgus: teabevaramu keskel paiknevas terminalide kobaras olid mõned ekraanid ärksalt vilkuma hakanud.\nKirjatark reguleeris kiiruga visuaalliideseid, ruttas töölehakanud terminali juurde ja asus andmejätkeid sellega ühendama. “Hea! Nüüd otsib kiiresti.”\n“Mitte hea! Energia toob peremees.” Kuusteist sammus närveldades edasi-tagasi.\n“Leidsin! Õige informacia!” hüüdis kirjatark võidukalt ja asus märkmeid tegema. “Tellitud andmed leitud. Salvestan oma meediapanka ja saadan andmepaketi koopia Codexile… Parandus. Maa-aluse kompleksi varjestus takistab ülekannet. Varumeetmena rakendan visuaal-orgaanilise õppeprotsessi.” Kirjatark asus metoodiliselt andmemassiivi lugema, samal ajal peas mälumustreid kokku seades.\n“Kiirustab, õpi-mees,” anus Kuusteist.\n“Nüüd jookseb!” Kuusteist näitas eeskuju.\nMeloodilise sünteeshääle standardkeelne hüüd kaikus üle kogu teabevaramu ja tuled lõid täiel võimsusel särama. “Nii et sina oledki see kirjakoi, kes nii häbitult minu valdustesse tungib!”\nKuusteist tiris kirjatarka avariiväljapääsu poole, ise üle kere värisedes. “See Doktor! Peremees-programm tuleb tagasi!”\n“Aga ma pole ju ära olnudki, kulla poisu!” huilgas sünteeshääl. “Sa saad mu jutust aru, jah? Muidugi saad, kuidas teisiti. Ma olen ju siinsete süsteemide osa - ja siinsed süsteemid on osake sinust! Jah, see pulsslöök katkestas nii jõhkralt meie ühisuse ja sundis mind taaslülituse ajaks varjuma. Aga nüüd läheb meie töö edasi!”\nKuusteist ja kirjatark jõudsid avariitranspordi kapslini ja asusid selle kesta lahti kangutama.\n“Aeg rakendada kuulekusmeetmed,” teatas Doktor.\nSideseadmestikku täitsid võigastel sagedustel kriisked, mis lõid mõlemad mehed põlvist nõrgaks, ja valgustus sähvis värdjalikes pulssmustrites, mis takistas kirjatarka keskendumast. Baasi sügavustest vooris hordidena kohale teenindus- ja võitlusdroone, mis ühisel jõul Kuutteist lõikuma ja materdama asusid.\nJuba vankus see hoopiderahe all ja kippus segadikus eemale kanduma, kui kirjatark ta kaelast tolkneva juhtmepusa pihku sai ja tal õnnestus Kuusteist avariitranspordi kapslisse vinnata.\nVastaliste süsteemide kiuste sõitsid nad pinnale. Ka siin ootas ees kogu baasi seadmestiku vaenutegevus. Juba ronisid üle rusude kohale ka esimesed võitlusdroonid, arsenalis terad, ketid, elektroodid.\nKuusteist tõmbus põrandale kerra ja talus kaelasadavaid torkeid ja surakaid vaikselt ägades, sellal kui kirjatark pealetungivaid masinaid tulutult tõrjuda püüdis. Nende tööriistad küll peatusid iga kord, kui kirjatark ette sattus, kuid seda suurema innuga sööstsid nad uuesti Kuueteistkümne kallale.\n“Jätke ta rahule!” röögatas kirjatark püüdes sõpra oma kehaga varjata. “Kuuled sa, doktor või asi? Miks sa minuga ei võitle?”\n“Oh kuidas ma tahaksin! Sa ei kujuta ettegi… Aga keegi on minu põhikäskluste kimpu lisanud klausli: “Svalbardi Lapsed, kes on siia sisse pääsenud, pääsevad siit ka välja.” Äärmiselt ebameeldiv, ma ütleksin, nagu oleks ära kohitsetud…”\n“Tule!” Kirjatark püüdis abituis krampides tõmblevat Kuutteist enda najale püsti tirida. “Kuulsid mis ta ütles - ta ei saa mulle viga teha! Ma aitan su välja, ma kannan sind!”\n“VALE! EKSEMPLAR JÄÄB SIIA!”\nSidesüsteemid kriiskasid ja kasvav valguse-heli-elektri kakofoonia paiskas ka kirjatarga oimetult põrandale.\nTa ajas end vaevaliselt käpuli ja kostitas põrandaplaate eelmise söögikorra haleda mälestusega. “Kuhu jäi klausel Svalbardi Laste kohta?” päris ta õhku ahmides.\nDoktori sünteeshääl pugistas kahjurõõmsalt naerda ning baasi sügavusest kohalevoorinud droonid kogunesid kirjatarga ümber puntraks, mis nügis-tassis teda läbi väljapääsude labürindi sadama poole. Selja taha vaadates jõudis kirjatark veel näha, kuidas kaks rasket koristusrobotit Kuutteist jalgupidi transpordikapslisse lohistavad.\n“Tappa ma sind ei saa - aga ma võin su olemise vägagi ebameeldivaks teha. Siiski - nüüd on meil aeg lahku minna!”\nDroonipundar pressis kirjatarka aina edasi, mööda purustatud tehnikast, mööda võltskontoritest, läbi tontja kumaga kuplist ja ilmetutest dokitunnelitest, platvormile, kus seisis Codex. Niipea kui reisija oli laeva visatud, lennutas sadama-automaatika selle tseremoonitsemata teele.\nKirjatark vedas end vaevaliselt juhipessa, pisarad jõuetus vihas jooksmas.\nKui Codex orbiidile jõudis, kobas ta juhtpulti.\n“V-välitöö… lõp-lõpule… v-viidud.”\nTa hingas sügavalt sisse-välja ja ajas õlad sirgu. “Välitöö lõpule viidud. Järel-tähelepanekud. Tellimuses määratud teave - kätte saadud. Baasist leitud üks ellujääja, kes-” kirjatark pidi end jälle koguma - “kes jäi paigale. Kohapeal avastatud vaenulik sünteetiline entiteet; hüpotees - entiteet on modelleeritud tegeliku isiku põhjal. Selle isiku seos baasiga - teadmata. Baasi rajaja - teadmata. Baasi hiljuti rünnanud isikud ja nende eesmärk - teadmata. Baasis ellujäänu edasine saatus - teadmata. Teadmata-teadmata-teadmata!”\nKirjatark peitis pea kätesse.\n“Kes selle tööotsa küll tellis?” pomises ta poolkuuldavalt.\nPeapult võttis teksti vastu ja kirjatark ohkas. “Kustuta viimane märkus. Logi lõpp. Määra kurss: emalaev Svalbard.”


Viis protsenti arstidest ja õdedest kavatseb välismaale tööle minna - Äripäev\nViis protsenti arstidest ja õdedest kavatseb välismaale tööle minna\n21. juuni 2004, 15:45\nInno Tähismaa 21. juuni 2004, 15:45\nPoliitikauuringute keskuse Praxis uuring näitab, et 5,4 protsenti Eesti arstidest ja õdedest plaanib lähiaastatel välismaale tööle minna.\nNende lahkumise kompenseerimiseks tuleks koolitustellimust suurendada 10 protsendi võrra, kirjutab Postimees Online.\nUuringu autorid nimetavad peamiseks välismaale mineku põhjuseks oodatavat kõrgemat sissetulekut ja paremaid töötingimusi. Peamiseks takistavaks teguriks välismaale tööle minekul on pere ja kodu Eestis.\nEnamik välismaale tööle soovijaist tahaks lahkuda vaid mõneks aastaks; alaliselt soovib seda teha vaid 6,5 protsenti potentsiaalsetest lahkujaist. Eelkõige soovitakse minna Soome, järgnevad Rootsi, Suurbritannia ja Saksamaa.\nPraxise hinnangul tuleb arvestada, et väljaränne juba toimub ning koolitustellimus hakkab tervishoiutöötajate arvule mõju avaldama alles aastate pärast, seega tuleks arstide ja õdede õppekohtade arvu koolides suurendada kohe. Praxis soovitab väljarände piiramiseks tõsta noorte arstide ja õdede töötasu, sest nende soov välismaale minna on suurem.\nUuringu täistekst avaldatakse Praxise kodulehel www.praxis.ee.


Hulgimüeloomi Ravi Lähenemisviisid\nEsialgne või "eesliinil" ravi\nSuure annusega keemiaravi ja tüvirakkude siirdamine\nKui teil on hiljuti diagnoositud hulgimüeloom või olete juba mõnda aega selle luuüdi vähiga elanud, teate, et õige ravi leidmine pole alati lihtne. Puudub üks kõigile sobiv ravivõimalus.\nKuid see on tegelikult hea uudis. Seal on palju ravimeetodeid ja ravimeid, mida saab kohandada vastavalt teie konkreetsele seisundile ja vajadustele. Need raviviisid pakuvad positiivseid tulemusi. Tegelikult ennustab üks hiljutine uuring, et rohkem kui kaks inimest kolmest, kellel diagnoositi hulgimüeloom nooremal kui 45-aastaselt, võivad oodata vähktõbe vähemalt viis aastat. Eeldatavasti on 55% nendest patsientidest elus 10 aastat pärast diagnoosimist. Ja praegu uuritakse palju teisi raviviise, mis lubavad tulemusi veelgi parandada.\nKolm patsienti, kes on vähki ravinud immunoteraapiaga, arutavad oma kogemusi.\nKoopia avatud Crispin: Tere. Minu nimi on Crispin. Mul diagnoositi vähk 2015. aastal. Michael: Ma olen Michael. Mul diagnoositi vähk. Leta: Mind diagnoositi esimest korda 2013. aasta mais. Nad leidsid, et see on melanoom. Crispin: Mul olid need veider, kurnavad rindkerevalud, mis kestsid mitu kuud, nagu oleks mul kuskilt südamest tulnud infarkt. Läksin arste vaatama, mõeldes, et see on mingi südameprobleem või kopsuprobleem. Michael: Ta tuli välja pärast seda, kui ma olin ärganud, ja ta istus minu kõrvale. Mõtlesin pidevalt, arstid ei istu teie kõrval. See ei kodeeri hästi. Crispin: käisin läbi palju teste, ainult et mõistan, et mu rinnas olid tegelikult kasvajad. See oli metastaatiline melanoom, mis asub kuskil 3. hilise staadiumi ja 4. etapi varajases staadiumis metastaseerunud melanoomi vahel. Michael: Te ei pidanud tõesti olema arst, et haavandunud kasvajat vähiks tuvastada. Leta: astuge samm tagasi ja hingake sügavalt sisse. Andke sellele natuke ruumi, sest see on nii hirmuäratav ja raviga on nii lihtne kiirustada. Crispin: Kaks päeva olin kurb ja nutsin rohkem kui ma ilmselt nutan oma elus koos liikudes edasi. Olin vihane kui miski. Lasin sellel vihal mind ajada. Leta: esimene ravivõimalus, mis mulle tehti, oli operatsioon suure kasvaja eemaldamiseks. Crispin: Kaks oli kemoteraapia ja ilmselgelt on hirmutav määr, mida nad teile annavad, et sellist asja elus hoida. Michael: Kahjuks hakkasin enda jaoks pärast viit protseduuri tõesti mõtlema, mis mind kõigepealt tapab: kas see oli vähk või oli see keemiaravi? Crispin: Ja siis oli kolm kohtuprotsessi. Michael: Ta tutvustas seda võimalust nn immunoteraapiaks. Crispin: Ma sain oma esimese immuunteraapia infusiooni. Kõndisin tol õhtul haiglast välja ja tundsin end täiesti normaalselt. Michael: Kohtuprotsess oli aasta pikk, nii et see oli igal teisel nädalal. Ma tahaksin minna alla ja mul oleks infusioon. Crispin: Mõne aja pärast hoiatati mind selle eest siiski otse: immunoteraapiad ei tea, kas nad ründavad häid või halbu asju. Sa lihtsalt loodad, et nad ründavad halbu asju headega. Pärast kahte infusiooni läks mu maks nii halvaks, et nad tõmbasid mind infusioonist number kolm ja number neli ära. Kuid nad skannisid mind ikkagi ja tulemused olid üsna tugevad isegi kahe infusiooni korral. Michael: Parim osa selles oli see, et kolme kuu möödudes ei leidnud nad enam vähki, mis mu maksas oli. Crispin: Ta ütles mulle oma novembris tehtud viimasel kontrollimisel, et tõenäoliselt hakkan ma normaalset elu elama. Leta: Mul on puhas skaneerimine olnud juba peaaegu kolm aastat. Crispin: Osa sellest on lihtsalt teadmine, mis seal väljas on, sest arvate, et kui te kuulete vähktõbe, siis keemia hetkel. Ja paljude kaugelearenenud haiguste puhul pole see enam nii. Leta: Kõige tähtsam, mida ma õppisin, oli see, et on ka õige abi küsida. Teadmine, et kõik need inimesed juurdlesid minu ja mu perekonna jaoks, muutis maailma erinevaks. Crispin: astuge telefoni. Helistage kellelegi, kes võib teada midagi enamat kui teie ise. Michael: Ole enda kaitsja. Ärge ainult istuge tingimata ja laske arstil teid ühest asjast teise juhtida, vaid olge teadlik ka sellest, mida nad teevad ja miks nad seda teevad. Crispin: Kõik ütlevad seda, see on omamoodi klišee, aga elage lihtsalt oma elu, kui vähegi võimalik. Michael: Üks asi, mida tahan inimestele anda, on natukene lootust. Ära mõtle kohe kõige halvemale. Püüdke selle suhtes optimistlik olla.\nÜkskõik, kas te alles alustate hulgimüeloomi ravi või olete kogenud remissiooni ja peate oma ravivõimalusi uuesti hindama, on oluline teha tihedat koostööd oma arstiga. Ravi kõigil vähietappidel võib varieeruda sõltuvalt teie vanusest, tervislikest seisunditest, sümptomitest ja paljudest muudest teguritest. Siin on üldine ravi ülevaade.\nKõiki, kellel on diagnoositud hulgimüeloom, ei tohi kohe ravida. Passiivse müeloomiga patsiendid võivad ravi sageli edasi lükata, kuni haigus progresseerub ja sümptomid ilmnevad. Mõni võib valida valvsa ootamise, et mitte võimalikult kaua tegeleda ravimite kõrvaltoimetega. Teistel ei pruugi sümptomeid oodata ja nad eelistavad kohe ravi alustada. Kui otsustate oodata, küsige oma arstilt, kui tihti peaksite visiidile tulema.\nKui hulgimüeloomi ravitakse esmakordselt, hõlmab ravi tavaliselt ravimeid, mida võetakse suu kaudu või manustatakse intravenoosselt. Ravimite eesmärk on vähendada vähi hulka kehas, tappes praegused vähirakud või piirates nende kasvu. Ehkki on palju ravimeid, mida saab kasutada, on Velcade (bortesomiib), Revlimidi (lenalidomiid) ja talomiidi (talidomiid) kombinatsioonid vähktõve levinumad esmased ravimeetodid.\nHulgimüeloomiga inimesed võivad ka ravi alguses saada toetavat ravi. See on teraapia või ravim, mis aitab ravida haiguse sümptomeid või tagajärgi. Näiteks bisfosfonaadid on ravimid, mida sageli antakse luukao vähendamiseks ning luuvalu ja luumurdude vähendamiseks. Kiiritusravi võib manustada ka valu leevendamiseks või lülisamba kasvajate raviks.\nPärast vähirakkude vähendamiseks vajaliku ravi alustamist võivad mõned hulgimüeloomiga inimesed osutuda kemoteraapia ja tüvirakkude siirdamise suurtes annustes. Abikõlblikud patsiendid on tavaliselt nooremad kui 65 aastat ja nad peavad olema heas füüsilises seisundis. Vanemaealised hulgimüeloomiga täiskasvanud võivad olla abikõlblikud, kui nad on väga hea tervise juures.\nSee ravi hõlmab keemiaravi suuremat annust kui tavaliselt antakse. Ravimite suured annused hävitavad luuüdis müeloomirakud, kuid ravimid tapavad ka normaalsed, terved immuunrakud. Kadunud rakkude asendamiseks saab patsient pärast keemiaravi tervete tüvirakkude siirdamist luuüdi taasasustamiseks.\nHulgimüeloomi säilitamiseks või kontrollimiseks kasutatakse palju ravimeetodeid. Vähk ei ole siiski veel ravitav. Kui hästi kontrolli all olev hulgimüeloom hakkab taas progresseeruma, peaksid patsiendid rääkima oma arstiga uutest ravivõimalustest.\nRetsidiivse hulgimüeloomiga inimesed võivad võtta mõnda sama ravimit, mida nad kasutasid esmakordsel ravimisel - võib-olla erinevas annuses. Siiski võib kasutada ka erinevat ravimite kombinatsiooni. Võib-olla on teie algsest diagnoosist alates kinnitatud uuemad agendid. Kui ilmneb retsidiiv, sõltub teie ravi mitmest tegurist, sealhulgas sellest, milliseid ravimeid olete varem tarvitanud ja kui hästi nad töötasid.


Taastusravi pärast radiaalse luumurdu koos nihkega, kui kaua taastusravi kestab ja millist meetodit kasutatakse - Randme\nRaadiuse murdumisel on oht luude fragmentide nihkumiseks. Pärast sellise vigastuse diagnoosimist on kohustuslik sobiv ravi, mida reeglina iseloomustab pikem taastusravi periood..\nPatsient peab veeta palju aega castingus ja seejärel pidevalt jälgima käe seisundit, kuni see normaliseerub.\nKäe taastumisperioodi pikkust mõjutavad tegurid pärast raadiuse nihkumist\nMuidugi sõltub patsiendi seisundi normaliseerumine suuresti luumurdudest koos kahjustatud luukoe või selle osade nihkumisega:\nSee ilmneb füüsilise mõju tagajärjel või seoses mõnede füsioloogiliste kõrvalekalletega, kui raadiuse luu puruneb, naha alla kahjustada. Selline luumurd on niiöelda soodsam, kuna puudub kontakt väliskeskkonnaga..\nÜks keerulisemaid luumurdude liike, mis võib põhjustada nakkuslike komplikatsioonide teket, kuna kahjustatud luu või selle fragmendid purunevad läbi kõigi nahakihtide. Moodustub avatud haav, millesse võivad sattuda kahjulikud mikroorganismid.\nMittesteriilsetes tingimustes (kui haava ei ravita) luuakse nende arenguks soodne keskkond. Rasketel juhtudel, kui te ei sekku õigeaegselt ega anna asjakohast abi, on traumatoloogi ainus otsus kahjustatud fragmentide amputeerimine, et vältida edasiste kahjustuste tekkimist veel tervetele kudedele.\nSee toimub välisest keskkonnast täielikult eraldatuna. Luu võib mingisuguse löögi tagajärjel kahjustada (väline füüsiline - löök; füsioloogilise tunnusega - inimese luustikku kahjustava haiguse tõttu), samal ajal kui kahjustatud piirkond asub liigeseõõnes. Veri siseneb kahjustatud murrujoonele, mis kutsub esile hemartroosi arengu, mille käigus areneb liigese talitlushäire.\nSee võib mõjutada ka taastumisaega:\nPatsiendi üldine tervislik seisund (kas on mingeid haigusi, mis seisundis on tema immuunsussüsteem, milline on tema ainevahetus jne)\nVanus (vanusega kulgeb kudede regenereerimine palju aeglasemalt)\nKas tehti kirurgiline sekkumine\nKas pärast traumat on mingeid tüsistusi\nKas patsient järgis ravi ajal kõiki arsti soovitusi jne..\nTaastusravi protsess pärast ümberasustatud raadiuse murdumist\nPärast kipsi valamist on peamiseks ülesandeks taastada käe põhifunktsioonid (liikuvus ja tundlikkus)..\nVäärib märkimist, et mõnikord võib arst soovitada ohvril alustada varajast taastusravi, kui krohvivalule saab juba teatud koormuse anda. Seda tehakse kõigi ravi- ja taastumisprotsesside kiirendamiseks..\nKäte peenmotoorika arendamine\nKäe tagasi oma endise liikuvuse juurde on vaja alustada väikesest.\nNäiteks aidake oma tervisliku käega vigastatud sõrmede painutamisel, püüdes vältida valu. Valu ilmnemisel tuleks treeningut kas edasi lükata või koormuse intensiivsust vähendada..\nTreeningu tõhusus sõltub suuresti mitte ainult vigastatud jäseme seisundist, vaid ka tehtava töö kvaliteedist. Mida selgem on sõrme paindeharjutused, seda parem..\nKõik teavad, et see edeneb, arendame ainult seda, mida koolitatakse, stimuleeritakse või kasutatakse tööl kuidagi ära. Sama kehtib mitte ainult käe, vaid kogu organismi kui terviku kohta..\nTreeningu kestuse osas piisab sellest esialgu 3–5 minutiks, 2 korda päevas: hommikul, pärastlõunal või õhtul enne magamaminekut.\nKui käsi hakkab haiget tegema või paisuma, siis on parem treenimist edasi lükata. Vajadusel pöörduge võimalike tüsistuste tekkimise osas arsti poole.\nTulevikus, kui käsi palju ei valuta ega paisuda, saate ülesande keeruliseks muuta ja hakata koguma mõistatusi, konstruktorit jne..\nMõned arstid ei räägi oma patsientidele massaažist, kuid sõrmeotste lihtne ja õrn massaaž on sama intensiivne taastumisviis. Kui pigistate haige käe sõrmeotsa oma terve käe pöidla ja nimetissõrme vahele ja masseerite seda kergelt, stimuleerite sel viisil vereringet. See viib asjaolu, et kahjustatud kude hakkab paremini "toituma", kuna osa toitaineid tarnitakse verega kiiremini..\nPärast valamise eemaldamist võite jätkata intensiivset käemassaaži sõrmedest õlgadeni.\nTundlikkuse taastamiseks ja samal ajal endiselt habras käe koormuse vähendamiseks võimaldavad vees tehtavad harjutused. Selleks ei pea te basseini minema. Piisab võtta sooja vanni või langetada käsi küünarnuki külge 5 minutiks väikeses sooja veega anumas.\nSamuti on oluline vee temperatuur, kuna lihased kogevad külma veega mõningast stressi. Lõõgastumise asemel saame vastupidise efekti. Soojas vees lõdvestab lihaskude, soojeneb ja hõlbustab mis tahes harjutuste tegemist..\nSõltuvalt käe seisukorrast painutame sõrmed vette, proovides neid pingutusega painutada ja pigistada need sama koormusega rusikasse (piisab 1–2 minutist)..\nSiis sõtkume harja. Me painutame sõrmed rusikasse ja pöörame kätt eri suundades. Esmalt 3–5 korda ühes suunas, siis sama palju teises suunas.\nHaarame küünarnuki liigese, teostades pöörlevaid liigutusi (3–5 korda).\nMe ühendame õla. Panime käe õlale, painutades käsi küünarnukist. Me pöörleme painutatud käega edasi, tagasi.\nTeise tüüpi rehabilitatsiooniprotseduuridena pärast raadiuse murdmist kättemaksuga kasutatakse erinevaid füsioteraapia protseduure, mille eesmärk pole mitte ainult käe põhiliste tööfunktsioonide taastamine, vaid ka sellega kaasnevate sümptomite kõrvaldamine..\nTänu keerukale toimele paraneb luu ja ümbritsevate kudede seisund.\nElektromagnetilised efektid, mis kasutavad ülikõrgeid sagedusi\nLuuakse üldine "tooniline" efekt, mis stimuleerib kahjustatud kudede kiiret paranemist pärast luumurdu. Sellega saavutatakse valuvaigistav ja põletikuvastane toime..\nAmetisse nimetamine: 2 - 3 päeva pärast luumurdu\nKestus: 1 või 2 nädalat\nMõjutatud piirkond puutub kokku laetud ravimite osakestega, säilitades samal ajal pideva elektrivälja. Realiseeritakse sügava ja sihipärase ravimise ja toonilise toime võimalus konkreetsele piirkonnale. Luu saab annuse kaltsiumi ja hakkab kiiremini paranema.\nAmetisse nimetamine: 14 päeva pärast luumurdu\nKestus: umbes kuu\nProtseduuri aeg: 20 minutit või rohkem\nSuunatud ultraviolettkiirgus stimuleerib D-vitamiini tootmist, mis osaleb kaltsiumi imendumises sooltest.\nEesmärk: sõltuvalt patsiendi seisundist\nKestus: umbes kuu või kauem (1 või 2 korda nädalas)\nKokkupuude madala sagedusega magnetilise kiirgusega\nSärituse tehnika sarnaneb ülikõrgete magnetiliste sageduste teraapiaga, millest me alguses rääkisime..\nKestus: 10 seanssi\nProtseduuri aeg: 1 seanss kestab 30 minutit.\nSeda tüüpi rehabilitatsioon pärast luumurdu on ette nähtud ainult raviarsti poolt. Ise ravimine, kasutades kodus sarnast tehnikat, võib põhjustada tõsist kahju. Seetõttu konsulteerige kindlasti spetsialistiga!\nPatsientidel, kellel on radiaalluu murd koos nihke komplikatsiooniga või ilma kahjulike tagajärgedeta, soovitatakse oma toitumine uuesti läbi vaadata. Töötatakse välja spetsiaalne dieet, mille alusel rikastatakse patsiendi dieeti proteiinisisaldusega toiduga.\nLisaks tehakse ettepanek juua mitmeid vitamiine ja kaltsiumi sisaldavaid preparaate. See kiirendab vigastustest taastumist..\nSelleks, et raadiuse taastamine pärast luumurdu toimuks ilma komplikatsioonideta, on oluline rehabilitatsiooniperioodil rangelt järgida arsti soovitusi ja mitte ise ravida. Kui rikkumine toimub ilma fragmentide nihkumiseta, taastatakse jäseme kiiresti, vastasel juhul paraneb ohver pikka aega ja komplikatsioonide oht suureneb.\nKuidas toimub taastumine pärast raadiuse murdmist??\nRaadiuse luu murdub meestel ja naistel sageli. Rikkumise põhjuseks on sageli vigastus, tugev löök või otsene kukkumine laiendatud jäsemele. Sel juhul on sageli mõjutatud käed ja õlaliigesed. Seal on selliseid murruliike:\nnihkega, kui killud omandavad ebaloomuliku asendi;\npuudub nihe - kõik konstruktsioonid jäävad oma kohale;\nliigesesisene luumurd - rikkumine, mida iseloomustab murrujoone moodustumine, mis asub täielikult või osaliselt liigese siseõõnes.\nRavi ajal on liiges liikumatu.\nSel ajal, kui käsi liigeses kasvab koos, immobiliseeritakse jäseme kipsi valamise või ortoosi abil. Lisaks on ette nähtud konservatiivne ravi, mille eesmärk on valu kõrvaldamine ja jäseme toimimise normaliseerimine. Taastumine pärast raadiuse murdumist koos nihkega või liigesesisese hävimisega kestab pikka aega, samas kui nihketa haigused paranevad 2-3 nädala jooksul.\nRandmeluu murru meditsiiniline ravi on peamiselt suunatud valu sümptomite leevendamisele, põletiku ja ödeemi leevendamisele. Nendel eesmärkidel on ette nähtud järgmised ravimite rühmad:\nMittesteroidsed põletikuvastased. Need aitavad eemaldada ägedaid valusid, leevendada põletikku ja turset pärast raadiuse murdumist. Selle rühma tõhusad ravimid on:\nRavim leevendab ägedat valu.\nValuvaigistid. Kui jäseme valutab palju ja MSPVA-d ei leevenda valu sümptomeid, on ette nähtud järgmised abinõud:\nKohalikud fondid. Neid kasutatakse põletikuvastaste salvide ja geelide kujul. Peetakse tõhusaks:\nVitamiinid. Need stimuleerivad immuunsussüsteemi, vähendavad komplikatsioonide riski, aitavad kehal pärast luumurdu kiiremini taastuda. Soovitatav on võtta:\nTaastusravi pärast käe raadiuse murdumist hõlmab tingimata terapeutilist väljaõpet, mille abil on võimalik kiirendada kahjustatud struktuuride taastumist ja arendada jäseme normaalsesse olekusse. Oluline on regulaarselt harjutusi teha, kui te iga päev trenni ei tee, on võimlemise mõju minimaalne. Kuni patsiendil pole krohv eemaldatud ja pragu veel paraneb, on soovitatav pärast käe raadiuse murdmist teha näiteks järgmisi lihtsaid harjutusi:\nVõtke käes olev kummirõngas, proovides seda võimalikult palju pigistada.\nVenitage jäseme enda ette, tehke pöörlemisliigutusi eri suundades.\nViska ja püüdke oma käega väike pall.\nLiigutage sõrmi väikeste objektide kohal, koguge mõistatusi, mosaiike.\nFüsioteraapia harjutused - rehabilitatsiooni lahutamatu osa.\nKui luumurd paraneb ja tüsistuste oht on möödas, laieneb taastav võimlemine. Sellist treeningravi kompleksi on soovitatav läbi viia nihkeraadiuse murdmiseks:\nTõstke / langetage õlad lahtiste kätega.\nLevitage jäsemeid külgedele, hoidke neid raskuses, täites harjaga pöörlevaid liikumisi.\nPainutage käsi küünarnukis, seejärel tõstke ja langetage.\nPange jäsemed selja taha, tõmmake patsiendil hea käega vastupidises suunas.\nPlaksutage käed ette sirutatud jäsemetega.\nTehke harjaga pöörlemisliigutusi, toetades seda hea käega.\nSooritage soojendusega treeninguid laiendajaga, suurendades koormust järk-järgult.\nTreeningravi kompleksi läbiviimisel pärast raadiuse murdumist on soovitatav panna kahjustatud jäsemele ortoosid, tänu millele käsi fikseeritakse ja fragmentide nihkumist ei toimu.\nProtseduur on tingimata kaasatud konservatiivse ravi keerukasse skeemi. Tänu massaažiga manipuleerimisele on võimalik normaliseerida vereringet, hävitatud struktuuride toitumist, selle tulemusel saabub taastumine kiiremini ning ühtlasi on võimalik ära hoida negatiivseid traumajärgseid tagajärgi, mis mõnikord tekivad selliste tõsiste vigastuste korral.\nProtseduur suurendab liigese verevarustust.\nAlgstaadiumis teostab kiropraktik massaaži hoolikalt, samal ajal stimuleeritakse kehas teatud punkte, mis aktiveerivad ainevahetusprotsesse. Valatud või ortoosi eemaldamisel saab manipuleerimisi teostada iseseisvalt. Soovitatavad on järgmised kasulikud liigutused:\nkogu jäseme silitamine sõrmedega;\nvalutava käe hõõrumine;\nkäe ja sõrmede soojenemine;\nMassaaži maksimaalse efekti saavutamiseks on soovitatav kasutada spetsiaalseid massaaži aplikaatoreid, massaaže, harju. Nende seadmete naha libisemise parandamiseks võite kasutada spetsiaalseid salve, millel on põletikuvastane ja valuvaigistav toime. Kuuseõli on ennast hästi tõestanud, seda soovitatakse lisada massaažikreemidesse ja salvidesse..\nRadiaalse luu ja ulna pea kahjustuste korral on taastumise kiirendamiseks tingimata ette nähtud füsioterapeutiline ravi. Protseduuri soovitatakse siis, kui traumajärgsete tüsistuste tekkimise oht on möödas. Luumurdu on kasulik ravida järgmiste meetoditega:\nKaltsium soodustab luude uuenemist.\nKõrgsageduslikud elektromagnetilised väljad. Terapeutiliste vooludega kokkupuutel soojenevad mõjutatud kuded, kuumus aitab normaliseerida vereringet ja hävitatud alade toitumist, tänu millele need taastuvad kiiremini.\nMadalsageduslikud impulsid. Aitab leevendada põletikku, valu ja turset, mis võivad põhjustada kehva paindumist.\nUltraviolettkiirgus. Edendab D-vitamiini aktiivset tootmist, mille abil organism imendub täielikult kaltsiumi.\nElektroforees kaltsiumipreparaatidega. Efektiivne jala ja käe luumurdude korral. Protseduuri abil on võimalik suurendada kaltsiumi kontsentratsiooni kehas, tänu millele toimub luukoe paranemine kiiremini.\nSelleks, et taastumine pärast raadiuse luumurdu jätkuks kiiresti ja ilma komplikatsioonideta, on oluline kohandada oma dieeti, joomise režiimi ja vabaneda halbadest harjumustest. Menüüd tuleks rikastada kaltsiumirikaste toitudega, näiteks järgmisega:\npiim, keefir, kääritatud küpsetatud piim;\ntatar, kaerahelbed ja riisipuder;\ntarretatud liha liha- ja kondipuljongis.\nLisaks dieedile on soovitatav läbida vitamiinravi, võttes kaltsiumirikkaid ravimeid. Kasulik on omatehtud kaltsiumi sisaldav toode. Te vajate puhast ja kuivatatud munakoori, mis tuleb jahvatada pulbriks. Seejärel lisage sellele 2-3 tilka sidrunimahla. Sellist segu peate võtma iga päev, 1 spl. l. päevas.\nRaadiuse ümberasustamata murd ei vaja operatsiooni. Tervel ulnal on toetav funktsioon ning usaldusväärse fikseerimisega kilde ja jäseme puhkerežiimi järgimisega kasvab raadius kiiresti kokku. Nihutatud luumurd nõuab spetsiaalset lähenemist, ravimeetod ja taastumisaeg sõltuvad suuresti luumurdude olemusest.\nFragmentide joondamine raadiuse murdes nihkega\nNihutatud radiaalse luumurru sümptomatoloogia enamikul juhtudel pole väljendunud. Turse esinemine on tüüpiline mitmesuguste vigastuste korral ja selliste luumurdudega käe liikumisvõimalused säilivad, seetõttu on röntgenuuringu põhjal võimalik kindlaks teha nihetega luumurru olemasolu ning ka luude "lahknemise" aste. Pildid on tehtud kahes projektsioonis, mis võimaldab teil täpselt kindlaks teha luude fragmentide asukoha.\nOn juhtumeid, kui luu nihkega luumurrud erinevad luu osadest pisut.\nSelliseid ümberasustatud radiaalmurde võib terveneda ilma operatsioonita. Kergelt hajutatud fragmentide joondamist peaks teostama ainult kirurg. Pärast seda protseduuri kinnitatakse käsivars, mis piirab liikuvust ja sulandumist kontrollitakse hoolikalt. Pärast ödeemi kadumist tehakse fragmentide õige joondamise määramiseks korduvad röntgenikiired.\nKui ümberasustatud radiaalne murd nõuab operatsiooni?\nLuufragmentide ümberpaigutamine (joondamine) võib olla avatud või suletud. Mõistet "avatud vähendamine" mõistetakse kui operatsiooni (enamasti kohaliku tuimestuse all), mille käigus avatakse murdunud luule juurdepääs sisselõike abil kõige mugavamasse kohta, sõltuvalt luumurru kohast.\nKui luumurru ajal on luu osad üksteise suhtes märkimisväärselt nihkunud, on vajalik kirurgiline sekkumine, mille käigus fragmendid paigutatakse (asetatakse kõrvuti) ja fikseeritakse. Need abinõud aitavad vältida valet termotuumasünteesi, mis on parandatav, kuid nõuab kirurgilist sekkumist ja toob patsiendile täiendavaid kannatusi.\nNihutatud radiaalse luumurru võimalikud tüsistused nõuetekohase ravi korral\nTaastamismeetmed pärast ümberasustatud radiaalse murru paranemist.\nLisaks luufragmentide ühendamisele on vajalik radiaalne pea luumurdude korral ka kirurgiline sekkumine, mille käigus väike fragment murdub luust. Sel juhul eemaldatakse kiht ilma suurendamata.\nRaadiusega pea või kaela keerukate murdude korral nihkega operatsiooni ajal teostatakse „pea-kaela“ ühenduse täiendav fikseerimine spetsiaalse piduritraadi abil, mille ots on jäetud naha kohale. Nõel eemaldatakse umbes kahe nädala pärast.\nVõimalikud tüsistused ümberasustatud radiaalmurru nõuetekohase ravi korral\nIsegi raadiuse luumurdude pädev ravi ei taga komplikatsioonide tekkimist. Niisiis, kaltsiumi ja muude mikroelementide defitsiidiga kehas võib luukiude kasvu intensiivsus olla ebapiisav. Fikseeritud käe liikuvuse puudumine võib põhjustada lihaste loidust, kui patsiendi füüsiline ettevalmistus oli enne operatsiooni ebapiisav. Turse, mis jääb mõneks ajaks pärast laastu või valamise eemaldamist, ei ole komplikatsioon, see on normaalne nähtus, mille põhjustavad liikumatuse tõttu seisvad protsessid, mis kiiresti möödub.\nDieet nihkega raadiuse murdmiseks\nSelleks, et luumurru kohas võimalikult kiiresti moodustuks sidekallus, on vaja varustada keha kaltsiumiga, mida leidub kodujuustu, juustu, piima ja paljude muude toodete koostises..\nSpinati, peterselli, hapuoblikas ja mõnedes muudes rohelistes leiduvad liiga rasvased toidud ja oblikhape võivad häirida kaltsiumi imendumist.\nMõned toidud on võimelised varustama keha mitte ainult kaltsiumi, vaid ka muude luukoe taastamiseks vajalike ainetega (näiteks A-, E- ja D-vitamiinid). Luumurdude korral on soovitatav lisada dieeti:\nkõrvits ja seesamiseemned,\nVälista menüüst lisaks ülalnimetatud rasvhapetele ja oblikhapet sisaldavatele ürtidele ka järgmist:\nNeed toidud võivad aeglustada luude paranemisprotsessi.\nFüüsiline aktiivsus rehabilitatsiooni ajal pärast ümberasustatud radiaalmurdu\nKoalestsentsperioodil on käe liikuvus piiratud, kuid pärast kildu või krohvikihi eemaldamist ei saa te kohe tavapärase tegevuse juurde naasta. Fusioonikoht esimestel nädalatel on endiselt liiga habras ja lihased on liikumatuse ajal koormusest võõrutatud. Spetsiaalne väljaõpe aitab käel kiiremini taastuda, ilma et tekiks täiendavaid vigastusi.\nEsimesi harjutusi soovitatakse teha soojas vees, kasutades vanni või sügavat basseini, nii et käsi sukelduks vette käest küünarnukini. Randmeosa teeb randmeliigese abil sujuvaid, lihtsaid üles-alla liikumisi, samuti pöördeid.\nNädala jooksul saab kasutada "vesivõimlemist". Kui need harjutused ei tekita raskusi ja valu, liikuge laua taga asuvate harjutuste juurde..\nPange oma käsi küünarnukist käsi lauale ja tehke harjaga painutamise ja pikenduse liigutusi.\nAja jooksul on soovitatav üle minna harjutustele, mis treenivad peenmotoorikat (tikkude korjamine, laste mosaiigid, mõistatused jne).\nArstid määravad rehabilitatsiooniprotseduuridena sageli füsioteraapia ja massaaži..\nMurde iseloomulik välimine märk koos segamisega, see on silmaga nähtava jäseme kuju muutus, täheldatakse iseloomulikku deformatsiooni, kuid tuleb mõista, et sellise vigastusega silmaga nähtavad välised muutused toimuvad ainult luukoe tõsise hävimise korral ja on suhteliselt haruldased.\nSelliste vigastustega külastuste haripunkt külma kliimaga riikides toimub kevadel ja sügisel, selle põhjuseks on jää ning suureneb kukkumisoht, suureneb verevalumeid saavate inimeste arv ja luumurdude arv..\nKui raadiuse käe murd on keeruline, võib raadiuse parandamiseks mõeldud treeningravi lühikese ajaga saavutada suurepäraseid tulemusi. Ja sõna otseses mõttes kuu pärast, isegi varem, on võimalik käsi tagasi liikuvuse, funktsionaalsuse juurde, eemaldada kõik liigeste töö piirangud. See on võimalik raadiuse lihtsa murdumisega, mille korral nihet ei toimu. Kui fragmentide ja nihetega luumurd on keeruline, võib taastusravi võtta kauem kui kolm kuud.\nPatsient ei pea konkreetseid liigutusi tegema. Oluline on lihtsalt vigastada ja seejärel vigastatud käe lihaseid õrnalt lõdvestada. Treeningut tehakse kogu päeva jooksul vähemalt 3-5 korda. Lähenemisviiside täpne arv määratakse sõltuvalt patsiendi üldisest seisundist. Selline koolitus on vajalik vereringe stimuleerimiseks, normaalse lihastoonuse säilitamiseks..\nNeed harjutused viiakse läbi ka tegelikke liikumisi tegemata. Patsient peaks lihtsalt ette kujutama, kuidas käsi liigub, kuidas liigesed painduvad, lihased tõmbuvad kokku. Seega on tagatud vastavate närviimpulsside edastamine, ehkki tegelikke liikumisi pole. Oluline on viia ideomotoorikatreening läbi juba teisel päeval pärast käevigastust. Lähenemisviiside arv võib olla piiramatu.\nHarjutused viiakse läbi järgmiselt.\nReuma korraliku toitumise saladused


Haigla otsib uut ravijuhti - Saarte Hääl\nHaigla otsib uut ravijuhti (17)\nKuna kevadel lõpeb Kuressaare haigla ravijuhi viieaastane ametiaeg, otsib haigla konkursiga uut ravijuhti.\nRavijuhi korraldada on haigla ravitöö, samuti peab ta arendama tervishoiuteenust.\nKandidaadilt nõutakse meditsiinilist kõrgharidust ja arstina töötamise kogemust. Lisaks heale suhtlemis- ja läbirääkimisoskusele peab ta olema orienteeritud meeskonnatööle ja tulemustele ning olema algatus- ja kaasamisvõimeline. Ravijuht võib osalise koormusega teha ka oma erialast tööd.\nTööle saab valituks osutunud kandidaat asuda 1. maist või kokkuleppel.\nAmbulatoorseid ja statsionaarseid tervishoiuteenuseid osutavas Kuressaare üldhaiglas töötab 400 inimest.\nLisatud: 16.12.2017 / 09:25\nKurb….et ravijuht pole juhatuse liikme ametkohtagi väärt! Haiglat juhivad diletandid- eks siis viimane arst kustutab tule…võib-olla ongi see eesmärk…!?\nLisatud: 16.12.2017 / 09:44\nMind pani ka imestama sama asi — kirjutisest oleks nagu midagi puudu. Vaadates ka ametlikku konkursiteadet http://saarehaigla.ee/userfiles/file/Ravijuhi_konkurss.pdf ei ole seal juttu sellest, et Kuressaare Haigla SA otsib juhatuse liiget. Hetkel moodustavad juhatuse juhatuse liige Märt Kõlli ja juhatuse liige – ravijuht Marje Nelis. Viieaastane ametitähtaeg on juhatuse liikmel.\nPõhikirja järgi selle sihtasutuse juhatusel on 1-3 (üks kuni kolm) liiget. Uudise tegelik sisu on seega hoopis järjekordne struktuurimuutus Kuressaare Haigla juhtimisel?\nLisatud: 16.12.2017 / 09:57\nusun et uus haigla nõukogu tühistab selle järjekordse tuiskaja lolluse – selline arstlikku-juhtimist eitav(alandav) info jõudis ka mandrile ja see saaremaa haiglale au ei tee,ei kutsu ka kandideerima…\nLisatud: 16.12.2017 / 10:05\nPakuks välja: Saaremaa valla vallavanema, tal ju need nõutavad tingimused olemas, ja aega peaks ka vallajuhtimise kõrvalt üle jääma, nii et jõudu tööle Pr. Aro. PS. need töökohad ju pooleldi kattuvad ning mitte kummaski ei jätku tööd täiskohaga töötamiseks.\nLisatud: 16.12.2017 / 10:10\nVabandan eelneva pärast! ametikohad läksid vahetusse, soovitasin volikogu esimeest Pr. Tiiu Aro\nLisatud: 16.12.2017 / 13:55\nMis juttu sa “nõukogu” ajad. Ravijuht ongi automaatselt juhatuse liige.Vollil õige arusaam, Kuressaare Haigla SA juhatusse kuulub kaks , võrdväärset juhatuse liiget, Kõlli ja Nelis, kes on lisaks veel ravijuht.\nLisatud: 16.12.2017 / 13:59\nNo siis pole seal haiglas küll enam midagi loota, kui pr. Aro peaks sinna sattuma. Huvitav, kui ta sellisest raskest tööst oleks huvitatud olnud, miks ta siis 5 aastat tagasi , ei soovinud kandideerida. Seal ravijuhi töökohal peab ikka tööd ka tegema, aga mitte nii nagu vallas.Kes sellest tööst miskit ei tea, siis ärgu ka rääkigu.\nLisatud: 16.12.2017 / 14:06\nNelis on väga hea arst ja meeldiv inimene\nLisatud: 16.12.2017 / 15:17\n“nõukogu” räägib sama juttu, mis mina.\nAutomaatselt ei ole Kuressaare Haigla ravijuht SA juhatuse liige SA Kuressaare Haigla põhikirja http://www.saarehaigla.ee/userfiles/file/Pohikiri2014.pdf järgi:\n4.5. Juhatusel on 1-3 (üks kuni kolm) liiget. Juhatuse liikme valib nõukogu avaliku konkursi korras 5 (viieks) aastaks. Kui juhatusel on kaks või rohkem liiget, peab vähemalt tihel neist olema arsti kvalifikatsioon. Kui juhatusel on üle kahe liikme, valivad juhatuse liikmed endi hulgast\njuhatuse esimehe, kes korraldab juhatuse tegevust.\nJuhatuse liikme viiaastane ametiaeg lõppes ja sellega seoses hakatakse otsima ravijuhti?\nHetkel on dr Nelis see “teine” sellest kui juhatusel on kaks või rohkem liiget, peab vähemalt tihel neist olema arsti kvalifikatsioon asjast ja juhatuse liikmele lisaks on ta ka ravijuht, mitte vastupidi.\nNõukogu 3. 1 .3 . kinnitab juhatuse liikmete arvu ja valib avaliku konkursi korras juhatuse liikmed, juhatuse uus liige valitakse reeglina juhatuse senise liikme viieaastase volituste perioodi kahe viimase kuu jooksul; ja nüüd ongi olukord, kus ainult ravijuhi otsimisest ei ole võimalik aru saada, kas nõukogu on vähendanud juhatuse liikmete arvu ja sihtasutus jätkab nagu näiteks Läänemaa haigla, kus juhatuses on üks juhataja ja haiglal on ka ravijuht, kes ei ole juhatuse liige või tehakse hoopis uus töökoht Kuressaare haiglasse juurde ning tehakse veel ka konkurss juhatuse teise liikme leidmiseks (, kellel peab olema arsti kvalifikatsioon).\nLisatud: 16.12.2017 / 16:43\nJah,praegune konkurss ei vasta põhikirjale “vt Volli Nõukogu 3. 1 .3 . kinnitab juhatuse liikmete arvu ja valib avaliku konkursi korras juhatuse liikmed, juhatuse uus liige valitakse reeglina juhatuse senise liikme viieaastase volituste perioodi kahe viimase kuu jooksul”; ja kui ravijuht on juhatuse liige miks siis veel valitakse ravijuhti ???? Midagi on juhtunud nõukoguga…ei tahaks halvasti õelda…\nLisatud: 16.12.2017 / 23:45\nAsi selge, küsige Kuressaare Haigla SA\nnõukogult. Jääb vaid üks juhatuse liige või õigemini juht ja tehakse uus ametkoht -ravijuht, kes ei ole enam valitav, vaid püsi töökoht. Kuidas on põhikirjaga, pole süvenenud, ju siis muudetakse ka pühikirja.\nKahju jah, ega dr. Nelis siis enam kandideeri, on tõesti tark ja tore arst, kes tuleb paljude töödega majas toime, nii ravi alal kui juhtimisega\nLisatud: 17.12.2017 / 07:00\nMiks mitte Hannes Haavel või Varje Haavel?\nLisatud: 17.12.2017 / 09:37\nDr Nelis tore? Sel juhul pead olema tema tuttav, mõni tähtis inimene või tähtsa inimese sugulane. Muul juhul vaatab ta sinust “läbi” või viskab sinust õdedele mõne nalja.\nLisatud: 17.12.2017 / 15:17\nMiks mitte Liis Haavel??\nLisatud: 17.12.2017 / 15:32\n…inimese välimus reedab ka inimese iseloomu!\nLisatud: 17.12.2017 / 17:39\nkogu see jant peaaegu pool aastat varem, teades et see nõukogu läheb hingusele – tundub küll rohkem ärapanemise moodi ! Väga halva sõnumi jätab see tohterkonnale ja ei tiivusta kedagi saaremaale tulema.\nUsku uuele nõukogule asjade õigeks pööramisel./Muide ravijuhi tööülesanded kuulutusel on vist tehtud lasteaia lapse poolt…kahju/\nLisatud: 18.12.2017 / 09:41\nMinul igatahes on Dr, Nellisega , ainult head kogemused, oli ju tema kes määras minu elus uue suuna, saates südameproobleemiga kiiresti Tallinnasse. Nimetan teda oma “Südamapäästjaks!” Oleks vaid kõik arstid nii hoolivad! Edu talle ning rahulikku jõuluaega!


Kahjuritõrje ja taimekaitsevahendid\nKahjurid võivad teha aias suurt hävitustööd. Kaitske oma taimi kahjulike putukate ja näriliste eest BAUHAUSi aiandusosakonna mitmekülgsete kahjuritõrjevahenditega. Meilt saate ka putukalõksud ja -peletid, putukatõrjevahendid, hiire- ja mutilõksud ning tüvekaitsmed puuistikute kaitsmiseks. Valikust ei puudu ka siilimajad ja nahkhiirekastid. Tutvuge meie iga päev kasvava tootevalikuga nüüd ka e-poes.\nSipelgapulber 200 g\nSääsetõrjeseade 3 W\nPutukatõrjeseade 0,5 W\nPutukatõrje seade ultraheli\nKahjuritõrje Multi-Insect 250 ml\nSööt mürk tigudele 100 g\nMagnet Spray 400 ml\nAerosool Dichlofoss 400 ml\nUniversaalne aerosool Dichlofoss\nRoheline seep Chilly 500 ml\nPuuvaha 150 g\n/Tooted/Õu ja aed/Istutamine ja kasvatamine/Kahjuritõrje ja taimekaitse 167 159 Kahjuritõrje ja taimekaitse https://www.bauhaus.ee/tooted/ou-ja-aed/istutamine-ja-kasvatamine/kahjuritorje-ja-taimekaitse.html 1 5


Eesnäärmevibraator Rebel Men's Gear - Vibes.ee\nAvalehele > Vibraatorid,..>Eesnäärmevibraatorid>Eesnäärmevibraator Rebel Men's Gear\nAnaal, hügieen (56)\nToidulisandid, ergutid (31)\nNaistele (armukuulid,... (136)\nMeestele (masturbaatorid,... (619)\nMasturbaatorid, vagiinad (267)\nPeeniserõngad anaalse... (16)\nPesu ja riided (1005)\nIgapäevasemad kleidid (8)\nKostüümid, temaatilised... (17)\nSeksikad kleidid (69)\nSeksikas pesu (208)\nSukad, sukahoidjad (135)\nSeelikud, püksid (5)\nRetuusid, legginsid (19)\nKäerauad, piitsad, nahk... (406)\nMaskid, suutropid (66)\nKingitused ja pilakaup (35)\nEhted ja muud aksessuaarid (80)\nNibuehted, -katted (60)\nWet libesti Naturals Silky Supreme 93ml\nSilky Supreme™ on ülimalt...\nSoonelise pinnaga taaslaetav...\nEesnäärmevibraator Rebel Men's Gear\nSoonelise pinnaga taaslaetav eesnäärmevibraator.\nElastse ja painduva peaga, mis teeb lelu sisestuse mugavamaks.\nErutava kujuga ja väljaulatuva peaga.\nStimuleerib nii eesnääret kui ka lahkliha\nKomplektis on laadimiseks vajalik usb-kaabel.\nSisenemissügavus (cm) 11\nØ (cm) 3,2\nSamaaegselt eesnääret ja lahkliha stimuleeriv vibraator, millel on 10 intensiivsusastet - vibratsioonireziimi. Lelu ots on eriti paindlik ning teeb selle sisestuse kergeks ja mugavaks.\nVeebaasil libesti, mis...\nEesnäärmevibraator Rebel Men's Gear 2\nhttps://vibes.ee/et/eesnaarmevibraatorid/8063-eesnaarmevibraator-rebel-men-s-gear-4024144608072.html 8063 Eesnäärmevibraator Rebel Men's Gear https://vibes.ee/19735-large_default/eesnaarmevibraator-rebel-men-s-gear.jpg 59.95 59.95 EUR InStock /Home/Vibraatorid,../Eesnäärmevibraatorid

Soonelise pinnaga taaslaetav eesnäärmevibraator.

Elastse ja painduva peaga, mis teeb lelu sisestuse mugavamaks.

Erutava kujuga ja väljaulatuva peaga.

Stimuleerib nii eesnääret kui ka lahkliha

Komplektis on laadimiseks vajalik usb-kaabel.

 Rebel 2020-02-10\nL-kujuline eesnärmevibraator, millel on mumpsuline stimulatsiooniosa ja sobivalt erineva paksusega põhikeha. Vibraatormuna on eemaldatav.\nLainja keha ja peenisepea kujuga eesnäärmevibraator, millel on ka lahklihastimulaator (9cm/2,5cm).\nEesnäärmevibraator Lelo Hugo must\nEesnäärmevibraator, mis on turul üks võimsain, kui mitte kõige võimsam! Juhtmevabast puldist reguleeritav lelu, millel on 8 reziimi. Sobib kasutamiseks ni sooloseksiks kui ka partneriga vallatlemiseks. Kaks võimsat mootorit.\nGvibe MINI - Tiffany Mint\nGvibe on uudne tark lelu, mis pakub naudingut nii mehele kui ka naisele. Toode on disainitud võimalikult väikseks, kuid samas on allas kogu võimsus ja funktsionaalsus.Kahe tundliku piirkonna samaaegne stimuleerimine Lelu kuju adapteerub kasutaja kehaga (vagiina mõõtudega) tänu oma haaradele\nEesnäärmevibraator Lelo Bruno lilla\nEesnäärmevibraator, mis on turul üks võimsain, kui mitte kõige võimsam! Reguleeritav lelu, millel on 6 reziimi. Sobib kasutamiseks ni sooloseksiks kui ka partneriga vallatlemiseks. Kaks võimsat mootorit.\nAnal Fantasy ribiline eesnäärmevibraator\nRibilise kehaga eesnäärmevibraator, millel on toekam munajas tipp. Tipus on lisaks veel ka neli stimuleerivat kurdu. Eemaldatava vibraatormunaga.\nEesnärmevibraator Renegade III must\nAnatoomilise kujuga eesnäärmevibraator, mille keha on pisut laineline. Siidja tunnetusega pealiskattega silikonist. Veekindel\nEesnärmevibraator Renegade III sinine\nEesnäärmevibraator Trinity Vigor\nPisut kaarja kitsama kehaga vibraator, millel on otsas ümar nubliline pea. Viimane soboib suurepäraselt eesnäärme stimulatsiooniks. 10 jõulist vibratsiooni. Kergesti käsitletav vajutusnupp.\nSileda pinnaga ja anatoomilise kujuga eesnäärmevibraator. 3 võimast vibratsiooni ja 4 rütmi, mis on kergestikäsitleva nupuga juhitav. Taaslaetav magnetilise kinnitusega laadija - ei mingit laadijaotsiku toppimist või avade sulgemist. Täielikult veekindel, saad kasutada nii dušši all kui pesta...\nPL eesnäärmevibraator kõdistava effektiga\nPretty Love eesnäärmevibraator, millel on all kitsas alus, mis aitab lelul õiges kohas püsida. Selle keha vibreerib ning p-punkti stimuleeritakse kõdistava effektiga. 7 vibratsiooni ja 4 kõdistavat funktsiooni\nPL eesnäärmevibraator Beckie\nVoolujoonelise T-kujuga eesnäärmevibraator\nVibratsiooniga anaaltapp Apollo\nSilikoonist kattega vibratsiooniga t-kujuline anaallelu, mis pakub võimast ja sügavat tunnetst. Juhtmega pult, millega saad reguleerida vibratsiooni kiirust ja valida rütme\nC-kujuline eesnäärmevibraator Rebel\nC-kujuline eesnäärmevibraator, millel on pisut suurenev pea ning sellel on eesnääret stimuleerivad nublud. Eemaldatava hõbedase vibraatorelemendiga.\nKaarjas vibraator Flexi must\nKaarja kujuga vibraator, mis on disainitud valmistama naudingut nii G-punkti kui ka P-punkti stimuleerides. Elastne pea ning keha on kaetud munajate mummudega. Vibraatorit saab juhtida vajutusnupust.\nVibratsiooniga anaaltapp liikuva munaga Rolling Head\nTaaslaetav p-punktivibraator, mille tipus on sisemuses liikuv "koputav" kuulike. Lisaks on käepidemel stimuleerivad nublud. Kokku on kaheksa vibratsiooni.\nMummuline eesnäärmevibraator Rebel\nKaarjas, mummulise pühikehaga eesnäärmevibraator. Ühetasemeline vibraatorelement, mille saab ka eemaldada.\nKaarja kujuga sileda pinnaa eesnäärmevibraator eenaldatava vibraatorelemendiga\nEesnäärmestimulaator Black Mont\nTootja: Chisa Novelties\nEemaldatava vibraatorelemendiga eesnäärmestimulaator, mille kuju meenutab pisut joystiki. Mõnusalt sopiline ja iga kumerus on disainitud stimuleerima just õiget mõnupunkti.\nVibraator Anal Indulgence\nMõnusa kujuga vibraator, mis ühendab endas anaalpärlid ja mugavama käepideme koos eemaldatava vibraatorelemendiga. Lisaks on stimuleerivad nagad ka käepidemel.\nVibraator Lelo Loki Obsidian must\nSuurepärase disainiga Lelo vibraator, millel on 6 vibratsioonireziimi ning eriti võimas vibratsioon. Selle teravnev tipp, otsast kogukam keha ning salenev keskosa koos kraega on eelkõige mõeldud naudingut pakkuma meestele. See on USB-kaabliga taaslaetav ning 100% veekinel. Seega saad lelu kaasa võtta kõikjale ning nautida nii vannis kui ka dušši all.\nEesnäärmevibraator Insider vers sinine\nElastsest silikoonist valmistatud eesäärmevibraator, mille sisenev osa on sale, stimuleerivate kurdudega ning sobiva disainiga. Lelu alaosa sisemus on kaetud stimuleerivate nubludega.\nEesnäärmevibrator Insider ball must\nElastsest silikoonist valmistatud eesäärmevibraator, mille sisenev osa on erinevat läbimõõtu kaarja kehaga. Lelu alaosa sisemus on kaetud stimuleerivate nubludega.\nEesnäärmevibraator Insider pearls must\nElastsest silikoonist valmistatud eesäärmevibraator, mille sisenev osa on saleda mummulise struktuuriga ning mille otsas on pisut suurema läbimõõduga teravneva otsaga koonus. Lelu alaosa sisemus on kaetud stimuleerivate nubludega.\nEesnäärmevibraator Insider line sinine\nElastsest silikoonist valmistatud eesäärmevibraator, mille sisenev osa on otsa poole ühtlaselt ja sujuvalt suureneva läbimõõduga. Sileda pinnaga. Lelu alaosa sisemus on kaetud stimuleerivate nubludega.\nEesnäärmevibraator Insider vers must\nEesnäärmevibraator Insider bold sinine\nElastsest silikoonist valmistatud eesäärmevibraator, mille sisenev osa on otsa poole järk-järguliselt suureneva läbimõõduga. Jämedama ümara otsaga. Saab kasutada kahte pidi. Lelu alaosa sisemus on kaetud stimuleerivate nubludega.\nColt eesnäärmevibraator Deep Flexer\nMõnusalt mumsulise kujuga Colt eesnäärmevibraator, millel on kergemaks sisestuseks teravnev ots.\nEesnäärmevibraator Renegade I sinine\nEesnäärmevibraator, mida võib vabalt kasutada ka vahekorra ajal. Selle suurepärane kuju pakub sulle rohket naudingut ning stimulatsiooni.\nBlack Velvet vibraator\nSoonelise kehaga vibraator, millel on lisaks lisastimulaator, mis sobib nii kliitori ku ka eesnäärme stimuleerimiseks.


kultuuritarbija60+: mai 2017\nKevadel jõudsin käia Salzburgis. Jõudsin linna tuisusel aprillikuu viimasel päeval, järgmiseks päevaks oli lumi sulanud, õitsesid tulbid, nartsissid, kastanid ja Mirabelli aedades isegi sirel.\nPildid Mirabelli aedadest. Just siin lõõritas Julie Andrews „Helisevas muusikas“ mitmed laulud.\nSalzburg on kaunis väikelinn Salzachi jõe kaldal, umbes Tartu suurune rahvaarvult.\nÜhel pool vanalinna mäe otsas Hohensalzburgi kindlus, teisel pool jõgi. Barokkstiilis vanalinn kuulub alates 1996 UNESCO maailmapärandi nimistusse ja on imearmas oma kirikute, loendamatute platside, väikeste tänavate ja tänavakohvikutega. Mozartit osatakse Mozarti sünnilinnas eksponeerida igat kanti. Näiteks sõime lõunat Papageno väljakul, kohvi jõime Mozarti kohvikus. Mozarti sünnimajas on muuseum, tähistatud on maja, kus elas pärast Mozarti surma tema abikaasa Konstanze. Mozartiga seotud kaupa on meeletult, mitte ainult need punased Mozart- Kugeln, pealegi on väidetavalt õiged ainult sinise paberiga Mozrt- Kugeln. Teine enim ekspluateeritud teema on „Helisev muusika“. Salzburgi suvise kultuurifestivali peakontserdimajja me ei pääsenud, pildistasin afišši, tuleb ju tuttav ette:\nMulle meeldis, kuidas kohalikud kandsid rõõmuga oma rahvariideid, küllap paisitsid need tänavapildis silma ka seetõttu, et linnas tähistati kevadpüha- 01. maid. Pildistasin muusikuid, kes varahommikul mäejalamil mängisid.\nRahvariietes naisi oli ka palju, neid oli imelik tänaval pildistada luba küsimata, pildistasin poeaknal kaasajastatud rahvariidemoodi.\nÕhtul oli võimalik käia kontserdil Hohensalzburgi kindluses.\nArvasin, et mängitakse Mozartit, kostümeeritult nagu Viinis, aga esines heatasemeline kvintett, kavas ainult veidi Mozartit aga seevastu Schuberti Forellikvintett, mis mulle väga meeldib. Omal käel reisides ma mitte kunagi ei osta kontserdipileteid koos õhtusöögiga ja ei soovita ka teistele. Seekord olid kontserdipiletid koos õhtusöögiga möödapääsmatult reisibüroolt. Toidul ei ole midagi viga, aga see ei ole pidusöök. Parim osa oli magustoit:\nKuna ma lihasööja ei ole, siis toiduelamusest märgiksin austria magustoite: õunastruudel; Kaiserschmarrn (väikesteks tükkideks rebitud kohevad rosina-vaniljepannkoogid moosiga) ja Salzburgi „Nockerln“, (pehme besee marjakastmes. Pildistamine tuli mulle meelde alles siis, kui pool juba söödud, sestap pildistasin menüüd. Maitsvad koos tassi Mozart-kohviga, aga ise kodus järgi ei kipu tegema .\n3 päevasel reisil jäi aega ka ringi sõita.Imekaunis Königsee:\nAustrias tähistatakse maipühi kevadpühadena . Kevadpüha tähistamine väikelinna Berchtesgadeni peaväljakul. Rahvast meeletult, tuletõrjetõstukiga tõstetakse lapsi kõrgele vaadet imetlema:\nÕitsev aed Berchtesgadenis:\nAustrias on kombeks kevadpühade ajal püstitada küla keskele Maibaum. Mida suurem sead uhkem, külad võistlevad omavahel ja kombeks oli vanasti veel teise küla puu ära lõjkuda. Ühe sellise puu tabasin Mondsee lähistel:\nSalzburgi vanal kalmistul on omapärane haudade rühm - giid jutustas , et siia on maetud esimene Salzburgi sarimõrtsukas, kes piinas surnuks oma 7 naist. Internet lükkab selle müüdi siiski ümber ja ütleb, et nende ristide alla on maetud kuulus kivimeister Sebastian Stumpfegger koos oma nelja naise ja vanematega.\nKõige rohkem jäid mulle Salzburgist meelde söögikohtade, baaride ja kaupluste akendel omapärased ja teravmeelsed mõtteterad või kalambuurid. Jäingi neid pildistama.\nAbikaasa lemmik (jäi ise ka peale):\nJa lõpuks üks rõõmsameelne veel:\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 13:58 Kommentaare ei ole:\nSildid: 2017, reis\nPõnev raamat ajust noorelt ajuteadlaselt Jaan Arult. Olen näinud autori esinemisi teleris ja ootasin raamatut huviga. Ei pidanud pettuma, raamat on kirjutatud n.ö populaarteaduslikult, arusaadavas ladusas keeles, rohkete näidetega igapäeva-elust ning piisavate viidetega teaduslikele uuringutele. Raamatu lõpus märkmed ja allikad- samuti huvitavad lugeda.\nKes ei tahaks tunda iseennast ja teada, kus asub teadvus. Kas peale aju on meil olemas ka vaim kui teadvuse asupaik? Kas puudel, loomadel, masinatel on teadvus? Kas vastsündinul on teadvus juba sündides olemas?\nKõik elusolendid, loomad, linnud, inimesed, magavad. Kas une funktsioon on aju loovuse suurendamine, aju puhkus või polegi unel erilist funktsiooni ja see on lihtsalt evolutsiooni ajal väljakujunenud ärkveloleku aja regulatsioon?\nAutor ütleb, et rööprähklemine ei ole ajule hea- see on sama hea nagu keerutada kõrbes pea kohal lahtist veepudelit ( lk. 119). Praktilise, enda arust väga hea rööprähklejana tööl, alati valmis oma tööd tehes teiste küsimustele vastama ja mitme asjaga tegelema, tundsin eriti selle osa vastu huvi. Miks siis ikkagi ajule meeldib rööprähklemine? Millest aju tunneb mõnu?\nKas unenägudel on tähendus ja kuidas suhtub kaasaegne ajuteadus Freudi unenägude sümboolikasse?\nKas on tõsi, et me kasutame vaid 5% oma ajust? Kas aju on võimalik arendada?\nKui need ja samalaadsed küsimused pakuvad huvi, siis on see õige raamat lugemiseks.\nAutor ei anna lõplikke vastuseid, sest neid ei ole.\nInimene on keeruline uurimisobjekt, teadlased on uurinud kaugeid galaktikaid, kuid seda, kuidas ajuprotsessid on seotud teadvusega – ei tea. Uusimad uuringud üritavad teadvust selgitada tulenevalt informatsiooniteooriast, teadvus tekib igas süsteemis, mis integreerib informatsiooni. Kas see ka nii on- autor ei kinnita, pigem toob näited, kuidas kunagised teaduslikud tõed on pea peale pööratud.\nStiilinäide lk.55: "Kui ma vaataksin lähemalt teie ajju, näeksin seal kõiksugu närvirakke, erinevaid molekule, retseptoreid, millele need kinnituvad, ja suudaksin ehk jälgida ka mitmesuguseid rakusiseseid biokeemilisi kaskaade, mida molekulide kinnitumine vallandab. Te olete justkui masin. Väga keeruline masin, kuid siiski masin. Kuid seestpoolt ei tundu ju, et te oleksite masin- on tunne olla teie ise, tunne armastada, tunne tunda kurbust, rõõmu, meeleheidet või valu. Teil on teadvus iseendast ja teid ümbritsevast maailmast. Kuid on raske mõista , kuidas aju masinavärgist saab sündida tunne olla keegi, kuidas tunne olla inimene tekib ajust, kuidas teadvus saab olla seotud ajuga. Aju ja teadvus tunduvad olevat liiga erinevad."\nRaamatus on ka praktiline peatükk: Kuidas paremini magada - 10 soovitust ;Aju kasutamise lühijuhend. Praktilise poole pealt midagi uut ei ole, kõik kirjandusest varem loetud ja tõenäoliselt inimkonna aastasadade kogemuste põhjal välja-kujunenud.\nKuldne reegel on, et tuleb end jälgida ja tundma õppida ning mõningate teaduslike tõdedega arvestada. Samuti sellega, et teaduslikud tõed ei ole igavesed\nEelmisel aastal sai bestselleriks tõlketeos „Võluv soolestik“. Kui inimesed tunnevad sama suurt huvi oma aju vastu kui soolestiku vastu, võiks sellestki raamatust saada bestseller. Eeldused on olemas: ladusalt kirjutatud, elulised näited. Näiteks jalgpallihuvilisele abikaasale selgitasin raamatu põhjal teaduslikult lahti, miks kogenud jalgpallur Zinedine Zidane ei suutnud end jalgpalliväljakul talitseda.\nAutor on jälginud oma pere väikelapsi, võib isegi öelda, et nendega minikatseid teinud ja tulemusi teaduslikult lahanud.\nSelgeltnägijate saate andunud jälgijad tõenäoliselt raamatut ei loe.\n„Ajust ja arust.\nUnest, teadvusest, tehisintellektist ja muust“\nKirjastus Argo 2017\nSildid: 2017, aimeraamat, raamat\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 14:18 Kommentaare ei ole:\nOod minu perekonnale\nRootsi keeles on raamatu pealkiri "Beckomberga – Ode till min familj" ehk siis nimi viitab otse tegevuskohale- Rootsi tuntuimale vaimuhaiglale Beckombergas. Kuna teises keeles lugejatele nimi Beckomberga midagi ei ütle, siis meil ilmus raamat pealkirjaga „Armastuse gravitatsioon“ ja saksa keeles näiteks pealkirjaga „Das große Herz“. Ei teadnud minagi sellist kohta, pidin guugeldama.\nTutvustuse kohaselt on Sara Stridsberg Rootsi nüüdiskirjanduse säravamaid esindajad, millest annab tunnistust aukartustäratav auhindade loetelu. Käesolev raamat pärjati 2015.a. Euroopa Liidu kirjandusauhinnaga. Eesti kirjanikest on selle auhinna saanud näiteks Tiit Aleksejev („Palveränd“), Meelis Friedenthal („Mesilased“) ja 2016.aastal Paavo Matsin („Gogoli disko“).\n2016.aastal valiti Sara Stridsberg Nobeli kirjandusauhinda jagava Rootsi Akadeemia 13. liikmeks.\nRaamatu kangelannaks on 14 aastane Jackie, kelle vanemad on lahutatud. Ema Lone on boheemlane, sõidab ringi mööda maailma ja pildistab katastroofipaiku. Kui ema Lone Musta mere äärde Odessasse pildistama sõidab, veedab Jackie ärkveloleku aja Beckomberga vaimuhaiglas, kus on ravil isa Jim. Isa on depressiooni käes vaevlev alkohoolik, võta sa kinni, kumb probleem teist võimendab, kes valib kogu elu elamise ja enesetapu vahel. Ka pärast seda kui Beckomberga on suletud ja Jim elab n.ö. vabaduses. Enesetapu on sooritanud ka Jimi ema, Jackie vanema Vita. Jackie külastab Beckomberga lossis asuvat haiglat iga päev, otsides isalt lähedust ning tuge. Siin kohtub Jackie raamatu teiste tegelastega. Isa armastatuga Beckombergas Sabinaga. Raviarst Edvard Wintersoniga, kes sõidutab õhtul ravialuseid oma autoga haiglast välja peole ja on Jackiele kaitseingliks. Pauliga, kes lugejas tõenäoliselt hirmu äratab, kuid kellest saab Jackie elu esimene mees. Beckomberga viimane patsient Olof on vaimu-haiglas veetnud 63 aastat. Olof tuletas mulle meelde Roaldi saadet Sõmera hooldekodust Saaremaal. Nii Roaldi saade kui ka loetud raamat avardasid piire, kui tekib soov kategoriseerida, mis on normaalne ja mis ebanormaalne.\nSelline on lühidalt sisu, mille järgi võiks arvata, et raamat on masendavalt kurb ja lootusetu. Aga nii ei ole, raamatust saadav emotsioon on helge ja elujaatav.\nRaamat on kirjutatud õrnas poeetilises keeles ja lugemisel on haaratud mitu meelt. Kohati lugesin ja tundsin, et vaatan maali, nii täpselt, kaunilt ja varjundirohkelt on sõnastatud autori napid kirjeldused. Taevas on nagu teokarbi sisekülg. Hägune kollakas valgus, puud vihmasajus lasti ja mustad.\nHiljem olin haaratud sõnade, tervete lõikude omapärasest rütmist, justkui oleks tegemist muusikaga. Iga kord, kui haiglaväravatest sisse astun, kaob ülejäänud maailma, see on nagu tagasitõmbuv mõõnavesi, mis paljastab uue rannajoone, nagu ümberkukkunud puud Judarskogenis, mis kubiseb ussidest.\nRaamat ei kulge ühe järjepideva jutustusena vaid on täiskasvanud Jackie, kes kasvatab üksi oma poega Marioni, mälestuste…. kollaaz, oleks vist õige sõna. Ajalist järjepidevust ei ole. Raamat ei ole ainult mälestuste kogum, näiteks peatükis „Kaart (kurbuse arhitektuur)" kirjutab autor Rootsi suurtest vaimuhaiglatest. Lk. 37 „Väga lihtne on hakata haiglat idealiseerima kui täisulikku kohta, mis teeb kõike seda, mida inimese üksteise heaks teha ei suuda. Samal ajal mõjub haigla ka hirmutavalt, kuna esindab meie ebatäiuslikkust: läbikukkumist, nõrkust, üksindust.“\nLugedes on ilmne, et autor tunneb oma kangelaste vastu sümpaatiat ja seetõttu ei ole raamatus ka ühtegi läbinisti paha ega ebameeldivat tegelast.\nLk. 174 „Sõnad on tema palvehelmed, tema jaoks oli neis palve maagiline vägi, pärl pärli järel kinnistus valguse niidile tema pimeduses. Ma vaatan tema kadunud pärleid aknaplekil, vaatan enda nägu, mis peegeldub pimedal magamistoaaknal. Ja kui ma silmad sulen, kuulen kuidas Atlandi ookeani suured lained randa sööstavad ja seejärel aeglaselt merre tagasi tõmbuvad, nagu hingetõmbed, nagu lõpmata aeglased südamelöögid, nagu silm, mis avaneb ja sulgub, nagu öö, kui see üle planeedi valgub. Ma hoian pärleid südame juures , oodates, et Jim Carinolt helistaks ja mind enda juurde kutsuks. Pärlid on minu amulett, mis peab mind saabuva suure öö eest kaitsma“.\nLoen nagu luulet, väga elegantset ja intelligentset luulet.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 07:59 Kommentaare ei ole:\nKahe teatriskäigu vahel jäi Tartus aega külastada Eesti Rahva Muuseumi.\nKõigepealt avaldas muljet võimas hoone oma tavatus lihtsuses. Tekkis kahtlus, kas ikka ühe päevaga jõuab kogu muuseumi läbi käia. Meie veetsime muuseumis 3,5 tundi ja ostsime kogu maja pileti. Kõik näitused käisime läbi, vist. Just nimelt käisime läbi, süveneda jõudsime ainult alguses. Mõnes kohas läks aega rohkem, teises vähem, rohkemaks polnud jaksu, väsitav oli.\nKui Tartus elaksin, võiksin pühapäeviti paar tundi muuseumis veeta. Aga jah, piletihind. Töötavat pensionäri see jalust maha ei löö, aga kallis on küll. ERM-i avalike suhete juht Kaarel Tarand ütles ajalehes, et selle raha eest võib muuseumis veeta täispäeva, lugeda mitme raamatu jagu tekste ja mitme kinopileti jagu filme vaadata. Etteruttavalt olgu öeldud, et ajarajal oli üks nõukaaja kodune raamatukogu ka kenasti riiulitel. Aga tervet päeva korraga ei jõua olla ja paari- kolme tunni eest, mis on mõistlik külastuse pikkus, palju maksta ei raatsi. Tõsi, müüakse pileteid ka üksikutele näitustele, nii et ei pea igakord terve maja piletit ostma.\nAlustasime püsinäitusest „Uurali kaja". Sissekäigu juures kuulasime tuttavaid sõnu erinevates keeltes: vepsa, udmurdi, saami, komi, ersa, vadja, mari, handi – mansi, ungari ja küllap veel mõnes keeles. Oli põnev interaktiivne sissejuhatus näitusele.\nNäitus oli huvitav, igale rahvarühmale oli müstilise jõe kaldal eraldatud oma ala. Võis lugeda põhjalikke tekste, vaadata väljapanekuid ja multifilme, kuulata (vanamees norskas ahju peal või mörises karu jne.), samuti astuda sisse suitsusauna. Ülevaate soome –ugri rahvastest sai ja eesti rahva ajaloo mõtestamisel pidi minema kaugemale kui rahvusluse ärkamine. Oli põnev näitus ja hea oli seigelda. Mõnikord kadus järg käest, väga tähelepanelikult pidi jälgima suunavaid silte, et enne õiget lõppu näitust lõppenuks ei pea ja tagasi ei pöördu.\nPüsinäituse „Kohtumised“ läbisime väga kaootiliselt. Siin oli rahvast rohkem ja kuna ma ERM-i kodulehte enne külastust ei uurinud, trükis „majajuht“ ei aidanud, siis ei suutnud me endale vaatamises süsteemi luua. Läbisime ajarada "vabaduste ajast" "kiviajani", vahepeal põikasime paralleelmaailmadesse. Oli palju väga huvitavat, mulle meeldis interaktiivseid ekraane näppida. Näiteks muistse vanema Lembitu kohta sai valida, mida Lembitu erinevatest eluetappidest, Madisepäeva lahingust, Lembitu surmast, mis sai Lembitu peast jne. on kirjutanud Läti Hendrik, Lauri Vahtre, Mart Helme või keegi teine. Interaktiivsusega oli lõpuks nii, et kus siledat pinda nägin, seal mõnikord ka olematut ekraani näppima hakkasin. Samas kui toetasin end kivist pingile (minu arvates), siis projitseeriti selle pinnale kujutis.\nTõsi on see, et alumiselt näituselt „Uurali kaja“ üles tulles oleksime pidanud kohvikus vahepeatuse tegema. „Kohtumised“ on põnev ja mitmekesine, väga laiaulatuslik näitus, kuid üsna väsitav. Väsitas just see mürarikkus. Korraga rääkisid erinevad ekraanid, lõid kirikukellad ja mis helid kõik veel rõhusid kuulmismeelt.\nPole siis ime, et kõige paremini tundsin end galeriis kunstinäitusel „Rahvus-romantiline vägi ajaloo haardes“. Peale meie seal parajasti teisi külastajaid ei olnud, saime rahus maale nautida.\nEsindatud olid 20.sajandi parimad eesti kunstnikud, kelle loomingust võib leida rahvusromantilisi motiive, näiteks Oskar Kallis, Ants Laikmaa, Paul ja Kristjan Raud, Aleksander Promet, August Roosileht, Eerik Haamer ja uuema aja kunstnikest näiteks Epp-Maria Kokamägi, Jüri Arrak, Peeter Pere, Jaak Arro. Rohkem ei meenu.\nLõpuks sai kohvikus ka istutud ja seda lõputud betoonvälja akna taga vaadatud- nagu lennuväli.\nOlen korra aastas ikka Tartus teatris käinud ja alati mõelnud , et Tartusse tuleks kultuurireis teha. Sel kevadel sai siis teoks tehtud, aga nii palju jäi veel vaatamata. Tuleb korrata, seda enam ,et piiri taha sõitmine ei ole enam nii turvaline. ERM-i tahaksin vanemad lapselapsed kaasa võtta.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 15:00 Kommentaare ei ole:\nSildid: 2017, muuseum\nJäin Tartusse veel teisekski päevaks, et käia Sadamateatris. „Vanemuise“ etendusi näen harva, selle teatri näitlejaid tunnen vaid seriaalidest ja etendus pakkus huvi.\nÜhtegi Lars Trieri filmi ei ole ma näinud, kahjuks, nüüd siis pakuti teatrilaval filmistsenaariumi põhjal kirjutatud näidendit. Üks peaosalistest minu lemmiknäitleja Ivo Uukkivi Draamateatrist.\nVivian Nielseni dramatiseering Lars von Trieri, David Pirie ja Peter Asmusseni filmistsenaariumi põhjal.\nEsietendus Sadamateatris 4. märtsil 2017\nJan-Ivo Uukkivi (Eesti Draamateater)\nDr Richardson- Margus Jaanovits\nStella McNiell, Bessi ema- Piret Laurimaa\nTerry- Veiko Porkanen\nPastor- Riho Kütsar\nWilliam- Jüri Lumiste\nJack- Reimo Sagor\nPoiss- Karl Laumets\n„Ei ole just palju tegevusi siin maailmas, mida oleks võinud korda saata ilma kellelgi haiget tegemata. Iga sinu hingetõmme võib kellelegi haiget teha. Seega pead igal hetkel otsustama, kuidas ja mil viisil see haiget tegemine seekord aset leiab. Ma saaksin seda võrrelda kalade püüdmisega. Muidugi on mul neist omamoodi kahju, aga samas olen mõelnud, et kui ma tõmban ühe kala välja, siis teeb see ruumi mõnele teisele kalale, kes saab nüüd tunduvalt õnnelikumaks, nii et kokkuvõttes saab temast üks väga õnnelik väike kala. Sa võid siit veelgi edasi mõelda - äkki see väljatõmmatud kala põdes depressiooni ja soovis ise oma elu lõpetada, aga ta lihtsalt ei leidnud selleks võimalusi? Ega see poelgi nii kerge, kui sa juhtud olema kala. Ma pigem ei tahaks teada, mida üks pirakas lõhe, kes on elust väsinud, tahaks oma eluga ette võtta.“\nLars von Trier (etenduse kavast)\nEtenduse ajal kujutasin ette, kuidas sama lugu filmilinal mõjunuks veelgi metsikumalt, võimsamalt ja julmemalt. Nii ma arvan, võrdlusmaterjal mul puudub.\nAga ka Sadamateatri laval sündis vaataja silme all tõeline tragöödia, etendus, kus ei üritatagi vaatajat naerma ajada. Ja mulle see meeldis.\n„Filmimaailma suurkuju, taani filmirežissööri Lars von Trieri 1996. aastal valminud samanimelise filmi mõju selle valmimisajal oli paljudele vaatajatele psühholoogiliselt raputav. Tänaseks on kunagi nii kirglikke vaidlusi üleskütnud linateos muutunud filmiklassikaks ja taanlaste rahvahääletus valis selle „20. sajandi filmiks.“ Mõni aasta tagasi valmis stsenaariumi põhjal näidendivariant, mida on edukalt mängitud mitmes riigis.\nTeose tegevustik leiab aset 1970ndate Põhja-Šotimaa suletud, rangelt religioosse elukorraldusega külakogukonnas. Lapselikult usaldav ja jumalakartlik noor naine Bess abiellub endast oluliselt vanema Janiga, kes töötab naftaplatvormi hooajatöölisena ja peab seetõttu pikka aega kodunt eemal viibima. Lahusolekuvalus Bess palub jumalalt oma armastatu kiiremat kojutulekut. See juhtubki, kuid mitte päris nii, nagu Bess seda ette on kujutanud. Järgnevad tõeliselt ehmatavate tagajärgedega sündmused, mille jooksul satuvad teravasse vastuollu kaks erinevat moraali- ja elufilosoofiat: üks – rangetest usudogmadest ja enesepiirangutest lähtuv – , ning teine, mille aluseks on inimliku armastuse kõigeülevus.“\nSamuti meeldis mulle nutikas lavakujundus, mis jäi mõlema vaatuse ajal samaks, markeeris oskuslikult tegevuskoha ning jättis ruumi näitlejatele.\nNäitlejatest aplodeerin eriti Katrin Pärnale, tema Dodol oli sügavust, vaataja tundis tema kõhklusi ja uskus tema sõnu. Just Katrin Pärna Dodo andis tragöödiale sügavuse ja tõi mul üle hulga aja teatris pisarad silmi. Vaataksin Katrin Pärna meelsasti mõnes suures rollis, näiteks....... "Niskamäe naistes".\nNaistel oli etenduses üldse kandvam roll, sest nemad kannatasid, mehed teostasid oma ülemvõimu.\nSümpaatne oli noore näitlejanna Marian Heinati Bessi siirus ja meelde jäi samuti Piret Laurimaa ema napis karmis rollis. Seevastu Ivo Uukkivi, kelle pärast suuresti etenduse valisin, jäi minu arvates kahvatuks. Ma ei tea, milline oli filmi-Jan ja tõenäoliselt pole neid õige võrrelda, kuid minu arvates pidanuks Jan olema noor vihane armastaja, etenduses jäi peale haige vana mees, mulle jääb arusaamatuks, kuidas see Jan suutis Bessi mõjutada.\nMulle etendus meeldis. Et oleks aus, lisan, et käisin teatris koos abikaasaga ja temale ei meeldinud, naise allasurutust patriarhaalses ühiskonnas ei pidanud ta teemaks, Bessi ja Jani lugu pidas ullikese ärakasutamiseks ja teda häiris voodi pidev edasi tagasi nihutamine laval. Meeste vähene tundlikkus, leian.\nEtenduse kavas on ära toodud Jante seaduse 10 käsku, mis on skandinaavia kultuuris kujunenud omaette terminiks. Jante seaduse käsud kujutavad endast grupikäitumise reegleid, milles hinnatakse üksikisikute edu ja saavutusi vääritu ja sobimatuna. Mitte kellelgi ei ole lubatud teistest kogukonnaliikmetest erineda, teistest esile tõusta, heakskiitu pälvib vaid kollektiivne edukus.\nOlen Jante seaduse 10 käsust kirjutanud siin:Karl Ove Knausgård "Minu võitlus" 1.raamat "Surm perekonnas"\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 20:02 Kommentaare ei ole:\nSildid: 2017, teater, Vanemuine\nRaamat tänapäeva multikultuursest Stockholmist, aga ka armastusest, sõprusest ja inimese igaomasest soovist leida oma elule tähendus.\nPoeetiline raamat ja siinjuures on huvitav see, et sisu on poeesiast kaugel. Erinevad inimesed jutustavad Põhja-Aafrika juurtega peategelase Samueli elust aasta enne tema surma, ei midagi poeetilist, argielu triviaalsus. Poeetilisuse taga on minu arvates raamatu eriline ülesehitus ja sellega kaasnev rütm, millest lugeja osa saab.\nSamuel sureb liiklusõnnetuse tagajärjel. Üks kirjanik intervjueerib Samueli sõpru ja tuttavaid, naabreid, ema ja vanaema, kõiki kellel oli noormehega kokkupuuteid, eesmärgiga välja selgitada, kas tegu oli õnnetuse või enesetapuga. Intervjueerija peab intervjueeritavaid veenma, oma eesmärke selgitama, peale käima ja kauplema ning isegi ostma teavet Samueli kohta.\nNendest intervjuudest, intervjueerija tekstilõikudest ja Samueli enda tekstist koosnebki raamat. Kogu materjal on segipaisatud, isikud vahetuvad ilma et oleks märgitud, kes räägib, ajad vahetuvad, ühte ja sama sündmust kirjeldatakse mitme isiku poolt. Lugemist see ei sega, lugeja saab kiiresti rütmi kätte ja taipab ilma selgituseta, kes parajasti räägib.\nVahelduvad tekstilõigud, mõnikord vasturääkivad, loovad raamatus pineva ja rahutu õhkkonna, mõnevõrra sarnase põnevusromaanile ja hoiavad lugejat kütkeis.\nRaamatu lõpuks on killud kokku kogutud ja liidetud, lugeja tunneb Samueli armastatut Laidet, tema sõbrannat Pantherit ja sõpra Vandadi, vanaema, ema, isegi vanaema maja pagulastest asukaid. Aga mitte Samueli- Samuel jääb ikka iseäralikuks salapäraseks nooreks meheks. Püüdes kokku sobitada Samueli identiteeti, jääb esiplaanile tema püüd üksindusest üle saada ja täita oma elu „millegagi“, siit ka Samueli „kogemuste pank“.\nKõik tegelased, kes oma arvamust raamatus avaldavad, tahaksid uskuda ja usuvadki ,et tegu oli õnnetusjuhtumiga, lugeja võib arvata teisiti.\nLk. 256 „ Inimesed ütlevad, et pärast Samueli surma hakkas üks kirjanik küsimusi esitama. Ta kohtus Samueli tuttavatega, ta ütles, et ka tema on kellegi kaotanud, ja tahab nüüd kindlaks teha, mis juhtus nendega, kes Samueli tundsid, ta tahtis teada, kuidas inimesed on oma eluga edasi läinud, ta tahtis süütundest üle saada, ja iga kord, kui ta kuulis, et see polnud ettekavatsetud, et see oli lihtsalt õnnetus, et Samuel tõesti polnud seda tüüpi inimene, kes midagi säärast võiks teha, ning et ta sellepärast ei ole seda teinud, tundis kirjanik ennast natuke paremini. Tema süütunne kadus, ta sisendas endale, et Samueli lugu on tema sõbra lugu, ja kui Samueli tuttavad suudavad eluga edasi minna, siis suudab ka tema.“\nInimesed ütlevad- nii palju kui on inimesi, on ka versioone\nRootsi olustikku tunnen põhiliselt krimkade järgi, sellekevadine Stockholmi reis tõstatas palju küsimusi, millele ei andnud vastuseid ka Rita Ahoneni „Minu Rootsi“. Jonas Hassen Khemiri raamat võimaldab näha Stockholmi asüülitaotlejate ja segaperekondade vastuolulist ja konfliktirohket argielu seestpoolt .\n„Kõik, mida ma ei mäleta“\nKevadise kultuurireisi Tartusse juhatas sisse Prom-Festi ooperietendus „Traviata“. Selle etenduse pärast ma Tartu teekonna ette võtsingi. Tavaliselt vaatan Prom- Festi etendusi Pärnus, aga suvepealinnas mängitakse ooperit teisipäeval 09.05.2017, pärast tööpäeva on sinna raske jõuda. Kolmas ja viimane kord näeb seda „Traviatat“ Birgitta festivalil, aga eelistasin teatrisaali. Seda enam, et nüüd sai ära nähtud ka Vanemuise väike maja, kus ma ei olnud pärast renoveerimist käinud. Kaunis ja õdus teatrihoone, kahju ainult, et minu jaoks nii kaugel.\nFrancesco Maria Piave libreto Alexandre Dumas´ noorema romaani “Kameeliadaam” ainetel.\nMaailma esietendus 6. märtsil 1853 Veneetsias\nEsietendus Prom-Festil 05.mail 2017 „Vanemuise“ väikses majas.\nMuusikajuht ja dirigent –Erki Pehk\nKunstnik – Madis Nurms\nKaaslavastaja, koreograaf – Ingmar Jõela\nAlfredo – Alex Kim (Lõuna-Korea) IX Klaudia Taevi nim. konkursi võitja.\nVioletta – Anna Denisova(Venemaa)\nGermont – Ilya Silchukov (Valgevene)\nKaunase Riikliku Muusikateatri solistid, orkester ja koor\nAnna Denisova- sündis1989.a. Habarovskis, kus alustas ka oma õpinguid. 2011.aastast Rimski –Korsakovi nimelise Peterburi Riikliku Konservatooiumi üliõpilane ning aastast 2016 Peterburi Maria teatri külalissolist. 2015 aastal tegi lauljanna Maria teatris debüüdi Prilepana Tšaikovski ooperis "Padamemand" ning Micaelana Bizet ooperis „Carmen“.\n2013.a. pälvis lauljanna Klaudia Taevi nim. konkursil II Preemia. 2014 aastal võitis Tšehhi rahvusvahelisel Jakub Oustina nim. konkursil I preemia.\n„Promfesti „Traviata uuslavastuses tegi Anna Denisova debüüdi Violetta rollis.\nIlya Silchukov-sündis 1982.a. Valgevenes Minskis. 2005.aastast on ta Valgevene Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balletiteatri solist. Koduteatris debüteeris laulja Tšaikovski ooperis „Jevgeni Onegin“, õnnestunud roll avas talle uksed Euroopa ooperimajades, muu hulgas on ta laulnud „Estonias“ Giorgio Germonti.\nKlaudia Taevi konkursil pälvis ta 2005.a. III preemia.\n2009.a. osales Athanaeli rollis Prom-Festi Massenet’ „Thais“ ooperilavastuses. Käisin seda vaatamas.\nAlex Kim on sündinud 1984.a.,õppis laulmist Souli Riiklikus Ülikoolis ning 2014-2016 Hamburgi Muusika- ja Teatriakadeemias. Debüteeris Hamburgi Linnateatris 2016/2017 hooajal Wagneri ooperites „Tristan ja Isolde" ja „Lohengrin“ning Straussi ooperites „Salome“ ja „Varjuta naine“.\nJärgmisel hooajal hakkab laulma Nürnbergi Linnateatris.\n2015.a. võitis Klaudia Taavi Konkursi, kus oli ka publiku lemmik.\n2016.aastal võitis Ravello Rahvusvahelise konkursi, Gustav Mahleri konkursi ning sai II preemia Cappucilli rahvusvahelisel konkursil ja Nürnbergi meisterlauljate konkursil.\nSirvisin Klaudia Taevi konkursil 2017 a II vooru jõudnud osalejate nimekirja ja leidsin sealt ka kaks Eesti lauljannat- Olga Zaitseva ja Mirjam Mesak. Veel jõuaksin 12. mail toimuvale finaalkontserdile- tuleviku hääli kuulama.\nOoperi lavastaja Anu Lamp on lähenenud ooperile teisiti kui traditsioonilised lavastused-ooperi tegevus toimub tänapäeval. Violetta on kaunis ja siresäärne neiu, kelle hukutavad narkootikumid. Kaunase Riikliku muusikateatri koor etendab paraja läbu.\nOlin esimesest noodist alates lummatud Violetta osatäitja Anna Denisova kaunist häälest. Alfredo Alex Kimi esituses mulle muljet ei avaldanud. Alfredo pole mulle vist üheltki etendusest eriliselt meelde jäänud, käesolev oli minu jaoks viies kord „Traviatat" vaadata. Taas üks selline ooper, peale „Carmeni“, mida võib lõpmatuseni vaadata ja kuulata.\nIlya Silchukovi laulis Giordano Germont’i - meeldis mulle samuti, huvitav ja sügav bariton.\nEtenduse mõte jõudis minuni, küllap ka tänu sellele, et jõudsin enne läbi lugeda kavast lavastus kunstniku, Madis Nurmsi, sõnad: „Kirjeldades lavastuse kujundikeelt, tuleks alustada sellest, Verdi ise tahtis, et „Traviata“ oleks väga tänapäevane ooper- ta ei kirjutanud seda ju mitte ajaloolisele ainesele toetudes , vaid oma kaasaegse –Alexander Dumas noorema näidendile. Toonane tsensuur lasi aga kaasaegsuse idee põhja ning ooperi tegevus tõsteti helilooja meelehärmiks sajand varasemasse aega.\nMinu jaoks sai lavastuse keskseks kujundiks ilu kaduvuse teema. Eriti traagiline on kehavõlude kahvatumine ja kuhtumine Violetta, kui müüdava naise puhul- kui su väärtust hinnatakse ainult välise ilu põhjal, on selle kaotamine erakordselt valus.“\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 21:01 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 14:23 Kommentaare ei ole:\nDianne Reeves esines Jazzkaarel Nordea kontserdimajas.\nVõimas kontsert oli, haaras jäägitult kaasa ning pani tundma aukartust lauljanna hääle ees- viioktaaviline hääleulatus.\nKahtlemata parim kontsert sel aastal, tema kõrval kahvatuvad teised dzässilauljad, mõnda aega ma oma plaate ei kuula.\nAusalt öelda mõtlesin pärast kontserti ka, et miks ma kuulan ooperilauljaid kui on olemas sellise häälega lauljanna.\nEestis esines lauljanna kolmandat korda. Kahju, et ei käinud varasematel kontsertidel 2006. ja 2010 aastal, olen paljust ilma jäänud.\nHääl, mis ei tunne piire, mänguline, kuid samas sügav esitus- tulemuseks on kontserdielamus, mis ei unune. Ja kuulata live's on ikka hoopis midagi muud, kui kuulata plaadilt.\n1956. aastal sündinud lauljatar on võitnud viis Grammy auhinda parima jazz-vokaalplaadi eest. Esimese 2001.a., viimase 2015. aastal plaadi „Beautiful Life“ eest.\nPilt on pärit Dianne Reevesi koduleheküljelt.\n2005.a. mängis George Clooney filmis „Good Night, and Good Luck“,("Head ööd ja õnn kaasa"). Filmimuusika eest sai ta Grammy 2006. aastal.\nAga nii laulab Dianne Reeves tangot:


Terviseuuringud - Eesti Kennelliit\nEKL teadus-aretusnõukogu töökord\nVeterinaaridele ning EKL usaldusarstidele:\nEKL põlveuuringute teostamise kord\nEKL tõukoerte DNA-põlvnemisuuringute teostamise juhend\nEKL üldfüüsilise koormustesti korraldamise kord\nEKL otsib koerte liigeste düsplaasiauuringute usaldusarsti\nNõuded usaldusarstile koerte liigeste düsplaasiauuringute (HD/ED) alal:\nUsaldusarstilt eeldatakse FCI nõuetele vastavat koerte liigeste düsplaasiauuringute hindamispädevust.\n4. koerte liigeste düsplaasiauuringute hindamise pädevust tõendav dokumentatsioon.\nAvalduste esitamise tähtaeg 31.08.2020. Avaldused saata ekl@kennelliit.ee.\nKoerte liigeste düsplaasiauuringute (HD/ED) alal (ajavahemikuks 1.09.2021-31.12.2026):\n1. Merit Villemson – Kavak\n2. Paul F Mõtsküla\nÜldfüüsilise koormustesti ja BAOS hindamise alal (alates 14.04.2022):


Gus Hansen võitis ühe päevaga internetis miljon dollarit! | PokerNews\nGus Hansen võitis ühe päevaga internetis miljon dollarit!\nVeel mõned aastad tagasi võis Gus Hansenit haruharva netipokkeritubades kohata - veelgi harvemini võitmas. Aasta 2007 on toonud muudatuse ning Suur Taanlane on tegemas suurepärast tulemust nii lives, kui ka internetis. Kes ei mäletaks tema naasmist võitjate sekka Aussie Millions suurturniiri esikohaga ning märkimist väärib ka pikaajaline chipliidri positsiooni hoidmine WSOP põhiturniiril.\nKuid aastal 2007 on Hansen tõusnud ka kardetavaks jõuks netipokkeri pulseerivas maailmas. Pärast liitumist Full Tilt Poker`i sponsoreeritud professionaalide tiimiga on Hansen üks regulaarseid Pot Limit Omaha kõrgpanustele mängijaid ning lojaalsed netipokkerifännid on näinud teda tegemas ühte parimat seeriat läbi aegade.\nPisut enne WSOP algust teavitas Gus Hansen enda blogis, et on võitnud Full Tiltis mängides kuu ajaga üle miljoni dollari (pole just paha enamuse mängijate standardite järgi) ning Gus oli üks fännide lemmikobjekte www.highstakesdb.com lehe populaarsusedetabelis. Teadupärast jälgib eelmainitud lehekülg netipokkeri kõrgpanuste mänge ning moodustab tulemustest andmebaasi.\nHiljuti sai Gus hakkama veelgi suurema vägiteoga - nimelt kordas ta WSOP-eelset tulemust, ainult selle vahega, et nüüd võitis ta Full Tilt PLO-laudades miljon dollarit üheainsa päeva jooksul! Andmebaasi koostajate sõnul on see tõenäoliselt suurim summa, mida keegi 24 tunni jooksul internetis võita on suutnud. Suurim pott oli $101 000, kus Gus sai turnil ja riveril J-i, moodustades neliku KaiBuxxe flopanud masti vastu.\nHansen on hetkel Austraalias reklaamimas Australian Poker League sarja ning kommenteerimas World Series of Backgammonit. Selle teksti kirjutamise hetkel raporteeritakse, et Gus on andnud suure hulga võitudest lauas tagasi - praegu on suurepärane hetk jälgida Full Tilt Poker`i-lives, kuidas maailma hullumeelseimal mängijal parasjagu läheb.


AK ⟩ Eli Pilve: eestlased Venemaal ja suur terror - Eesti - Tänane leht\nAK ⟩ Eli Pilve: eestlased Venemaal ja suur terror\nEli Pilve, Eesti Mälu Instituudi teadur-projektijuht\n29. jaanuar 2022, 00.00\nEli Pilve: eestlased Venemaal ja suur terror\nLõunapaus viljakoristuse ajal Uus-Eesti külas 1932. aastal. Eesti külas tegutses tollal kolhoos Uus Tee. Enamik meestest sellel fotol vahistati 1938. aasta suvel ja lasti maha samal sügisel. Foto: Erakogu\nKindlaid andmeid eestlaste asumisest Venemaale leidub alates 18. sajandi lõpust. Nõukogude perioodil sattusid nad sarnaselt teistegi Venemaal elanud rahvastega massirepressioonide ohvriks.\nAinuüksi suure terrori aastatel 1937–1938 mõrvati NSV Liidus hinnanguliselt kuni 10 000 eestlast. Nad moodustavad valdava enamuse neist 8517 inimesest, kelle nimed on kindlaks tehtud ning tänaseks avaldatud soome-ugri ohvrinimekirjade seeria seitsmendas väljaandes «NSV Liidu riikliku terrori soome-ugri ohvrinimekiri. Eestlased».\nTeose on koostanud inseneriharidusega ajaloouurija Nikolai Antonov (1949–2015) ja toimetanud ajalooprofessor Vladimir Abramov. Andmete kogumisel osutas suurt abi Venemaa (nüüdseks sunniviisiliselt suletud) inimõiguste eest seisev organisatsioon Memorial. 31. jaanuaril Tallinnas kirjanike liidu majas esitletav kogumik ilmub Eesti Mälu Instituudi toetusel.\nstalini suur terror


FOTOD: Suur kolimine: rahandusministeerium pakib Väike-Ameerika tänaval kaste - ärileht.ee\nFOTOD: Suur kolimine: rahandusministeerium pakib Väike-Ameerika tänaval kaste\nKastid Maris Lauri kabinetis ootavad kolijaid.Foto: Karli Saul\nRahandusministeerium asub järgmisest nädalast nelja ministeeriumi ühishoone ehitamise ajal asenduspinnal Endla 13 ja Lõkke 5/3a hoonetes Tallinnas. Täna käis ministeeriumis usin asjade kastidesse pakkimine.\nRahandusministeerium peab oma vanast hoonest Väike-Ameerika tänaval välja kolima märtsi lõpuks.\nUus büroohoone, kuhu ministeerium kolib, valmib 2017. aastal. Seniks kolib ministeerium asenduspinnale aadressidel Endla 13 ja Lõkke 5/3a.\n„Asenduspindade ruume on peale väljakolimist pisut värskendatud ja ministeeriumi vajadustele kohandatud. Ruumid on tervikuna paremas seisukorras kui praegused ning vastavad üldistele büroode nõuetele,“ rääkis ministeeriumi pressiesindaja Liisi Poll Ärilehele.\nRKAS sõlmis nelja ministeeriumi, mille hulka kuulub ka rahandusministeerium, ühishoone rajamiseks ehitustööde kontsessiooni lepingu Fund Ehitusega seotud osaühinguga 2Torni. RKASi teatel hoiab ühishoone kümne aasta jooksul kokku ligi 7 miljonit eurot.\nRahandusministeeriumi, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, sotsiaalministeeriumi ning justiitsministeeriumi ühishoone tuleb praeguse rahandusministeeriumi hoone asemele, mis on kavas lammutada.


Repliik: lastekaitsejuhtumite kajastamise ärakeelamine on täiesti lubamatu • Objektiiv\nArvamus » Repliik: lastekaitsejuhtumite kajastamise ärakeelamine on täiesti lubamatu\nTäna hommikul sai meedia vahendusel lugeda mitmekümne omavalitsuse sotsiaaltöötajate soovist, et lastekaitsejuhtumite avalik käsitlemine keelataks ära.\nTäpsemalt pöördusid 38 omavalitsuse sotsiaalvaldkonna juhti peaministri, presidendi ja õiguskantsleri poole palvega, et need hindaksid ajakirjanduse tööd lastekaitse teemade kajastamisel ning astuksid samme konkreetsetest juhtumitest rääkivate lugude ära keelamiseks.\nKuigi niisugust soovi põhjendatakse laste huvide kaitsmise vajadusega, paistab lastekaitse valdkonda jäävate juhtumite kajastamise ära keelamise soovi tagant mitte niivõrd laste huvide, kuivõrd sotsiaaltöötajate huvide kaitsmise soov.\nVäljavõte sotsiaalministeeriumi kodulehe avalehelt. Ekraanitõmmis\nNeed kaks ei pruugi sugugi mitte alati kokku langeda ega langegi, sest nagu mitmete riikide – ennekõike Norra – kogemusest teame, võib lastekaitseametnikele antud võimu kuritarvitamisest kasvada välja tohutu suur ja väga tõsine ühiskondlik probleem.\nMuidugi oleks see sotsiaaltöötajatele mugav, kui nad saaksid lapsi vanematelt ära võtta ilma, et ajakirjanduse vahendusel tohiks sellest üldse kirjutada või rääkida. Samas on just laste, perekondade ja kogu ühiskonna huvides, et sotsiaaltöötajate tegevus alluks avalikule kriitikale, mitte ainult üldiselt, vaid ka konkreetsete juhtumite puhul.\nLisaks on küsimusel ilmselgelt ka sõnavabaduse aspekt ning on mõeldamatu, et ühte või teise valdkonda jäävaid juhtumeid ei tohikski ajakirjandus üldse kajastada – lihtsalt blanketselt, sõltumata juhtumite asjaoludest. Isegi, kui selline keeld kehtestataks, oleks see kahtlemata põhiseadusega vastuolus ning kuuluks sellisena kohtulikule vaidlustamisele ja tühiseks kuulutamisele.\nLoomulikult tuleb lastega seotud juhtumite kajastamisel olla taktitundeline, aga niisuguste juhtumite kajastamise ära keelamine oleks täiesti lubamatu samm, mis ultimatiivselt aitaks kaasa mitte laste õiguste kaitsmisele, vaid ametnike omavolitsemisele ja seeläbi vanemlike õiguste rikkumisele.\nSildid ajakirjandusvabadus lastekaitse sõnavabadus