Premium liiga, palun ära tee koroonat süüdistades valestarti! - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nPremium liiga, palun ära tee koroonat süüdistades valestarti! (0)\n22. VEEBR 2022, 15:58\nSoccernet.ee taskuhäälingu "Pikk ette (ja ise järele)" värske episood hõlmab suures osas mitmeid hooajaeelseid nüansse. Sealjuures, nagu juba varasematel aastatel kombeks, mängib oma osa ka jätkuvalt möllav koroonaviirus. Kas hooaeg saab oma stardi õigel ajal või läheb jälle koperdamiseks? Mõtteid jagavad Kasper Elissaar, Ott Järvela ja Kristjan Jaak Kangur.\n"Algab ikka vast," teeb Kangur otsa lootusrikkalt lahti. Järvela jätkab, et see küsimus tegelikkuses ainult koroonas kinni pole. "See sõltub sellest, milline hoiak võetakse: kas oodatakse või mängitakse, kas mängud toimuvad või hakatakse nõustuma erinevatel põhjustel edasi lükkamistega," selgitab ta.\n"Ma arvan, et Premium liiga mainele ja tõsiseltvõetavusele mõjuks see väga selgelt kahjulikult, kui mängud ei toimu aegadel, mis on kalendrisse kirja pandud. Ja oluliselt väiksem kahju oleks see, kui meeskonnad peaksid mängima puudulike koosseisudega. Võistkond on institutsioon ning see, kes teda mingil ajahetkel esindab, ongi spordis pidevas muutuses," on Järvela kindel.\n"Sul võib pool meeskonda saada toidumürgituse ja mängitakse, ei ole midagi teha. Ja see on niimoodi ka koroonaajal. Ka mujal maailmas mängitakse, miks me siis ei saa? Mis seda võimalikku mängude edasilükkamisest tulenevat mainekahjut puudutab, siis eelmise hooaja suurepärane lõpp, et meil oli kaks n-ö tiitlimängu, maskeeris ära ja mahendas seda varasemat janti," meenutab Kangur.\nJärvela saab sõnasabast kinni: "Ja teine asi on ka see mainekahju, mida põhjustavad kõik pealkirjad, mis meedias kahtlemata ilmuma hakkavad, kui mängud mingisuguselt arusaamatutel põhjustel edasi lükatakse. Ning ka see saamatuse oreool. Koroona on olnud juba kaks aastat, laias plaanis oleme ikkagi õppinud sellega elama."\n"Elu on näidanud, et kuidagi tuleb seda teha. Kui ta ei taha ära minna, proovime siis lihtsalt hakkama saada," käib Kangur välja, "ja eks saamegi. Mille poolest see olukord nüüd nii palju erinev on, et peame iga takistusega käed üles tõstma?"\n"Ma arvan ka, et veel ise võimendada olukorda, kui koroona on niigi kaks aastat vaimu nüristanud, ei ole hea. Kui tegelikult on ühiskond naasnud ikkagi normaalse elu juurde, siis seda peaks suutma ka jalgpallis. Need vigastused jäävad niikuinii olema, haigused samuti," tõdeb Elissaar.\nMehed jätkavad, et kui varem võisid oma kaikaid visata kodaratesse ka riiklikud eeskirjad, siis sel hooajal peaks asjalood lihtsamad olema: Premium liiga pallurid teevad teatavasti oma tööd ning tegemist pole niisama lustimisega. "Riiklikud piirangud ei saa enam ettekäändeks olla, kõigil on olnud võimalikult palju aega nendega kohaneda," toonitab Järvela.\n"Isegi kui öeldakse, et praegu pole seis ideaalne ja äkki proovime hiljem, siis kes garanteerib, et hiljem parem on?" kõlab retooriline küsimus Kanguri suust. "Kui need kaks koroona-aastat on meile midagi õpetanud, siis seda, et meil pole miski kontrolli all. Koroona pidi ju minema aastaga üle, siis kahe aastaga. Eks ta suvel taandub ja tuleb sugisel jälle uuesti üles, pole kahtlustki."\n"Kui sa alustad valestardiga, siis võid pärast kuitahes hea sammuga selle distantsi läbida, aga, meelde jääb ikka see, et sa panid alguses seal pakkude peal kõhuli, mitte ei saanud korralikult minema," võtab Kangur õhku visatud mõtted konkreetselt kokku.\nPikk ette (ja ise järele) · 155. saade: Superkarika eel asjad sassis ehk Flora on nagu Levadia ja Levadia on nagu Flora\nPikk ette (ja ise järele) | Superkarika eel asjad sassis ehk Flora on nagu Levadia ja Levadia on nagu Flora (0)


Valgus stressi küünarnuki\nPiirkond küünarnuki samas paistes, deformeerunud, ja muutub sinakaks varjund. Puhastatud patsiendi käe ripub, ja kui nad püüavad teostada liikumised see on terav valu. Kui murru seostatakse veeväljasurve fragmentide patsient on võimeline rihtida arm ise. Pärgarteri luumurru See kahju sageli esineb sügisel küünarnuki painutatud.valu, tuimus, torked ja/või nõrkus randmes ja labakäes (eriti pöidla, nimetissõrme ja keskmise sõrme piirkonnas ning randmes); randme liigutamisega kaasnev valu; valu süvenemine öösiti; sümptomite laienemine küünarnuki- ja õlapiirkonda Valgusteraapia mõjutab aju keemiat, vähendades väsimust ja stressi.Monotoonne, korduvad liigutused pidevalt käsi ja kõrge koormusega küünarnuki, põhjustades ühine microdamages erinevates kudedes (lihastes või sidemete), mis provotseerib haiguse arengut. Tavalised igapäevased liigutused, paindumine ja laiendamine küünarnuki läbi ilma stressi ja vastupanu, tihti ei paku ebameeldiv tunne.\nkiudude sisalduse tõttu. Kiudkõhr on selgroolülide vaheketaste oluline koostisosa,. Mitokondrid varus- tavad rakku eluks vajaliku energiaga. Mitokondreid on hästi palju niisugus- Ägedad vigastused tekivad stressi vahetul tagajärjel. Siia kuuluvad luumurrud, venitused tega küünarnuki välimisele poolele. Regulaarne .tunnistust heli- ja valgusindikatsioon. Neoonlambikeste kombinatsiooni Töökollektiivis (hoiab ära liigväsimuse ülekoormustest ja stressisituatsioonidest). · Läbirääkimiste ja nõupidamiste 2) Vasaku käe küünarnuki siseküljel liikme kohal, nõgusa koha välimisel serval (punkt P5) - 12 minutit. 3) Rinnaku alt servast 1/3 .Silik. varbakinnitusega varbaliigese kaitse. Leevendab põletustunnet stressis liigeses Mugavaks kõndimiseks IDEAALNE KUI ON Hallux valgus. 4,00 €. Toote lisainfo .\nkinesioteipimine valukohale "tennisisti küünarnuki Kinesioteip.ee: valukohale "tennisisti küünarnuki" näitel Kinesio tape for Hallux Valgus.Küünarnuki valu on aasta Vererõhk muuseas tõuseb ka täiesti tervetel inimestel tugeva stressi ja pinge ( laps hõõrub kõrva)kõhuvalu, valgus.sümptomite laienemine küünarnuki- ja õlapiirkonda; Karpaalkanali sündroomi operatsioon võetakse ette juhul, kui sümptomid on korduvad või valu muutub häirivaks ega allu konservatiivsetele ravimeetoditele. Selleks tehakse lõige randmeristsidemesse ning avatakse see, et vähendada survet närvile.\nei tee äri, põhjustades valu vigastatud küünarnuki; kohaldatakse jää; mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite (ainult pärast arstiga konsulteerimata); külastada arsti, et ta määras ravi. Kuidas ravida "tennise küünarnukk" Ravi "tennise küünarnukk" on võimalik ainult pärast mõjutatud küünarnuki valu sai talutav.Ekseem Düshidrootiline ekseem labakäel. Ekseem Nummulaarekseem. Ekseem Seborroiline ekseem. © “Tervise ABC” (ISBN 9789985682388). Kõik õigused kaitstud. Autoriõigus Valgus, 2009. Litsentsiõigus Celsius Healthcare.Sportlastel vastupidavuse suurendamiseks ja stardieelse stressi eemaldamiseks. tuntud kui “Elu valgus”), Põlve-küünarnuki.\nfyzkultura hinnad valhusnyh


EMT toob turule uue paketi Privileeg ja alandab Delta hinda - Äripäev\nEMT toob turule uue paketi Privileeg ja alandab Delta hinda\n30. november 2001, 11:58\nEelmine artikkel: EL peab Baltimaade majanduskasvuväljavaadet heaks\nJärgmine artikkel: Teedeehitus ja eluasemeturg toetavad ehitustegevuse hoogustumist\nEMT alandab Delta-paketis lauatelefonile helistamise minutihinda ligi kolmandiku võrra: uueks hinnaks on alates homsest (1.detsembrist) 5.50 krooni minut.\n1.detsembrist toob EMT välja ka uue soodsa hinnapaketi Privileeg.'Privileeg on suunatud eeskätt väikesele ja keskmisele ettevõttele, kel on mobiilne kontor ning seetõttu palju suhtlemist nii võrgu sees kui ka helistamist lauatelefonile,' ütles EMT müügidirektor Indrek Randveer. 'Privileegi näol on tegu seni suhteliselt katmata olnud ala ehk SME (small and medium enterprises) vajaduste arvestamisega.'\nEMT võrgusisese kõne minutihind on Privileegi paketis 2.30 ööpäevaringselt, teistesse Eesti mobiilsidevõrkudesse helistamisel 3.50 ja lauatelefonile helistamisel 3.80 ööpäevaringselt. Sõnumi saatmise hind on 3.00 (koos käibemaksuga). Andmeside minutihinnad on vastavalt paketi kõneminutihindadele.Paketivahetus üleminekul paketti Privileeg maksab 59 krooni, Privileegi kuumaks on 118 krooni.


Üheksat käsitöömeistrit ühendab tipptase - Uudised - Tartu Postimees\nÜheksat käsitöömeistrit ühendab tipptase\n16. aprill 2014, 8:49\nAngelika Nöpsi näitusele toodud niplispitsist esemete hulgas on nii ehted, lehvikud kui ka üks seinakell. FOTO: Margus Ansu\nMitu head kokka ühes köögis pidid supi ära rikkuma, mitu – tegelikult lausa üheksa – silmapaistvat käsitöömeistrit ühel näitusel annab tulemuseks aga tõelise vaatamisnaudingu.\nEesti rahvakunsti- ja käsitööliit korraldab igal aastal suure konkursi, kuhu kõik käsitöötegijad võivad saata teemale vastavaid töid.\nTänavu on aga teisiti. Liit peab oma 85. sünnipäeva ja on kogu aasta pühendanud tõeliste meistrite esiletõstmisele.\nSelleks tehti internetilehekülg meistrid.edicy.com, kuhu iga maakonna käsitöövaldkonna juhid esitasid oma kohalikke meistreid.\nTartumaalt pakuti välja üheksa nime, veebilehele lubati panna aga vaid viis.\nTraditsioonilisele Tartu käsitööklubi korraldatud näitusele ei pannud aga keegi sellist piirangut ja nii on kõik üheksa seal esindatud. Viie esiletõstetu nimede esitähtedest tuli näituse nimesse PLAHV.\n«Kui ma seda näituse nime nägin, siis ma mõtlesin, et see PLAHV oleks nagu liikumine või organisatsioon,» rääkis lapitöömeister Hilja Sepp eile näitust üles pannes. «Aga meil pole mitte midagi ühist, me oleme kõik ju nii erinevad.»\nNäitusel näeb lapitööd, rõivaid, metalli, gobelääne, pitse ja veel palju muud. Ühist on neil kõigil vaid nii palju, et need tööd on tehtud väga-väga hästi.\nKäsitööklubi projektijuht Tiina Konsen rääkis, et meistri definitsiooni on keeruline täpselt paika panna, mõned kriteeriumid aga on. Näiteks peaks meistri looming küll olema kõrgel tasemel, kuid ta peaks ise kindlasti ka teistele oma oskusi ja teadmisi edasi õpetama.\nErilist heameelt tegi Konsenile ka see, et Tartumaalt välja toodud meistrid on kõik väga erinevas vanuses, kõige nooremal ja vanemal on vanusevahet pool sajandit.\nÜks kõnekas fakt: kõige nooremal, 1982. aastal sündinud meistril Merlin Lõivul on vanust vähem kui Vaike Jakobsoo kõige vanematel näitusele toodud gobeläänidel.\nNeed neli raamitud villast pilti tegi Jakobsoo 1979. aastal ja kinkis omal ajal ühele noorpaarile. Nüüd küsis ta need korraks näituse tarbeks tagasi. «Noored tegid seina tühjaks,» muigas ta.\nKõige uuemad tööd on ta aga teinud veel sel aastal.\nVaatamiseks kolm nädalat\nNäitus «PLAHV ja meistrid» on laulupeomuuseumis avatud homsest 10. maini ning seda pääseb vaatama muuseumi piletiga.\nOma töid näitavad meistrid Piia Rand, Liina Laansalu, Angelika Nöps, Hilja Sepp, Vaike Jakobsoo, Kai Paks, Maris Raud, Merlin Lõiv ja Sirje Ots.


Kommentaarid: Tõnis Saarts | Edgar Savisaar organiseeris iseenda hävingu\nTõnis Saarts | Edgar Savisaar organiseeris iseenda hävingu\nElis Kusma, toimetaja, 16. oktoober 2017 15:01\nkõva Kärts/ 13. oktoober 2019 18:12\nLombi tagant väga oskuslikult läbi viidud operatsioon ,et eestlaste ühtsust lõhkuda,oma eesmärkide saavutamiseks.Pronksiöö kuulub samasse ritta savika ja keski kottimiseks.Oonia on tegelikult allutatud välisjuhtimisele(majanduslikult,poliitiliselt ja sõjaliselt) ,isegi okupatsiooni ostetakse heidutamiseks sisse.\neakaaslane/ 18. oktoober 2017 09:37\nEdgar ei ole üksik ja unustatud!\nTal ju uus armastus Narvast! Nüüd on neil aega koos olla ja röömu tunda tehtud tööst nii eestlaste kui ka Suure venemaa kodanike heaks! Ilusat puhkust!\nSavisaar/ 17. oktoober 2017 17:31\ntegi mitmeski mõttes vale valiku. Sõõrumaa ja Mõis ei ole küll need mehed, keda Tallinnas inimesed valiksid. Savisaar arvas, et nende raha ja talle hääled, aga kodutöö jättis tegemata. Lasnamäe mammid ei teadnudki, et ta keskerakonna nimekirjas ei kandideeri. Mingist valimisliidu nimekirjast ei osanud teda paljud otsida. Kõlvart, kui rohkem pildil olnud kandidaat, sai tõenäoliselt endale palju Savisaare hääli. Valimisliidu kampaania puudulik reklaam näitab aga sedagi, et Savisaar on kaotanud võime tegevuse või tegemata jätmise tagajärgi ette näha. Lisaks on ta kaotanud oma pikaajalised võtluskaaslased. Seega täielik valearvestus iga kandi pealt.\notsi naist/ 17. oktoober 2017 10:17\nma arvan et Ivanova ja veel mõned heasoovlikud korraldasid lootuses ise ka üle ääre pudenevaid halastushääli saada aga vene valija pole loll\nAga tegelikult?/ 17. oktoober 2017 16:03\nMis puutub protestimeelsuse lahtumisse - see ei ole tõsisesltvõetav väide, protestimeelt näidati üles valimisliitude läbi. Valimisliidud said teise tulemuse, Keskerakonna ja Reformarite vahele kiiludes. Need liidud olid ootamatult väga edukad. Tõsi küll, nende moodustumine oli suuresti seotud valdade ühinemisega, need olid, on ühinevate valdade ühisliidud võrdse esindatuse printsiibil. Sellega tagati, et kuigi iga vald hääletas "omade poolt" lõppkokkuvõttes tuldi ikkagi ühiselt kokku.+\njust / 16. oktoober 2017 16:25\nreformikate pooldajad on lojaalsed Rõivasele.\nlisaks/ 16. oktoober 2017 17:16\nnad on lojaalsed ahistamistele ja arrogantsusele.\nvalija/ 16. oktoober 2017 16:04\nKardan, et ta ei suutnud viimasel ajal enam kahe jalaga maa peal olla, aga keegi ei tahtnud talle seda öelda. Haigused tegid oma töö. Isegi kaua vastu pidanud.\nRS2/ 16. oktoober 2017 23:58\nSee eest oli ta kindlalt kahe rattaga maas.;)\nSee/ 16. oktoober 2017 15:15\npole oluline, olulisem on see et meil elab ligi veerand inimesi allpool vaesuspiiri. Sellest ei räägi keegi.\nno oled sina ikka !/ 16. oktoober 2017 15:29\nKui oled vaene, siis süüdista vaid iseennast. Täna on keskerakonna poolt juba jõutud luua stabiilsus igale inimesele ja kes tahab teenid vormistagu enesele ettevõte ja andku tuld ! Raha tuleks kui raba .\nno nüüd pole siis muud kui oodata/ 16. oktoober 2017 15:33\net mannapudru mäed ja šokolaadi jõed uksest sisse hakkaksid pressima.\nmiks/ 17. oktoober 2017 17:04\non nii palju selliseid inimesi, kes arvavad, et riik peab nende eest kõik ära tegema? Ise põhimõtteliselt ei pea midagi tegema, ainult istu ja oota, kunas mannapudru ja šokolaad suhu topitakse. Olen nõus, et mitmedki asjad on riigis valesti, aga kui inimesel tööd ei ole, siis selles on ta enamasti küll ise süüdi.\nKarl/ 18. oktoober 2017 09:48\nTööd on küll,kuid seda valitakse. Kes tahab tööle minna,see ka seda saab teha.\n16. oktoober 2017 14:53\nHm/ 17. oktoober 2017 09:35\nKodanik küll, aga Kongo riigi kodaniku arvamus Eestis pole väärt punast krossigi.\nab/ 16. oktoober 2017 14:26\nKas asi üldse ongi savikas? Lihtsalt inimesed, kes otsisid tsentriste hulgast, teavad eesti meediast, isegi venekeelsest sama palju kui ristmets tamasseri rauast! Kui ikka meediamaailm on stabiilselt ida poolne, ei saagi midagi teada!\nno/ 17. oktoober 2017 10:18\nInimesed ju ütlesid, et ei leidnud Savisaart Keskerakonna nimekirjas ja andsid hääle Kõlvatile.\nOh oh oh / 16. oktoober 2017 14:21\nmaakas veel/ 16. oktoober 2017 14:14\nTegelikult väga hea, et need Sõõrumaad ja see teine ka, noh mis ta nimi nüüd oligi? jäid tyhja pihuga.. Selle raha eest, mis nad siia valimistesse sisse toppisid, oleksid nad vabalt oma paar nädalt kuskil Egiptuse kuurordis puhata saanud! ju see raha kergelt tulnud ja nii ta ka kergelt läheb!\nIrv/ 16. oktoober 2017 15:11\nPaar aastat Monacos!\naga see raha/ 16. oktoober 2017 15:32\nmille kesk, reff , sotsid ja isamaaline jõud kulutasid ,võimaldaks tallinnasse paar lasteaeda ehitada.\nRS2/ 17. oktoober 2017 00:01\nKesikute maha laristatud raha eest oleks saanud terve talina tänavad ülekullata, mis need paar lasteaeda selle kõrval on?\nmaakas/ 16. oktoober 2017 14:10\nKes tegi? No ikka ISE tegi! Tehtud!\ntundub/ 16. oktoober 2017 13:59\net see lihasööja bakter on jõudnud Savisaare ajusse!\nrob/ 16. oktoober 2017 13:30\nAga ega teist taga kiusates ja laimates ise paremaks ei saa. Hääli ei saanud minu arvates ka tagakiusajad, terved ja noored, sest ega rahvast ei peta. Tulid hoopis teised noored, kes hääli said. Seda näitasid valimised ära. Pooled ei läinudki valima.\njuku/ 16. oktoober 2017 13:27\noli edgar kunagi meie iidol---nüüd on tast saanud enamuse vanade võitluskaaslaste haletsuse objekt.mees kellest oleks võinud saada keskerakonna au esimees---saab aga olema nii,et ta visatakse enda loodud erakonnast välja kui provokaator ja mõjuagent.\nno/ 16. oktoober 2017 13:55\nSavisaar peaks olema tark mees, kas see on jonn või ta ei saa tõesti aru, et tema aeg on läbi, peaks väärikalt taganema poliitika maastikult, mis puutub Taavi Rõivasesse, ütleksin nii et targad inimesed taipasid, kui õigel ajal see ahistamisskandaal lahvatas , inetu poliitiline käik ja tema pooldajad ei lasknud end eksitada.\ninetu käik jah,/ 16. oktoober 2017 14:23\netlasti enne e-valimised ära teha, kui avaldati.\njaan/ 16. oktoober 2017 14:34\nkes küll hääletavad savisaare ja poisikesest rõivase poolt?\nmiks imestada/ 16. oktoober 2017 16:27\nvaat / 16. oktoober 2017 16:34\nsee ''poisike'' tänu hoopidele ja elu õppetundidele kasvab suureks, saab aru, et poliitikas ei või usaldada ka sõpru, elame -näeme et sellest ''poisikesest'' saab tugev poliitik.\njah/ 16. oktoober 2017 17:15\npoisike kasvab suureks ahistajaks...nagu ameerikamaa Weinstein.\n@ no/ 17. oktoober 2017 00:03\nPeaks, aga ei ole kohustatud, nagu öeldakse. ;)\nUitmõte/ 16. oktoober 2017 13:14\nSõbrad jala ostmiseks käisid kaabuga ringi, kas nüüd hakkavad talle nööri ostmiseks raha klappima?\nimetlegem/ 16. oktoober 2017 13:13\nüle 3000 hääle - enam kui Sõõrumaa ja Mõis kokku... Seega oma mansaga - igati KÕVA tulemus... Kuid muidugi - professorite ikkagi makstakse just sedalaadi nutikate viltuvaatamiste eest..\nÜmbernurga jutt/ 16. oktoober 2017 13:22\nKes sai üle 3000 hääle?\nSavisaar sai/ 16. oktoober 2017 13:28\nKÕLVATU/ 16. oktoober 2017 13:13\nKõlvatu on uus Savisaar, keda venelased üksmeelselt hakkavad toetama.\nkodanik/ 16. oktoober 2017 13:02\neip/ 16. oktoober 2017 17:13\nTal isa eestlane, nii et sa kits mine mökita mujal.\noik/ 16. oktoober 2017 12:56\nRekordiline e-hääletus toimus ju suuresti seetõttu, et sellel korral said ka valida 16aastased, kes enamjaolt just internetis istuvadki. Pole ju vaja olla hiromant, et näha siis seost.\nSõõrumaa hävis sellega, et astus ühte Savisaarega.\nSavisaar hävis sellepärast, et astus ühte "kapitalistidest rikkuritega"\nIRLi "tõus" ja EKRE "langus" olid üllatused.\nPaljud protestihääled läksid just Sotsidele ja Reformile, sest ei tahetud toetada "sallimatuid" Keegi ei taha ju olla see, keda liigitatakse inimeseks, kes ei taha liikuda "hoolivama ja üksteisega arvestatava maailma suunas" Seega EKRE vastane ajupesu kandis oma vilja.\nmöh/ 16. oktoober 2017 13:21\nEkre vastane ajupesu... Igas peres, kus on vägivaldurist vanem, leiab ta endale õigustusi ja ei saa aru, miks teda ei toetata.\nÜkski pere pole õnnelik, kui seal on vägivallatseja. Ikka hoolivus ja armastus tagab õnne. Vägivaldur aga peab neid nõrkusteks.\ntohoh/ 16. oktoober 2017 13:56\nkust olk ekre "languse" välja loeb? eelmise KOVi valimise 1% pealt on tegu ikka tõusuga volikokku, ka küsitlused näitasid protsente üsna adekvaatselt\neelmisel/ 16. oktoober 2017 14:24\nneid veel polnudki.\nOtt/ 16. oktoober 2017 12:55\nKüll need ilkujad ja parastajad on vastikud. Tavaliselt kirjutavad alatuid ja lausa ebaviisakaid kommentaare alaväärtuslikud vüi mingit ainet tarbivad inimesed, kes ise pole midagi väärt.\n16. oktoober 2017 13:16\nJa sina, Ott, arvad, et sinu kommentaar on eriti viisakas ja mittevastik, kui nimetad teisi kommenteerijaid alaväärtuslikeks, mingit ainet tarbivateks inimesteks+ Ise ka aru saad, mida kirjutasid.\nOttile.../ 16. oktoober 2017 15:28\nKatsu nüüd ilusti oma s.perdis läbi lugeda ja hetk mõelda kui ei koida siis hinga sügavalt sisse ja proovi uuesti... Saad aru ehk, et süüdistad ja sõimad ju ise ennast!!! Sina oledki see parastaja, ilkuja...\nKaisa/ 16. oktoober 2017 12:51\nOlen samal arvamusel mõnede teistega, et hävingut organiseeriti pikaajalise tagakiusamisega, valestsenaariumide koostamisega, kõige ausama inimese kohtu alla andmisega. See oli pikaajaline inimese hävitamise protsess mis kulmineerus kapo külaskäiguga ja raskest haigusest paraneva inimese kodu rüüstamisega.\nns/ 17. oktoober 2017 11:50\nLühike ja täpne selle protsessi kirjeldus.\nsööge ise oma suppi raffas/ 16. oktoober 2017 12:47\nEndine patsaan Kõlvart on eestlaste karjajuht,iga rahvas väärib oma valitsejaid.\nsööge ise.../ 16. oktoober 2017 13:03\nTäpselt nii ja pealegi Teie nn. rahvas tõestasite järjekordselt oma häältega, et kõik on väga heas korras ja see, mida võitjad eelnevalt korda on saatnud on täiesti normaalne ja isegi kiitust väärt!!!! Elaguuuu!!!\n,.../ 16. oktoober 2017 15:24\nMis te siis nüüd miinustate??? Kui sedeli täitsite siis ju oli kõik kõige paremas korras aga kui keegi reaalsust kommenteerib siis ei meeldi.... Naljakad inimesed. :)\nkes tegi.../ 16. oktoober 2017 12:47\nEesti Gaas tegi seda jälle!\njah/ 16. oktoober 2017 12:46\nSavisaar oleks pidanud peale rasket haigust saama oma linnapea koha tagasi. samuti oleks pidanud jääma erakonna esimeheks nii kauaks kui ise tahab. Valus oli vaadata, kuidas erakond muutus ja tema poolehoidjaid erakonnas eirati ja soositi Simsoni poolehoidjaid. Aga sellegi poolest on Keskerakond parim erakond.\nOn ikka inimesi.../ 16. oktoober 2017 14:35\nKui kohus ta vangi paneb, arvad sama?\nKarl/ 18. oktoober 2017 09:54\n...on ta küll. Pole olemaski halvimat kui see erakond...\n16. oktoober 2017 12:46\nVõite siin padrata, palju tahate, aga noored eestlased on õnneks ilma näinud ja ei vali iialgi venemeelset kampa.\nha ha ha/ 16. oktoober 2017 12:48\njutt või asi,keskid totaalse võiduga ehk eestlane on sovjett ja nii ongi.\nlugeja/ 16. oktoober 2017 13:56\nTaavi Rõivas ka palju ilma näinud,kuid käitus ,kui oleks aastaid olnud kusagil urkas saanud oma kogemused\naga ta ju/ 16. oktoober 2017 14:33\npuhtsüdamlikult tunnistas kolmeraudse saates, et on lo...l ja niisugune juhtis riiki.\n17. oktoober 2017 08:55\nnoored on tõesti elu välismaal näinud, sellepärast on meil ka juba koolilastel käes püstolid ja noad ning koolivägivald aina kasvab.\nLea/ 16. oktoober 2017 12:40\nSavisaare füüsilist hävingut valmistati ette Reformi tagatoas.\nHitler sündis 20. aprillil 1889. 1845 ei saanud ta midagi teha.\nvanaema/ 16. oktoober 2017 13:43\nKust sina nii täpselt tead millal ta sündis? Brunn teab täpselt, et ta suri 1845aastal ja mina olen sellega nõus! Jah, nii see oli! Aamen.\nOtt/ 16. oktoober 2017 12:39\nSavisaare hävingu organiseerisid ta vastased, kes tegid talle palju aastaid psühhoterrorit, et maha võtta ta linnapea kohalt ja omad, kes lõplikult ajasid ta minema tipp-poliitikast.\nsinu Savisaar/ 16. oktoober 2017 14:34\nröövis vaeset rahvast ja Jumal karistas.\nKarl/ 18. oktoober 2017 09:56\nOma hävingut organiseeris ta ise....!!!!\nPihtas-põhjas..../ 16. oktoober 2017 12:29\n16. oktoober 2017 12:43\nNing Kõlvart (koos Yana Toomiga ) asemel. See on kesikute tulevikku silmas pidades hoopis kõvem pähkel.\nVali_ja/ 16. oktoober 2017 12:26\n"Kas sina mag_asid mu nai_sega?!"\n"Ei! Ei!" karjub baari_mees õu_duses.\n"Ah nii," vih_astab kau_boi, "tähendab - põl_gad ära, lu_rjus?"\nvaata analüütik/ 16. oktoober 2017 12:19\nsellesse enesehävingusse on sisse programmeeritud ka keskerakonna muutumine taskuparteiks. Pidage seda meeles.\nBrunn/ 16. oktoober 2017 12:16\nHitler lõpetas samuti-suurte lootustega 1845 aastal Berliini punkris.\nAnts/ 16. oktoober 2017 12:17\nSul kõvad teadmised ajaloost.\nvanaema/ 16. oktoober 2017 12:31\nMa ütleks isegi vappustavad teadmised!\nab/ 16. oktoober 2017 14:23\nju neid oli mitu..!\nÖifrosiine/ 16. oktoober 2017 12:29\nAastaarvus on minu meelest viga. See oli ikka 1884.aasta 20.juulil, siis, kui Tallinnas veel tramm ei käinud. Ja mitte punkris, sest ta polnud punkar, ehkki olid vuntsid, aga väiksed.\nvanaema/ 16. oktoober 2017 12:53\nJa,ja, ja pärast 1884 aastat leiti tema elamine ja jäänused Argentiinas, sest tema Evale meeldis tango. Selleks ajaks võttis Adolf naise nime - Braun. Vot nii see oli.\nMaali/ 16. oktoober 2017 15:17\nKes pani pihta 100 aastat?\njunn/ 16. oktoober 2017 13:22\nKas enne meie aja arvamist või peale?\nvanaema/ 16. oktoober 2017 13:47\nSee oli siis, kui brontozaurused käisid Komeedi kohvikus bocki õlut joomas. Ma nägin.\nehh/ 17. oktoober 2017 17:11\nhuumor on alati tervisele kasulik.\nVaadake, 25 a./ 16. oktoober 2017 12:05\non just selline aeg, kus need noored, kes sündisid uue Eesti alguses, on nii ilusti ära loputatud, et paremat tulemust neilt ei saagi oodata. Kogu oravate aegu on Savisaare vastu tehtud nii tõhusat tõrjetööd, et uus põlvkond ei ole muud kuulnudki, kui "Savisaar on Kremli agent. ja kõige suurem rahvavaenlane". Teadke, noored! Ilma Savisaareta hääletaksite tõepoolest veel "Ühtse Venemaa" partei poolt. Olete ju näinud 17, aastast oravate valitsemist? Kas veel vähe sai? Praegu elab Tallinn veel Savisaare ülesvuntsitud linnas. Järgmisteks, Riigikogu valimisteks, valmistuvad oravad võitu ette just teie, arvutimaailma inimeste abiga. Tahate, saategi uuesti oravate ainuvõimu. Seekord aga kogu riigis. Kuhu teil, noored, kiire on?\nTasuks jah lugeda/ 16. oktoober 2017 12:15\nAga viga on tänapäeva noortel lugemisoskusega. Õigemini konstruktiivsest lugemisoskusest jääb vajaka ja teine suur probleem on kanepisuitsetamine - selle mõjuall inimene ei suuda keskenduda üle 3 tekstirea lugemisele aga jah.\nWiki artikkel ütleb ära "venemeelsuse" 15.mai 1990 toimunuga kus eesti iseseisvumise vastu olnud üritasid iseseisvust tõkestada kuid ainult Savisaar oli see, kes tolajal suuris rahva iseseisvust kaitsema tuua.\nSelge, et oravad on ainult parseldanud riiki ja teevad seda hetkeni mil veel on midagi parseldada. Samas on noored ajupestud, koolid aitavad ka sellele kaasa - teenib õpetajate "palgatõus" näiteks ajupesu huve ja siseriiklik julgeolek (politsei) samamoodi on rahva vastu - seda soosisb taas oravapartei kes tõstab neil näiliselt palka, kopikhaaval ja sealsed muidugi usuvad sellesse, samalajal kõik kallineb ikka eest ära vaatamata palgale. Eesti liigub reformi abil sellel kursil, et määritakse sealt kus suurtele härradele vajalik on, mujal on suured lõtkud ja parandamatu olukord - päästeametnikud palgatõusu näiteks saavad väga harva...\ne-valimised on mull, kas keegi ikka veel usub neisse? neid manipuleerib e-valimisi ajavaid it firmaisd omav seltskond kes ise eranditult kuuluvad refi ridadesse või on nende lähikondlased, suured toetajad ja muidu sõbrad.\npenskar/ 16. oktoober 2017 12:20\nsinu Edgar on lihtsalt korruptant, noorte jaoks aga ennast narriks tegev kohtualune.\nMõni penskar/ 16. oktoober 2017 13:19\nei teagi, et ta on sünnist saadik väärarenguga!\ntäpselt/ 16. oktoober 2017 14:38\nmine ütle seda Savisaarele, muidu ta ei teagi.\nTo Vaadake/ 17. oktoober 2017 10:16\nSamas on vene noorte ajusid loputatud, et Savisaar on ainuke iidol, kes venelaste õiguste eest võitleb.\nKarl/ 18. oktoober 2017 09:59\nMitte ülevuntsitud,vaid lagastatud.. Edgar ise,pintsel käes vuntsis või????\nAlar1/ 16. oktoober 2017 12:04\nHävingu põhjustas ikka Savisaar ise!Ta läks liiga jõhkraks ja ülbeks. Ütles lahti Eesti õigusruumist ja jätkas oma kuritegusid juba liiga avalikult. See stalinistlik juhtimine tüütas ka erakonna ja rahva ära.\nhttps://et.wikipedia.org/wiki/Edgar_Savisaar/ 16. oktoober 2017 12:16\nSavisaare tubli õpilane/ 16. oktoober 2017 12:32\nErakonda ei tüüdanud. Ratas ju kummardab siiamaani teda ette ja taha ning hoiab oma külmikus lepingut agressor putini parteiga.\nSamas Ratas maksab/ 16. oktoober 2017 12:48\nsavile palka,ikka 20 tuhhi kuus???\nKaua võib?/ 16. oktoober 2017 14:43\nUskumatu tõesti! Ehk nüüd tehakse Edgarile 1:0 ära?\nKõva Ketas/ 16. oktoober 2017 11:57\nMe ei tea kui palju kulutasid Mõis ja Sõõrumaa valimistel, kindlasti mitte selliseid summasid nagu riigi rahakotist raha saajad parteid. Miks Tõnu Saarts ei rääkinud valimistulemuse juures raha olulisusest või miks Õhtulehe toimetaja sellel teemal ei tülitanud, ehk järgmises lookeses veidi avalikustab tagamaid\nSavisaarelt teada fakti kohaselt prokuratuur kaapis viimase seni riigikassasse kohtuprotsessi lõpuni.\nAjakirjanduse/ 16. oktoober 2017 13:04\nandmeil maksid Mõis ja Sõõrumaa 300 000. Savisaare üks kohtupäev maksab 1000, tema valimistele nii palju kulutada ei saanud - ikka säästurežiimil.\nKõva Ketas/ 16. oktoober 2017 17:34\n300 000 peaaegu raisatud raha, või tasus ikkagi mingil määral ära sellega, et Savisaar on jälle Tallinna volikogu liige!\nTeisalt sellest 300 000 oleks saanud üks kuu tuhandel pensionääril kahekordistada pensioni 300-l 600-le. Mönigi pensionär oleks saanud üle pikkade aastate jälle sõita soojale maale konte soojendama, väheke remondikest teinud, lastelastele mönegi kingituse saanud osta või talletanud pahadeks päevadeks.\nKõva Ketas/ 16. oktoober 2017 11:47\nHävingu organiseeris prokuratuur või õigemini selle erakonna tagatuba kes uurimiseks avaldusega protsessi käivitas.\nEks näeme kuidas enne Riigikogu valimisi Tallinna Sadama kohtuprotsess avalikus meedias kajastamist leiab, kes puhtaks pestakse, kellest meedia vaikib?\n../ 16. oktoober 2017 11:46\noijeekim, nu mida, ega reform see kõige ausamgi pole, ühtki erakonda pole olemas väga hea tarkusega ja väga ausa olemisega, niiet vahet pole, kes seal poolikult tulevikuasja ajavad. Kui nõ\nukvarad jagati alustuseks mõnetuhandekese eest laiali neile,kes alustasid ärimist, nüüdseks paljud ärihaideks end teinud, mis aususest siis jutt on, mis hinnad on nüüdseks aastaid,oijeekim neid arusaamasid.\ninimene/ 16. oktoober 2017 11:41\nJumal küll,las mõtleb ometi enda tervisele, haige inimene ei saa ju rahvast esindada, oeh.\nMiks/ 16. oktoober 2017 14:01\nsa nimetad inimest haigeks,kel palju selgem mõtlemine,kui paljudel eestlastel kokku. Nüüd ju ka puuetega inimesed peavad kõik tööd tegema.Miks tema siis ei või seda teha,kel on ajud meie inimesi aidata. Pevkur ja see Mihhal sealt reformikast on lausa üle laipade minejad.\nno ära/ 16. oktoober 2017 14:39\nnii ka Savisaart pilka, muidu hea nali :).\nOh jah.../ 16. oktoober 2017 14:46\nMõni ikka usub Savisaare ajudesse!?\nrainer/ 16. oktoober 2017 11:39\nhävingu organiseerisid ikka KAPO, IRL ja meedia. Hulluseni viidud hüsteerijat ei segagi venelaste ehk kremli mõjusfääris olevate inimeste häältega võimule saamine , Peaasi,et Savisaar tapetud saaks\nmatsu/ 16. oktoober 2017 11:49\nSavisaarele ei organiseeritud enam ammu midagi, teda ei võtnud keegi enam tõsiselt. Nüüd on uued tegijad, olgu siis positiivsed või negatiivsed.\nNeed kes savisaare paati ronisid, on nüüd põhjas ja hoiavad kramplikult ratastooli üleval, et nende iidolil ikka nina vee peal püsiks.\nvanaema Rainerile/ 16. oktoober 2017 12:14\nOlen teiega nõus. Kõik oligi nii ja kestis väga kaua. Ja suur eksimus oli partnerite valik. Neid ju ei usalda mitte keegi. Minevik loeb väga palju.\njah,/ 16. oktoober 2017 14:41\nisegi Putin reetis ta ja viskas üle parda nagu kaltsu.\nHea vaikselt areenilt kaduda/ 16. oktoober 2017 11:37\nnagu lumehelbeke, tasa, tasa...\nEts/ 16. oktoober 2017 11:56\nRaske on püünelt maha astuda!\nirv/ 16. oktoober 2017 11:37\nsaarts on viimane, kellelt mingit erapooletut arvamust küsida.


Mida teha olles tunnistajaks riikliku kehami hävitamisele? | Veritas lux mea!\nThis entry was posted on Friday, June 15th, 2012 at 00:18 and is filed under Ajalugu, Majandus, Poliitika, Vabamüürlus.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.\n5 Responses to Mida teha olles tunnistajaks riikliku kehami hävitamisele?\nKahjuks on tegu pigem sellises vinguvas stiilis artikliga, kus põhjatakse kogu maailma, kuid ei esitata mingit lahenduskäiku, mida artikli autori arvates meil, eurooplastel, teha tuleks, et majandust ja seega elustandardit päästa, niivõrd-kuivõrd see võimalik on.\nMõned ebameeldivad näited – kui eluaseme ostuks laenu võtmine nii paha on, siis kas keegi teab mõnd turumajanduslikku riiki, kus maju või kortereid tasuta jagatakse? Kas endale maja ostev saksa pere tuleks ka kuidagi “orjusest” päästa, et ta ise-enda riigis ei peaks kinnisvara soetamise eest raha maksma (lihtsalt taskust seda ju tavainimesel võtta pole ühelgi maal)? Tasuta vist keegi ju maja kellelegi ei ehita, materjale ka ei anna..\nVõi siis “suuremas osas vaesunud eesti” – tulin just hiljuti Ida-Euroopa riike hõlmanud ringreisilt ja võin tõdeda, et elustandard on neis maades üsnagi Eesti eluga sarnane, pigem isegi üllatas kui palju on meil mõnedki asjad paremad (seda ei taha muidugi keegi tunnistada, palju popim on ju võrrelda end riikidega, kus kunagi kommunismi-iket pole olnud) Miskipärast ei kirjuta keegi artikleid, et miks meie saatusekaaslastel Poolas või Slovakkias või Ungaris on elu nii palju parem. See poleks popp, sest kuna arengutingimused on seal olnud sarnased, siis on ka praegune elujärg suht sarnane. Meiega võrdse SKT per capita tasemega Poolas teenivat minu Poola sõbra sõnul supermarketi kassiir neto 1500 PLN kandis (ca 350 eurot), töötustoetust makstakse seal tema sõnul pool aastat mingit miinimumi. Samas on bensiini (vist ka elektri) hind Poolas kallim. 1-päevane Varssavi ühistranspordipilet maksis mulle 19 PLN ehk 4,4 EUR, jällegi kallim kui meil (meil Tallinnas on 3 EUR).\nAga mis siin ikka rääkida, keegui nagunii ei viitsi hakata kirjutama artikleid teemal, miks me elu oma saatusekaaslaste omast nii palju “halvem” on. Estiteks on raske leida sellsieid fakte (OK, mõne leiab, nt suhkur, vein ja õlu on “neil seal” odavamad), teiseks poleks see “cool”.\nOmeti oleks palju edasiviivam ju arutleda teemal, mida eurooplased tegema peaks, et riigid ei kapselduks tagasi protektsionismi ja võidu devalveerimisse (mille tooks kaasa euro häving). Kokkuvõttes tooks see kõigile kaasa üleüldise vaesumise, sh eriti Eestis. Kui euro peaks hävima ja me peaksime tagasi minema kroonile ning seda paratamatult devalveerima (aga ilma selleta poleks majanduskrahhis vaevlevatesse ja oma koduvaluutasid devalveerivatesse Euroopa maadesse võimalik eksportida, eksport on aga Eesti-suguses riigis ainus rahaallikas), siis lööksid eurodes võetud laenumaksete summad viiendikul peredel üle pea kokku. Seega, see võrduks pigem õudusunenäoga.\nMõte, et Eesti edukuse tagaks kapseldumine Hoxha-aegse Albaania taoliseks riigiks (Euroopale keerame selja, EL-i võrdleme stalinistliku diktatuuriga, eurooplaseks olemist hakkame maha tegema, jne, jne), ei vääri eriti arutlust.\nMissest, et kommentaariumidest aegajalt tundub, et see mõte väga popp on. Seda pooldab vist ka ülaltoodud artikli autor. Mida teha, et vingumise asemel esitaksid inimesed pigem mõtteid teemal, kuidas senisest paremini saaks?\nKui palju on saanud Eesti raha Euroopa Liidust? Kui palju saab seda järgmisel perioodil? Kelle taskust see tuleb? Kas meil on moraalset õigust seda vastu võtta?\nMa ei saa nõustuda, et Adrian Bachmann kirjutab üksnes vinguvas stiilis kirudes, lahendustele osutamata. Selles veendumiseks tasub vaid otsida välja tema kirjutised portaalis De Civitate. Teie kommentaari vaadates tekib mul ennekõike küsimus, kas meie edu mõõduks on tõesti see, kuidas meil läheb võrreldes naabritega – a la Eestis elab allpool vaesuspiiri enam kui 65 000 last, aga pole hullu, sest Lätis on lugu veelgi halvem. Mina arvan, et mitte. Ilmselgelt on ka endised NL-i riigid teinud majanduspoliitiliselt üpris sarnaseid valikuid, mistõttu on “arengu”trajektooride ühetaolisus mitte kuigi üllatav. See, et meil läheb ehk paremini kui Lätil või Leedul, ei ole eriline saavutus, kui meie saatuseks on sellest hoolimata kultuuriline, riiklik ja rahvuslik hääbumine.\nVastan. Edu või ebaedu mõõtmine naabritega võrdluses on üpris tavaline, küllap põhimõtteliselt ka objektiivne, kuid minu nägemuses ei ole kindlasti objektiivne võrrelda meid Põhjamaade või Lääne-Euroopaga, nagu seda 95% juhtudel tehakse. Ilmselt pole ka SRÜ maad hea näide, sest nende poliitiline kultuur on viisakalt väljendudes teistsugune ja seega ei saa eeldadagi, et neid meiega võrrelda saaks.\nParim võrdlusmoment meie jaoks oleks minu arusaamise kohaselt endised sotsbloki maad, kes 1990-te algul suht samas seisus meiega olid, seega Poola, Slovakkia, Ungari. Sloveenia oli juba eelnevalt Idabloki rikkaim maa, seega stardipositsioon polnud sama. Horvaatia jällegi koosneb peamiselt liivarannast ja rannakaljudest, seega poleks võrdlus taas väga objektiivne, sest nad ei pea seal lillegi liigutama, raha lihtsalt voolab sisse, suures osas ilmselt sularaha kujul ja maksuametis deklareerimata. Miskipärast aga ei taha keegi kirjutada artikleid teemal, miks me nii “kehvalt” oleme toimetanud võrreldes Poola, Slovakkiaga või Ungariga. Küllap seepärast, et ega ei olegi nii kehvalt. Seega ei ole see teema atraktiivne, sest palju müüvam on kirjutada vinguvas stiilis artikleid teemal, millal viimane eestlane Soome kolib või miks soomlased teenivad 3000 eurot ja meie mitte.\nMinu arust on see taas teatava poliitilise kultuuri küsimus. Ühelgi soomlasel ei tule ju pähe kiruda oma maad ja rahvast, hädaldada, miks me soomlased ei ela ii hästi kui elatakse Monacos või Dubais, neetud demarid, kokoomuse, keskusta kommarid süüdi…\nKultuuriline, riiklik ja rahvuslik hääbumine on majandusseisuga teatud osas seotud, kuid siin ei aita ei Soomega võrdlemine, euro kirumine, eurooplaseks olemisele selja pööramine jne.\nKeskenduda tuleks positiivsusele, mida teha, et rahvuslikku rikkust kuidagi senisest kiiremini kasvatada (nt kuidas spurtida Slovakkia tasemelt Tšehhi tasemele).\nAlustuseks oleks suurimaks abiks ilmselt tee leidmine vohava lumpenluse vähendamiseks (viiendik eesti noori valib ju vabatahtlikult lumpeni saatuse, soovimata omandada isegi põhiharidust, samas kui tänapäeval peab ka treial olema (rakendus-)kõrgharidusega, sest treipingid on programmeeritavad ja matemaatikaoskus on mast-know). Kuidas seda Heraklese ülesannet täita? Lumpen ja pealekasvav tulevane lumpen ju ise sellest midagi kuulda ei taha, nad isegi ei teadvusta endale, milles on nende raske elu põhjus. Pealekasvava noore lumpeni ärahoidmiseks oleks vaja korralikku kinderstubet, kuid kui pereisad-pereemad ise pole samuti haridust ja haritust väärtustanud, siis on neile seda ka ülimalt raske selgeks teha, et parema elustandardi saavutamiseks tuleks alustada iseendast. Soome koristajaks minnes teenib ju niigi hästi, milleks siis pinguatada.\nSinu mainitud hääbumised on ju kõik sellega seotud. Muuta aga peredest kaasaantavat (kaasa mitte antavat) kinderstube’t on väga-väga raske. Siin ei aita vingumine teemal, miks meil Euroopat ja eurot vaja on. Kuidas suunata tänasel ilusal suvehommikul maapoodide nurga taha double-bocki kummutavad või siis 300-seeria bemariga ringi paarutavad maanoored ülikooli sisseastumiseksamiteks valmistuma?\nJune 23, 2012 at 20:05\nPooldan muutustele viivate võimaluste otsimist ainult “vingumise” asemele.\nKuid mulle tundub, et ka Rauli targale jutule vastuvaidlemiseks ei pea liiga kõrget intellekti omama. Liiga “ühte väravasse” käib haridusmure. Kui me jääme arvama, et haridus peab ülikoolihariduseni viima, taotleksime mingit ebanormaalsust.\nHariduse sisus peaks hakkama väärtustama tootmist. Ja isiklike kulude paremat kontrollimist – vältimaks kaasajooksmist üldisesse hukatusse suunduva lõputu majanduskasvuga.\nMinu jaoks on ülimalt loogiline, et mitte midagi tootjate ehk igasugu vahendajate ja ametnike armee on kasvanud lubamatult suureks.\nKuidas seletab Raul loogikaviga, et meil on väga kõrge tehnoloogiline tase, aga elu ei kipu kuidagi kergemaks muutuma? Kusagil varitsevad mingid lihtsad vead. Imselt võib olla süüdi inimlik ahnus (rahamaailm). Lisaks koostööoskuste puudumine. Reaalse elueesmärgi ähmastumine. Seda kõike saaks õpetada juba praegu ja mina isiklikult alustaksin õpetajate suunamisest ja mõningasest ümberõppest. Isegi algklasside õpilaste kaudu võib uue mõtlemise alge kodudesse levida ja esmalt isegi paksu pahandust põhjustada. Kuid sellisel kavalal viisil tähelepanu pälvida ja hoopis tulemuslikumaid diskussioone pakkuda, kui senised – see artikkel kaasaarvatud.\nIlma ajutiste segadusteta sellest praegusest “supist” enam välja ei tule, kuid lõpptulemusena saame hoopis täiuslikuma korrastatuse ja eesmärgid kestahes indiviidi või pere tasandil.


Lastefond otsib oma ridadesse uusi särasilmseid vabatahtlikke - Tervis\nLastefond otsib oma ridadesse uusi särasilmseid vabatahtlikke\n15. september 2016, 9:57\nFOTO: Aller Mehik\nKõik hea südamega inimesed, kes sooviksid panustada oma aega raskelt haigete laste abistamisse, on oodatud liituma Tartu ülikooli kliinikumi lastefondi vabatahtlikega.\nLastefondi vabatahtlikuna on võimalik toetada raskelt haigete laste ravi väga erinevatel viisidel: osaleda annetuste kogumise aktsioonidel; tutvustada lastefondi erinevatel üritustel; korraldada ja ellu viia heategevuslikke ettevõtmisi; pakkuda välja uuenduslikke ideid annetuste kogumiseks; otsida uusi koostööpartnereid; rakendada lastefondi hüvanguks oma erialaseid oskuseid (IT, graafiline disain, blogimine, filmimine ja videotöötlus, müügitöö jms) jne.\nFondi vabatahtlikega on oodatud liituma kõik need, kel võimalus ja soov panustada endale sobivas määras oma vaba aega raskelt haigete laste hüvanguks ning kel hinges kustumatu janu uute põnevate kogemuste, väljakutsete ja tutvuste järele. «See inimene võiks olla hooliv ja abivalmis, aga ka entusiastlik, meeskondlik, kohusetundlik, usaldusväärne, avatud ja pühendunud,» täpsustas lastefondi strateegijajuht Küllike Saar.\n«Loomulikult on see kahesuunaline tee, mis tähendab, et tubli panuse eest pakub lastefond ka üht-teist vastu,» lisas Saar. «Meie vabatahtlikud saavad hindamatuid kogemusi, toetava sõpruskonna, uusi ja huvitavaid kontakte ning suurepärase enesetunde teadmisest, et aidatakse ühiskonna kõige nõrgemaid.» Lisaks saab eduka vabatahtliku tegevuse korral tulevaseks karjääriks kaasa soovituskirja fondi juhtkonnalt.\nVabatahtliku tegevuse võimaluse tutvustamiseks korraldab lastefond tutvumisüritused 21. septembril kell 18.15 Tartus kohvikus Spargel ning 28. septembril kell 18.00 Tallinnas Radisson Hotel Olümpias.\nRohkem infot tutvumisürituste kohta leiab lastefondi kodulehelt www. lastefond.ee ja Facebooki lehelt.\nTartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond on üks vanimaid ja suuremaid üle-eestilisi heategevusorganisatsioone, mis on alates 2000. aastast annetajate abiga toetanud erinevatele haiglatele seadmete soetamist ning sadu eriravi või -hooldust vajavaid lapsi ja nende peresid kokku ligi kolme miljoni euroga. Lastefondi vahendusel on võimalik haigeid lapsi aidata hakates püsiannetajaks lastefondi kodulehel.


El-Badri: OPEC on koostööks avatud\nKadi Neemre • 22. veebruar 2016\nEl-Badri märkis, et naftatööstus seisab silmitsi ka tarneprobleemiga, mis võib kesta aastaid, kui probleemile ei leita lahendust.\nHoolimata sellest, et nafta hinnad tegid täna enam kui 6% tõusu, on toornafta hinnad seoses ületootmisega kukkunud ligi 50% viimase aasta jooksul; USA toornafta hind on sellel aastal kukkunud ligi 20%.\nTema sõnul on suureks probleemiks naftavarude üleküllus ning ta ei mõista, miks USA jätkab nafta importimist ja säilitamist nii suurel määral.\nTäna teatas Rahvusvaheline Energiaagentuur, et USA naftatootmine kahaneb sellel aastal tõenäoliselt 600 000 barreli võrra päevas. Uudis pani naftahinnad tõusma.\nEl-Badri märkis ka, et ta toetab tootmise külmutamise ideed. “Me soovime teha koostööd. Me tahame leida lahenduse.” Eelmisel nädalal teatasid Saudi-Araabia ja Venemaa kokkuleppest, mille kohaselt külmutatakse nafta tootmine juhul, kui ka teised riigid sellega nõustuvad. Kuigi Iraani naftaminister Bijan Zanganeh kiitis plaani heaks, ei avaldanud ta soovi selles kaasa lüüa. Allikate sõnul ei usu Iraan, et tootmise vähendamine on piisav meede turu tasakaalustamiseks.\nSaudi-Araabia kordas aga, et riik ei plaani toodangut vähendada ning jätkab oma turuosa kaitsmist.\nIraanNaftaNafta hindOPECSaudi AraabiaUSAVenemaa


AvalehtMAAILMAAsya86 HiinaHiina eksportis aasta esimesel poolaastal 828 tuhat autot\n20 / 07 / 2021 86 Hiina, Asya, MAAILMA, GENEL, HIGHWAY, auto\nHiina eksportis esimesel poolaastal tuhat autot\nMaailmaturgude taastumisega saavutas Hiina autoeksport eelmisel kuul uue rekordi. Hiina autotootjate assotsiatsiooni avaldatud andmete kohaselt ulatus Hiina ettevõtete eksporditud autode arv juunis 1,5 tuhandeni, kasvades eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 158 korda ja kasvades maiga võrreldes 5 protsenti.\nÜhingu andmed näitasid, et 11 protsenti juunis eksporditud autodest koosnes uutest energiasõidukitest. Andmete kohaselt kasvas esimesel poolaastal eksporditud autode arv 1,1 tuhandeni, mis on 828 korda suurem kui eelmise aasta samal perioodil.\nAndmetes toodi välja ka see, et automüük kasvas esimesel poolaastal aastaga 25,6 võrra ja ulatus 12 miljoni 890 tuhandeni, samas kui juuni müük vähenes eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 12,4 protsenti ja ulatus 2 miljon 20 tuhat.\nEgeuse mere kalurid eksportisid igast neljast eksporditud kalast kolm\nHiina aitab 53 riiki, ekspordib vaktsiine 22 riiki\nKoduhoolduse abi suurenes 1.797 TL-ni, eakate pension 828 TL-ni\nBTSi kuriteokaebus TCDD juhtide vastu Hiinasse suunduva ekspordirongi osas\nTürgi bränd eksportib maailmas raudteesüsteemide trafosid\nHea uudis mängu väljaandvatele ettevõtetele\nYHT jaoks toodetud pidurikettad eksporditakse maailma\nEkspordime tooteid 47 riiki\nKibedad uudised Ecrinilt, kadunud Antalyas


Jaano Tootsi - aasta ehitaja 2018 - EhitusEST\nOtsus on tehtud: aasta ehitaja on Jaano Tootsi Ehitustrust AS-ist, kelle abiga sai teoks paljude inimeste unistus. Arvo Pärdi keskus on valmis.\nPärdi keskuse saamislugu on kordades pikem kui pelgalt ehitamise aeg – mõte „Pärdid koju“ settis aastaid ja aastaid, keskuse ideest hankeni jõudes aga tekkisid uued takistused.\nEsimese hanke tulemusel vajalik summa oli Eesti riigile liig kallis, sama juhtus teisel katsel. Alles kolmandal korral, pärast mitmeid kärpeid, jõuti selleni, et kopp löödi Laulasmaa männimetsas maasse ning ning Hispaania arhitektuuribüroo Nieto Sobejano Arquitectos S.L.P arhitektuurikonkursi võidutöö “Tabula”, voolava põhiplaaniga hoone, hakkas kerkima. Täna on keskus valmis. Jah, pisiasju, nagu kaamerad maja ümbruses, neid veel lisandub, ent suur töö on tehtud ja igaüks saab süveneda Pärdi arhiivi, kuulata kontserti hea akustikaga kammersaalis või uudistada raamatukogu.\nKa arhitektuur jääb meelde: monoliitbetoonist hoone suured klaaspinnad, sihvakate teraspostidega raamistatud puitfassaad, tsinkplekist katus, sisustuse naturaalse spoonikihiga vineertahveldused ning parkett kõlavad hästi kokku siseõuede klaasfassaadide ja sealt keskusesse imbuva sügisese valgusega.\n6,69 miljonit eurot + km maksis Arvo Pärdi keskuse ehitus.\nAasta ehitaja konkursil osales Jaano Tootsi Ehitustrust AS-ist, kes pidi miljoni muu pisiasja hulgas nuputama näiteks teemal, kust leida kumera joonega 2,44 meetri laiusega aknapakett, kui partneritest soomlased pakuvad 2,40 laiusega variante. Või kuidas ust lukku panna, kui linke arhitektid näha ei soovi. Või kuidas lahendada palutud 2-sentimeetrise paksusega kumer kipssein ja kas see on ikka hea mõte.\nÕnneks oli Jaano Tootsil abilisi – ainuüksi tema poole õhkuvisatud teoreetiline mõte, et kuis oleks ehitada sellist objekti üksi, tekitas paralleeli Sagrada Familia valmimise ajakavaga. Tublid alltöövõtjad, Ehitustrusti platsimeeskond, ostuosakond, eritööde eest vastutajad ning hangetega tegevad abilised suutsid keskuse valmimiseaja siiski lubatud pooleteise aasta sisse mahutada.\nAlltöövõtjate nimekirja süüvides jääb silma, et paljud neist saabusid Pärdi keskust ehitama Eestimaa teisest otsast. „Tallinnast näib inimestel omamoodi kaugem tulla – nad mõtlevad, et viivad lapse üheksaks lasteaeda ja tulevad tööle, ent nii ei jõua,” muheles Jaano Tootsi. „Lõuna-Eesti ettevõtted tulid esmaspäeva hommikul kohale ja reede pärastlõunal sõitsid koduste juurde. Nädalavahetustel tegime tööd nii vähe, kui võimalik.“\nAga nüüd. Ringkäik algab.\nPeatus 1. Parkla\nKeskusesse saabumine ei olegi nii lihtne – ärge usaldage Google Mapsi, see juhib teid naabri aeda ja oru põhjast paistva keskuseni hakkate turnima täiesti valest küljest. Sõitke mõnisada meetrit edasi ja mugav parkla männipuude all on ehitaja poolt valmis seatud. Keskuse treppi ei sõideta – mändidevahelisel tagasihoidlike valgustitega metsateel saab saabuja end kiirustamise kärast välja lülitada, et muusikasse süveneda.\nJaano Tootsi: „Raja põhjas on geokärg, mis kruusaga täidetud. Pisut pelgasime, et okkaid ja pori hakatakse jalgadega sisse kandma, aga metsaalune on siin üldiselt kuiv. Seni probleeme pole.“\nPeatus 2. Välisilme\nKeskust ümbritsevad 330 posti, millest pooled on kandvad, 110 valitud ilu pärast ja 55 kasutusel vihmaveetorudena – teoorias sulanduvad kõik nood loodusesse männimetsana, mis keskust igast küljest ümbritseb.\nMetsaaluse kaitsmisesse tuli täie tähelepanuga suhtuda – ehitamiseks vajalikul teelõigul kaeti mustikavaip kangaga. Kui kangas ära võeti, oli juurestik alles. Õigupoolest ei suuda kogenematu silm enam arugi saada, kus poole aasta eest soojakud paiknesid.\nPostidega klapib hästi kokku tsingist katus, mille perimeetris kulgevad vertikaalselt kumerad plekkpinnad, mis jälgivad katusepaanide rütmi.\nJaano Tootsi: „Palju ruumi meil ehitamiseks ei olnud, kokkuvõttes on hoonesse valatud 3000 kuupmeetrit raudbetooni. Maja koosneb 4 osast, neist esimene on üld-ala, kust inimesed sisse tulevad, lisaks koonduvad maja südames lilleõiena 3 monoliitbetoonist hooneosa, mis on keskelt ühendatud jootebetooniga.“\nPeatus 3. Fuajee ja näituseala\nKui ehitaja sügisel raudbetoonkarkassi valmis sai, oli järg sisetööde käes.\nHispaania arhitektide detailidesse viidud täpseid suuniseid ei olnud lihtne ellu viia – kui kättesaadava paneeli kõrgus on projektis toodust poole sentimeetri jagu väiksem, siis tuleb otsida uus. Saab selgeks, mis Jaano Tootsi iseloomustatakse sõnapaariga “vana rahu ise”.\nKuigi see lihtne polnud, sai ta alati kokkuleppele ilma tülide või kirgede mölluta. Näiteks klaasfassaadide puhul pidi kasutama just Reinersi profiili. Kui Taani tehastes toodetud klaas-alumiiniumprofiil kumeruses siiski murdus, pani üks nõue töö kaheks kuuks seisma. Aga lõpp hea, kõik hea: otsused said siiski tehtud. Ja arhitektid näisid avamispeol rahuloleva moega.\nJaano Tootsi: „Põrandaid katab liimitud parkett ja seinu laudis, mis ühtlase pildi huvides on tellitud ühest tehasest. Akendest näeb mustikavaibaga kaetud sisehoovidesse. Pusimist, otsustamist ja kooskõlastamist oli palju, aga saime hakkama. Kunstilise kaalutluse ja funktsionaalsuse vahel tasakaalu otsimine käis kogu ehituse aja.“\nPeatus 4. Saal\nHäid kammersaale ei ole Tallinnas ja selle ümbruses üleliia. Pärdi keskuse 140-kohalise saali tellija sai saali osas nõu ka Aivar Mäelt ja mõistagi on tähelepanu pööratud akustikale – kui keskuse osas laiemalt kutsuti appi Linda Madalik, siis saaliosa tegid Hispaania akustikud, kes tegid põrandal valiku 5 mm akustilise mati ja 18 mm parketi kasuks. Lisaks kuulub saali juurde heliisoleeritud helitehniku ruum, mille osas andis nõu produtsent Michael Pärt. Ka esinejate eelhäälestusele on mõeldud: esinejad kogunevad lava taga, kus paikneb ka platvorm klaverile ja valmis sätitakse end külgmistes green-room-ides.\nEdevust ja ohhoo-reaktsiooni loob ka saali välisseinas hiiglaslik uks, mida võiks sama hästi seinaks arvata – suletuna tekib illusioon, et sein ei katke, avatuna avaneb uksenišist vaade männimetsale.\nJaano Tootsi: „Ukse osas – jah, alguses mõtlesin vaimusilmas, et sellele tuleb ratas alla, aga ei. 800 kilogrammi rostvärgi peal. OÜ Tahel OR ja Ivo Roolaht aitasid lahenduse välja mõelda. Konstruktsioon on üle aasta paigas olnud, metallosa sai päris varakult ära tehtud ja siiani pole reguleerimist vaja olnud.“\nPeatus 5. Arhiiv ja raamatukogu\nKeskuses saab süveneda Arvo Pärdi loomingusse – siia on koondatud paberkandjal arhiiv ning jahekambris ootavad filmilindid ja pruunid helilindid, mille digitaliseerimine on täna igapäevatöö mitmele inimesele. Külalised saavad Pärdi loomingut uurida ka raamatukogus või teosega eraldi toakesse maha istuda ning süveneda.\nJaano Tootsi: „Raamatukoguski on pisut teistsuguseid lahendusi, näiteks 3-meetrine redel – ülal on rattad ja see liigub riiulitel, et saaks kõrgemale küündida.”\nPeatus 6. Berliini tuba\n„Tuba Arvole” oli projekti joonistatud meenutamaks aega, mil helilooja Berliini emigreerus. Algne idee kujundada ruum muuseumitoaks siiski ei realiseerunud – helilooja on ruumi omaks võtnud ja see leiab praktilisemat kasutust. Puidune üldmulje, klavessiin, noodid, mis ootavad kirjutamist…\nJaano Tootsi: „Siin on mikroperforeering, tõesti palju puitu. Õnneks on ettevõttes meeskond suur ja oma ostuosakond – tõime variante, näitasime ja kooskõlastasime. Otsaseina muster on viidud kokku põrandaga, külgseina oma laega. Võru poisid hööveldasid ja lihvisid päevi.“\nPeatus 7. Kabel\nKeskuses leiab ka pisikese Kreeka stiilis kabeli, kuhu külastajad on oodatud nautima vaikust, rahulikku mõtisklemist ja endaga olemist. See on paik, mida Arvo Pärt kindlasti keskusesse soovis. Täna töötab siin veel ikoonimaalija, kelle Arvo ja Nora kutsusid.\nJaano Tootsi: „Kabel on tehtud pööratud soojustusega. Meil Eestis on küll ütlus, et kui on külm, siis ei sööda kasukat ära, vaid pannakse selga, aga siin on siiski seespool XPS-soojustus külge liimitud ning seest lubikrohviga krohvitud.“\nPeatus 8. Klassist kohvikusse\nNii töötajate ruumid kui õppeklassid on keskuse osaks juba esialgses projektis: klassiruumi magnetvärvitud pind ootab laste joonistusi, koridori interaktiivne sein mängijaid ja videoruum kutsub uudistama filmi Arvo Pärdist. Samal ajal peavad köögioperaatorid välja mõtlema, milliseid hõrgutisi valmistada tipptehnoloogiaga sisustatud köögis. Ja et kas serveerida kohvi toas kamina veerde või suunata külalised terrassile.\nJaano Tootsi: „Kaminaid on hoones kaks ja nendega on lihtne – ülal paiknev ventilaator puldist tööle ja kõik toimib.“\nPeatus 9. Ventilatsioonikamber\nVentilatsioonikambri peremees oli selle valmimise ajal Tartu ettevõte Feliton. Kokku on kambris kolm agregaati: need on mõeldud üldalade ja klassiruumide jaoks, samuti kabinettidele, sanruumidele ja köögiosadele. Ruumi on kambris palju ja siin on ootamatult vaikne. Seinale on aga kruvitud üks isemoodi pusle, mis meenutab aega, mil kõik alguse sai.\nJaano Tootsi: „See on nurgakiviürituse jaoks tehtud laud, mis on hoone põhiplaani kujuga. Kruvisime mälestuseks seina.“\nPeatus 10. Torn\nPärl keskuse kõrval on 32 meetri kõrgune spiraalse disainiga metallkarkassil vaatetorn, mis oli Pärdi soovil arhitektuurikonkursi lähteülesandesse sisse kirjutatud. Ja vaade – see on imeline!\nJaano Tootsi: „Liftitegija leidmine oli keeruline. Välitingimused ikkagi. Lõpuks jäi sõelale Kleemanni lift Kreekast. Mulle aga meeldib, kuidas projektis oli nii ilusti kirjas – maestro koos kahe saatjaga. Inspiratsiooni kogumise allikas.“\nHaridus: Maaülikool, maaparanduse eriala\nTöökogemus: Projektijuhi kogemus 23 aastat: Linnaehitus AS, Nordecon Ehitus AS, Nordecon AS, Ehitustrust AS\nVarasemad olulisemad objektid: Greif trükikoda, Tamme staadion Tartus, Tamula rannaala Võrus, H. Elleri muusikakooli ja Kammeri kooli renoveerimine, Tartu raudteejaama reisiplatvormi rekonstrueerimine, Tartu Ülikooli hoone aadressil Lossi 36, Vanemuise 45 ärihoone-kortermaja, Fama kaubanduskeskuse 2. ja 3. etapp, Astri kaubanduskeskuse 3. etapp, Riia 2 multifunktsionaalne hoone, Nõo Lihatööstuse 3. etapp.\nAlar Jõgi, Ehitustrust AS, juhatuse liige\nJaano Tootsi asus meie ettevõttesse tööle novembris 2014. aastal, aga ta on töötanud projektijuhina juba üle 23 aasta! Jaano on lõpetanud Eesti Maaülikooli, tal on ehitusinseneri tase 7 nii hoonete ehituses kui ka veevarustuses ja kanalisatsioonis. Meil töötades on ta järjepidevalt läbinud erialaseid täiendkoolitusi.\nEsimeseks objektiks Ehitustrust AS-s oli Jaanol Tartus Riia 2 asuva Kvartali multifunktsionaalse keskuse ehitus. Seejärel toimetas Jaano Nõo Lihatööstuse laienduse ehitusel, millele järgneski tõeline väljakutse ehk Arvo Pärdi keskuse ehitus. Objekti võites oli juhtkonnale kohe selge, et projektijuhiks saab Jaano Tootsi. Kohe ehitustööde alguses tekkis Jaano juhtimisel objektil meeldiv positiivne aura, mis kestis sellisena ehitustööde lõpuni.\nKülliki Margna, objektiinsener\nPeale selle, et Jaano on suurepärane projektijuht, kellel ohtralt teadmisi ja kogemusi, on tegemist ka ääretult sümpaatse inimesega, kellega koos töötada. Tema kohta võib öelda, et tegemist on „vana rahu” endaga. Ükskõik, kui keeruline või stressirohke on olukord objektil, jääb tema rahulikuks ja pigem süstib positiivset energiat, öeldes: „Saame hakkama küll, pole see midagi nii ületamatu probleem”. Just selline peabki üks projektijuht olema.\nEerik Staškevitš, objektiinsener\nJaano Tootsi on Ehitustrust AS-i kõige pikaajalisema kogemusega projektijuht. Mul on olnud väga hea meel temaga koostööd teha Arvo Pärdi keskuse ehitamisel. Jaano terav vaist ehitusinsenerina lõi välja juba ehitusprotsessi algstaadiumis, mil ma õppisin temalt prioriteetide järjestamist. Jaano jaoks on väga tähtis meeskonnasisene suhtlus ja ühise rütmi leidmine. Ta peab esmatähtsaks tellija ja arhitektide soovide edukat realiseerimist. Kuna Arvo Pärdi keskus on projekteeritud väga peenetundeliselt ja paljud lahendused on kasutusel Eestis esmakordselt, siis läbi Jaano kogemuste õnnestus meil leida kõik vajalikud partnerid. Jaano sihikindlus on inspireerinud mind mõtlema suurelt ja veennud, et miski pole võimatu.\nHeinrich Kolnes, objektijuht\nJaano pidi hakkama saama mitmete väljakutsetega: Hispaania arhitektidel on teine ehitustava ja uudsed lahendused. Suhelda tuli Eesti arhitektidega ja vormida Hispaania unistused Eesti normidele vastavaks. Ka tellijad olid kunstiinimestena erakordsed. Keskuse asukoht on keerulisem, kui olnuks kesklinna puhul. Projektis oli täpsus nõutud, ehituse kontrollimine käis täpselt jooniste järgi. Märkimist väärivad titaantsinkkatus, Eestis esmakordselt kasutatud klaasprofiilid, kumerad klaasid, sisehoovid, rippuvad seinad, vaatetorni spiraalne disain.\nTöötajana ja kolleegina on Jaano hea suhtleja, tähelepanelik, ääretult kohusetundlik, kokkulepetest kinni pidav, hea organiseerija, suutes sel viisil hoida oma tiimi alati ühtsena. Töövälisel ajal tegeleb palju spordiga, nii jalgrattaspordiga kui ka mäesuusatamisega, ning on aktiivne osaleja rahvaspordiüritustel Ehitustrusti meeskonna esindajana.\nArvo Pärdi keskus Laulasmaal, fotod Jakob Meier:\nSildid: aasta ehitajaEesti Ehitusettevõtjate Liit


Kommentaarid - Ole oma laste vastu hea — nemad valivad sulle vanadekodu! - Pere ja kodu\nOle oma laste vastu hea — nemad valivad sulle vanadekodu! - kommentaare 1-1\nKas pole kurb? Valivad vanadekodu, mitte ei anna enda juures ulualust? Nii siis vastatakse selle hoolitsuse eest? Et saaks vanainimese kaelast. Kui vanemad oleksid ka oma lapsed saatnud lastekodusse, mis siis oleks saanud? Ka nemad oleks tahtnud ju elada. Enamusel ei ole südant seda teha. Aga nendega võib seda küll teha, sest lapsed tahavad ju elada, mitte vanureid passida. Eks siis sealt ka need hädad lastelastega - hängimine, gängides ringi kooserdamine ja kuritegevus ning vägivald.