RAPORT hinnangu kohta, mis käsitleb ELi eelarve kasutamist avaliku sektori reformimiseks\nhinnangu kohta, mis käsitleb ELi eelarve kasutamist avaliku sektori reformimiseks\n– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A8-0378/2018),\n3. on seisukohal, et avaliku sektori tulemuslik reformimine on oluline, sest see aitab liikmesriikidel kohaneda muutuvate oludega, suurendada vastupanuvõimet, et ennetada tulevasi kriise, laiendada e-valitsust ja parandada teenuste osutamist kogu ELis, eelkõige mis puudutab uusi tehnoloogiaid ja IT-süsteeme, ning et see aitab olulisel määral vähendada liidu rahaliste vahendite raiskamist ja raiskamise võimalust, nende kadumist või kuritegelikku kasutamist; nõuab seetõttu, et ka tulevastel programmitöö perioodidel nähtaks ette selliste meetmete rahastamine, mis aitavad kasutusele võtta e-valitsust kooskõlas ELi e-valitsuse tegevuskavas sätestatud põhimõtete ja prioriteetidega;\nUuring „Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it“, Euroopa Parlament, sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond D – eelarvepoliitika osakond, 2016.\nEuroopa avaliku halduse koostöövõrgustik (EUPAN); avaliku halduse ja juhtimise temaatiline võrgustik (PAG) ning muud platvormid ja võrgustikud, mille keskmes on õigus, korruptsioonivastane võitlus, digiteerimine, riigihanked jm.\nRaporti aluseks on 2016. aasta augustis avaldatud DG IPOLi uuring „Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it“, mida arutati eelarvekontrollikomisjonis (CONT) avalikul kuulamisel.\nUuringus rõhutati, et alates 2007. aastast on ELi eelarve panus haldusreformide toetamisse kasvanud. Avaliku halduse reformi elluviimiseks ja tõhustamiseks mõeldud ELi algatused ja eelarvevahendid on siiski olnud lünklikud ja ebajärjekindlad.\nUuringust nähtub, et kuigi ELi eelarvel on olnud eri liikmesriikide avaliku halduse reformidele positiivne mõju, on selles valdkonnas suur potentsiaal ELi eelarvet paremini ära kasutada. Uuringu kohaselt võiks ELi toetatavate avaliku halduse reformide keskmes olla suure potentsiaaliga e-valitsuse lahendused, sest need võimaldavad kodanikele lihtsamat juurdepääsu avalikele teenustele.\nPõhimõttelises lähenemises avaliku halduse reformidele on mitmeid puudusi. Riigipõhistes soovitustes ei tooda järjekindlalt välja halvasti toimivaid haldusüksusi ega eriti suuri haldusalased puudusi. Seda olukorda tuleks parandada.\nUuringus esitati muu hulgas järgmised soovitused:\n– struktuurifonde tuleks paremini hinnata ja nende tulemusnäitajaid parandada;\n– ELi õigusprogramm tuleks viia vastavusse riigipõhiste soovitustega;\n– e-valitsuse ja tehnilise abi valdkonnas tuleks saavutada koostoime ja vastastikune täiendavus;\n– tuleks edendada avaliku halduse reformide alaste kogemuste vahetamist;\n– struktuurireformi tugiteenistuse võimalusi tuleks täiel määral ära kasutada.\nTegemist on 114-leheküljelise uuringuga, mille Euroopa Parlament tellis CONT-komisjoni taotlusel. On igati põhjendatud, et CONT-komisjon esitab sellest uuringust tulenevalt oma poliitilised soovitused algatusraportis.\nEttepanek ei ole kuidagi seotud avalike teenuste erastamisega; selle eesmärk on muuta liikmesriikide avalik haldus tõhusamaks, kasutades selleks ELi eelarvet. Selles vallas on liikmesriikidel veel kasutamata võimalusi teha koostööd parimate tavade jagamiseks ja EL saab palju ära teha avaliku halduse reformide koordineerimisel.\nREGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS (26.10.2018)\nArvamuse koostaja: Raffaele Fitto\n1. märgib, et kuigi ELil ei ole haldussektoris otsest juriidilist pädevust, on tal positiivne mõju liikmesriikide haldusasutustele ja eelkõige kaudne roll, mille avalduseks on haldusstandardite kehtestamine ühenduse õigustikus, parimate tavade vahetamine kogu liidus ning eelarvevahendid, mille eesmärk on toetada ja edendada valitsussektori reformi ning suurendada haldussuutlikkust ja ametiasutuste tõhusust, samuti ergutada innovatsiooni avalikus sektoris;\n2. täheldab, et kuigi viimasel programmitöö perioodil on piirkondlikule rakenduskavale ette nähtud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite summat suurendatud, saaks järelevalvet parandada, et hinnata, milline on nimetatud rahastamise mõju piirkondlikule rakenduskavale;\n3. tunneb heameelt asjaolu üle, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus esitatud ettepanekutega soovitakse vältida programmi kattumisi ja soodustada edasist lihtsustamist;\n4. rõhutab, et tihti võib konkreetsete rakenduskavade ja muude ELi rahastamisvahendite vahel täheldada palju kattuvusi, ning nõuab ettepanekute esitamist; loodab sellega seoses, et abi parandatakse, et soodustada kooskõlastamist, täiendavust ja lihtsustamist;\n5. rõhutab, kui oluline on tagada, et rakenduskavasid rakendataks võimalikult tulemuslikult ja kasutajasõbralikult; peab väga oluliseks, et liikmesriigid hoiduksid lisamast eeskirju, mis muudavad vahendite kasutamise toetusesaaja jaoks keeruliseks;\n6. on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika meetmete puhul on pidevalt vaja hinnata, kas need täiendavad tavapärastest vahenditest rahastatavaid meetmeid, et ühtekuuluvuspoliitika meetmed ei hakkaks asendama liikmesriigi tavapäraseid meetmeid;\n7. kutsub üles paremini kooskõlastama kõiki tehnilise abi programme, et vältida kattumist ja tagada meetmete suurem tulemuslikkus kooskõlas komisjoni jõupingutustega edendada koostoime ärakasutamiseks vahendite kombineerimist;\n8. rõhutab vajadust hinnata iga liikmesriigi probleeme ja ettenähtud vahendite piires edendada meetmeid, millega vastutavad asutused toetavad tõhusamate eeltingimuste kehtestamise kaudu probleemide ületamist ja seatud eesmärkide saavutamist;\n9. kutsub komisjoni üles eelnevalt hindama arengupoliitika rakendamise eest vastutavate struktuuride haldussuutlikkust, propageerides eriti strateegiliste projektide puhul selliste riiklike struktuuride või asutuste kasutamist, kes on võimelised programmide ja üksikmeetmete rakendamist toetama ja kiirendama;\n10. märgib, et eelkõige mahajäänud piirkondadel on bürokraatia- ja haldusprobleemide või õigusnormide rikkumise tõttu tihti raskusi rahastamisele juurdepääsuga või selle kasutamisega; loodab, et liikmesriigid edendavad reforme, mis muudaksid hea haldustava rakendamise konkreetsemaks ja kiirendaksid kohtumenetlusi;\n11. kutsub komisjoni üles suurendama koostööd liikmesriikidega, et toetada mahajäänud piirkondi, tõhustades suutlikkust ja haldusjuhtimist;\n12. peab vajalikuks edendada haldusasutustes uuenduslikke protsesse, mis soodustavad paremat ühenduvust, digiteerimist ning kodanikele, ettevõtetele ja avaliku sektori asutustele pakutavate digitaalteenuste paremat kvaliteeti, pidades samal ajal sammu uute tehnoloogiate kiire arenguga asjaomastes valdkondades; peab tervitatavaks asjaolu, et uues ühissätete määruse ettepanekus sätestatakse tulevase programmitöö selliste meetmete rahastamine, mis on ette nähtud e‑valitsuse kasutuselevõtuks kooskõlas ELi e-valitsuse tegevuskavas sätestatud põhimõtete ja prioriteetidega, andes tulevastele toetusesaajatele vajalikku teavet, et nad saaksid neid süsteeme kasutada võimalikult kiiresti;\n13. nõuab meetmete võtmist, et innustada selliste programmide rakendamist, millega soodustatakse inimressursside strateegiate arendamist ja rakendamist, näiteks parimate tavade vahetamisega liikmesriikides, millest võtavad osa ka juhid ja muud mõjukad isikud;\n14. nõuab selliste komisjoni töörühmade töö jätkamist, kes vastutavad liikmesriikide ametiasutuste abistamise eest, et rakendada paremini ühtekuuluvuspoliitika vahendeid nendes liikmesriikides, mis on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamise osas maha jäänud;\n15. rõhutab, et reformi toetusprogramm on oluline, ning loodab, et seda järgmise programmitöö perioodil tõhustatakse, määratledes selgelt, et toetusprogrammil on pigem edendav roll kui ülesanne pakkuda tehnilist abi, ning et parandatakse ka selle tõhusust ja mõjusust, ilma et vähendataks ühtekuuluvuspoliitika eelarvet nende summade võrra, mis komisjon hiljuti mitmeaastases finantsraamistikus 2012–2017 esitas.


Lugejakiri | Naine tegi salaja aborti – kuidas edasi? | Naine\nLugejakiri | Naine tegi salaja aborti – kuidas edasi? (4)\nOhtuleht.ee, 30. september 2021 18:45\nLigi viis aastat kooselanud paari vahel laiutab sügavik, mis tekkis sellest, et naine tegi mehele rasedusest rääkimata aborti. Armastus on, aga pettumusest üle ei saa...\n„Ma olen alles 24aastane ja ei olnud valmis emaduseks. See oli viga, et talle ei rääkinud, aga olin kõigest šokis ja lõpuks ka ahastuses,” kirjutab Marian, et tegi abordi, millest oma mehele rääkida ei kavatsenud.\n„Ma tahan veel ise elada, reisida ja õppida,“ lisab ta.\n„Sõbranna toetas mind mu otsusel ja oli kõrval, kui seda tegema läksin. Kõik oleks hästi läinud, aga taastumine võttis arvatust kauem. Ma ei ole hea valetaja ja jäin nii elukaaslasele vahele, et miks ma kodus passin, kuigi peaksin tööl olema. Lisaks oli jätnud laokile ka paberid, mis ma haiglast kaasa sain,” kirjutab Marian.\nNaise elukaaslane oli sel hommikul midagi koju unustanud ja otsustas lõunat kasutada selleks, et kodus einestada ja unustatud esemed kaasa võtta.\n„Nii ta ootamatult sisse astus ja mu voodist magamas leidis. Kui talle rääkisin, siis oli püha viha täis. Kõva karjumine ja ukse paugutamine, misjärel ta lahkus. Öösel laekus nii hilja, et läbi une kuulsin, kui ta tuli. Minu kõrvale ta magama ei tulnud. Nii oli ta sisuliselt mitu päeva kodust eemal, kuni ta siis saabus ja vastuseid mult nõudma hakkas. Rääkisin kõik ausalt ära ja selgitasin oma hirme tuleviku ja kõige ees. Ega see polnud ka mulle lihtne. Õnneks oli rasedus alles alguses. Aga olen endiselt kindel, et ma poleks selleks praegu valmis. Tema ehk küll, sest ta on minust ka viis aastat vanem. Aga vanemateks oleks me saanud ju koos,” selgitab Marian.\n„Mu vastused teda ei rahustanud, vaid endiselt oli ta raevukas. Muidu on ta pigem väga rahulik mees. Saan pettumusest aru, aga see on lõpuks ikkagi minu keha. Õige oleks olnud talle seda enne öelda, aga tahtsingi just vältida neid pingeid. Tahtsin rahus kõik korda ajada. Mu otsus oli kindel. Ja ei maksa teha maha, et miks siis rasestusin. Mõnikord veavad ka kaitsevahendid alt. Loodan, et aeg parandab ta haavad, et ta mõistaks mind. Me ei olnud ka sel teemal üldse rääkinud, et mida me tahaks ja kuna. Viimased kuud ei ole olnud lihtsad, sest elame ühes korteris, aga nagu ei ela ka. Temal omad tegemised, mul omad. Vahepeal räägime, aga lähedusega on raskusi. Voodisse tuleb ta niivõrd hilja või siis jääb diivanile magama. Vahepeal tundus, et olukord parem, kui tema sõbra sünnipäeval käitusime jälle nagu vanasti – tõelise paarina. Hoidsime käest ja suudlesime. Võibolla oli asi lihtsalt alkoholis. Ei usu, et ta enam mu vastu midagi ei tunne, aga praegu oleme enamuse ajast pigem nagu sõbrad või suisa võõrad. Annan aega ja ei kiirusta, aga oma otsust ma ei kahetse. Ma arvan, et me pole ainsad, kes sellise asjaga hakkama pidanud saama.”


12 Mai 2013, 01:33\n08 Apr 2013, 14:45\nVW Beetle 1300 http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhedik/100_4338.jpg http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhedik/100_4340.jpg http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhedik/100_4341.jpg http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhedik/100_4345.jpg http://i720.photobucket.com/albums/ww...\nVW T3 Camper http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhedik/VW%20T3/100_4548_zps8d03bd52.jpg http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhedik/VW%20T3/100_4549_zps0f73ed86.jpg http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhedik/VW%20T3/100_4550_zps88fb685b.jpg http://i720.photobucket.com/albums/ww210/...\n08 Apr 2013, 14:25\nVW Golf II X1 http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhedik/VW%20Golf%20II%20X1/100_4539_zpsb910bb90.jpg http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhedik/VW%20Golf%20II%20X1/100_4540_zps9dfac866.jpg http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhedik/VW%20Golf%20II%20X1/100_4541_zps2b4ac4a5.jpg http...\nTeema: VW Golf II X1 Kamei 1/24 Revell\nNo mõni mudel leidub mille üle saab arutleda Eks need oskused veel lapse kingades ole aga väiksest peale meeldind nokitseda, nüüd siis leitsin sobiliku ja meeldiva hobi omale.\n06 Apr 2013, 23:44\nTäna sai siis mudeliga tegeleda ja viimane lihv antud. Pisi vigu leidub aga kaugelt vaadates näeb kena välja. Võre ei jäänud selline imelik vaid läks tavaline võre, tänud angerfist´ile kes andis tavalise võre. Ilusamate ilmadega saab paremad pildid teha. http://i720.photobucket.com/albums/ww210/muhe...\n29 Mär 2013, 15:46\nMõned pisi tükid veel lisada ja võib riiulile pista vaatamiseks. Arvatavasti tuleb ette tavaline kahe tulega G2 võre. Hetkel üks udune pilt kah.\n24 Mär 2013, 17:47\nMudeli ehitus vaikselt edeneb ja lõplik kokku panek lähedal. Nii palju kui võimalik tegin teipimist enne värvimist ja värisin püstoliga. Vesikate peale panek külgedele ei õnnestunud kõige paremini, ühele tuli natuke kõverat joont sisse ja väikseid kortse. Vesika pehemedajaga sattusin veits hoogu nur...\n22 Mär 2013, 20:40\nSai üks iludus soetatud\n19 Mär 2013, 14:36\n10 Mär 2013, 20:37\nEino see puhtus on ikka hämmastav, rehvid on lahedad oma kirjadega\n08 Mär 2013, 19:13\nNeed tööd juba tehtud. Kui vesikate pehmendaja käes siis tulevad ka uued pildid.\n04 Mär 2013, 00:04\nTeipide panekust arvasin, et mingi värvi lahendusega tegemist, aga väga hea tulemus on saanud\n03 Mär 2013, 19:38\nTõsiselt puhas tegemine, mis vahendiga need kroomitud vitsad tehtud on ?


KREEKA MÜTOLOOGIAST PÄRIT HOBUSTE 20 NIME - HOBUSED - 2022\nHobused on imelised olendid ja tahame leida nimesid, mis sobivad nende ainulaadse olemusega. Üks hea koht nimede otsimiseks, mis pole lihtsalt ilusad, on uurida Kreeka mütoloogiat, mis on täidetud aukartust äratavate jumalate, jumalannade ja titaanidega. olendid ja vaimud. Need nimed on täidetud mütoloogilise tähendusega.\nNii et heitke pilk nendele ideedele ja vaadake, kas mõni võiks sobida hobusega, mida soovite praegu või millalgi tulevikus hankida, või võib-olla isegi hobusele, kes vajab uut nime uue algusega.\nEeter on ürgne jumalus. Pimedusejumala Erebuse ja öise jumalanna Nyxi poeg Aether sai taevas tarastatud ülemise õhu eest vastutavaks jumaluseks (mõelge "eeter" või "eeterlik"). See on õhk, mida jumalad hingavad, see on surelike kopsude jaoks liiga peen ja õhuke. Erinevalt oma vanematest püüab Aether olla kangelaslik eeskuju. See nimi võiks olla hea igale hobusele, kes armastab metsikult ja vabalt joosta, või sellele, kes tõeliselt hüppab.\nKreeka jumalale Hadesile kuulus võimas must hobune nimega Alastor ja see oli üks neljast hobusest, kes tõmbas Hadese vankri, kui ta laadis allmaailmast välja, et Persephone endaga tagasi tuua. See nimi oleks huvitav variant hirmutavale mustale täkkule või geelele. Ta võiks olla kullake, kuid võib-olla kui temaga kohtuvad uued inimesed, on nad liiga hirmul, et tema magusust ära tunda. . . või võib-olla saab ta sinuga tõesti ainult koos. Mõlemal juhul on see huvitava ajalooga nimi.\nApollo ja tema õde Artemis on Kreeka panteonis kaks tugevaimat jumalat. Apollo on paljude asjade jumal, sealhulgas muusika, tõde, ettekuulutused, valgus ja päike, tervendamine, katk, luule jne. Apollo on Delphi patroon ning hoolitseb sügavalt kunstide ja meditsiini eest. See nimi võiks hästi sobida igale lahke, rahustava loomuga hobusele. Kahvatu hobuste (hõbe-, valge- ja palominohobuste) puhul võiks see isegi paremini toimida, kuna Apollot kujutatakse sageli blondiinina, kuid ma arvan, et seda võiks kanda ükskõik milline stabiilne täkk, geeljas või varss.\nZeusi ja Hera poeg Ares on Kreeka sõjajumal. Ares on seotud sõja metsiku küljega, laadides pea lahingusse, tulgu mis võib. Oma olemuse tõttu võib see nimi olla hea võimsale peajõule, kes mõnikord ei nõustu teiega selles osas, kuhu lähete või mida peaksite igal hetkel tegema. See toimiks ka hobuse jaoks, kellele meeldib teiste laudas hobustega kaklusi põhjustada.\nArete ei ole elusolend, vaid pigem idee - potentsiaal. Arete tähendab „igasugust tipptasemel”. See võib tähendada ka „moraalset voorust”. See sõna ei ole mees ega naine. See võtab tõesti kokku terviku, mis näitab potentsiaali saavutamist. See nimi oleks fantastiline varsale, kes on sündinud tõelise suuruse potentsiaaliga või hobusele, keda te ostate, oodates suurepäraseid asju või lihtsalt eeskujulikku käitumist.\nSee jahijumalanna on Apollo kaksikõde ning Zeusi ja Leto tütar. Ta on jahi, kõrbe, metsloomade, neitsilikkuse ja sünnituse jumalanna. Tema kõige populaarsematel piltidel on Artemis kaasas vibu ja nooled. See metsik nimi sobiks suurepäraselt rohkem vabameelsete märade ja varsade jaoks. See nimi on imeline ka emase hobuse jaoks, kes ei karda midagi.\nKreeklaste meelest oli kaos alguses suur tühjus, mis oli olemas enne maailma algust. Sellest kaosest kasvas välja ürgne jumalus, kelle nimi oli ka Chaos ja kes hakkas seda valitsema. See nimi sobiks kummagi soo hobusele, kellele ei meeldi reeglite järgimine ja mille järgimiseks tuleb lihtsalt mööda minna. Selle nimega hobune on mõtleva mehe või naise hobune.\nMütoloogias arvasid Kreeka kentaurid Chironit: “Kõikide kentauride kõige targem ja parem.” Chiron oli kuulus juhendaja. Ta õpetas Achilleust noorena. Chironi vanemaks saades sai temast ka lugupeetud ravitseja ja astroloog. Chiron suri, ohverdades end titaan Prometheuse päästmiseks. Seda nime tasuks kaaluda iga nutika hoolitseva hobuse puhul, kellel on temperament rahulikuks jääda, kui teised turtsuvad. See on ka kohutav nimi hobusele, kes teie arvates kaitseks teid, kui teid ähvardatakse.\nChiron: Suur õpetaja\nSee Kreeka vaim juhatas üleolekut ja põlgust. Ülejääk on see, kui teil on midagi liiga palju või kui keegi on midagi liiga palju ja nad tunnevad end ebamugavalt. See nimi võiks olla hea igale hobusele, kellele tema söök väga meeldib ja kes seda kohtleb ja mis talle liiga meeldib, kuid pöörake oma nina üles, kui see pole selline maiuspala, mis talle meeldib.\nHades on rikkuse jumal ja allilma lord. Ta on üks Zeusi vendadest. Hadesil on tohutu kolme peaga koer nimega Cerberus, kes valvab teed allmaailma sisse ja välja.\nHades võib olla kibe ja armukade isand. Kui ta armus koristusjumalanna Demeteri tütressi Persephone, aitas Hades teda allilmas elades kuue granaatõuna seemne söömises petta. Nüüd peab Persephone seal veetma kuus kuud aastas.\nHades võiks hobusele teha toreda nime, kellele meeldib kontrolli alla saada või kes muutub kergesti armukadedaks. See võib olla ka suurepärane nimi tõeliselt võimsale, hirmutavale täkkule või geeliusele.\nHelios on jumal, keda peetakse päikese personifikatsiooniks. Üks tema õdedest on kuujumalanna Sếlene, samas kui tema teine õde on Eos, Koidujumalanna. Helios on väga särav, elujõuline indiviid. Ta särab taevas. Kaaluge selle nime andmist heledates toonides hobusele või ponile, näiteks palomino, hall, hõbe või isegi mädar. Muidugi, kui teie hobusel või ponil on isiksus, kes lihtsalt Heliot karjub, siis minge proovige!\nKui rääkida jumalannadest, pole keegi Herast tähtsam. Ta on jumalate kuninga Zeusi naine ja õde. Hera on sünnituse, naiste, abielu, impeeriumide, kuningate ja pärijate jumalanna. Ta on väga kirjanduslik naine, kuid on ka Zeusi pideva truudusetuse üle äärmiselt armukade.\nHera lemmikloomad on paabulinnud, kägu ja mullikad. Võiksite nimetada ükskõik millist ebareaalset või hajameelset mära Heraks. Võiksite nimetada ka mära, kes naudib aega veise Heraga, või isegi mära, kes naudib täkkude ja geelide tagaajamist justkui hätta sattumisel ja ta kutsub neid välja.\nKättemaksujumalanna Nemesis on eriti keskendunud inimestele, kes maksavad hirmutegude või ülekaalukate uhkuste eest. Tuntud kui "möödapääsmatu", pole Nemesis kuju, keda keegi nende taga taha tulemas näha tahtis. See nimi sobiks tõenäoliselt tumedamale märale, kes teab, kuidas vaikselt ja hästi liikuda. See toimiks ka hobuse jaoks, kes teab, kuidas oma aega bideerida ja kellegi juurde tagasi jõuda selle eest, et ta tegi midagi, mis talle ei meeldinud, näiteks kui öelda, et mõni inimene ei anna talle porgandit ja hiljem libistab ta juhuslikult kogu oma raskuse ühele tema jalad.\nNike on klassikaline tiivuline võidujumalanna. Rooma mütoloogias nimetatakse teda Victoriaks. See nimi sobib suurepäraselt igale hobusele või ponile, kellega plaanite võistelda, olgu see siis hüppamine, tünnisõit või mis teil on.\nÖöjumalanna Nyx seisis loomise alguses ja temast said Thanatose (surm) ja Hypnos (uni) emakujud. Nyx on Kreeka mütoloogias väga salapärane kuju, kuid on selge, et ta on erakordselt ilus ja nii võimas Zeus, ise kardab teda. Nyx oleks imeline nimi mustale või tumepruunile või loorberile, kellel on rahulik, tugev isiksus.\nPersephone on Demeteri, saagijumalanna ja jumala Zeusi armastatud tütar. Persephone ise on kevadise kasvu jumalanna. Allmaailma isand Hades väitis, et Persephone on petnud või kinni pannud. Seal viibides kasvas ta nälga ja sõi kuus granaatõuna seemneid. Surnute maailmas söömine seob teda seal püsivalt, kuid ainult kuus kuud aastas, üks kuu iga söödud seemne eest.\nÖeldakse, et maailm siseneb sügisesse ja siis talve, kui Demeter kurvastab tütre aega allilmas ja purskab kevadel, kui Persephone naaseb, lilledesse. See nimi võiks toimida peaaegu iga mära või varsa jaoks, eriti selle jaoks, kes võib jääda lootusrikkaks isegi väga pimedatel aegadel, või sellele, kes tõeliselt armastab kevadet.\nEhkki teadlased pole päris kindlad, mida see nimi tähendab, usuvad nad, et see titaan on hävingu titaan. Sellise kuri, kahjustava teema korral võiks see nimi olla hea hobustele, kellele meeldib kakelda või kes kipuvad hammustama või millel on muid ohtlikke omadusi.\nSếlene on titaan ja kuujumalanna. Sếlene'il on õrn kuuvanker, mida ta sõidab üle öise taeva. Väidetavalt on tal palju armukesi. Sếlene võib anda hea nime igale armsale märale või varsale, kes on mõeldud tõuaretuseks, või igale kenale märale, kellele meeldib öösel flirdida või põldudel hästi joosta.\nSterope oli üks seitsmest Plejaadist, massiliselt tugeva titaan Atlase seitsmest tütrest. Plejaadid olid ka jumalanna Artemise kaaslased. Lõpuks väidetakse, et Plejaadid on läinud taevasse ja muutunud tähtkujuks. Sterope võiks töötada iga erksa tujuga mära puhul, kuid eriti hästi võib see töötada hobuse puhul, kellel on valge täht või lõõts või valged sokid või sukad või kähisev või appaloosa märgistus - lihtsalt midagi sellist, mis taevasse plejaadidele kuuleb.\nOlimuse mäe valitseja ja jumalate kuningas, äikese, välgu, taeva, ilma, seaduse, korra ja õigluse jumal. Zeus on tugev, kuninglik kuju, kes kannab tihti välkkiire. Tal on tavaliselt must habe ja kahvatu nahk. Iga isane hobune, kellele meeldib liider olla, võiks seda nime kanda. See toimiks ka musta või mustvalge hobuse puhul. Lõpuks mõelge sellele hobuse nimele, kes tegelikult välgust erutab.\nSee varsa võiks kasvada suureks Zeusiks\nSilte: Närilised Linnud Haridus-Keskus\n10 ideed koerapoisi kuupäevaõhtuks\nCopyright 2022 https://animalartists.net Kreeka mütoloogiast pärit hobuste 20 nime


Põllumajandusministri sõnul on Paide Veterinaarlabori jätkamine liialt kulukas ja analüüside tegemise saab lahendada ka teiste laborite teenust kasutades\nMaavalitsuses kogunesid kolmapäeval põllumajandusministeeriumi ja põllumajandusettevõtjate esindajad, et arutada Paide Veterinaar- ja Toidulabori sulgemisega seotud probleeme.\nPõllumajandusminister Jaanus Marrandi rääkis pärast kohtumist Kuma uudistele, et labori sulgemine teeb erinevate proovide saatmise algul veidi keerulisemaks, kuid samas on kõik probleemid ületatavad. "Paide labori nõuetega vastavusse viimine on liialt kulukas ning ebaotstarbekas. Paljud proovid saavad teha ka kohalikud veterinaarid, samuti saab kohapeal teha näiteks osa piimaanalüüse", rääkis Marrandi. "Lisaks on näiteks Tartu veterinaarlaboris olemas vajalikud konteinerid, mida saab erinevate proovide transpordiks tellida."\nPaide Veterinaarlabor lõpetas tegevuse eelmise aasta lõpus, kuna Järvamaa keskuses tehti vähe analüüse ning edasised investeeringud olnuks asjatud. Pärast Paide labori kadumist jäid veterinaar- ja toidulaborid veel Tallinna, Tartu, Rakverre, Pärnusse ja Saaremaale.\nPõllumajandusminister lisas veel, et kui Eestis on tänase seisuga töös viis laborit, siis näiteks Eestist mitu korda suuremal Soomel on kasutada vaid neli laborit ning ka seal saadakse väga edukalt hakkama.\nPostitas Meelis Välimäe, kell 20:08\nMaakonna keskkooliealised õpilased võistlevad ajak...\nVeskisilla Bowlingukeskuse igameheturniiri püstita...\nVäätsa valla keskuses elavatele inimestele teeb en...\nVabariigi valitsus vabastas maavanem Theo Aasa ame...\nPolitseiameti struktuurimuutusega saab Järva prefe...\nEesti Energia tunnistab, et Paide soojatootjal pol...\nKeskkonnaministeeriumi kiitis heaks Järvamaa asust...\nAnton Hansen Tammsaare kirjanduspreemia pälvib Ele...\nKabala spordihoone teise aastapäeva võrkpallivõist...\nJärvamaa noored maadlejad tõid Eesti meistrivõistl...


Pakettreisi teabeleht | RINGREISID\nSeetõttu on Teil kõik õigused, mis reisijal on EL-i õiguse järgi pakettreisi korral. ESTAIR OÜ vastutab täielikult pakettreisi kui terviku teenuste nõuetekohase osutamise eest.\nLisaks sellele on seaduse alusel nõutav, et ettevõtjal ESTAIR OÜ on tagatis, et maksta, kui ta ei suuda maksevõime tõttu oma kohustusi täita, tagasi Teie tehtud maksed ja kui pakettreis sisaldab reisijavedu, tagada Teie tagasisõit lähtekohta või muusse kokkulepitud kohta.\nReisijale antakse hädaabitelefoninumber, mille kaudu ta saab reisikorraldaja või -vahendajaga ühendust võtta.\nKui reisikorraldaja või mõnede liikmesriikide puhul vahendaja ei suuda maksevõime tõttu lepingust tulenevaid kohustusi täita, makstakse makstud summad tagasi. Kui pärast pakettreisi algust ilmneb, et reisikorraldaja või asjakohasel juhul vahendaja ei suuda maksevõime tõttu lepingust tulenevaid kohustusi täita, ja pakettreis sisaldab reisijatevedu, tagatakse reisija toimetamine lähtekohta või muusse kokkulepitud kohta. ESTAIR OÜ-l on tagatis ettevõttes Swedbank AS. Reisija võib kõnealuse üksusega Swedbank AS (www.swedbank.ee, Liivalaia 8, 15040 Tallinn, 613 2222) või asjakohasel juhul pädeva asutusega Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (https://www.ttja.ee/kontakt, Endla 10a, Tallinn 10142, EESTI, tel 667 2000) ühendust võtta, kui ESTAIR OÜ maksevõimest tuleneva suutmatuse tõttu lepingust tulenevaid kohustusi täita keeldutakse teenuste osutamisest.


Miks mõned mustrid elus korduvad? - Alkeemia\nMiks mõned mustrid elus korduvad?\nIga inimese elus on korduvaid mustreid, mis ikka ja jälle tema ellu tagasi tulevad. Need mustrid võivad olla üks-ühele või ka natuke erinevas variatsioonis, ent nende ilmudes mõistame, et oleme ikka ja jälle samas alguspunktis kus kunagi, käies ringiratast, kirjutab Leonhard Järvis blogis Unerändur.ee.\nUnenägija jaoks, kes ei vaata seda ringi kõndimist tasapinnaliselt, vaid Teise Ise vaatepunktist erinevatest kohtadest, teab, et külje pealt vaates on ringjoon spiraalne vedru, mis järgib Fibonacci jada.\nMe mäletame eriti teravalt ja säravalt neid asju, kus on sees Hinge emotsionaalsus, sest tõelisi Igavikulisi Hetki kirjutatakse hinge emotsioonide tindiga. Nii leiabki unenägija, kes on harjunud märkama detaile enda ümber, palju rohkem mälestusi kui lihtsalt rahulikult kulgev inimene. Unenägija kogeb elus tihtipeale piltlikult öeldes 1/3 võrra rohkem teadvustatud hetki kui see, kes magab öö läbi ja ei mäleta midagi.\nIga teadvuse elus on hetki. Hetki võib mõõta ajaühikutes ja see väärtus on muutuv ning isikliku tundega hoomatav ja nii annab iga teadvus hetkele ise väärtuse - millal see algas või lõppes. Nii toimides käimegi hetkest hetkesse.\nHetkede vahel on alati pausid, nn ülemineku kohad. Need sillad hetkede vahel ja nende teke on kinni taustsüsteemis, mis meid igapäevaselt ümbritseb. Sa võid olla oma kodus voodis ja näha und. Sinu keha on kodus... aga su teadvus on unenägude maailmas, kogedes seal Hetki. Sa võid olla tööl, teha tööd, aga su teadvus võib olla meeldivas mälestuses ja tegelikult oled sa oma olemusega hoopis mujal. Sa võid veeta aega inimestega, kuulates neid ja rääkides nendega, aga korraga taipad, et su teadvus on läinud uitama ja su kohaloluks on saanud mingi teine koht ja nii edasi.\nMälu on oluline, kogemine on oluline! Kui sinu teadvus märkab korduvaid mustreid unes ja ilmsi, ei teki need tühjast kohast. Selles on alati sõnum. Vahest aitavad neid korduvaid mustreid ja olukordi sinu sees lahti mõtestada teised teadvused, kes sind kas tõukavad või tõmbavad ja kelle poolt sa ise lased ennast tõugata või tõmmata, sest iga füüsilise keha teadvus on kellegi suhtes tundlik ja vastuvõtlik. Need tõukamised ja tõmbamised ei ole negatiivsed ega positiivsed, aga nende tajumine võib teadvuses vallandada emotsioonide jada, mida me tõlgendame enda jaoks just nii. Ära püüa seda tõlgendada nii, ei unes ega ilmsi, vaid saa aru, millega tegu.\nOlen olnud läbi oma elu "hea valikulise mäluga", kus ma mäletan asju endale kasulikus võtmes, miks mitte? Sest selline on inimloomus. Väga lihtne on eitada, sest nii on turvaline. See on kindel, see tagab harmoonia jne, aga kas see on ikka nii? Või püüame me luua endale unelaadset illusiooni elust, et värvida must valgeks või valge mustaks?\nMinus toimus täna suur selginemine kogetuna läbi Teise Ise teadvuse. Läbi elu sa vahest mõtled minevikus olnud asjadest ja need tulevad uuesti ja uuesti ja siis tekib küsimus, kas see piinab sind või miks see tuleb kogu aeg esile? Iga eelnev kord ma vastasin endale, et ei, mind ei piina see, selles on minu jaoks null emotsiooni... need on lihtsalt jutud, mida me räägime iseendale oma teekonnast.\nKorraga laotus mu ette lahti tõde korduvate mustrite graafikus. Nägin elu pealtvaates, kus oli üksteisest lahus olevate hetkede jada. Iga hetk oli kui lõik-episood lipukesega, koos alguse ja otsaga. Ja minu Teise Ise teadvus joonistas äkki välja elulisel ajateljel osad kohad suurte ristidega (punastega).\nKui suunasin oma teadvuse pilgu koos küsimusega nendele ristidele, mõistsin äkki, et need ristid tähistasid neid kohti minu elus, kus olin korduvalt naasnud sama mälestuse või korduva mustri võrgustiku juurde ning minus saabus selgus ja teadmine.\nElu on pidevas arengus ja edasiliikumises. Vahest juhtuvad meie elus asjad ja me ei suuda neid kohe analüüsida, kuna meil puudub võrdlus või kogemus ja samuti ka teadlikkus, et mõista toimuvat. Kui sa ei leia lahendust ja unustad selle, hakkab see sinu elus korduma, sest meie Hingeteadvus on üles ehitatud nii, et me peame saama vastused kõikidele küsimustele, kui need on tekkinud ja olulised. Ja nii pöörduski minu teadvus ikka uuesti ja uuesti tagasi, nii unes kui ilmsi hetke, mis tekitas küsimusi.\nAga iga ristike ajateljel oli alati suurema teadlikkusega ja suurema mõistmisega ja nii jõuab iga küsimärk ükskord ka vastuseni.\nVaadates suuremat pilti tagantjärgi, mõistad, et sul ei olnud tegelikult võimalustki vastata nendele küsimustele iseenda jaoks siis alguses, sellel ajahetkel, kui esmakordselt selle küsimuse püstitasid või selle keegi esitas, kuna sul puudus piisav teadlikkus selleks.\nKui sinu unne või ellu ilmuvad korduvad mustrid, siis tea, et ühel hetkel tuleb neile ka vastus. See tuleb just õigel ajal. Ühel hetkel on sinus piisavalt teadlikkust, et mõista, mis sinuga toimus, miks see toimus ja sinu sees tekib rahu. Energia sõlmpunkt, korduv muster lahustub ja sa tajud kõiksust, rahulolu, tajud seda, et kõik, mis meie ellu tuleb, tuleb eesmärgiga. Kõik, mis me läbi käime, arendab meid ja toob meisse suuremat teadlikkust.\nUnenägemisteni unes ja ilmsi!


Ministeerium: kiire majanduskasv jätkus - Äripäev\nKaisa Gabral 11. august 2011, 10:12\nStatistikaameti esialgse hinnangu kohaselt kasvas Eesti majandus teises kvartalis 8,4 protsenti, 1,8-protsendiline kasv võrreldes eelmise kvartaliga, näitab, et positiivne areng oli oodatust tugevam, teatas rahandusministeerium.\nSeoses metoodikamuutustega ning mineviku SKP hinnangute korrigeerimisega ei ole see arv otseselt võrreldav eelnevalt avaldatud kasvudega. Teises kvartalis jätkas Eesti majandus laiapõhjalist kasvu. Registreeritud töötus vähenes kiirelt ning palgatulu kasvas enamikul tegevusaladel suurenenud töömahu tõttu. Majanduskonjunktuur nii Eestis kui meie kaubanduspartnerite juures oli hea ning Eesti majandusekspertide hinnangul olid tulevikuväljavaated järgmise kuue kuu arengute osas kõikide aegade helgeimad. See soodustas nii sise- kui välisnõudluse püsimist, teatas ministeerium.


2.5 kg kondine sea- ja vasikaliha (koot, jalad, pea)\n10 tera Must pipar\n3 lehte Loorber\nKeskmine hinne: 3.78 Allikas: 100 rooga\nPane pestud liha külma vette, lase kiiresti keema tõusta ja paar minutit ägedalt keeda. Kalla vesi ära, pese liha ja keedunõu vahust puhtaks. Säti lihatükid tihedalt keedunõusse ning kalla üle keeva veega, mis katab liha vaid paari sentimeetri jagu. Keeda 3–4 tundi, kuni liha luudelt lahti tuleb. Selge kallerdise saamiseks peaks keeduvesi ainult nõrgalt liikuma, ägedam keemine muudab süldi häguseks. Porgandid, sibulad ja sool lisa umbes tunni aja pärast, vürtsid 10 minutit enne keetmise lõppu. Tõsta liha vahukulbiga välja jahtuma, lõika väikesteks tükkideks. Kurna keeduleem ja pane koos lihaga potti. Maitsesta vedelik tugevalt soolaga, kuna jahtudes maitse nõrgeneb. Pane külma veega loputatud vormide põhja porgandiviil ja soovi korral konservherneid, seejärel lao lihatükid ning kalla peale leem. Lase külmkapis tarduda.\nKindlasti on laual ka kange sinep, marineeritud mädarõigas ja sobivalt lahjaks tembitud äädikas, millega iga sööja oma portsjoni suupäraseks teeb.\nVaike 21.dets 2014 22:54\nMinu arvamus onselline, et kui keegi ajab liha läbi hakkliha masina siis see ei oe enam sült vaid mingi ebamäärane mass. Kui ikka tahta head sülti siis tuleb liha ilusti tükeldada ja süldi kallerdist peab olema piisavalt siis on õige sült.Eriliselt hea maitse annab, kui juhtub saama sealiha sekka vasika liha, hästi sobib selleks vasika koot See siiski on minu arvamus ja ei pruugi kõigi maitsega ühtida.\nTõnis 27.nov 2012 21:06\nKui ostat poest sibulaid, siis peaks koorima, sest need on pritsitud nii kõvasti, et nad kevadel ei anna rohelist. Olen proovinud neid panna kasvama . Ei kasva. Peab olema kas oma või Peipsi sibul, siis on koorega hea ja ilus.\nriin 25.nov 2012 13:09\nkris 11.okt 2012 14:56\ntegin täna selle rp järgi, mmmmm\nRellu 24.juuli 2012 14:10\nMeie elukaaslasega tegime koos eile sülti selle retsepti järgi, kuid lisasime juurde seajalgu. SUPPER SÜLT SAI ;) TÄNAN\nandres 03.veeb 2012 13:01\nVäga asjalik retsept! Kasutan seda metssea kootidest ja peast süldi tegemiseks. Teen kiirkeedu potis, keedan hästi väiksel susinal pea 3 tundi, siis võtan pealt pisut rasva ja vahtu kui on, seejäre raputan kondid välja.Viimane kolmas tund keeb sült ilma kuumata e. omal soojal. Siis haklihamasinast läbi, seekord suura auguga sõelast. Küüslauk tuleb panna lõpus enne leeme uuesti korraks keema ajamist siis annab väga hea maitse.\nsirts 31.jaan 2011 20:06\nOlen palju kordi sülti teinud ja maitseb kõigile.Keedan seakooti,seajalgu täpselt nii kaua kui liha on kondi küljest lahti ja tasasel tulel (u 2.5h).Samal ajal riisun koguaeg rasva pealt ära,kohe alguses panen ka u 2 koorimata sibulat ja koorimata punast peeti.Ärge arvake,et peet teeb süldi punaseks,peet annab kallerdist juurde.Kõige hiljem panen ka porgandi sisse.Kui liha pehme siis kas tükeldan või lasen hakkliha masinast läbi,kurnan leeme teise potti,lasen koos liha ja loorberilehtedega uuesti keema.Viimati lisasin veel küüslaugusoola kuna küüslauk ise ei andnud mingit maitset.Lõpuks panen kausitesse ja ongi valmis\nTõnis 21.dets 2010 20:11\nSääse lihakarnis pole just soodsaimad hinnad aga kaupa jagub, koot 47.-, põrsajalad miskit 30.- ise soovitan saba - üks saba on kaks jalga. Kilo lihale yx saba :) ja keeta tuleb ikka kondiga liha siga½veis PS. veise südameliha on mõistlik läbi hakklihamasina ajada ja siis lisada, maitse poolest on väga hea. PPS. külmutatud ja sulatatud liha esimene keeduvesi ei kõlba inimesele !\npingwiin 19.dets 2010 21:57\nFlorettile - see nädal oli nõmme turul vasikaliha täitsa olemas\nköögikata 26.aug 2010 16:54\nmina teen nii, et panen keema riisun nii kaua vahtu kuna enam ei tule. Valan vee ära, jalad asjad pesen ilusti puhtaks kraabin üle ja panen uuesti keema, samas lisan kohe ka sibula, porgandi ja maitseained. Keema läeb keeran väikse kuumuse peale ja lasen tal tasakesi podiseda kuna liha lahti. Hiljem kui liha tükeldatud valan uuesti leeme sisse, lasen uuesti keema, lisan soola vajadusel, sest see peab ikka mõnusalt soolane jääma.\nAtsinna 30.dets 2009 14:42\nSült tardub oma 3-4 tundi kindlasti, see on koht, kus kellla ei vaata. Keedan sülti kaua. Kui hommikul keema panen, siis õhtuks saab tükeldatud ja kaussidesse jahtuma. Potti mitu korda ei pese nagu retseptis. Keedan ühe veega, vahtu tuleks korralikult riisuda ja väga nõrgalt peab keema. Ja sibul tuleks tõesti süldisse panna koorimata. Porgand puhastatult.\nalgaja 30.dets 2009 14:27\nKui kaua sült tardub? Ma pole veel kordagi sülti teinud, tahaks proovida aga ei tea, kui palju peaks aega varuma alates keetmisest kuni tardumiseni, ehk kuni sült lauapeale panekuks valmis on.\ntatarlanna 03.nov 2009 14:34\nOlen nõus Sülditüübiga.Teen samamoodi, kuid niikaua ei keeda. Seni kui liha kondi küljest lahti lööb, siis on valmis.\nSülditüüp 03.veeb 2009 15:00\nOlen proovinud niiviisi, ei saa head sülti. Mina keedan sülti 10 tundi. Sülti keedan ühe veega, ei kalla vahepeal vett ära. Süldile olen alati lisanud juurde, peterselli, sellerit ja küüslauku. Et sült selge jääks peab vahtu hästi kaua riisuma. Sellisel viisil valmistatud sült on kõike parem.\nkaurex 19.dets 2008 06:55\nIse tehtud, alati hästi tehtud. Isegi kõige kallimate poesültidega, mis peaks teadupärast ka superhästi mekkima, ei anna võrreldagi. Mina lisan vasikaliha asemel (seda lihtsalt saada ei ole)loomaliha, mis annab ilusa värvi ja mõnusa maitsega puljongi (kallerdise).Sibu-\nlaid ei koori(süldileem jääb kohe pruunikas).Ja loomulikult hästi aeglasel tulel podiseda lasta.


„Ja mägedelt kajas vastu“ on liigutav ja kaasahaarav lugu, mis demonstreerib sidemeid, mis meid määratlevad ja meie elu kujundavad – ja seda, mida inimeseks olemine tähendab.\nKhaled Hosseini on üks maailma loetumaid ja armastatumaid kirjanikke, kelle teoseid „Lohejooksja“ ja „Tuhat hiilgavat päikest“ on rohkem kui seitsmekümnes riigis müüdud üle kolmekümne kaheksa miljoni eksemplari. Ta on ka ÜRO pagulaste agentuuri UNHCR-i hea tahte saadik ja Afganistani inimestele humanitaarabi pakkuva mittetulundusorganisatsiooni Khaled Hosseini Fondi asutaja. Ta elab Põhja-Californias.\nTOIMETANUD Terje Kuusik\nKÜLJENDANUD Piret Jürisoo\nVt ka www.khaledhosseini.com /\n"Need, kes neelasid Khaled Hosseini kaht eelmist rahvusvahelisteks menukiteks tõusnud teost “Lohejooksja” ja “Tuhat hiilgavat päikest”, võivad olla kindlad, et saavad elamuse ka seekord. Mehe kolmas raamat algab kurguklompi tekitava mõistulooga, mis kirjeldab kogu järgneva aastakümnete jooksul areneva sündmusteahela käivitumist. Ühest loost kasvab välja teine, üks saatus annab tõuke järgmisele, ja selle käigus avaneb inimloomus nii helgetest kui ka süngetest tahkudest. Raamat paneb mõtisklema, kas me teeme vahet näivusel ja tegelikkusel – kas saame aru, kui headus on vaid inimese enesepildi osa või kui armastus on kahjustavalt isekas. Samas vahendavad need Afganistanis alanud ja teistelegi kontinentidele laienenud lood üleelusuurust kiindumust, liigutavat lojaalsust ja erakordset pühendumist. Pisarad ei jää voolamata ei kurbuse ega ka rõõmu pärast."\nAjakiri Naised, Inge Mehide\nRaamat 14.47 € 17.03 €\nFormaat: 440 lk, 140x200, kõva köide


Jõeforell vol. 3 - Lehekülg 13 - [Kalaportaali foorum] - Results from #192\n25. juuni 2013 13.15\t#3623 Wapsik\n23 õhtul sai käidud väikesel ja lühikesel jalutus käigul jõe ääres. Pöörleva ja voobleriga oli togimisi aga kui panin otsa 4 cm valge kummika tuli teise viskega otsa selline 1,5 ne tegelane, tükk aega madistasime.. jõe laius mingi 1,5 meetrit maks...pool sellest rohus, kalda uurete ees oksad.... ja siis tegin kõige algajalikuma ja saamatuma lükke kogu oma forelli püügi aja jooksul.. lootsin et suudan kala nöörist tõmmates kaldale kiiresti vinnata ... kala oli targem.. kui tundis korraks et pinge nööril vähenes siis tegi ka kohe vehkat...jalutasin 250 meetrit ööbimis kohta.. tegin rummi coolaga 100 ja kallasin selle kõrist alla.... EI OLE JU VÕIMALIK TEHA NII LOLLI VIGA!!!!!!!!!!!!!!!!\n25. juuni 2013 13.45\t#3625 hannes\nWapsik kirjutas: tegin rummi coolaga 100 ja kallasin selle kõrist alla.... EI OLE JU VÕIMALIK TEHA NII LOLLI VIGA!!!!!!!!!!!!!!!!\nEelmine aasta sain samasuguse lollusega hakkama. Kahjuks polnud mul rummi ja colat kaasas. Hakka või mõtlema, et sellisteks puhkudeks peaks terav kraam igaks juhuks kaasas loksuma\nJa Aapua läheb korraks mingile lambinirele ja tuleb sealt kolme ülekilokalaga tagasi. Respekt.\n25. juuni 2013 14.12\t#3626 aapua\nhannes, nire ise ei olegi selline lambinire. Aga see lõik küll. Eile ei läinud ma üldsegi kala saama, vaid just selleks, et see lõik korralikult läbi jalutada. Selleks, et siis on tehtud ja pole enam kunagi vaja tagasi minna. Nojah, läks pisut teisiti...\n25. juuni 2013 17.17\t#3627 scuba\nJah,praegu on kalad igasugu putuka peal väljas ka neis jõgedes kus tegelikult kirpvähk eksisteerib.Hiljuti keskeestist saadud kaladel kilomeetrisel lõigul suht erinev menüü oli.Ühel ainult süsijooksikud.Osad ainult puruvana söövad.Ilmselt liha värvi lühiajalised dieedimuudatused ei mõjuta,aga kui jões üldse punast tooni andvat toitu pole,siis kala heledaks jääb- läheb.Ise pole 7 aasta jooksul Järvast ühtegi mittepunast forelli saanud.Küll aga sain kollase lihaga kala jõest kus kirpvähki pole näinud,soojema veega haugijõe tüüpi jõest..\nIlmselt punase värvi annab ka see kui mingil ajal aastast kala õiget toitu sööb.Aga see on ainult loogilisel oletusel ja oma kogemuselpõhinev arvamus.Tõde võib teine olla.\n25. juuni 2013 22.02\t#3629 sven862\nTegin siis täna pikema päeva. Võtt oli ikka väga väga kesine, kuidagi sain 3 mõõdus kala ära meelitada ja kott tühjaks ei jäänud.\nKüll aga oli vähemalt 5 sellist juhust kus korralik mõõdu kala tuleb ja ujub ümber landi tiiru ja kõik. Kui leechi suhu otse ei visanud siis jäi kala ikka väga külmaks.\nJa leidsin ka 2 lanti juurde\nTänud lingi eest Jeekim!\n30. juuni 2013 19.41\t#3646 aapua\nTegin seekord huvitava erandi ja maksin 3 raha ööpäevase püügivõimaluse eest. Valisin mitte just esimeses tähtsuses oleva jõe. Juttudega hirmutati mind põhjalikult ära, aga ei olnudki nii hirmus. 1,1 kilo ja 1,3 kilo tulid minuga, lisaks üks umbes samas mõõdus tegelane mässis ennast kaigastesse ja lahkus koos leechiga.\n30. juuni 2013 20.46\t#3647 ceemic\nKäisid suudme juures, või üleval pool?\nKuidas jälgi sealkandis oli?\n30. juuni 2013 20.59\t#3648 aapua\nKõige alumisest sillast suudme poole. Jälgi ei olnud, nende asemel oli sisuliselt autotee jõe ääres... Aga käisin ka samast sillast teisele poole, rada oli ikka korralik. Siis veel üks sild kõrgemale ja ka päris ülemjooksule: ainult viimases kohas oli suht jäljetu, aga ka kala polnud...


oktoober | 2009 | Eesti Elu\nArchive for 31. okt. 2009|Monthly archive page\nUus sõimusõna- integrast\nIn Eesti meediast on 31. okt. 2009 at 13:26\nIvan Makarov, Raadio 4 saatejuht ja muusik on üks neist, keda uue mõistega on nimetatud. Integrast on väga pilkav sõimunimi. Tuleb tõega au anda, et Makarovi vaated on mõneti isegi radikaalsemad kui mõnel eestlasel.«Need inimesed, keda vahel nii nimetatakse – nad peavad Eestit oma koduks tavaliselt. Nad tunnevad Eesti kultuuri, nad räägivad Eesti keelt üsna hästi,» ütles Makarov.\nSergei Metlev pakub välja, et Ida-Virumaa on paslik näitamaks, milline on täna Vene kogukond. Pavel Ivanov pakub aga välja uuenenud Vene kultuurikeskuse Tallinnas. Ivanovi meelest on Eesti ajakirjandus kahjuks Vene kogukonna sidunud väga üheülbaliselt ühe sündmusega – aprillisündmusega 2007.\nTõsi on see, et Eesti ajakirjandus on ehk liialt palju kõnelenud ja vahendanud uudiseid neljast pronksiöö tegelasest – Revast, Zirõkist, Linterist ja Klenskist. Kas aga nende sõnal on kaalu ka Eesti venelaste seas? Kas nad on arvamusliidrid?\nEesti edasine tee. Põhja-Euroopa või Ida-Euroopa?\nIn consiglieri on 20. okt. 2009 at 09:44\nJah, paremerakondadel on nüüd võimalus, kas vilistada samuti riigikeele ja kõrgemate väärtuste peale või jätkata skandinaavialiku lähenemisega.\nTeadupoolest põhjaeurooplane ei vaja mingit toorust või isakuju, mis on omane pigem slaavidele. Skandidele just sobibki mõmmiku kuvand või teatav pehmus.\nSiinsete venelaste suur osakaal meie rahvastikust kisubki meid iga päevaga enam Ida-Euroopasse. Just mentaliteedilt. Need samad nö. meie venelased ei mõista, et Eesti paremerakonnad tahavad Eestit tagasi viia Põhjala riikide sekka. Eestis elades nad sellest aru ei saa, aga kui Rootsi või Norra reisivad, kuuleb kohe\na la “Вот такие разные и хорошо. Я хочу жить здесь.”\nSeega on meil suures plaanis kolm võimalust:\n1. paremerakonnad lähevad Keskerakonna mentaliteediga kaasa;\n2. Lasnamäele antakse linna staatus ja paremerakonnad jätkavad oma senist suhtumist;\n3. Paremerakonnad jätkavad oma suhtumist ning Keskerakond on nii kaua puldis kui neist tüdinetakse.\nIn Eesti meediast on 18. okt. 2009 at 14:02\nEesti viinamarjaistandus Otepääl 2009\nKalamajja kerkib noobel Noblessneri kvartal\nIn Eesti meediast on 17. okt. 2009 at 14:41\nLaevaremonditehase tööstusalale rajatakse rannapromenaadi ja parkidega elurajoon.\nDetailplaneeringu algatamisega sai rohelise tule laevaremonditehasele (BLRT) kuuluv Põhja-Tallinnas Tööstuse tänava äärse 24,5 hektari suuruse ala ümbersünd. Noblessneri allveelaevatehaselt nime saanud tööstuspiirkonda tuuakse elu – sinna kerkib 2007. aastal arhitektuurilise lahenduse leidmiseks korraldatud konkursi võitnud arhitektuuribüroode Alver Arhitektid OÜ ja Hvidt & Molgaard A/S tööde põhjal viis äri- ning kuusteist elu- ja ärihoonet, lasteaed, rannapromenaad ja sadam väikelaevadele. Lisaks renoveeritakse kolmteist alale jäävat arhitektuurimälestist ja kaks kaitse alla mittekuuluvat tööstushoonet. Kinnistu kuulub tervikuna BLRT grupile, vaid kitsa ribana läbib territooriumi Kalamaja ümbersõidu raudtee.\nBLRT Invest juhatuse liikme Algerd Andruskevitšuse sõnul on laevaremonditehas omanikuna arendamisel partnerite jaoks avatud. „Kasutame avatud uste poliitikat,” sõnas ta. Andruskevitšuse kinnitusel on huvitatud investoreid viimasel aastal käinud nii Eestist kui ka piiri tagant, seejuures tuntakse erilist huvi just merepoolsete korterelamute rajamise vastu. Rohkem kui 200 000 ruutmeetri suurune ehitusmaht nõuab tema sõnul aga kindlasti jagamist etappideks. Erinevalt Vana-Kalasadama piirkonnast, mille arendajatel järgneb vaidlus vaidlusele, on laevaremonditehasel naabritega vedanud ja head suhted nii piirneva Miinisadama kui ka Riigi Kinnisvara AS-iga.\nPuhast vett viis meetrit\nAlgul juba järgmisesse aastasse kavandatud ehituse algus Tallinna merepiiril on nihkunud Andruskevitšuse hinnangul siiski vähemalt aasta võrra, planeeringualasse kuuluv osaliselt välja ehitatud jaht- ja väikelaevade sadam on kasutatav aga juba praegu. „Järgmisel aastal avatakse ka Peetri sadam kõigile huvilistele,” lubas BLRT Investi esindaja. Täismahus välja ehitades mahutab sadam kuni 250 alust. „Võrreldes Pirita jahisadama ja TOP-iga saavad siia sõita ka suuremad purjekad, sest aluste jaoks on puhast vett kuni viis meetrit.” Mereäärne ala muudetakse atraktiivseks ka jalakäijatele.\nTammerk: munitsipaalmeedia kuritarvitamine muutub üha jultunumaks\nIn Eesti meediast on 17. okt. 2009 at 14:38\nValimiste eel on süvenenud suund, et munitsipaalomandis olevad meediakanalid satuvad võimulolijate propagandavahendiks, ütles meediaekspert ja ERRi ajakirjanduseetika nõunik Tarmu Tammerk.\n“Eesti demokraatia jaoks oleks hea, kui pärast valimisi toimuks laiem arutelu linna- ja vallalehtede staatuse kohta,” ütles Tammerk.\n“On kahetsusväärne praktika, et valimiste eel kipuvad linnapead ja vallajuhid käsitlema munitsipaallehte nagu oma erakonna trükist, kus saab ennast vabalt propageerida,” jätkas ta.\nÜle Eesti on tulnud mitmeid teateid selle kohta, et vallajuhid on blokeerinud endale ebameeldiva info avaldamist või on ajutiselt lehetiraaži kinni pidanud, viitas Tammerk. Samuti on näha katseid pöörata lehe sisu võimulolija kiitmiseks.\n“Näiteks Tallinna linnavalitsuse ajaleht Pealinn avaldas valimiste eel lausa erinumbri, mis kujutab endast suurel määral võimulolijate valimisagitatsiooni,” ütles Tammerk.\nTammerki arvates tekivad munitsipaalmeedia kuritarvitamise juhtumid seoses nende väljaannete ebaselge rolliga.\n“Kui valla- ja linnalehed suudaksid jääda informatiivseteks trükisteks, mis pakuvad praktilist infot piirkonna elu kohta, siis oleks vähendatud ka poliitilise manipulatisooni oht,” jätkas ta.\n“Aga niipea kui munitsipaalleht hakkab ajama nn suure ajakirjanduse asja, kasvab ka nende trükiste poliitilise kaaperdamise oht,” arvas Tammerk.


Eesti-Läti koostööprojekt “COOP Local” « Projektid « Setomaa kultuuriprogramm 2014-2018 « Setomaa.ee - setode internetivärav\nSis olt tark, ku' ostõt pää om otsah.\nTalutoodete ja mahetoidu populaarsus on viimase kümnendi jooksul kiiresti kasvanud. Toidu värskust, naturaalsust ja maitset hindavad kõrgelt tarbijad nii Eestis, Lätis kui naaberriikides. Kohalikud väiketootjad pole aga tihti tarbijate seas piisavalt tuntud ei oma piirkonnas ega ülepiiri naabrite juures. Alustavad väiketootjad näevad oma peamise turupiirkonnana kohalikku piirkonda, kuid nad võiksid rohkem ära kasutada piiri taga asuvate regioonide turupotentsiaali. Noored alustavad väiketootjad valdavad enamasti võõrkeelt ning on avatud uute turgude otsimisel - neil on head eeldused ülepiiriliste kontaktide ning koostööpartnerite leidmiseks.\nKui müüa talutooted suurtele kombinaatidele või poekettidele, saab tootja sageli väga väikest tulu. Oluline on julgustada ja toetada väiketootjaid kasutama muid müügikanaleid, kus on võimalik saavutada otsekontakte lõpptarbijaga nii oma piirkonnas kui piiri taga. Ülepiiriline koostöö Eesti ja Läti väiketootjate vahel on seni olnud tagasihoidlik. Ettevõtjatel napib ka häid teadmisi võimalikult kõrge lisandväärtusega toodete välja pakkumisel ning lühikeste tarneahelate loomisel. Seepärast on vaja korraldada vastavasisulisi koolitusi, õppereise ning muid ühisüritusi, kus on võimalik luua uusi kontakte naabruses asuvate ettevõtjatega ning omandada ühiselt uusi oskuseid ja teadmisi näiteks turunduse, pakendamise, kliendisuhete jne alal.\nMeie piirkonnas on käsitööndus hästi arenenud. Meil on palju häid käsitöömeistreid, kes võiksid müüa oma tooteid ka laiemalt väljaspool oma kodupiirkonda. Uued noored meistrid saavad hästi hakkama võõrkeelte ning arvuti kasutamisega. Neil on head eeldused tänapäevase infotehnoloogia kasutamiseks müügis ja turunduses, näiteks toodete pakkumine e-poodides ja veebilehe kaudu. Käsitöömeistrid mõlemast riigist saavad koos õppida, kuidas panna nutikalt enda kasuks tööle uuenduslikud turundus- ja IKT-lahendused. Käsitöömeistrid saavad ühiselt osaleda ka suurematel käsitöölaatadel.\nProjekti “Encouraging cross-border cooperation in local food and handicraft sector in border areas – COOP Local” siht on elavnenud piiriülene koostöö ja ärisuhted kohalike, esmajärjekorras uute või hiljuti alustanud väiketootjate ja käsitöömeistrite vahel. Projekti tegevustega julgustatakse Eesti-Läti piirialadel - Setomaal, Räpinas, Vastseliinas ja Oraval, Apes, Smiltenes - tegutsevaid ettevõtjaid alustama piiriülest kaubavahetust ja koostööd, mis aitaks neil rohkem tulu teenida.\nTegevuste elluviimiseks moodustatakse neli sektoriaalset ettevõtjate gruppi:\n21. aprillil 2017 toimub Põlvas esimene Eesti ja Läti ettevõtjate kontaktüritus, millele järgneb 22.aprillil Maamessi ühiskülastus.\nIgale grupile korraldatakse vastastikuseid õppereise (Eesti ettevõtjad Lätti ja vastupidi), mille ajal toimuvad ka kohtumised kohalike ettevõtjatega. Planeeritud on ühised osalemised kohalikel laatadel nagu Lindora, Vastseliina, Räpina, Ape ja Smiltene laadad. Käsitöömeistrid saavad ühiselt osaleda suurematel üleriigilistel käsitöölaatadel. Igale ettevõtjate grupile korraldatakse ca 4 kahepäevast koolitust, mida viivad läbi Lõuna-Eesti ja Vidzeme piirkonna parimad vastava valdkonna eksperdid. Kõige aktiivsemalt uusi turge otsivad ettevõtjad saavad osaleda ühistel õppe- ja kontaktreisidel Valgevenesse, Pihkva oblastisse ning Soome. Samuti on kavas panna kokku ühine turundusmaterjal, mis sisaldab iga osaleva ettevõtte kohta infolehte kahes keeles.\nProjekti partnerid on Setomaa (Valdade) Liit, Räpina Inkubatsioonikeskus, Võru (Vastseliina) vald, Ape vald ja Smiltene vald.\nProjekti “COOP Local” elluviimist toetab Eesti-Läti piiriülese koostöö programm 2014-2020. Projekti kogueelarve on 338 756 eurot, millest ERDF toetus on 287 942,60 eurot. Setomaa Valdade Liidu omafinantseeringut toetab Setomaa arengu programm 8 855,10 euro ulatuses.\nProjekt „COOP Local“ andis väikeettevõtjatele koostöökontakte, teadmisi ja enesekindlust (0)\n16.10.2019 Räpina, Setomaa ja vastseliina ettevõtjate ühisseminar\n03.-04.10.2019 Eesti liha- ja piimatootjate õppereis Lätti\n19.-20.09.2019 Käsitööliste ühisseminar ja kontaktüritus Smiltenes\n23.-24.07.2019 Läti marja- ja puuviljakasvatajate õppereis Eestisse\n15.-16.06.2019 Vastseliina laadal osalemine\n08.06.2019 käsitööliste osalemine laadal Riias Kalnciema kvartalis\n05.-06.06.2019 Köögivilja grupi seminar Apes\n17.-18.05.2019 Valmieras Vidzeme ettevõtluspäevadel osalemine\n07.-08.05.2019 koolitus puuvilja-marjakasvatajatele ja -töötlejatele\n09.-12.04.2019 õppereis Soome\nÜhine õppereis Soome toimus 09.-12.2019.\n21.-22.03.2019 koolitus liha-piimatootjate ja -töötlejate grupile\n21.-22.03.2019 toimus praktiline koolitus liha-piimatootjate ja -töötlejate grupile\n28.02.-01.03.2019 käsitööliste kontaktüritus\nVastseliinas toimus 28.02.-01.03.2019 käsitööliste kontaktüritus.\n15.-16.01.2019 koolitus marja-puuviljakasvatajatele ja -töötlejatele\n5.-16.01.2019 toimus praktiline koolitus marja-puuviljakasvatajatele ja -töötlejatele\n23.-24.11.2018 Läti käsitööliste õppereis Eestisse ja kontaktüritus\nLäti käsitööliste õppereis Eestisse ja ühine kontaktüritus toimus 23.-24.11.2018\n06.-07.12.2018 praktiline koolitus köögiviljakasvatajatele ja -töötlejatele\nPraktiline koolitus köögiviljakasvatajatele ja -töötlejatele toimus Võrus\t06.-07.12.2018.\n07.-08.11.2018 praktiline koolitus liha-piimatootjatele ja -töötlejatele\n07.-08.11.2018 toimus praktiline koolitus liha-piimatootjatele ja -töötlejatele.\n28.10.2018 osalemine Lindora laadal ja kontaktüritus\n28.10.2018 osalesid projekti kaasatud Läti ettevõtjad ühiselt Lindora laadal ja kontaktüritus\n18.-19.10.2018 Eesti köögiviljakasvatajate ja - töötlejate õppereis Lätti\nEesti köögiviljakasvatajate ja -töötlejate õppereis Lätti toimus 18.-19.10.2018.\n10.10.2018 ühine seminar võrgustike liidritele\n10.10.2018 toimus võrgustike liidrite ühine seminar.\n23.09.2018 ühine osalemine Ape laadal\n23.09.2018 osalesid projektis osalevad ettevõtjad ühiselt Ape laadal, käsitöölised panid Ape kultuurimajas üles ühise näituse oma toodetest.\n22.09.2018 käsitööliste kontaktüritus Apes\n22.09.2018 toimus käsitööliste ühine kontaktüritus Apes ja õpitoad Sana Raipele ateljees.\n24.-25.07.2018 Eesti marja-puuviljakasvatajate ja -töötlejate õppereis Lätti ja kontaktüritus\nEesti marja-puuviljakasvatajate ja -töötlejate õppereis Lätti ja ühine kontaktüritus toimus 24.-25.07.2018.\nSuvi 2018 Projekti tootekataloog\n2018. aasta suvel valmis projektis osalenud piima-lihatootjate, aiasaaduste tootjate ja töötlejate ning käsitööliste kaardipõhine tootekataloog\n26.05.2018 ühine osalemine Räpina laadal\n26.05.2018 osalesid projektis osalevad ettevõtted Räpina laadal.\n26.-27.04.2018 Läiti liha-piimatootjate ja -tööteljate õppereis Eestisse\nLäti liha-piimatootjate ja -töötlejate grupi õppereis Eestisse toimus 26-27.04.2018.\n18.-21.04.2018 Ühine õppereis Valgevenesse\n18.-21.04.2018 toimus ühine õppereis Valgevenesse.\n14.04.2018 Ühine osalemine Smiltene laadal\nÜhiselt osalesid projektis osalevad ettevõtjad Smiltene laadal 14.04.2018\n05.-06.04.2018 Võrgustikuliidrite koolitus\n5.-6.04.2018 toimus ühine koolitus võrgustikuliidritele.\n21.-22.03.2018 praktiline käsitöömeistrite koolitus\nRäpinas troimus 21.-22.03.2018 käsitöömeistrite praktiline koolitus.\n15.-16.03.2018 praktiline köögivilja- ja taimekasvatajate ja -töötlejate koolitus\nApes toimuc 15.-16.03.2018 praktiline koolitus köögiviljakasvatajatele ja -töötlejatele.\n19.20.02.2018 praktiline koolitus marja- ja puuviljakasvatajatele ja -töötlejatele\nPraktiline koolitus marja- ja puuviljakasvatajatele ja -töötlejatele toimus 19.-20. veebruaril 2018 Räpinas.\n29.-30.01.2018 praktiline koolitus piima- ja lihatootjatele ja -töötlejatele\nLiha- ja piimatootjatele ja töötlejatele toimus praktiline koolitus 29.-30. jaanuaril 2018.\n18.-19.01.2018 praktiline koolitus köögivilja- ja taimekasvatajatele ja -töötlejatele\nKöögivilja- ja taimekasvatajatele ja -töötlejatele toimus praktiline koolitus 18.-19. jaanuaril 2018.\n07.-08.12.2017 praktiline koolitus marja- ja puuviljakasvatajatele ja -töötlejatele\n7.-8. detsembril 2017 toimus marja- ja puuviljakasvatajatele suunatud praktiline koolitus, mille korraldas Ape vald.\n22.-23.11.2017 õppereis Pihkva oblastisse\n22.-23. novembril 2017 toimus ühine õppereis Pihkva oblastisse.\n14.-15.11.2018 Praktiline koolitus piima-lihatootjatele ja -töötlejatele\n14.-15.11.2017 toimus projekti COOP Local ühiskoolitus talutoodete turunduse teemal liha- ja piimatootjatele ning -töötlejatele.\n28.-29.10.2017 käsitööliste kontaktüritus Setomaal\nSetomaal toimus käsitööliste kontaktkohtumine 28.-29.oktoobril 2017.\n3.-4.11.2017 Käsitööõppereis Apesse ja Smiltenesse\n3.-4.11.2017 tutvusid Setomaa, Vastseliina ja Räpina käsitöölised õppereisil Smiltene ja Ape käsitööliste ja nende loominguga..\n28.29.10.2017 Käsitööettevõtjate kontaktüritus\n28.-29. oktoobril 2017 olid Smiltene ja Ape käsitöölised Setomaal.\n28.10.2017 Osalemine Lindora laadal ja ettevõtjate kontaktüritus\n28. oktoobril 2017 osalesid Smiltene ja Ape ettevõtjad Lindora laadal. Pärast laata toimus Smiltene, Ape, Vastseliina, Räpina ja Setomaa ettevõtjate kontaktüritus Piusa ürgoru puhkemajas\n12.-13.10.2017 Smiltene ja Ape köögiviljakasvatajate õppereis\n12.-13. oktoobril 2017 olid õppekäigul Smiltene ja Ape köögiviljakasvatajad.\n24.09.2017 Ühine osalemine Ape laadal\n24. septembril 2017 toimunud Ape sügislaadal olid kauplemas talutoidu tootjad ka projektipartnerite juurest - Setomaalt, Räpinast ja Vastseliinast ning Smiltenest.\n8.-9.07.2017 Ühine osalemine Tartu Hansalaadal\n8. - 9. juulil 2017 osalesid Tartu Hansalaadal projekti piirkonna - Ape, Smiltene, Vastseliina, Räpina, Setomaa - käsitöömeistrid.\n17.-18.06.2017 Ühine osalemine Vastseliina Maarahva laadal\n17.-18. juunil 2017 osalesid Smiltene ja Ape käsitöölised ja talutoodete tootjad Vastseliinas Maarahva laadal.\nJuuni 2017 Ettevõtjate küsitlus\nKevadsuvel 2017 viidi läbi piirkonna ettevõtjate küsitlus, mis võimaldab planeerida projekti tegevusi.\nProjekti COOP Local esimene kontaktüritus toimus 21.-22.aprillil 2017. Osalejaid oli ligi 70.\nProjekti COOP Local infopäevad 30.03.2017 olid rahvarohked ja elavad.


Soovitusi köögimööbli tellimiseks\nLastesõbralikus köögis on olulisel kohal ohutus ja praktilisus. Soovitame kasutada tugevamaid materjale, mille pinnaviimistlust väike laps näiteks mänguasjadega kogemata ei kahjustaks (esipaneelid melamiinist või töötasapinnad kõrgsurvelaminaadist). Viimistluse osas on parem vältida kõrgläiget lapse käeulatuses (näpujäljed ning võimalikud täkked on kerged tekkima). Ohutuse eesmärgil on soovitav vältida teravaid käepidemeid ja tööpinna nurki. Planeeringu osas võiks lapse ulatuskauguses eelistada kinniseid kappe. Lahtised riiulid ning klaasist riiulid või klaasustega kapid on parem jätta kõrgemale.\nehk köök nn poissmehe korteris, kus elatakse üksi. Stuudiokorteri köögimööbel võiks olla mõõtudelt väiksem rõhutades funktsionaalsust ning kompaktsust. Kappidesse ja sahtlitesse saab valida erinevaid organiseerijaid, et mahutavus oleks parem ja süsteemsem. Kui ruum on kõrgete lagedega, siis saab kitsast pinda kuni lae aluseni ära kasutada. Ruumi kokkuhoiu huvides võiks pliit olla 2 keedualaga ning vastavalt söögitegemisharjumustele soovitame kaaluda kas ahju on üldse vaja. Kui on siiski soov ahju järele ja korteris on olemas köögitagune seinasopp või garderoob, saab ahju paigutada ka seina sisse.\nkannab lisaks funktsionaalsusele kindlasti ka kujunduslikku eesmärki. Seega on oluline, et avatud köögis olev köögimööbel harmoneeruks üldise interjööriga ning üleminek köögist elutuppa oleks sujuv. Köögitehnika ja materjalid võiksid samuti tooni osas harmoneeruda – valge mööbli puhul ahi soovitavalt valge jmt. Tehnikal on köögimööbli kõrval suur roll, mille abil on võimalik tuua interjööri rohkem mängulisust. Võib valida eriti silmapaistva tehnika, mis rõhutab ülejäänud korteri stiili. Tänapäeval on näiteks õhupuhastajate valikus juba väga palju selliseid mudeleid, mis meenutavad välimuselt näiteks kroonlühtreid või mõnd muud sisekujunduslikku elementi.\nPraktilises köögis soovitame kasutada kergesti hooldatavaid materjale, milleks on näiteks melamiin. Keerukam on hooldada täispuidust tööpindasid, täispuidust või spoonitud esipaneele, kõrgläikelisi esipaneele. Praktilise köögimööbli puhul ei ole vajalik valida raamiga või reljeefseid esipaneele/kapiuksi, tumedaid materjale jne. Piirduda võib lihtsa ning praktilise lahendusega. Tehnika valikul võiks eelistada seadmeid, mis ei ole liialt keeruliste funktsioonidega, jäädes toetama köögimööbli praktilist joont. Soovitame valguslahendused hästi läbi mõelda, et seda jaguks tööpinna kohale ja pliidi juurde. Ka kappe on võimalik seestpoolt valgustada, et asju oleks lihtsam leida.


Suuremate veinitootjate toodangust leiti populaarse taimemürgi jälgi - Toas - Kodu\nSuuremate veinitootjate toodangust leiti populaarse taimemürgi jälgi\n27. juuni 2016, 18:48\nVein. FOTO: www.flickr.com\nEestiski populaarset taimemürki RoundUp leiti kõigist California piirkonnast pärit testitud veinidest.\nEnne, kui avad pudeli Californiast pärit veini, mõtle hoolega järele: USA GMO-teadlikkuse ühing Moms Against Monsanto testis hiljuti kümne sealse Napa oru, Sonoma ja Mendocino veinitootja veine ning leidis, et kõigis neis sisaldub jääke populaarsest taimemürgist RoundUp, mida Eestiski massiliselt kasutatakse.\nJälgi taimemürgist leiti nii mahe- kui tavaveinidest, viimastes oli saaste lihtsalt 28 korda kõrgem kui maheveinis.\nÜhingu sõnul oli äärmiselt üllatav, et taimemürgi jälgi leiti ka maheveinidest, kuna sellises tootmises on nende kasutamine keelatud. Ühingu esindaja sõnul saab ainsaks põhjuseks olla see, et naabruskonnas maapinda imbunud mürk on kandunud ka mahetootmise viinamarjadesse.\nHiljuti tehti sarnane katse osaga Saksamaal toodetavatest õlledest ning ka neist leiti sama mürgi jälgi.\nRoundUpi näol on tegemist tugeva taimemürgiga, mille ohtlikkuses inimtervisele pole jõutud ühtsele seisukohale: mõned uuringud näitavad, et see on tervisele äärmiselt kahjulik kantserogeen, teised jällegi, et tegu pole millegi märkimisväärselt ohtlikuga.\nRohkem infot katse kohta leiab SIIT.


JUHTKIRI ⟩ Etendus ei ole läbi - Tänane leht\nJuhtkiri ⟩ Etendus ei ole läbi\n5. november 2020, 0:03\nHäälte kokkulugemist USA presidendivalimistel saab jälgida kui pinevat spordivõistlust või dramaatiliste pööretega põnevusfilmi. Tulemuste vahe on nn kaalukeele-osariikides sedavõrd väike, et seda võib tõepoolest võrrelda võiduajamistega, kus kahe rivaali vahet mõõdetakse millisekundites.\nSelle juhtkirja kirjutamise ajal kaldus kaalukauss napilt demokraat Joe Bideni poole. On aga juba pikalt ette teada, et Donald Trump ja tema meeskond kavatsevad vaielda igal pool, kus vähegi võimalik. Erilise jõuga mõistagi nendes osariikides, kus tulemuste vahe on väike ja lõpliku tulemuse muutumine seetõttu realistlikum. Seega ei piirdu asi mõne päevaga, vaid ees ootavad ilmselt korduvad häälte ülelugemised ning keerukad kohtuvaidlused valimisreeglite järgimise üle. Etendus ei ole läbi, vaid tüli läheb edasi.\nIseenesest ei ole midagi ebaloomulikku selles, et demokraatlikes riikides vaieldaksegi valimisprotseduuride komakohtade üle ning häälte lugemist jälgivad poliitilised võistlejad erilise tähelepanuga. Ka Eesti lähiminevikus on juhtumeid, kus häälte mitmekordne ülelugemine muutis seda, kes pääses riigikokku ja kes mitte.\nVaevalt on aga demokraatiale üldisemas mõttes hea selline kraaklemine, kus kogu valimisprotseduur seatakse kahtluse alla ning räägitakse kaotajalt röövitud valimisvõidust ilma tegeliku põhjuseta. Võimu rahumeelne üleminek on ju üks demokraatia nurgakividest: sa saad valijana uskuda, et kui riigijuhid ei meeldi, siis järgmistel valimistel on sul võimalus nad jalga puhkama saata.\nLõplikult ja raudkindlalt välja kuulutatud valimistulemusi USAst tuleb oodata üsna pikka aega.\nPresident Trump ja ta meeskond on pikalt valmistunud selleks, mida teha pärast valimiskaotust, tembeldades näiteks kirja teel hääletamise hulluks asjaks, millega demokraadid tahtvat ta valimisvõitu röövida. Seejuures on kirja teel hääletamine olnud USA valimiste loomulik osa juba väga pikka aega ning reeglid läbi proovitud. Koroonapandeemia tõttu on seda valimisviisi tõepoolest erakordselt palju kasutatud. Demokraadid õhutasid oma valijaid koroona ajal hääletama kirja teel või muul eelhääletamise viisil enne valimispäeva. Trump ja vabariiklaste meeskond eelistas aga mobiliseerida oma toetajad just valimispäeval. Tulemuseks oli see, et häälte lugemise alguses läks juhtima Trump, kes kuulutas lausa oma võitu. Kui aga hakkasid saabuma tulemused varem hääletanute ja suuremate linnade kohta, läks mitmes kaalukeeleks olevas osariigis juhtima Biden. Seega kukkus etenduse «Röövitud valimised» esimene vaatus üsna ilmselt välja nii nagu plaanitud.\nKokkuvõttes tähendab see kõik, et lõplikult ja raudkindlalt välja kuulutatud valimistulemusi USAst tuleb oodata üsna pikka aega ning poliit- gurmaanid võivad jälgida kohtuvaidluste ja PR-võitluste peenemaidki nüansse.\nNõrgema närviga televaatajad võiksid aga võtta midagi rahustavat. Vaatamata palju räägitud polariseerumisele ja karmile valimisvõitlusele tasub meil siin meenutada, et USA demokraatlikel institutsioonidel on pikk minevik ja suur tugevusvaru ning keskeltläbi on ameeriklased toredad heatahtlikud inimesed, kelle parimad esindajad ei ole poode rüüstavad vasakäärmuslased ega pealaele tätoveeritud haakristiga tüübid.


Las ta pikutab!\nMina olen täiesti võimeline end segaseks magama ja, uskuge mind, ühel päeval nii ka juhtub. Koolivaheaeg kujuneb minu jaoks enamasti massiivseks unemaratoniks, sest mis võiks olla mõnusam kui päev läbi voodis pikutada.\nKoolipäeva hommikul virutan äratuskella kinni ja lendan voodist välja lausa ulmelisel kiirusel. Põhjuseks see, et kardan sisse magada. Vaheajal seda probleemi pole ning "ainult viis minutit veel" venib tihtipeale mitmeks tunniks.\nKui niiviisi pool päeva juba maha magatud on, siis ei suuda ma kuidagi leida piisavalt motivatsiooni voodist lahkumiseks. Teha ju enam midagi ei jõua, varsti on jälle uneaeg ja ilm on ka kole. Ühesõnaga - puhkepäev! Lisaks lugematutele eelmistele...\nTaolise vegeteerimise positiivne külg on vähene energiakasutus. Ärgates kell 12, jääb vahele hommikusöök ning kui terve päev ainult lamaskleda, piisab ainult ühest-kahest korralikust toidukorrast. Milline säästurežiim!\nKahjuks nihkuvad sellise süsteemiga paigast biorütmid. Kui hommikul kaua magada, võib juhtuda, et öine uinumisaeg nihkub hilisemaks, mis omakorda liigutab ärkamisaega kaugemasse tulevikku. Lisaks tulevad hiljem kimbutama süümepiinad tegemata asjade pärast.\nEriti huvitav on ka pärast pikemaajalist pikutamist jalutama minna. Tekib tunne, nagu kõnniks nendel jalgadel esimest korda. Täpselt sama nagu rattasõitu meelde tuletades - alguses veider, hiljem loomulik.\nMa olen surmkindel, et eelmises elus olin karu, siil, unihiir või muu pudulojus, kes pool aastat veedab magades. Järgmises elus tahaksin ma eelkõige olla kass, kes päevad läbi pikutab, omades mitte ühtegi kohustust. Unelmate elu...


Tottenhami vastu keerulisest seisust välja tulnud Liverpool naases võidureele, Manchester United eksis kahel penaltil, aga sai kindla võidu - Sport\nTottenhami vastu keerulisest seisust välja tulnud Liverpool naases võidureele, Manchester United eksis kahel penaltil, aga sai kindla võidu\nLiverpooli peatreener Jürgen KloppFoto: PAUL ELLIS, AFP\nInglismaa jalgpalli kõrgliiga 10. mänguvooru keskses kohtumises alistas Liverpool koduväljakul 2:1 Tottenham Hotspuri.\nKevadise Meistrite Liiga finaali kordusetendus algas Liverpooli jaoks šokeerivalt, kui juba esimesel minutil viis Harry Kane külalised juhtima. Kodumeeskond oli mitmel korral lähedal viigiväravale, aga heade tõrjetega paistis silma Paulo Gazzaniga.\nLiverpool jõudis sihini 55. minutil tänu Jordan Hendersoni tabamusele. Võõrustajatele tõi võidu Mohamed Salah, kes realiseeris 75. minutil penalti.\nNeljamängulise võiduta seeria lõpetas Manchester United, kui võõrsil alistati 3:1 Norwich. Unitedi viis juhtima Scott McTominay, tabamuseni jõudsid veel Marcus Rashford ja Anthony Martial. Kusjuures nii Rashford kui Martial eksisid korra ka penaltil. Norwichi auvärava eest hoolitses Onel Hernandez.\nLondoni Arsenal mängis kodus Crystal Palace'i vastu maha kaheväravalise eduseisu. Londoni klubi juhtis juba 9. minutiks tänu Sokratis Papastathopoulose ning David Luizi tabamustele 2:0. Luka Milivojevici ja Jordan Ayew väravad tõid Palace'le viigipunkti. Sokratis viis 86. minutil Arsenali taas juhtima, aga videkohtunike süsteem VAR tühistas kreeklase teise värava.\nLiverpool jätkab tabeliliidrina, olles 10 kohtumisega saanud kirja 9 võitu ja 1 viigi. Manchester United tõusis võiduga seitsmendale kohale, Londoni Arsenal jätkab viiendal real.


June | 2015 | kristipere\nBeebiasjad.. kuhu te jäänud olete?\n30 Jun 2015 3 Comments\nMa ei ole väga suur asjade varuja. Raido tahaks kõik asjad küll alles hoida, mis me juba ostnud oleme, kuid ega temagi hakka talveriideid augustis ostma. Robinit oodates olid mul igasugused nimekirjad küll olemas ning isegi üks tabel oli, kus oli kirjas, mis riideeset, mis suuruses olemas on. Nii oli tegelikult lihtsam vaadata küll, et pükse ei satuks sahtlisse ainult ühte suurust ja särke teisi.\nSamas on esimest beebit oodates kõik teistmoodi nagunii. Mõnele on see esimene väga uus ja huvitav, mõnele hirmutav, mõnele vastupidi ehk just rahustav. Teistmoodi, kui teine on ta igal juhul. Minu jaoks oli esimene ootus natukene ilmselt kõike ja see pani mind ka natukene agaramalt tegutsema ning beebiasjadele mõtlema. Sel korral olen ma vist umbes kümme korda ju kirjutanud/mõelnud, et oeh, peaks vist vaatama, mis osta on vaja ning kust neid asju saab.\nSee on nii naljakas, et mulle ei meeldi üldse kaos. Kodus ajab segadus mind viimasel ajal väga närvi aga samas.. korda luua ma ka ei viitsi? Miks see nii on, oskab keegi seletada? Täpselt sama moodi ma ju tean, et kui beebi sünnib ning meil pole kodus talle mitte ühtegi asja varutud, siis ma ei ole tegelikult elurahulik, et küll saab. See tähendab – oma peas kuskil taga pool ma tean küll, et küll saab, sest alati saab aga kuni ma selle arusaamiseni jõuan, siis ma olen närvis. On ju imelik eks – ma tean ise ette, et ma peaksin praegu asju varuma, kuid.. siin ma olen istunud viimased 8 kuud ja seda mõelnud 🙂\nAga kuna ma ei saa praegu magamistuba koristada, siis ma teen hoopis ühe nimekirja. Ma ei võta siin aluseks mitte ühtegi internetist guugeldatud nimekirja, vaid proovin meenutada vaid seda, mis meil Robiniga vaja läks. Julgelt võib kommentaaridesse kirjutada ja nõu anda, mis mul meelest läks või mis teie arust üleliigne on. Eesmärk on osta ära hädavajalikumad asjad, sest sellist ruumi meil pole, et söögitool näiteks 7 kuud ette kuskile seisma panna.\nVanker – Robini puhul oli meil, nii et me pikalt tahtsime käru osta ja isegi käisime poodides vaatama seda aga mõtlesime, et ei osta ette ära. Lõpuks ei jõudnudki ostma minna, sest saime tuttavate käest täiesti ilusa ja korraliku Emmaljunga, mis meid väga truult teenis. Sel korral on mul kärule aga üks kindel nõudmine ka – üleviidav sang. Tundsin sellest väga puudust, nii et uuel kärul peab see olema. Lisaks tahan ma nelja suurt ratast ning väga tore oleks, kui korvi/kookoni osa oleks võimalikult pikk. Kas korv või kookon selles mul väga vahet ei olegi. Eelmine oli kookoniga ning see oli tegelikult mugav küll ainult sellega laps välja tõsta, kui vaja. Vaatan mõnda EJ-d järelturult, sest tundub kuidagi väga utoopiline maksta 1000€ selle eest, et mul oleks UUS käru, kuigi tegelikult on tihti järelturul väga korralikke asju poole odavamalt müügis.\nTurvahäll – tegelikult peaks see vist lausa esimesel kohal olema, sest kui ilma käruta saab haiglast koju, siis ilma hällita küll mitte 🙂 Mul ei ole oluline, et käru raami peale saaks panna turvahälli. Ma olen täiesti nõus ostma hällile eraldi rattad, sest tegelikult on minu arust poodides nagunii mugavam manööverdada nende väikeste ratastega. Küll aga pean ma välja uurima, et milline turvatool ja turvahäll sobivad ühele sellele isofix alusele, et tuleviku mõttes oleks mugavam, kui need saab samale alusele kinnitada. Tundub kuidagi mugavam, et hälli saab autosse panna alusele, mitte ei pea turvavööga eraldi tegelema.\nMadrats – Robinist on meil võrevoodi alles. See tuleks tuua keldrist tuppa ning üle vaadata, kuid minu mäletamist mööda oli see täiesti korralik, tavaline, valge võrevoodi. Madratsi viskasime me aga ära, nii et seda oleks uut vaja. Ma mäletan, et Robiniga ma hullult muretsesin, et kas on ikka mingi kookos-tatra vms aga praegu ma mõtlen, et noh.. madrats võiks olla, mingi selline korralik ja hea, mitte väga õhukene. Muid suuri eelistusi mul pole. Voodipesud, tekid on meil Robinist alles. Krista lubas ühe beebiteki juurde teha ning ilmselt lasen tal mõne voodipesu veel õmmelda ka, kui kunagi kangapoodi viitsin minna. Voodipehmenduse me ilmselt peaksime ka ostma, sest kui beebi on selline nagu Robin oli, siis hakkab ta end üsna varakult ringi keerutama ja sahmerdama. Suuremana Robin keerutas end ikka, nii et pidevalt läksid jalad-käed pehmenduse alt võrede vahele ikkagi.\nLamamistool – eelmine oli meil Fisher Price tool, mis kiikus, vibreeris ja mängis muusikat. Selle kohta on muidugi erinevaid arvamusi, et miks ta ei võiks neist üldse midagi teha, kuid minu jaoks oli see tool asendamatu asi. Sellega oli väga hea laps kaasa võtta näiteks kööki või vannituppa, nii et tema sai kõike jälgida, kui mina toimetasin. Sel korral olen kuulnud oma sõbrannade käest, et kõige parem peaks olema BabyBjörni lamamistool, nii et ilmselt me selle sama ostamegi.\nRiided – eks need on sellised asjad, mida polegi mõtet vist märkida kuskile üles, sest see on elementaarne. Meil on beebile olemas päris mitmeid asju, kuid tegelikult on ilmselt veel vaja. Samas ma ei taha jälle väga palju ette osta, sest ma pole päris kindel, mis suurust mul veel olemas on kõige rohkem. Selle jaoks pean ma üle vaatama meie sahtli, kus me beebiriideid hoiame. Sain aga eile just kätte neljad haarempüksid beebile, mis on küll väga nunnud 🙂 T\nHügieenitarbed – mähkmed, niisked salvrätikud, lutt? Selle viimase osas ma ei olegi tegelikult väga kindel. Ma arvan, et ostan ühe mingisuguse igaks juhuks ikka ära, sest parem las ta olla olemas. Kui ei ole tarvis, siis ei ole. Ma ise ei plaani päris elavaks lutiks tegelikult hakata ning nagu aru saada on, siis ei ole ma elupõline luti-vihkaja 🙂 Mähkmetega on see lugu, et ega neid väga palju ette pole mõtet osta, sest raske on teada milline talle sobib. Riidest mähkmeid ma ilmselt ei plaani esialgu kasutada aga mõtlesin, et kui laps istub ja saab potitama hakata niimoodi, siis võiks küll Hipsikuid rohkem olla.\nVannialus – kuna meil on kodus suur vann, siis tegelikult arvan ma, et see vannitamine suur probleem ei ole ning ma ilmselt võin ise koos beebiga vannis käia. Samas see kõige tavalisem alus võiks siiski olemas olla, et vajadusel saab niimoodi ilmselt kergemini vannitada, kui ma peaksin üksinda kodus olema. Ma arvan, et kui Raido ikka kodus on, siis hoiab tema teda ilusti oma suurtes kätes. Ning mida suuremaks ta saab, sest mõnusam see vannitamine ju on nagunii 🙂 Eraldi beebivanni ma ilmselt ostma ei hakka. Reaalselt.. meil pole vannitoas mitte ühelegi asjale ruumi isegi..\nTegelustekk – kuigi seda ei ole kohe alguses vaja, siis tean, et see on asi, mis Robinile väga meeldis ning mida ma tahaks kindlasti uuele beebile ka osta. Robinit tegelikult hakkasin ma sinna pikali panema üsna varakult, sest nagunii oli hea, et ta sai põrandal olla ning miks siis mitte kohe seal teki peal.\nVot ei tule minul meelde, et oleks midagi väga suurt veel vaja. Sellepärast ongi kommentaarid oodatud. On mõndasid asju, mida minu arust pole mõtet osta, sest nagunii tahetakse midagi kinkida aga kui kõik olemas on, siis pole midagi küsida ning lõpuks on kodu ikka niisama nänni täis. Uskuge mind, siin korteris on niigi juba niiii palju asju, et rohkem pudipadi vaja ei ole. Apteegikraami ma suure hoolega varuma ei hakka, küünekäärid meil on, kui just pole väga kuiv nahk siis eraldi vanniõli ma vajalikuks ka ei pea. Kandelina saan Katu käest laenata, kõhukotte on ka seltskonnas ringi liikumas, kui peaks tulema tahtmine proovida. Eks kõik muu siis vaatame jooksvalt.. nagu ikka 🙂\nProtected: Loomaaias, Laulasmaal ja Isabeli pidu\n28 Jun 2015 Enter your password to view comments.\nProtected: Tänane ultraheli ja kerge ärevus\n26 Jun 2015 Enter your password to view comments.\nProtected: Veel mõned pildid Hispaaniast\n25 Jun 2015 Enter your password to view comments.\nProtected: 36 nädal!\n24 Jun 2015 Enter your password to view comments.\nProtected: Salou ja tagasi kodus\n21 Jun 2015 Enter your password to view comments.\n17 Jun 2015 Enter your password to view comments.\nMe elame nüüd siin\nOlen meie pere blogi kolimise peale mõelnud pikalt. Lausa aastaid. Vahepeal kolisin ta ka siia ümber, kuid siis läks keeruliseks ning tüütuks. Siis tuli blogimisse paus ning bloggerisse tundus kuidagi loomulikum taas kirjutada, kui isu peale tuli. Põhjuseid on selleks hästi mitmeid, kuid pikalt seletama ma tegelikult ei hakka. Lühidalt võin öelda, et siin on võimalus panna osa postitusi parooli alla, bloggeris mina sellist võimalust ei leidnud. Eelmine blogi jääb täiesti suletuks. Kes tahab lugeda, siis siis panen asju vahel kirja, kuid rohkem ikka endale, kui teistele.\nKristi ja tema pere


Kahekordne stohhastiline kauplemise susteem, Investeerida seose krüptovaluutasse\nNeed võtmekogused pärinevad Fibonacci järjestusest. Nagu näete, läheb kõik piisavalt hästi, parim rikkaks saama krüptovaluuta kui turul on kõige rahulikum. Tal on selged reeglid, sageli näitab ta isegi nooltega, kuhu siseneda. Õpetamine ja kasvatamine lähtub humanismi ja demokraatia põhimõtetest, austusest inimese ja seaduse vastu. Õpilasi suunatakse oma tegevust jälgima ja sealtkaudu oma õppimist kavandama, õpitulemusi hindama, tehtud vigu analüüsima ja parandama, probleeme nägema ja püstitama, valima ja otsustama, kujundama isikupärast õpistiili.\nKohustuslikud õppeteemad ja õpitulemused on esitatud kolme aasta kaupa: I aste — 1. Õppija kujundab oma keskhariduse kohustuslike teemade ja valikainete-valikteemade õppimise kaudu.\nKohustuslike teemade täpsustused ja täiendatud ainekavad, samuti valikainete loendi, kavad ja valikutingimused esitab Neuroshell Forex õppekava. Usuõpetuse ainekava valib kool õpilaste ja lastevanemate soove arvestades. Erivajadustega laste koolide õppekavad koostatakse koolitüüpide kaupa eraldi ning need järgivad põhi- ja keskhariduse riikliku õppekava üldisi eesmärke.\nErivajadustega lastele võimetekohase hariduse tagamiseks võib erikoolide õppekavades olla suuremaid sisulisi erinevusi põhi- ja keskhariduse riiklikust õppekavast. Tunnijaotusplaanidesse märgitakse lapse puudest lähtuvalt ka eriabi vajadus, et tagada õpilase maksimaalne areng. Erivajadustega laste õpetamisel tavakoolides kasutatakse individuaalseid õppeplaane, mis tagavad õpetuse-kasvatuse korrigeeriva suunitluse.\nEesti kool seisab eesti rahvuse ja kultuuri säilimise ja arengu eest ning samas arvestab ka Eesti ühiskonna suundumust integreeruda Euroopaga. Õpetamine ja kasvatamine lähtub humanismi ja demokraatia põhimõtetest, austusest inimese ja seaduse vastu. Haridus peab silmas tänapäeva olulisi märksõnu: pidev muutumine, pidevõpe, infotulv, kiire, aga säästlik areng, konkurentsivõime, integratsioon. Üldhariduskooli põhiülesanne on aidata kujuneda isiksusel, kes tuleb toime oma elu ja tööga, arendab ennast ja aitab kaasa ühiskonna arengule, määratleb end oma rahva liikmena, kodanikuna, kaasvastutajana Euroopa ja maailma tuleviku eest, kes — peab lugu kodust ja perekonnast; — peab lugu enesest ja kaasinimestest, oma ja teiste rahvaste Binaarse valiku kihlveod — armastab isamaad; — järgib õigusnorme ja demokraatia põhimõtteid; — lähtub üldinimlikest kõlbelistest arusaamadest, hindab ilu ja headust; — hindab terveid eluviise, arendab oma vaimu ja keha; — hoiab loodust, elab ja tegutseb keskkonda säästes; — mõtleb kriitiliselt, loovalt ja loogiliselt; — oskab oma tegevust eesmärgistada, kavandada ja hinnata; — suudab valida, otsustada ja vastutust kanda; — suudab hankida ja kasutada infot; — oskab ja mõistab vajadust teha tööd, on valmis koostööks; — mõistab teadmiste ja pidevõppe tähtsust, oskab õppida.\nRiikliku Kahekordne stohhastiline kauplemise susteem üldosa ja ainekavade koostamisel on silmas peetud põhimõtteid, mis järgivad ülalloetletud hariduseüldeesmärke, üldtunnustatud demokraatlikke ja õigusriigile omaseid suundumusi.\nÕppekava põhimõtted on aluseks koolidele oma õppekavade koostamisel ja piirkondliku koostöö kujundamisel. Igaühel peab olema võimalus saada haridust vastavalt oma võimetele. Õppekorralduses ja õppesisu valikul arvestatakse rahvuslikke, piirkondlikke, vanuselisi, soolisi ja individuaalseid iseärasusi. Koolis õpitakse tundma käibivaid seadusi, norme ja reegleid, mõistma nende tähtsust ja tähendust. Kahekordne stohhastiline kauplemise susteem\nOmavahelistes suhetes väärtustatakse sallivus teistsugususe suhtes ning vägivallast hoidumine. Kujundatakse koostöösuhteid,õpitakse märkama ja mõistma kaaslaste erivajadusi.\nÕppeülesanded kavandatakse nii, et nad nõuaksid pingutust, kuid arvestaksid jõukohasust. See eeldab selgusele jõudmist oma võimetes ja kalduvustes, enesearendamist, oma õppimise mõtestamist ja eesmärgistamist. Õpilasi suunatakse oma tegevust jälgima ja sealtkaudu oma õppimist kavandama, õpitulemusi hindama, tehtud vigu analüüsima ja parandama, probleeme nägema ja püstitama, valima ja otsustama, kujundama isikupärast õpistiili. Õpetuse sisu valikul arvestatakse rahvuskultuuri, Euroopa ja maailmakultuuri; õppija kogemusi, igapäevast toimetulekut ja tulevikuvajadusi ning teoreetilise ja praktilise tegevuse tasakaalu.\nPeetakse silmas ka klassi- ja koolivälise tegevuse võimalusi, sest olulise osa oma päevast veedavad õpilased väljaspool kooli.\nKasutatakse õppemeetodeid, mis nõuavad probleemi püstitamist ja lahendamist projektid, rollimängud jms. Riikliku õppekava kokkulepete kõrval on tähtsad kokkulepped õpilaste ja õpetajate vahel, lastevanematega, tööandjaga jne.\nÕppekava on avatud ka nendele muutustele, mida toob kaasa aeg. Seosed eri õppeainete vahel kujundatakse temaatiliste rõhuasetuste, ainekavu läbivate teemade, õppeülesannete, -meetodite ja -viiside abil. Integratsiooni soodustab õpitava käsitlemine eri alustelt, eri seisukohtadelt.\nTemaatilised rõhuasetused õppekavaterviku kujundamisel on vanuseastmeti erinevad. Nende valikul arvestatakse seotust õppija elukogemuste ja probleemidega. Ainekavu läbivad teemad puudutavad õpilase isiksuse ja sotsiaalse arengu seisukohast olulisi eluvaldkondi, mida ükski õppeaine eraldi ei käsitle. Teemade täpsem eesmärgistus, õppesisu ja õpitulemused klassiti ja õppeaineti määratletakse kooli õppekavas.\nAllpool esitatud teemaloend on kohustuslik, kuid kool võib lisada Kahekordne stohhastiline kauplemise susteem valiku, nt. Teadvustatakse loodus- sotsiaalse ja kultuurikeskkonna seosed, rõhutades eriti säästlikku suhtumist ümbritsevasse elukeskkonda, säästliku arengu ideed.\nInimese, looduse ja ühiskonna vastastikuseid suhteid käsitledes on võimalik kujundada õpilaste väärtushinnanguid ja käitumisnorme.\nPaikkonna kaudu teadvustatakse ümbritseva maailma mitmepalgelisus ja nähtuste omavaheline seotus. Õpitakse nägema keskkonnaprobleeme ja leidma neile lahendusvõimalusi, mõistma inimese sõltuvust loodusvaradest ja looduse iseuuendumisvõimest ning keskkonnaseisundist, mõistma ja hindama keskkonda säästvat eluviisi. Tutvutakse liikluseeskirjaga, kujundatakse liikluskultuuri ning ohutu liiklemise harjumusi, et ennetada liiklusõnnetusi.\nLiikluskasvatus kujuneb kooli ja lastevanemate koostöös, milles koolil on suunav ja juhendav roll.\nTeema on eriti oluline põhikoolis. Õppeainete või ainevaldkondade käsitlemine seostatakse sobivalt nendega haakuvate majandusharude ning elukutsetega.\nÕpilastele antakse teavet erinevatest elukutsetest, kutsetele esitatavatest nõuetest, õppimisvõimalustest Eestis ja mujal. Õpitakse analüüsima tööturu nõudmisi ja pakkumisi, nägema-hindama oma soove ja Kahekordne stohhastiline kauplemise susteem, end elukutsevalikuks teadlikult ette valmistama. Kujundatakse iseseisvaid, Kuidas kaubelda suureparase panga valikuga ja analüütilisi info loojaid ja tarbijaid, antakse teadmisi teabe struktuurist ja omadustest ning teabe edastamise ja vastuvõtmise seaduspärasustest; arendatakse õpilaste võimet korrastada ja mõtestada teavet.\nKaasaegse infotehnoloogia kasutamine mitmekesistab õppeprotsessi ja õpetamismeetodeid, pakub tuge süsteemse mõtlemise ja infotöö oskuste kujundamisel, suhtlemisel teiste koolide ja kogu maailmaga. Kooli õppekava ja ainekavade täpsustamisel peetakse silmas nii kooli võimalusi kui ainespetsiifikat. Pädevused kujunevad Kahekordne stohhastiline kauplemise susteem kõikide õppeainete vahendusel, aga ka tunni- ja koolivälises tegevuses. Pädevused on õppekavas esitatud kooliastmeti kolme rühmana: suhtluspädevused, väärtuselised pädevused suhtumised, hoiakud ning tegevuspädevused üldoskused, sh.\nPädevused seovad üldeesmärke aine-eesmärkidega, nende kujundamise võimalused on aineti erinevad. Pädevused on mingil tasemel kõikidel õppijatel olemas. Kuna pädevused kujunevad nii õppetegevuste kui ka muude toimingute kaudu, on nende jälgimine-suunamine tulemuslikum õpetajate ning kooli-kodu Tellimuste valikutehingute piiramine. Kiiresti muutuv maailm seab õppimisele oma nõuded. Põhiteadmiste kõrval, mis on olulised inimkultuuri edasikandmiseks ja arendamiseks, muutuvad õpilase jaoks üha olulisemaks teadmised, mis on vajalikud edasiõppimiseks ja elus toimetulekuks.\nÕpilasel on tähtis olla teadlik ja aktiivne õppija, teadmiste hankija, töötleja ja hindaja.\nÕppimise käigus analüüsib, mõtestab ja hindab õppija õpitavat pidevalt, võrdleb seda oma varasemate kogemustega. Seeläbi täiustub teadmiste-oskuste struktuur, teisenevad mõtlemis- ja toimimismallid. Õppimise edukus sõltub õppija oskusest õppida, mis on tihedalt seotud enesetunnetuse, õpiprotsessi teadvustamise ja enesehinnanguga.\nÕpilane õpib oma õppimist juhtima: seadma eesmärke, õppimist kavandama, jälgima oma õppimisprotsessi, kontrollima ja hindama oma õpitulemusi ning oma tegevust korrigeerima. Rühmas õpitakse üksteiselt ning tuntakse vastastikust positiivset seotust, kollektiivset ja isiklikku vastutust ühise lõpptulemuse eest. Õpetaja on sellise õppimise käsituse puhul eelkõige õpitegevuste kavandaja ja looja ning õppimistahtmise innustaja.\nHindamine on osa kooli õppeprotsessist. Õpilane peab teadma, mida hinnatakse, milliseid hindamisvahendeid kasutatakse ja millised on hindamise kriteeriumid.\nHindamise põhieesmärgid on — anda teavet õppimise käigust õpilasele, õpetajale, kooli juhtkonnale, lapsevanemale; — määratleda õpilaste individuaalsed õpitulemused. Pädevusi hinnatakse vaid sõnaliselt, õpitulemusi - tavaliselt numbriliselt. Kasutatakse protsessi e. Õpilasele annab see võimaluse hinnata oma senist õpitegevust, et seda vajadusel korrigeerida, õpetajal aitab see oma edasist tööd kavandada ja õpilast paremini suunata.\nÕpiprotsessi hindamise objektid ja meetodid valib õpetaja ning otsustab, kas õpiprotsessi hindamise tulemusi kasutatakse ka arvestuslikul hindamisel ning kuidas see toimub. Oma hindamispõhimõtteid tutvustab õpetaja ka õpilastele. See võib olla nt. Õpitulemuste arvestuslik hindamine võib olla nii koolisisene kui -väline. Koolisisese arvestusliku hindamise aeg, vormid ja kriteeriumid peavad olema õpilasele teada õppeperioodi algul, õppetöö järelevalvega seotud koolivälisel arvestuslikul hindamisel juhindutakse haridusministri kinnitatud järelevalve korrast.\nÕppeperioodi või selle osa õppeveerand, poolaasta või kursuse lõpul kasutatakse kokkuvõtvat hindamist, mis põhineb arvestuslikel hinnetel. Õpitulemuste arvestuslik ja kokkuvõttev hindamine on aluseks tunnistuste väljaandmisel õppekava nõuete täitmise ja kooli lõpetamise kohta lõputunnistus. Koolivälise arvestusliku hindamise üks vorme on riigieksam. Riigieksamid on üldjuhul kirjalikud, õpilaste töid hindab üleriigiline komisjon.\nRiigieksami sooritamise kohta väljastatakse õpilasele riigieksami tunnistus.\nRiigieksamite läbiviimise korra kehtestab Haridusministeerium. Õppeprotsessi kirjeldatakse astmeti: 1. Jagage turu voimalusi ja futuuride tehinguid kirjeldab õppe ajalist korraldust. See esitab põhikoolis kohustuslikele ja valikainetele ning gümnaasiumis kohustuslikele kursustele määratud tundide arvu. Põhikooli tunnijaotusplaanis on tundide arv esitatud vahemikuna, kus väiksem number tähendab minimaalset tundide arvu selles aines kolme õppeaasta vältel.\nSuurem number tähendab üldjuhul maksimaalset tundide arvu, kui valikaine tundide arvel seda ei suurendata. Mõistet kursus on õppekavas kasutatud eelkõige tunnise õppeüksuse tähistajana. Kui mõnes õppeaines on ette nähtud nt.\nPõhikooli III astmes ja eriti gümnaasiumis on õpilastel võimalik oma õpinguid kujundada valikainete ja -kursuste abil. Valikainete ja -kursuste arvu määrab riiklik õppekava, nende sisu kujundab kool, arvestades õpilaste soove ja oma võimalusi.\nKoolil võib õppesuundi olla rohkem kui üks. Esimesel kooliaastal elavad lapsed koolimiljöösse sisse, neid suunatakse mängult õppimisele. Õppetöö kavandamisel arvestatakse laste eripära, nende kogemusi, huvisid, võimeid ja väärtushinnanguid.\nÕpetaja suunab õpilast ise otsima, kogema, kirjeldama. Kahel esimesel õppeaastal ei tarvitse rõhutada eraldi iga õppeainet: õppetööd võib korraldada lastele mõistetavate ning lapsi huvitavate tegevustena mitmeti.\nKasutada võib üldõpetuslikku tööviisi õppetegevuse kavandamine teemade järgiaineõpetuslikku tööviisi, aga ka üldõpetuse ja aineõpetuse kombineeritud varianti.\nI kooliastmel omandavad lapsed õppimiseks olulisi oskusi — lugemine, kirjutamine, arvutamine; — kõnelemine, kuulamine, vaatlemine, võrdlemine, modelleerimine; — Kahekordne stohhastiline kauplemise susteem. Õpitakse üheskoos tegutsema ja õppima. Luuakse alussüsteemse maailmapildi kujunemiseks. I kooliastme tunnijaotusplaan.


Sööbik ja Pisik – Vikipeedia\n"Sööbik ja Pisik" (norra keeles "Karius og Baktus") on Norra lasteraamat, mille autor ja illustraator oli Thorbjørn Egner.\nRaamat ilmus trükist 1949. aastal, 1954. aastal tegi Ivo Caprino sellest 15-minutise nukufilmi. Mike Sevigi ja Turi Olderheimi ingliskeelne tõlge ilmus USA-s 1986.\nRaamatu peategelased on Sööbik (mustajuukseline) ja Pisik (punapäine). Nende algsed nimed Karius ja Baktus viitavad kaariesele ja bakteritele. Nad on kaks väikest "hambatrolli", kes elavad väikese Jensi hambaaukudes. Neil on väga hea elu, kuna Jens sööb siirupiga saia ega pese pärast seda hambaid. Lõpuks aga lõhub hambaarst nende kodud ära ja korraliku hambahoolduse käigus loputatakse nad Jensi suust välja.\nHumoorikate piltide ja tähtsa sõnumiga "Sööbik ja Pisik" on saanud Norra lastekirjanduse klassikaks. Selle avaldamisest saati on mitme põlvkonna Skandinaavia lapsed kuulnud lugusid hambatrollidest.\nEesti keeles on "Sööbik ja Pisik" ilmunud Arvo Alase tõlkes 1972. aastal. Varem, sh Eesti Raadio kuuldemängus, tunti teost pealkirjaga "Kaarius ja Baktus". 2007. aastal valmis Eesti Televisioonis Alase tõlke põhjal lastelavastus.\n"Sööbik ja Pisik" portaalis bokmerker.org\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Sööbik_ja_Pisik&oldid=5365310"\nLehekülje viimane muutmine: 24. juuni 2019, 18:53\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:53, 24. juuni 2019.


Kodu: Kuidas Liiva Puidust Põrandad Ja Sanders Tüüpide - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Liiva Puidust Põrandad Ja Sanders Tüüpide\nPõranda lihvimine on pingeline töö, mis nõuab tööstuslikke seadmeid. Enamik refinishing spetsialistid jõuavad töökoha trummel sander ja põranda edger, ja mõned ka tuua orbitaalse põranda sander. Peale selle on neil spetsialistidel tavaliselt ka põrandapuhver, mis teatud otstarbel kahekordistub kui lihvmasin...\nPuidust põranda lihvimine ei ole tööriistade jaoks töökoht.\nPõranda lihvimine on pingeline töö, mis nõuab tööstuslikke seadmeid. Enamik refinishing spetsialistid jõuavad töökoha trummel sander ja põranda edger, ja mõned ka tuua orbitaalse põranda Sander. Pealegi on neil spetsialistidel tavaliselt põrandapuhver, mis teatud otstarbel kahekordistub kui lihvmasin. Iga masin töötab kiiresti ja tõhusalt, kui seda korralikult kasutada, kuid võib väärkasutuse korral põhjustada vigastusi või vigastusi.\nRafineerija arsenalis on kõige võimsam masin drum sander. Kaaludes maksimaalselt 200 naela, on see pöörleva trummel, mis lõikab kiirelt läbi kõige viimistluse. Säilitatud jämedateralise paberiga võib see ka tasandada põrandale. Tavaliselt lihvib see masin puidust põrandat, kes jookseb seda tera peale, et vähendada kriimustuste visuaalset mõju. Kui trummel on põrandaga kokkupuutes, peab see liikuma, et vältida süvendite kulumist. Drum sanders ei jõua nurkadele ja piki serva põrandale. See on püstja töö.\nPõrandalõikur on ratastel raskeveokite ketramuller. Ketas on kallutatud masina esiosa poole, nii et ainult väike osa sellest põrandast puutub kokku ja lõikeosa kattub korpuse esiservaga. Rullides seda masinat ruumi perimeetri ümber, võite lihvida kõik servad ja enamus nurkadest, mida trummel lihvmasin jäi vahele. Peate tavaliselt põrandate osi kraapima, et kraan ei jõua. Tõstur on väiksem kui trummelõikur, kuid see on sama võimas ja võib kiirelt kanda depressiooni, kui te seda ei hoia.\nOrbitaalpõrandate lihvimismasin, nagu palmide lihvmasin, vibreerib liivapaberit ümmarguse liikumisega ja ei loo sügavaid kriimustamismärke. Nagu trummellihvija, kaalub ta tavaliselt üle 100 naela ja sellel on pikk käepide, mis võimaldab teil seda seisuplatsil kasutada. See töötab nii trumli lihvmasinaga ja servaga, vaid aeglasemalt ja vähem kulumiskindla ohuga. Nagu trummide lihvmasina ja püstlõikuri puhul, saate tavaliselt masinasse kolm või mitu erinevat möödumist, iga kord kasutades peenemat liivapaberit. Lõpptulemus on sile põrand, millel on mõned nähtavad kriimustused.\nPõrandapuhvri põhieesmärk on põranda poleerimine, kui viimistlus on karastatud, kuid refinishers seda ka kasutada, et lihvida viimistluskiht, enne kui paigaldada teine. Selleks peavad nad puhastusplaati asendama lihvimiskraaniga, nii et nad kutsuvad protsessi "sõelumist". Kui põrandapind vajab taastamist, võite sageli vältida täielikku rafineerimist, lihtsalt sõelates vana viimistluse ja rakendades uut viimistluskihti. Mõned refinishers ekraanil tühi põrand, mis on värskelt lihvitud, et seda sileda, avage tera ja valmistada see plekid.