Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadus – Riigi Teataja\nKohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadus (lühend - KOFS)\nRT I, 03.02.2011, 6\nKohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadus sätestab kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse põhimõtted, kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse finantsdistsipliini tagamise meetmed, finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kava koostamise põhimõtted ning raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse põhimõtted.\n1) eelarve – eelarveaasta põhitegevuse tulude, põhitegevuse kulude, investeerimistegevuse, finantseerimistegevuse ja likviidsete varade muutuse plaan koos täiendavate nõuete, volituste ja informatsiooniga, mis on aluseks kohaliku omavalitsuse üksuse vastava aasta tegevuste finantseerimisele;\n2) eelarvestrateegia – kohaliku omavalitsuse üksuse arengukavast tulenev finantsplaan nelja eelseisva eelarveaasta kohta;\n3) tegevus – kohaliku omavalitsuse üksuse ülesanne, mille täitmiseks võib seada eesmärke ja nende täitmist väljendavaid indikaatoreid;\n4) tegevuse eesmärk – olukorra analüüsi ja arengukava alusel eelarveaastaks püstitatud konkreetne ja mõõdetav siht, mis väljendab taotletavat mõju või tulemust;\n5) sissetulekud – põhitegevuse tulud vastavalt käesoleva seaduse §-dele 7 ja 14, materiaalse ja immateriaalse põhivara (edaspidi põhivara), osaluste ja muude aktsiate või osade müügitulu, põhivara soetuseks saadav sihtfinantseerimine, finantstulud ja tagasilaekuvad laenud;\n6) väljaminekud – põhitegevuse kulud vastavalt käesoleva seaduse §-dele 8 ja 15, põhivara, osaluste ja muude aktsiate või osade soetus, põhivara soetuseks antav sihtfinantseerimine, finantskulud ja laenude andmine ning § 10 lõike 1 punktis 2 ja § 17 lõike 1 punktis 2 nimetatud kohustuste täitmine;\n7) investeering – põhivara soetus ja sellega kaasnev käibemaksukulu seoses objekti ehitamise või renoveerimisega või vara soetamisega;\n8) kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus – kohaliku omavalitsuse üksus ja temast sõltuv üksus;\n9) sõltuv üksus – raamatupidamise seaduse mõistes kohaliku omavalitsuse üksuse otsese või kaudse valitseva mõju all olev üksus, kes on saanud kohaliku omavalitsuse üksuselt, riigilt, muult avalik-õiguslikult juriidiliselt isikult või eelnimetatud isikute valitseva mõju all olevatelt üksustelt üle poole tuludest või kes on saanud toetust ja renditulu kohaliku omavalitsuse üksustelt ja nende valitseva mõju all olevatelt üksustelt rohkem kui 10 protsenti vastava aasta põhitegevuse tuludest.\n§ 3. Raamatupidamise seaduse kohaldamine\nKäesolevas seaduses kasutatakse mõisteid raamatupidamise seaduse tähenduses, arvestades käesoleva seaduse erisusi.\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksuse eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.\n(2) Kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve (edaspidi eelarve) kinnitatakse üheks eelarveaastaks. Eelarves võib esitada informatsiooni ka eelarveaastast pikema perioodi kohta.\n§ 5. Eelarve ülesehitus ja liigendus\n(1) Eelarve koosneb osadest ning on kassapõhine või tekkepõhine. Kassapõhise eelarve koostamise erisused on esitatud käesoleva seaduse §-des 6–12. Tekkepõhise eelarve koostamise erisused on esitatud käesoleva seaduse §-des 13–19.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud eelarveosade detailsus peab kassapõhise eelarve korral vastama vähemalt käesoleva seaduse §-des 7–11 ja tekkepõhise eelarve korral vähemalt §-des 14–18 sätestatule.\n(4) Eelarvele võib lisada käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetamata osasid, lisasid ja täiendavat informatsiooni, sealhulgas ametiasutuste ja ametiasutuste hallatavate asutuste ning tegevuste ja eesmärkide vahelisi tehinguid, mis on vajalikud kohaliku omavalitsuse üksuse finantsolukorra täpsustamiseks ja eelarve täiendamiseks, kuid mida ei arvestata lõikes 2 nimetatud eelarveosades.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud eelarveosades võib eelarve jaotada täiendavalt tegevuste kaupa ning tegevused täiendavalt eesmärkide kaupa. Eesmärkidele lisatakse nende täitmise mõõtmiseks indikaatorid. Indikaator on eesmärgi saavutamist iseloomustav kvantitatiivne või kvalitatiivne näitaja, mille abil saab analüüsida eesmärgi täitmise suunas liikumist.\n(6) Volikogu võib volitada valla- või linnavalitsust eelarvet detailsemalt liigendama.\n(7) Eelarves võib eraldi põhitegevuse kuluna planeerida reservfondi ettenägematute väljaminekute tegemiseks. Valla- või linnavalitsus eraldab reservfondist vahendeid sihtotstarbeliselt. Reservfondi kasutamise korra kehtestab valla- või linnavolikogu.\n2. peatükk KASSAPÕHISE EELARVE KOOSTAMISE ÜLDPÕHIMÕTTED\n§ 6. Kassapõhine eelarve\n(1) Kassapõhises eelarves kavandatakse majandustehingud selles perioodis, millal planeeritakse nendega seotud raha laekumine või väljamaksmine.\n(2) Lisaks raha laekumise või väljamaksmisega seotud tehingutele kajastatakse eelarves:\n1) nii põhitegevuse tulude, põhitegevuse kulude kui ka investeerimistegevuse eelarveosades sihtfinantseerimisega seotud tehingud, mille korral sihtfinantseerimise ülekandja kannab raha otse üle tarnijale, kellelt kohaliku omavalitsuse üksus kaupu või teenuseid saab, perioodis, millal kavandatakse raha ülekandmine;\n2) nii investeerimistegevuse kui ka finantseerimistegevuse eelarveosades põhivara soetamine kapitalirendi tingimustel või teenuste kontsessioonikokkulepete alusel perioodis, millal kavandatakse kapitalirendi tingimustel või teenuste kontsessioonikokkulepete alusel põhivara kasutusõiguse saamine.\n§ 7. Kassapõhise eelarve põhitegevuse tulude eelarveosa\n(1) Põhitegevuse tulude eelarveosas jaotatakse tulud majandusliku sisu järgi vähemalt järgmisteks liikideks:\n§ 8. Kassapõhise eelarve põhitegevuse kulude eelarveosa\n(1) Põhitegevuse kulude eelarveosas jaotatakse kulud majandusliku sisu järgi vähemalt järgmisteks liikideks:\n§ 9. Kassapõhise eelarve investeerimistegevuse eelarveosa\n(1) Investeerimistegevuse eelarveosa jaotatakse majandusliku sisu järgi vähemalt järgmisteks liikideks:\n(2) Investeerimistegevuse eelarveosa kogusumma leidmiseks liidetakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2, 6 ja 8 nimetatud müükide tulu, punktis 3 nimetatud saadav sihtfinantseerimine, punktis 10 nimetatud tagasilaekuvad laenud ning punktis 11 nimetatud finantstulude ja -kulude vahe, millest lahutatakse punktides 1, 5 ja 7 nimetatud soetuste maksumus, punktis 4 nimetatud antav sihtfinantseerimine ning punktis 9 nimetatud antavad laenud.\n§ 10. Kassapõhise eelarve finantseerimistegevuse eelarveosa\n(1) Finantseerimistegevuse eelarveosa jaotatakse vähemalt järgmisteks liikideks:\n(2) Finantseerimistegevuse eelarveosa kogusumma leidmiseks liidetakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud kohustuste võtmiseks kavandatavad rahalised vahendid ja sellest lahutatakse punktis 2 nimetatud kohustuste täitmiseks kavandatavad vahendid.\n§ 11. Kassapõhise eelarve likviidsete varade muutuse eelarveosa\n(2) Likviidsete varadena käsitatakse varasid, mis vastavad käesoleva seaduse § 36 lõikele 1.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kirjed võib planeerida ühel kirjel likviidsete varade muutusena.\n§ 12. Kassapõhise eelarve tasakaal, ülejääk ja puudujääk\n(1) Põhitegevuse tulude eelarveosa kogusumma ja põhitegevuse kulude eelarveosa kogusumma vahet, millele on liidetud investeerimistegevuse eelarveosa kogusumma, nimetatakse käesolevas seaduses eelarve tulemiks. Eelarve tulem peab võrduma likviidsete varade muutuse eelarveosa kogusumma ja finantseerimistegevuse eelarveosa kogusumma vahega.\n3. peatükk TEKKEPÕHISE EELARVE KOOSTAMISE ÜLDPÕHIMÕTTED\n§ 13. Tekkepõhine eelarve\nTekkepõhises eelarves kajastatakse tehingud vastavalt nende toimumisele, sõltumata sellest, millal nende eest raha laekub või välja makstakse.\n§ 14. Tekkepõhise eelarve põhitegevuse tulude eelarveosa\n1) kasumit ja kahjumit põhivara müügist;\n2) põhivara soetuseks saadavat sihtfinantseerimist;\n(3) Põhitegevuse tulude eelarveosas võib planeerida ja kogusummas arvesse võtta tuludega seotud nõuete ja kohustuste muutusi, kui prognoositakse nende olulist mõju likviidsete varade muutuse eelarveosas kajastatavale raha ja pangakontode saldo muutusele.\n§ 15. Tekkepõhise eelarve põhitegevuse kulude eelarveosa\n(2) Põhitegevuse kulude eelarveosas ei planeerita:\n(3) Põhitegevuse kulude eelarveosas võib planeerida ja kogusummas arvesse võtta kuludega seotud nõuete ja kohustuste muutusi, kui prognoositakse nende olulist mõju likviidsete varade muutuse eelarveosas kajastatavale raha ja pangakontode saldo muutusele.\n§ 16. Tekkepõhise eelarve investeerimistegevuse eelarveosa\n2) põhivara soetuseks antavat mitterahalist sihtfinantseerimist ja sellega kaasnevat mitterahalist põhivara võõrandamist;\n3) mitterahalisi sissemakseid äriühingute, sihtasutuste ja mittetulundusühingute omakapitali ning mitterahalisi väljamakseid äriühingute, sihtasutuste ja mittetulundusühingute omakapitalist.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2, 6 ja 8 nimetatud müügid planeeritakse müügist saadava tuluna, mitte müügist saadava kasumi või kahjumina.\n(4) Investeeringud planeeritakse investeerimistegevuse eelarveosas põhivara soetusena koos soetusega kaasneva käibemaksukuluga.\n(5) Investeerimistegevuse eelarveosa kogusumma leidmiseks liidetakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2, 6 ja 8 nimetatud müükide tulu, punktis 3 nimetatud saadav sihtfinantseerimine, punktis 10 nimetatud tagasilaekuvad laenud ning punktis 11 nimetatud finantstulude ja -kulude vahe, millest lahutatakse punktides 1, 5 ja 7 nimetatud soetuste maksumus, punktis 4 nimetatud antav sihtfinantseerimine ning punktis 9 nimetatud antavad laenud.\n(6) Investeerimistegevuse eelarveosas võib planeerida ja kogusummas arvesse võtta investeerimistegevusega seotud nõuete ja kohustuste muutusi, kui prognoositakse nende olulist mõju likviidsete varade muutuse eelarveosas kajastatavale raha ja pangakontode saldo muutusele.\n§ 17. Tekkepõhise eelarve finantseerimistegevuse eelarveosa\n(2) Finantseerimistegevuse eelarveosa kogusumma leidmiseks liidetakse käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud kohustuste võtmiseks kavandatavad rahalised vahendid ja sellest lahutatakse punktis 2 nimetatud kohustuste täitmiseks kavandatavad rahalised vahendid.\n§ 18. Tekkepõhise eelarve likviidsete varade muutuse eelarveosa\n§ 19. Tekkepõhise eelarve tasakaal, ülejääk ja puudujääk\n4. peatükk EELARVESTRATEEGIA KOOSTAMINE NING EELARVE KOOSTAMINE, VASTUVÕTMINE, AVALIKUSTAMINE JA TÄITMINE\n§ 20. Eelarvestrateegia koostamine\n(1) Eelarvestrateegia koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist. Eelarvestrateegia koostamisel ja menetlemisel lähtutakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-st 37.\n2) eelarvestrateegia vastuvõtmisele eelnenud aasta tegelikud, jooksvaks aastaks kavandatud ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositavad põhitegevuse tulud vähemalt käesoleva seaduse § 7 lõike 1 või § 14 lõike 1 detailsuses, eeldatavad põhitegevuse kulud vähemalt § 8 lõike 1 või § 15 lõike 1 detailsuses, investeerimistegevuse eelarveosa olulisemad tegevused ja investeeringud koos kogumaksumuse prognoosi ja võimalike finantseerimisallikatega, eeldatav finantseerimistegevuse maht ning likviidsete varade muutus;\n3) ülevaade kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuvate üksuste majandusolukorrast, sealhulgas arvnäitajad, mis on vajalikud põhitegevuse tulemi ja netovõlakoormuse määra arvutamiseks;\n4) kohaliku omavalitsuse üksuse ja kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse põhitegevuse tulem eelmisel aastal, jooksvaks aastaks prognoositud ja eelarvestrateegia perioodi igaks aastaks prognoositav põhitegevuse tulem vastavalt käesoleva seaduse §-le 33 iga aasta lõpu seisuga;\n5) kohaliku omavalitsuse üksuse ja kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse tegelik netovõlakoormus eelmisel aastal, jooksvaks aastaks prognoositud ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositav netovõlakoormus vastavalt käesoleva seaduse §-le 34 iga aasta lõpu seisuga;\n6) muu kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise korraldamiseks oluline informatsioon.\n(4) Eelarvestrateegias võib põhitegevuse tulud, põhitegevuse kulud ning investeeringud planeerida täiendavalt ka tegevuste kaupa.\n§ 21. Eelarve koostamise, vastuvõtmise ja täitmise alused\n(1) Eelarve detailsus ja sisu määratakse, eelarve eelnõu koostatakse ja seda menetletakse, eelarve võetakse vastu ja avalikustatakse, eelarvet täidetakse ja tegemata jäänud väljaminekud kavandatakse vastavuses käesoleva seaduse, kohaliku omavalitsuse üksuse põhimääruse ja muude õigusaktide, arengukava ja eelarvestrateegiaga.\n(2) Volikogu võib volitada valla- või linnavalitsust kehtestama eelarve koostamise, täitmise ja tegemata jäänud väljaminekute kavandamise korra.\n§ 22. Eelarve eelnõu koostamine\n(1) Eelarve eelnõu koostab valla- või linnavalitsus vastavalt käesoleva seaduse §-des 5 ja 21 sätestatule. Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri.\n1) selgitused ja põhjendused käesoleva seaduse § 5 lõikes 3 kirjeldatud detailsuses eelmise aasta, jooksva aasta ning eelseisva eelarveaasta kohta;\n4) ülevaade finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kavas või raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse ajal saneerimiskavas eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tegevuste kohta;\n(3) Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab valla- või linnavalitsus volikogule hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust.\n§ 23. Eelarve vastuvõtmine\n(1) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule lisab selle algataja põhjendused ja arvestused kavandatavate muudatustega kaasnevate väljaminekute ja nende katteallikate kohta. Volikogu poolt tehtava ettepaneku läbivaatamisel kuulatakse ära valla- või linnavalitsuse arvamus.\n(2) Eelarve võtab volikogu vastu määrusega.\n§ 24. Eelarveaasta alguseks vastuvõtmata eelarve\n(1) Kui volikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib valla- või linnavalitsus teha kuni eelarve vastuvõtmiseni igas kuus väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelmise aasta eelarve vastavatest väljaminekutest, kui need on kavandatud alanud eelarveaasta eelarve eelnõus vähemalt samas mahus.\n(2) Kui alanud eelarveaasta eelarve eelnõus on väljaminekud kavandatud väiksemas mahus eelmise aasta eelarve vastavate väljaminekutega võrreldes, võib valla- või linnavalitsus teha neid väljaminekuid ühe kaheteistkümnendiku ulatuses alanud eelarveaasta eelarve eelnõus kavandatust.\n(3) Valla- või linnavalitsus võib teha eelarve eelnõus kavandatud väljaminekuid, kui nende tegemise tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja need tulenevad:\n2) enne eelarveaasta algust käesoleva seaduse § 34 lõikes 2 nimetatud kohustuste täitmiseks sõlmitud lepingust;\n3) käesoleva seaduse § 27 lõikest 2;\n§ 25. Eelarve sissetulekute vähenemise ja väljaminekute suurenemise hüvitamine\n§ 26. Lisaeelarve\n(1) Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega. Valla- või linnavalitsus koostab lisaeelarve eelnõu ja esitab selle volikogule. Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri põhjendustega lisaeelarve vajaduse kohta.\n(2) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse käesoleva seaduse § 22 lõikes 4 sätestatud viisil ja tähtajal.\n(3) Lisaeelarve võtab volikogu vastu määrusega. Lisaeelarvet menetletakse volikogus ja vastuvõetud lisaeelarve avalikustatakse vastavalt käesoleva seaduse § 23 lõigetele 1 ja 3.\n(5) Kui eelarveaasta jooksul koostatakse lisaeelarve, tuleb selles kavandada käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 4 nimetatud sihtotstarbelised vahendid või annetused ja nende arvel tehtavad väljaminekud.\n(6) Valla- või linnavalitsus võib teha enne lisaeelarve vastuvõtmist lisaeelarve eelnõus kavandatud väljaminekuid, kui nende tegemise tähtaeg saabub enne lisaeelarve vastuvõtmist ja need tulenevad:\n(7) Saneerimiskavast tulenevad muudatused võtab volikogu vastu lisaeelarvega ühe kuu jooksul kava kinnitamisest arvates. Kui kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvet ei ole veel vastu võetud, kajastatakse need muudatused kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve eelnõus.\n§ 27. Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisel eelarveaastal\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud väljaminekute kogusummadena kavandamise korral kehtestab väljaminekute detailsema jaotuse valla- või linnavalitsus. Ülekantud väljaminekuid võib kasutada eelmise aasta eelarves määratud otstarbeks.\n§ 28. Eelarve täitmine\n(1) Eelarve täitmist ja raamatupidamist korraldab valla- või linnavalitsus. Eelarve täitmine on sissetulekute kogumine, väljaminekute tegemine ning tehingud varade ja kohustustega, samuti nende kohta arvestuse pidamine vastavuses eelarve koostamisel kasutatud arvestuspõhimõtetega.\n(2) Valla- ja linnavalitsusel, kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusel ning ametiasutuse hallataval asutusel on keelatud teha tehinguid, mis ei ole eelarves ette nähtud, välja arvatud käesoleva seaduse § 24 lõikes 3 ning § 26 lõike 4 punktis 4 ja lõikes 6 nimetatud juhul.\n(3) Valla- ja linnavalitsus, kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus ning ametiasutuse hallatav asutus võivad sõlmida lepinguid, millega võetakse käesoleva seaduse § 34 lõigetes 2 ja 7 nimetatud kohustusi, antakse laenu või tagatakse kohustusi eelarveaastast pikemaks perioodiks, kooskõlas eelarvestrateegiaga ja volikogu antud volituse alusel.\n(4) Tekkepõhise eelarve korral on lubatud kajastada eelarve täitmisel arvestuspõhimõtetest tulenevaid amortisatsioone, allahindlusi, mahakandmisi, väärtuse muutusi, ebatõenäoliselt laekuvaks hindamisi, valuutakursi muutusest tingitud kasumeid ja kahjumeid, eraldiste moodustamist ja korrigeerimist ning muid raamatupidamise arvestuspõhimõtetest tulenevaid ümberhindlusi ja korrigeerimisi, olenemata sellest, kas need olid eelarves ette nähtud või mitte.\n§ 29. Majandusaasta aruande koostamine ja kinnitamine\n(1) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.\n(2) Majandusaasta aruande koostab ja kiidab heaks valla- või linnavalitsus. Vallavanem või linnapea kirjutab majandusaasta aruandele koos kuupäeva märkimisega alla viivitamata pärast seda, kui valla- või linnavalitsus on aruande heaks kiitnud.\n(3) Lisaks raamatupidamise seaduse §-s 24 või 31 sätestatule esitatakse tegevusaruandes:\n1) ülevaade kohaliku omavalitsuse üksuse arengukavas või muudes arengudokumentides ettenähtud eesmärkide täitmisest aruandeaastal. Indikaatorite rakendamisel tuleb ülevaates esitada indikaatorite kavandatud ja tegelikud andmed;\n2) viimase viie aruandeaasta põhitegevuse tulemi väärtus vastavalt käesoleva seaduse § 33 lõikele 1;\n3) viimase viie aruandeaasta netovõlakoormus vastavalt käesoleva seaduse § 34 lõikele 1;\n4) põhjendused käesoleva seaduse § 33 lõikes 2 esitatud põhitegevuse tulemi lubatavast väärtusest või käesoleva seaduse § 34 lõigetes 3–5 esitatud netovõlakoormuse ülemmäärast mittekinnipidamise kohta, kui neist ei ole kinni peetud;\n(4) Raamatupidamise aastaaruande koosseisu kuuluvas eelarve täitmise aruandes esitatakse vähemalt käesoleva seaduse § 5 lõikes 3 kehtestatud detailsuses aruandeaasta:\n(5) Esialgne eelarve on vastavalt käesoleva seaduse § 23 lõikele 2 vastuvõetud aruandeaasta eelarve.\n(6) Lõplik eelarve on esialgne eelarve koos lisaeelarvetest, käesoleva seaduse § 26 lõike 4 punktist 4 ja reservfondi kasutuselevõtmise otsustest tulenevate muudatustega.\n2) selgitused ja põhjendused lõpliku eelarve ja eelarve täitmise oluliste vahede kohta;\n3) tekkepõhise eelarve korral eelarve täitmise aruandes ja raamatupidamise aastaaruande muudes põhiaruannetes ja lisades esitatud vastava nimetusega arvnäitajate vaheline võrdlus vähemalt käesoleva seaduse § 5 lõikes 3 kehtestatud detailsuses, milles tuuakse ühtlasi välja tegelikud arvnäitajad, mida käesoleva seaduse alusel ei planeeritud või planeeriti muudes eelarveosades, ning selgitused ja põhjendused oluliste vahede kohta.\n(9) Raamatupidamise seaduse ja selle alusel antud õigusaktide tähenduses kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva ja olulise mõju all olev äriühing, sihtasutus ja mittetulundusühing esitavad nelja kuu jooksul majandusaasta lõppemisest arvates valla- või linnavalitsusele kinnitatud majandusaasta aruande ja vandeaudiitori aruande, kui raamatupidamise aastaaruande audiitorkontroll on audiitortegevuse seaduse alusel kohustuslik.\n(10) Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab valla- või linnavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist. Lisaks annab revisjonikomisjon aruandes ülevaate oma tegevuse kohta.\n(11) Valla- või linnavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja valla- või linnavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta. Volikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.\n(12) Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, valla- või linnavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ning volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse pärast nende kinnitamist seitsme tööpäeva jooksul kohaliku omavalitsuse üksuse veebilehel.\n(13) Kohaliku omavalitsuse üksuse raamatupidamise aastaaruande audiitorkontroll toimub vastavalt audiitortegevuse seadusele.\n§ 30. Riigile esitatav eelarve ja eelarvestrateegia\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab Rahandusministeeriumile eelarvestrateegia, eelarve ja lisaeelarve ettenähtud vormil ning andmed eelarve täitmise kohta.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide esitamise tingimused ja vormi kehtestab rahandusminister määrusega.\n(3) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab andmed eelarvestrateegia kohta eelarveaastale eelneva aasta 15. oktoobriks.\n(4) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab andmed eelarve, lisaeelarve ja eelarve täitmise kohta igale kvartalile järgneva kuu viimaseks kuupäevaks.\n§ 31. Muud andmed finantstegevuse kohta\n(1) Rahandusministeeriumil on õigus saada põhjendatud juhtudel ühekordselt kohaliku omavalitsuse üksuselt majandusaasta aruandega, eelarvega ja eelarvestrateegiaga ning raamatupidamise seaduse § 35 lõike 2 alusel kehtestatud aruannetega hõlmamata andmeid ning muud informatsiooni, sealhulgas käesoleva seaduse § 34 lõikes 2 nimetatud võlakohustuste võtmiseks sõlmitud lepingute ärakirju. Kui nimetatud informatsioon puudutab kõiki kohaliku omavalitsuse üksusi, on Rahandusministeerium kohustatud enne andmete küsimist informeerima üleriigilisi omavalitsusliite (edaspidi üleriigiline liit).\n(2) Kohaliku omavalitsuse üksus teavitab teenuste kontsessioonikokkulepete sõlmimisest Rahandusministeeriumi, esitades informatsiooni projekti sisu, kestuse, finantseerimistingimuste ja rahalise mahu kohta. Informatsioon esitatakse 30 päeva jooksul lepingu sõlmimisest arvates. Rahandusministeeriumil on õigus nõuda nimetatud projekte puudutavate lepingute ja nendega seotud muude dokumentide esitamist.\n(3) Riigiasutused, välja arvatud Riigikontroll, kooskõlastavad kohaliku omavalitsuse üksustelt täiendava finantsinformatsiooni küsimise eelnevalt Rahandusministeeriumiga, välja arvatud õigusaktide alusel toimuva või lepingust tuleneva aruandluse korral.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud finantsinformatsiooni saamiseks esitatavas taotluses märgib riigiasutus finantsinformatsiooni küsimise eesmärgi ning küsitavate andmete koosseisu ja mahu. Rahandusministeerium esitab riigiasutusele seisukoha kümne tööpäeva jooksul taotluse saamise päevast arvates. Rahandusministeeriumil on õigus finantsinformatsiooni küsimise taotlust mitte kooskõlastada, kui vastavat informatsiooni on võimalik saada olemasolevatest aruannetest.\n6. peatükk FINANTSDISTSIPLIINI TAGAMINE\n§ 32. Finantsdistsipliini tagamise meetmed\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsdistsipliini tagamise meetmed on kinnipidamine kohaliku omavalitsuse üksuse ja kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse:\n1) põhitegevuse tulemi lubatavast väärtusest käesoleva seaduse § 33 tähenduses;\n2) netovõlakoormuse ülemmäärast käesoleva seaduse § 34 tähenduses.\n(2) Põhitegevuse tulemi väärtus ja netovõlakoormus arvutatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse andmete alusel:\n1) kohaliku omavalitsuse üksuse kohta aruandeaasta lõpu seisuga;\n2) kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse kohta konsolideerituna aruandeaasta lõpu seisuga.\n(3) Konsolideerimine toimub vastavalt raamatupidamise seaduse § 27 lõikele 4.\n(4) Käesoleva seaduse § 33 lõikes 1 ja § 34 lõikes 1 nimetatud arvnäitajate täpsustatud arvutusmetoodika kehtestab rahandusminister määrusega.\n§ 33. Põhitegevuse tulemi lubatav väärtus\n(1) Põhitegevuse tulem on põhitegevuse tulude ja põhitegevuse kulude vahe.\n(2) Põhitegevuse tulemi lubatav väärtus aruandeaasta lõpu seisuga on null või positiivne.\n§ 34. Netovõlakoormuse ülemmäär\n(1) Netovõlakoormus on käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud võlakohustuste suuruse ja käesoleva seaduse §-s 36 nimetatud likviidsete varade kogusumma vahe.\n(2) Netovõlakoormuse arvestuses võetakse võlakohustustena arvesse bilansis kajastatud järgmised kohustused:\n5) tagastamisele kuuluvad sihtfinantseerimisena ja kaasfinantseerimisena saadud ettemaksed;\n(5) Netovõlakoormus võib ületada käesoleva paragrahvi lõigetega 3 ja 4 kehtestatud netovõlakoormuse mahu ülemmäära toetuste sildfinantseerimiseks võetud võlakohustuste kogusumma võrra.\n(51) Netovõlakoormus võib ületada käesoleva paragrahvi lõigetega 3 ja 4 kehtestatud netovõlakoormuse mahu ülemmäära perioodil 2011. aasta 1. jaanuarist kuni 2015. aasta 31. detsembrini nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40–52) ja nõukogu direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32–54) nõuete täitmiseks elluviidavate projektide omaosaluse katmiseks võetud võlakohustuste kogusumma võrra, juhul kui nendeks projektideks annab laenu keskkonnatasude seaduse § 56 lõikes 1 nimetatud isik omavahendite arvelt valitsussektori võlakoormust suurendamata.\n(6) Sildfinantseerimine käesoleva seaduse tähenduses on välismaise sihtfinantseerimise ja sellega seotud saadava kaasfinantseerimise ulatuses võlakohustuste võtmine väljamaksete teostamiseks vastava projekti raames kuni sihtfinantseeringute ja kaasfinantseeringute laekumiseni.\n(7) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud bilansilistele võlakohustustele võetakse netovõlakoormuses arvesse bilansiväliselt kajastatud järgmiste perioodide rendikohustused mittekatkestatavatest kasutusrendilepingutest mittekatkestatava perioodiga üle ühe aasta.\n(8) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud põhitegevuse tulude ja kulude vahe arvutamisel lahutatakse aruandeaasta põhitegevuse kuludest rendikulud, mis tulenevad käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud lepingutest.\n§ 35. Kohaliku omavalitsuse üksuste koondeelarvepositsiooni parandamine ja finantsvõimekuse suurendamine\n(1) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kokkuleppe saavutamise korral nähakse riigieelarves ette toetus kohaliku omavalitsuse üksustele finantsvõimekuse suurendamiseks ja koondeelarvepositsiooni parandamiseks (edaspidi finantsvõimekuse suurendamise toetus).\n(2) Finantsvõimekuse suurendamise toetuse väljamaksmise aluseks võetava kohaliku omavalitsuse üksuste arvestusüksuste konsolideeritud aastase puudujäägi kokkulepitud suurus ja sellele vastav toetuse suurus määratakse kindlaks kohaliku omavalitsuse üksuste ja kohalike omavalitsuste liitude volitatud esindajate ning Vabariigi Valitsuse esindajate vahelises kokkuleppes. Finantsvõimekuse suurendamise toetuse suurus ja toetuse väljamaksmise aluseks võetava kohaliku omavalitsuse üksuste arvestusüksuste konsolideeritud kokkulepitud aastase puudujäägi suurus määratakse riigieelarves.\n(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kokkulepet ei saavutata, võib riigieelarves määrata kohaliku omavalitsuse üksuste arvestusüksuste konsolideeritud aastase puudujäägi maksimaalse lubatava suuruse. Puudujäägi aastased piirmäärad kohaliku omavalitsuste üksuste kaupa määratakse vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 8.\n(4) Kohaliku omavalitsuse üksuste arvestusüksuste konsolideeritud puudujäägi arvutamise põhimõtted määratakse kindlaks käesoleva seaduse § 32 lõike 4 alusel kehtestatava rahandusministri määrusega.\n(5) Üleriigiline liit korraldab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud aastase kokkulepitud puudujäägi piires puudujäägi piirmäärade jaotamist kohaliku omavalitsuse üksuste vahel. Piirmäärade jaotamisel konsulteeritakse õigeaegselt ja sobival viisil tema liikmeks mitteolevate kohaliku omavalitsuse üksustega. Kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse puudujäägi piirmäär esitatakse kohaliku omavalitsuse üksuse kohta.\n(6) Puudujäägi piirmäärade jaotamise kokkuleppe olemasolu korral esitab üleriigiline liit eelarveaastale eelneva aasta 1. detsembriks Rahandusministeeriumile ettepaneku aastase puudujäägi piirmäärade jaotuse kohta kohaliku omavalitsuse üksuste vahel.\n(7) Kui üleriigiline liit ei esita käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud kuupäevaks andmeid aastase puudujäägi piirmäärade kohta kõikide kohaliku omavalitsuse üksuste kaupa, arvutatakse iga kohaliku omavalitsuse üksuse kohta aastase puudujäägi piirmäär proportsionaalselt tulumaksu jaotusele kohaliku omavalitsuse üksuste vahel viimase lõppenud aruandeaasta andmete alusel.\n(8) Rahandusminister kinnitab kohaliku omavalitsuse üksuste kaupa kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuste aastased puudujäägi piirmäärad.\n(9) Finantsvõimekuse suurendamise toetuse väljamaksmise aluseks on toetuse eraldamise aastale eelnenud aasta kohaliku omavalitsuse üksuste arvestusüksuste konsolideeritud tegelik ülejääk või puudujääk. Kohaliku omavalitsuse üksustele väljamakstavat finantsvõimekuse suurendamise toetust vähendatakse summa võrra, mille ulatuses kohaliku omavalitsuse üksuste arvestusüksuste konsolideeritud tegelik puudujääk ületas käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud kohaliku omavalitsuse üksuste arvestusüksuste aastast konsolideeritud puudujääki.\n(10) Kui kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse tegelik aastane puudujääk eelarveaasta lõpus ületab käesoleva paragrahvi lõike 8 alusel kinnitatud piirmäära, vähendatakse puudujäägi piirmäära ületanud summa võrra järgmistel aastatel käesoleva paragrahvi lõike 12 alusel jaotatavat finantsvõimekuse suurendamise toetust antud kohaliku omavalitsuse üksuse osas.\n(11) Finantsvõimekuse suurendamise toetus eraldatakse kohaliku omavalitsuse üksustele riigieelarve seaduse § 9 lõike 2 punktis 1 sätestatud eelarvete tasandusfondi kaudu riigieelarves määratud ulatuses, võttes arvesse käesoleva paragrahvi lõigetes 9 ja 10 nimetatud tingimusi.\n(12) Finantsvõimekuse suurendamise toetuse väljamaksmise ulatuse, tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n(13) Finantsvõimekuse suurendamise toetust võib kasutada investeeringute finantseerimiseks, osaluste, aktsiate ja osade soetamiseks ning käesoleva seaduse § 34 lõike 2 punktides 1–3 ja 7 nimetatud kohustuste tasumiseks.\n7. peatükk VARADELE JA KOHUSTUSTE VÕTMISELE ESITATAVAD NÕUDED\n§ 36. Likviidsed varad\n(1) Käesoleva seaduse tähenduses peetakse likviidseteks varadeks raha ja pangakontodel olevaid vahendeid, rahaturu- ja intressifondide aktsiaid ja osakuid ning soetatud võlakirju.\n(2) Kohaliku omavalitsuse üksus võib likviidsete varadena omada:\n4) sularaha, kuid mitte enam kui valla- või linnavalitsuse kehtestatud sularahas hoitava summa ülemmääras.\n(4) Kohaliku omavalitsuse üksuse likviidsete varade paigutamise ning kasutuselevõtmise tingimused ja korra kehtestab valla- või linnavalitsus, arvestades käesolevas seaduses sätestatud nõudeid.\n§ 37. Muudele varadele esitatavad nõuded\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksusel on keelatud omandada aktsiaid, osi, muid omakapitaliinstrumente ja väärtpabereid, mida ei peeta likviidseteks varadeks vastavalt käesoleva seaduse §-le 36, kui see ei ole vajalik kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud või muudest seadustest tulenevate ülesannete täitmiseks.\n(2) Volikogu võib kooskõlas eelarvestrateegiaga lubada valla- või linnavalitsusel anda laenu ainult kohaliku omavalitsuse üksusest sõltuvale üksusele ning tagada selle poolt võetavaid kohustusi.\n(3) Volikogu võib kooskõlas eelarvestrateegiaga lubada valla- või linnavalitsusel koormata kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud ülesannete täitmiseks olulist kinnisasja või lubada vastavat kinnisasja koormava hoonestusõiguse võõrandamist või kinnisasja koormamist piiratud asjaõigusega selliselt, et kinnisasja või hoonestusõiguse võõrandamisel või koormamisel jätkuks kinnisasja kasutamine endisel otstarbel.\n§ 38. Kohustuste võtmisele esitatavad nõuded\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus võib võtta laenu, emiteerida võlakirju, võtta kapitalirendi- ja faktooringukohustusi ning kohustusi teenuste kontsessioonikokkulepete alusel ainult investeeringuteks, osaluste, aktsiate, osade ja muude omakapitaliinstrumentide omandamiseks, käesoleva seaduse § 37 lõikes 2 nimetatud laenude andmiseks ning § 34 lõike 2 punktides 1–3 ja 7 nimetatud võlakohustuste tasumiseks.\n(2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule võib kohaliku omavalitsuse üksus võtta rahavoogude juhtimise eesmärgil laenu tingimusel, et laen on tagasi makstud eelarveaasta lõpuks.\n8. peatükk FINANTSDISTSIPLIINI TAGAMISE MEETMETE RAKENDAMISE KAVA\n§ 39. Finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamata jätmine\n(1) Kui kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus ei pea esmakordselt aruandeaasta lõpu seisuga kinni käesoleva seaduse § 33 lõikes 2 nimetatud põhitegevuse tulemi lubatavast väärtusest või ületab § 34 lõigetes 3–5 sätestatud netovõlakoormuse ülemmäära, informeerib Rahandusministeerium asjaomast kohaliku omavalitsuse üksust rikkumise jätkumisega kaasnevatest tagajärgedest.\n(2) Kui kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus ei pea kahe järjestikuse aruandeaasta lõpu seisuga kinni käesoleva seaduse § 33 lõikes 2 nimetatud põhitegevuse tulemi lubatavast väärtusest või ületab § 34 lõigetes 3–5 sätestatud netovõlakoormuse ülemmäära, koostab kohaliku omavalitsuse üksus finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kava.\n(3) Finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamist kontrollitakse majandusaasta aruandes esitatud näitajate alusel vastava majandusaasta aruande volikogus kinnitamise kuupäeva seisuga.\n§ 40. Finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kava koostamine\n(1) Valla- või linnavalitsus koostab käesoleva seaduse § 39 lõikes 2 nimetatud olukorra ilmnemisel 60 päeva jooksul majandusaasta aruande kinnitamise kuupäevast arvates finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kava (edaspidi kava) ning esitab selle volikogule kinnitamiseks. Volikogu kinnitab kava 30 päeva jooksul kava projekti saamisest arvates.\n(2) Kavas esitatakse tegevused, mille tulemusena on võimalik rakendada finantsdistsipliini tagamise meetmeid, kirjeldatakse tegevuste sisu ning näidatakse nende rahaline väärtus. Kavas ei tohi ette näha tegevusi, mis raskendavad finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamist. Kavale lisatakse kava kehtivuse perioodi kohta finantsplaan, mis on koostatud käesoleva seaduse § 30 lõike 2 alusel kehtestatud eelarvestrateegia andmete esitamise vormil.\n(3) Kava koostatakse selliselt, et selles ettenähtud tegevustega on võimalik finantsdistsipliini tagamise meetmeid rakendada kava kehtivuse perioodi lõppemisel. Kava kehtivuse perioodiks on kava koostamise aasta ning kolm sellele järgnevat eelarveaastat.\n(4) Volikogu kinnitatud kava on selle kehtivuse perioodil aluseks eelarve, lisaeelarve, eelarvestrateegia ja arengukava koostamisel.\n(5) Volikogu kinnitatud kava esitatakse Rahandusministeeriumile ja Siseministeeriumile ning kava avaldatakse kohaliku omavalitsuse üksuse veebilehel seitsme tööpäeva jooksul selle kinnitamisest arvates.\n(6) Kui kava või muudetud kava ei vasta käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tingimustele, esitab Rahandusministeerium kümne tööpäeva jooksul kava saamisest arvates kohaliku omavalitsuse üksusele põhjendatud ettepaneku viia 60 päeva jooksul ettepaneku saamisest arvates kava kooskõlla seaduse nõuetega.\n(7) Kava muutmise korral esitab kohaliku omavalitsuse üksus muudetud kava Rahandusministeeriumile ja Siseministeeriumile ning avalikustab selle kohaliku omavalitsuse üksuse veebilehel seitsme tööpäeva jooksul selle kinnitamisest arvates.\n(8) Eelarvestrateegia tuleb kooskõlas kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 37 lõikega 7 viia vastavusse volikogu kinnitatud kavaga 60 päeva jooksul kava kinnitamisest arvates.\n(9) Kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse kohta finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kava on lubatud koostada selliselt, et Rahandusministeeriumiga kooskõlastatult võib tervishoiuteenuste korraldamise seaduse mõistes tervishoiuteenuse osutaja suurendada vajaduse korral oma netovõlakoormust kuni 60 protsendini põhitegevuse tulude mahust, kui seejuures tagatakse käesoleva paragrahvi lõike 2 tingimuste täitmine.\n§ 41. Finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kava täitmise lõpetamine\nKava täitmine loetakse lõppenuks:\n1) majandusaasta aruande kinnitamise kuupäeva seisuga, kui kohaliku omavalitsuse üksus ja kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus rakendavad aruandeaasta lõpu seisuga finantsdistsipliini tagamise meetmeid;\n2) käesoleva seaduse § 44 lõikes 3 nimetatud raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamise otsuse tegemise kuupäeva seisuga või\n3) haldusterritoriaalse korralduse muudatuse jõustumise aasta lõpu seisuga.\n9. peatükk RASKE FINANTSOLUKORRA OHT\n§ 42. Raske finantsolukorra oht\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus on raske finantsolukorra ohus, kui:\n1) kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu ei ole käesoleva seaduse § 40 lõikes 6 kehtestatud tähtajaks kinnitanud kava, mis vastab käesoleva seaduse § 40 lõikele 3;\n2) kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus ei rakenda finantsdistsipliini tagamise meetmeid käesoleva seaduse § 40 lõikes 3 nimetatud kava kehtivuse perioodi viimase aruandeaasta lõpu seisuga kinnitatud majandusaasta aruande kohaselt;\n3) kohaliku omavalitsuse üksus ei suuda püsivalt täita võetud kohustusi ja rahuldada tähtaegselt võlausaldajate nõudeid.\n(2) Kui kohaliku omavalitsuse üksus ega kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus ei suuda rakendada finantsdistsipliini tagamise meetmeid, võib kohaliku omavalitsuse üksus esitada Rahandusministeeriumile taotluse raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamiseks.\n(3) Kui kohaliku omavalitsuse üksus ja kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus rakendavad finantsdistsipliini tagamise meetmeid, kuid kohaliku omavalitsuse üksus ei suuda võetud kohustusi püsivalt täita, võib kohaliku omavalitsuse üksus esitada Rahandusministeeriumile taotluse raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamiseks.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud taotluses tuleb põhjendada raske finantsolukorra ohu tekkimist. Rahandusministeeriumil on õigus nõuda täiendavat informatsiooni kohaliku omavalitsuse üksuse finantsolukorra kohta ning määrata tähtaeg taotluses esitatud informatsiooni täpsustamiseks.\n§ 43. Raske finantsolukorra ohu komisjon\n(1) Raske finantsolukorra ohu komisjon (edaspidi komisjon) jälgib raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse ajal kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuvate üksuste majandustegevust ning finantsaruandeid, et tagada kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuvate üksuste tegutsemine kooskõlas seadustega, eesmärgiga kõrvaldada raske finantsolukorra oht ja kohelda võlausaldajaid võrdselt.\n(2) Komisjoni moodustab ja selle põhimääruse kinnitab rahandusminister.\n(3) Komisjon moodustatakse alalisena ning selle liikmeteks on kaks Rahandusministeeriumi ametnikku, üks Siseministeeriumi ametnik ja kaks üleriigiliste liitude nimetatud isikut. Komisjoni esimeheks on Rahandusministeeriumi ametnik. Komisjon võib oma töösse kaasata eksperte.\n(4) Komisjoni liige peab olema raske finantsolukorra ohus oleva kohaliku omavalitsuse üksusest ja temast sõltuvast üksusest sõltumatu.\n(5) Komisjoni töö teenindamise tagab Rahandusministeerium.\n(6) Komisjon võtab otsuseid vastu komisjoni koosolekul kirjaliku või elektroonse hääletamise teel. Kõik koosolekul osalevad komisjoni liikmed on kohustatud hääletama, kusjuures nad ei või jääda erapooletuks. Komisjoni otsused avalikustatakse Rahandusministeeriumi veebilehel.\n(7) Komisjoni liige ei või osaleda komisjoni otsuste langetamisel ja ta peab ennast taandama, kui esineb asjaolu, mis annab alust kahelda tema erapooletuses.\n(8) Komisjoni otsus on haldusmenetluse seaduse § 51 lõike 1 tähenduses haldusakt ning seda saab vaidlustada vastavalt haldusmenetluse seadusele.\n§ 44. Raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamine\n(1) Kui on ilmnenud käesoleva seaduse § 42 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud asjaolud, esitab Rahandusministeerium 20 tööpäeva jooksul nendest teada saamisest arvates komisjonile põhjendatud ettepaneku raske finantsolukorra ohu menetluse algatamiseks.\n(2) Kui kohaliku omavalitsuse üksus on esitanud käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 või 3 nimetatud taotluse, edastab Rahandusministeerium selle komisjonile koos omapoolse seisukohaga raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamise kohta kümne tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates.\n(3) Raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamise või mittealgatamise otsuse teeb komisjon.\n(4) Komisjon võib raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetlust mitte algatada, kui komisjoni hinnangul suudab kohaliku omavalitsuse üksus rahuldada võlausaldajate nõudeid ja rakendada finantsdistsipliini tagamise meetmeid.\n(5) Kohaliku omavalitsuse üksuse raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamisega seoses peab volikogu kuni saneerimiskava kinnitamiseni kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktides 1–8, 19, 21, 22, 24, 25 ja 34–36 nimetatud tegevustega seotud õigusaktide eelnõud komisjoniga kooskõlastama.\n(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud eelnõude kooskõlastamiseks esitab kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu õigusakti eelnõu koos seletuskirjaga komisjonile.\n(7) Komisjon jätab esitatud õigusakti eelnõu kooskõlastamata, kui selle vastuvõtmine halvendab kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuva üksuse finantsolukorda või kahjustab võlausaldajate huve. Kooskõlastamata jätmise korral lisab komisjon põhjendused.\n(8) Kümne tööpäeva jooksul raske finantsolukorra ohu väljakuulutamisest arvates nimetab kohaliku omavalitsuse üksus volitatud isiku, kes võtab komisjoni tööst osa hääleõiguseta.\n§ 45. Komisjonile kehtestatud tähtajad raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluses\n(1) Komisjon otsustab kümne tööpäeva jooksul eelnõu, ettepaneku, seisukoha, projekti või taotluse saamisest arvates:\n1) raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamise või menetluse algatamise taotluse rahuldamata jätmise;\n2) käesoleva seaduse § 44 lõikes 5 ning § 49 lõikes 2 nimetatud kooskõlastuse andmise või andmata jätmise;\n3) seisukoha andmise saneerimiskava ja finantsplaani projektide kohta;\n4) raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamise või menetluse lõpetamise taotluse rahuldamata jätmise.\n(2) Komisjoni otsus tehakse kohaliku omavalitsuse üksusele teatavaks viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.\n§ 46. Kohaliku omavalitsuse üksusele kehtestatud tähtajad raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluses\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab komisjonile kooskõlastamiseks saneerimiskava ja finantsplaani projektid 60 päeva jooksul:\n1) raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamise otsuse saamisest arvates;\n2) raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamise taotluse rahuldamata jätmise otsuse saamisest arvates.\n(2) Kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu kinnitab saneerimiskava ja finantsplaani ning nende muudatused 30 päeva jooksul komisjonilt projekti kohta seisukoha ja muudatusettepanekute saamisest või muudatusettepaneku kooskõlastuse saamisest arvates.\n(3) Kohaliku omavalitsuse üksus viib 60 päeva jooksul saneerimiskava vastuvõtmisest arvates kõik õigusaktid, mis on seotud saneerimiskavas toodud eesmärkide täitmisega, kooskõlla saneerimiskavaga.\n(4) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab komisjonile kinnitatud saneerimiskava ja finantsplaani ning saneerimiskava ja finantsplaani muudatused kümne tööpäeva jooksul nende kinnitamisest arvates.\n(5) Kohaliku omavalitsuse üksus avaldab kohaliku omavalitsuse üksuse veebilehel kinnitatud saneerimiskava ja finantsplaani ning saneerimiskava ja finantsplaani muudatused seitsme tööpäeva jooksul nende kinnitamisest arvates.\n§ 47. Saneerimiskava\n(1) Saneerimiskava täitmise tulemusena peab kohaliku omavalitsuse üksus suutma rahuldada võlausaldajate nõuded vastavalt saneerimiskava tingimustele ning kohaliku omavalitsuse üksus ja kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus peavad rakendama finantsdistsipliini tagamise meetmeid.\n(2) Saneerimiskava kehtivuse perioodiks on saneerimiskava koostamise aasta ning sellele järgnevad neli eelarveaastat.\n(3) Kui komisjon leiab, et finantsdistsipliini tagamise meetmeid on võimalik rakendada või võlausaldajate nõudeid on võimalik rahuldada varem kui nelja eelarveaasta möödumisel, võib komisjon saneerimiskava ja finantsplaani projektis määrata saneerimiskava elluviimise kestuseks lühema perioodi kui neli eelseisvat eelarveaastat.\n(4) Saneerimiskava koostatakse kohaliku omavalitsuse üksuse kohta ja see sisaldab:\n1) hinnangut raske finantsolukorra ohu tekkimise põhjuste kohta;\n2) andmeid võlausaldajate nõuete kohta;\n3) andmeid varade ja kohustuste kohta;\n4) sissetulekute suurendamise ja väljaminekute vähendamise meetmeid;\n5) investeerimistegevuse ning kohustuste võtmise piiranguid ja tingimusi;\n6) kohustuste täitmise ja nõuete rahuldamise tingimusi kokkuleppel võlausaldajatega;\n7) tingimusi olukorraks, kui sissetulekud ületavad finantsplaanis eeldatud mahtu;\n8) vajaduse korral ettepanekuid juhtimise korrastamiseks ning ametiasutuste ja ametiasutuste hallatavate asutuste reorganiseerimiseks ja teenistujate koosseisu vähendamiseks;\n9) vajaduse korral ettepanekuid kohaliku omavalitsuse üksuse õigusaktide muutmiseks;\n10) vajaduse korral kohustust kooskõlastada komisjoniga saneerimiskava kehtivuse perioodil volikogule esitatavad eelarve või lisaeelarve eelnõud;\n11) muid saneerimiseks vajalikke andmeid ja ettepanekuid.\n(5) Saneerimiskava juurde kuulub finantsplaan. Finantsplaaniga kavandatakse kohaliku omavalitsuse üksuse eelarveosad saneerimiskava elluviimise perioodiks.\n(6) Finantsplaan koostatakse eelarveosade kaupa, mis on liigendatud lisaks käesoleva seaduse § 5 lõikes 3 määratud detailsusele vähemalt raamatupidamise seaduse § 35 lõike 2 alusel kehtestatud riigi raamatupidamise üldeeskirjas ettenähtud kontoklassi või selle puudumisel kontoklassi täpsusele eelnevas väikseimas detailsuses vähemalt tegevusalade kaupa.\n(7) Finantsplaanis esitatakse saneerimiskava kehtivuse perioodiks iga aasta lõpu seisuga kohaliku omavalitsuse üksuse ja kohaliku omavalitsuse arvestusüksuse prognoositav:\n1) põhitegevuse tulem vastavalt käesoleva seaduse § 33 lõikele 1;\n2) põhitegevuse tulemi väärtus vastavalt käesoleva seaduse § 33 lõikele 2;\n3) netovõlakoormus vastavalt käesoleva seaduse § 34 lõikele 1;\n4) netovõlakoormuse vastavus ülemmäärale vastavalt käesoleva seaduse § 34 lõigetele 3–5.\n(8) Kui raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetlus on algatatud põhjusel, et kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus ei rakenda sõltuva üksuse tegevuse tõttu finantsdistsipliini tagamise meetmeid, siis:\n1) võib vajaduse korral näha saneerimiskavas ette juhendid sõltuvate üksuste finantstegevuse suunamiseks;\n2) esitatakse finantsplaanis sõltuvate üksuste prognoosid põhitegevuse tulude, põhitegevuse kulude, investeerimistegevuse, finantseerimistegevuse ja likviidsete varade muutuse kohta, prognoositav ülejääk või puudujääk ning netovõlakoormus saneerimiskava koostamise aasta ja iga nelja eelseisva eelarveaasta kohta.\n(9) Saneerimiskava on lubatud koostada selliselt, et Rahandusministeeriumiga kooskõlastatult võib tervishoiuteenuste korraldamise seaduse mõistes tervishoiuteenuse osutaja suurendada vajaduse korral oma netovõlakoormust kuni 60 protsendini põhitegevuse tulude mahust, kui seejuures tagatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 tingimuste täitmine.\n§ 48. Saneerimiskava koostamine ja kinnitamine\n(1) Raske finantsolukorra ohus olev kohaliku omavalitsuse üksus koostab saneerimiskava ja finantsplaani projektid vastavalt käesoleva seaduse §-le 47 ja esitab need komisjonile.\n(2) Kui komisjoni hinnangul ei ole kohaliku omavalitsuse üksusel saneerimiskava või finantsplaani projekti elluviimisel võimalik raske finantsolukorra ohust välja tulla, võib komisjon teha saneerimiskava ja finantsplaani projektide muutmise ettepanekuid. Komisjon võib otsustada saneerimiskava projektile käesoleva seaduse § 47 lõike 4 punktides 8–11 ja lõikes 8 nimetatud andmete lisamise. Komisjon esitab saneerimiskava ja finantsplaani projektide kohta seisukoha ja vajaduse korral muudatusettepanekud koos põhjendustega volikogule kinnitamiseks.\n(3) Volikogu kinnitatud saneerimiskava ja finantsplaan on arengukava koostamise ja muutmise, lisaeelarve koostamise, kui saneerimiskava täitmiseks on lisaeelarve koostamine vajalik, ning eelseisvate aastate eelarve eelnõude koostamise aluseks. Eelarve eelnõu koostamisel lähtutakse vähemalt finantsplaani detailsusest.\n(4) Kui saneerimiskava ja finantsplaan on kinnitatud, asendab finantsplaan kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvestrateegiat. Eelarvestrateegia koostamist jätkatakse alates raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamise aastale järgnevast aastast.\n§ 49. Saneerimiskava ja eelarve muutmine\n(1) Kui komisjonil on teada asjaolud, mis võivad takistada saneerimiskava täitmist, informeerib komisjon kohaliku omavalitsuse üksust.\n(2) Volikogul on õigus algatada saneerimiskava või finantsplaani muutmine ja tulenevalt finantsplaani muutmisest võtta vastu eelarve või lisaeelarve. Kohaliku omavalitsuse üksus esitab saneerimiskava või finantsplaani muutmise ettepaneku komisjonile kooskõlastamiseks. Väljaminekute kavandamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 3 viidatud tingimusel ei ole vaja taotleda komisjoni kooskõlastust.\n(3) Kohaliku omavalitsuse üksus võib saneerimiskava elluviimise perioodi igal eelarveaastal kavandada eelarve või lisaeelarvega muudatusi finantsplaaniga võrreldes, kui selle tulemusena ei vähendata ülejääki ega suurendata puudujääki. Sissetulekute suurenemise korral lähtutakse käesoleva seaduse § 47 lõike 4 punktist 7. Ülejäänud juhtudel võib eelarveaasta jooksul kavandada igas eelarveosas muudatusi kuni 10 protsendi ulatuses finantsplaanis esitatud vastava eelarveosa aastasest kogusummast.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ettepaneku kooskõlastuse andmata jätmisel esitab komisjon vastavad põhjendused. Komisjon võib keelduda ettepaneku kooskõlastamisest, kui saneerimiskava või finantsplaani muutmine või lisaeelarve vastuvõtmine halvendaks kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse arvestusüksuse finantsolukorda ja takistaks saneerimiskavas ettenähtud eesmärkide täitmist ja tegevusi.\n§ 50. Suutmatus täita saneerimiskava\n(1) Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei suuda komisjoni hinnangul saneerimiskavast kinni pidada, on Vabariigi Valitsusel õigus komisjoni taotlusel ja rahandusministri ettepanekul rakendada üht või mõlemat järgmist abinõu:\n1) otsustada toetuse või laenu andmine riigieelarvest vastavalt riigieelarve seadusele;\n2) algatada haldusterritoriaalse korralduse muutmine vastavalt Eesti territooriumi haldusjaotuse seadusele.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud juhul riigieelarvest toetuse andmisel sõlmib rahandusminister kohaliku omavalitsuse üksusega riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingu. Rahandusministril on õigus näha lepingus ette nõue lepingu rikkumisel maksta leppetrahvi või tagastada toetus.\n§ 51. Järelevalve raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluses\n(1) Komisjon teostab järelevalvet raske finantsolukorra ohus oleva kohaliku omavalitsuse üksuse tegevuse üle alates raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse väljakuulutamisest, kaasates vajaduse korral järelevalvetoimingute tegemiseks Rahandusministeeriumi, Siseministeeriumi ning teisi asutusi ja isikuid.\n(2) Raske finantsolukorra ohus olev kohaliku omavalitsuse üksus on kohustatud komisjonile esitama viimase nõudmisel teavet ja dokumente kohaliku omavalitsuse üksuse või sõltuva üksuse kohta, sealhulgas raamatupidamisdokumente ja sõlmitud lepingute ärakirju.\n(3) Komisjonil on õigus saada riigiasutustelt, kohaliku omavalitsuse üksuse asutustelt, krediidi- ja finantseerimisasutustelt ning muudelt isikutelt teavet ja dokumente, mis on vajalikud kohaliku omavalitsuse üksuse ja sõltuva üksuse majandusliku seisundi väljaselgitamiseks ning saneerimiskava täitmise kontrollimiseks.\n(4) Kui järelevalvemenetluse käigus selgub, et kohaliku omavalitsuse üksus on pannud toime käesoleva seaduse §-s 57 nimetatud rikkumise, on komisjonil õigus teha ettekirjutus kohaliku omavalitsuse üksuse tegevuse kooskõlla viimiseks käesoleva seaduse, saneerimiskava ja finantsplaaniga ning määrata rikkumise kõrvaldamiseks tähtaeg. Kui rikkumist ei ole ettekirjutuses märgitud tähtajaks kõrvaldatud, teavitab komisjon sellest Rahandusministeeriumi.\n§ 52. Raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamine\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus võib pärast majandusaasta aruande kinnitamist taotleda komisjonilt saneerimiskava elluviimise perioodi ja raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamist, kui aruandeaasta lõpu seisuga:\n1) kohaliku omavalitsuse üksus suudab rahuldada saneerimiskavas ettenähtud tingimustel kõik võlausaldajate nõuded;\n2) kohaliku omavalitsuse üksus ning kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus rakendavad finantsdistsipliini tagamise meetmeid.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimuste ja saneerimiskavas ettenähtud eesmärkide täitmisel teeb komisjon otsuse raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamiseks.\n(3) Komisjon otsustab raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamise, kui:\n1) ilmneb Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse § 141 lõikes 10 nimetatud asjaolu;\n2) sõltuva üksuse suhtes on algatatud pankrotiseaduse kohaselt pankrotimenetlus ja selle üksuse konsolideerimisgrupist väljaarvamise tulemusel rakendab kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus finantsdistsipliini meetmeid.\n(4) Komisjon jätab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse rahuldamata, kui kohaliku omavalitsuse üksus ei täida vähemalt ühte järgmistest tingimustest:\n1) kohaliku omavalitsuse üksus ei ole suutnud saneerimiskavas ettenähtud tingimustel rahuldada kõiki võlausaldajate nõudeid;\n2) kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus ei rakenda aruandeaasta lõpu seisuga finantsdistsipliini tagamise meetmeid;\n3) kohaliku omavalitsuse üksus ei ole teinud saneerimiskavas ettenähtud tegevust ja selle tegemata jätmine võib põhjustada eelseisvatel aastatel raske finantsolukorra ohu taastekkimise.\n(5) Koos taotluse rahuldamata jätmise otsusega otsustab komisjon, kas:\n1) kohustada kohaliku omavalitsuse üksust jätkama kinnitatud saneerimiskava elluviimist;\n2) kohustada kohaliku omavalitsuse üksust esitama käesoleva seaduse § 46 lõikes 1 nimetatud tähtajaks § 47 kohaselt koostatud saneerimiskava ja finantsplaani projektid järgmiseks kuni neljaks eelarveaastaks või\n3) teha ettepanek algatada haldusterritoriaalse korralduse muutmine.\n10. peatükk SEADUSE TÄITMISE TAGAMINE\n§ 53. Tasandusfondi ja tulumaksu eraldiste ülekandmise peatamine\n(1) Käesoleva seaduse §-des 54–56 nimetatud rikkumiste korral teeb Rahandusministeerium kohaliku omavalitsuse üksusele ettekirjutuse lõpetada rikkumine ning määrab tähtaja rikkumise kõrvaldamiseks.\n(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 või käesoleva seaduse § 51 lõikes 4 nimetatud ettekirjutuses märgitud tähtajaks ei ole rikkumist lõpetatud, peatab rahandusminister käskkirjaga:\n1) riigieelarve seaduse § 9 lõike 2 alusel kehtestatud riigieelarve kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvete tasandusfondi eraldiste ülekandmise;\n2) tulumaksuseaduse § 5 lõike 2 alusel kehtestatud kohaliku omavalitsuse üksustele tulumaksu kandmise korra kohaselt tulumaksust ülekandmisele kuuluvate summade ülekandmise.\n(3) Rahandusministeerium esitab kohaliku omavalitsuse üksusele käskkirja kavandi ja määrab tähtaja seisukoha esitamiseks.\n(4) Rahandusministeerium informeerib kohaliku omavalitsuse üksust tasandusfondi ja tulumaksu summade ülekandmise peatamisest viivitamata.\n(5) Käesoleva seaduse §-des 54, 56 ja 57 sätestatud rikkumiste korral peetakse tasandusfondist ja tulumaksust ülekandmisele kuuluvatest summadest eelarveaasta jooksul kinni 10 protsenti kohaliku omavalitsuse üksusele iga-aastase riigieelarve seaduse alusel eraldatavatest eelarvete tasandusfondi vahenditest ja tulumaksuseaduse § 5 lõike 2 alusel kehtestatud kohaliku omavalitsuse üksusele tulumaksu kandmise korra kohaselt kohaliku omavalitsuse üksusele arvestatud tulumaksu summast.\n(6) Käesoleva seaduse §-s 55 sätestatud rikkumiste korral peetakse kinni summa, mille ulatuses sooritati rikkumine, kuid igal eelarveaastal mitte rohkem kui 20 protsenti kohaliku omavalitsuse üksusele iga-aastase riigieelarve seaduse alusel eraldatavatest eelarvete tasandusfondi vahenditest ja tulumaksuseaduse § 5 lõike 2 alusel kehtestatud kohaliku omavalitsuse üksusele tulumaksu kandmise korra kohaselt kohaliku omavalitsuse üksusele arvestatud tulumaksu summast.\n(7) Tasandusfondist ja tulumaksust ülekandmisele kuuluvate summade ülekandmise võib peatada kuni peatamise tinginud asjaolude äralangemiseni. Summade kinnipidamise lõpetamise kinnitab rahandusminister käskkirjaga viie tööpäeva jooksul asjaolude äralangemise tuvastamisest arvates. Rahandusministeerium informeerib kohaliku omavalitsuse üksust summade ülekandmise peatamise lõpetamisest viivitamata pärast vastava otsuse tegemist ning kannab kinnipeetud summad üle kohaliku omavalitsuse üksusele ülekannete tegemise järgmisel korralisel tähtpäeval.\n§ 54. Aruandele esitatavate nõuete, aruande kinnitamise ja andmete esitamise tähtaegade rikkumine\nAruandele esitatavate nõuete, aruande kinnitamise ja andmete esitamise tähtaegade rikkumiseks peetakse järgmisi asjaolusid:\n1) kohaliku omavalitsuse üksus ei ole käesoleva seaduse § 29 lõikes 11 nimetatud tähtajaks majandusaasta aruannet kinnitanud;\n2) kohaliku omavalitsuse üksus ei ole käesoleva seaduse § 30 lõigetes 3 ja 4 kehtestatud tähtajaks käesoleva seaduse § 30 lõikes 1 nimetatud andmeid esitanud;\n3) kohaliku omavalitsuse üksus ei ole raamatupidamise seaduse § 35 lõike 2 alusel kehtestatud aruannete esitamise tähtajaks saldoandmikku esitanud;\n4) kohaliku omavalitsuse üksuse raamatupidamise aastaaruanne ei vasta raamatupidamise seadusele.\n§ 55. Varadele ja kohustustele esitatavate nõuete rikkumine\nVaradele ja kohustustele esitatavate nõuete rikkumiseks peetakse järgmisi asjaolusid:\n1) kohaliku omavalitsuse üksus on varade paigutamisel eiranud käesoleva seaduse § 37 lõikes 1 kehtestatud nõudeid;\n2) kohaliku omavalitsuse üksus on likviidsete varade omamisel eiranud käesoleva seaduse § 36 lõike 2 punktides 1–3 kehtestatud tingimusi;\n3) kohaliku omavalitsuse üksus on laenude andmisel või kohustuste tagamisel eiranud käesoleva seaduse § 37 lõikes 2 kehtestatud tingimusi;\n4) kohaliku omavalitsuse üksus on kohustuste võtmisel eiranud käesoleva seaduse § 38 lõigetes 1 ja 2 kehtestatud tingimusi.\n§ 56. Finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kava rikkumine\nFinantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kava rikkumiseks peetakse järgmisi asjaolusid:\n1) kohaliku omavalitsuse üksus ei ole käesoleva seaduse § 40 lõikes 1 nimetatud tähtajaks vastu võtnud finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise kava;\n2) kohaliku omavalitsuse üksus ei ole tegevusaruandes esitanud käesoleva seaduse § 29 lõike 3 punkti 5 kohaselt ülevaadet kava täitmise kohta.\n§ 57. Raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse rikkumine\nRaske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse rikkumiseks peetakse järgmisi asjaolusid:\n1) kohaliku omavalitsuse üksus ei esita tähtaegselt komisjonile saneerimiskava ja finantsplaani projekte;\n2) kohaliku omavalitsuse üksus kinnitab käesoleva seaduse § 44 lõikes 5 nimetatud õigusaktid ilma komisjoni kooskõlastuseta või eirab õigusaktide vastuvõtmisel komisjoni kooskõlastamata jätmist;\n3) kohaliku omavalitsuse üksus kinnitab komisjoni kooskõlastuseta või komisjoni tehtud muudatustele või esitatud ettepanekule mittevastava saneerimiskava ja finantsplaani või saneerimiskava ja finantsplaani muudatused;\n4) kohaliku omavalitsuse üksus eirab eelarve, lisaeelarve või muude otsuste vastuvõtmisel saneerimiskava ja finantsplaani, välja arvatud käesoleva seaduse § 49 lõikes 3 nimetatud juhul;\n5) kohaliku omavalitsuse üksus ei esita tegevusaruandes käesoleva seaduse § 29 lõike 3 punkti 5 kohaselt ülevaadet saneerimiskava täitmise kohta.\n§ 58. Volikogu koosseisu volituste ennetähtaegne lõppemine raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse rikkumise korral\nKäesoleva seaduse § 46 lõike 2 rikkumise korral osutub volikogu tegutsemisvõimetuks ja kõigi tema liikmete volitused lõpevad ennetähtaegselt. Uus volikogu moodustatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-s 52 sätestatud korras.\n(1) Käesolevat seadust rakendatakse 2012. aasta ja sellele järgnevate aastate suhtes, võttes arvesse käesolevas paragrahvis sätestatud erisusi.\n(2) 2011. aasta eelarve koostatakse, seda menetletakse, see võetakse vastu ja avalikustatakse ning seda täidetakse ja muudetakse, väljaminekud kantakse üle järgmisesse eelarveaastasse, eelarve täitmisest antakse aru ning majandusaasta aruanne koostatakse valla- ja linnaeelarve seaduse ja sellest lähtuvalt kehtestatud õigusaktide alusel.\n(3) Käesoleva seaduse § 20 rakendatakse alates 2012. aasta 1. jaanuarist.\n(4) Käesoleva seaduse § 29 rakendatakse 2012. aasta ja sellest hilisemate aastate kohta koostatud majandusaasta aruannete suhtes.\n(5) Alates 2011. aasta 1. jaanuarist võib kohaliku omavalitsuse üksus anda õppelaenu ainult enne 2011. aastat sõlmitud õppelaenulepingu alusel.\n(6) Käesoleva seaduse § 23 lõikes 3 nimetatud volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollide avalikustamise kohustust rakendatakse 2012. aasta ja sellest hilisemate aastate eelarvete ja lisaeelarvete suhtes.\n(7) Käesoleva seaduse § 32–37 rakendatakse 2012. aasta ja sellest hilisemate aastate suhtes.\n(8) Käesoleva seaduse § 34 lõikeid 7 ja 8 rakendatakse pärast 2012. aasta 1. jaanuarit sõlmitud tehingute suhtes.\n(9) Käesoleva seaduse § 63 punkte 4 ja 10–19 rakendatakse 2013. aasta 1. jaanuarist.\n(10) Kohaliku omavalitsuse üksus on kohustatud koostama eelarve tekkepõhiselt hiljemalt järgmise eelarveaasta kohta pärast seda, kui riigieelarve on koostatud tekkepõhiselt.\n§ 60. – § 66. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]\n(1) Käesolev seadus jõustub 2011. aasta 1. jaanuaril.\nRT I, 02.02.2018, 10\nKohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadus sätestab kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse põhimõtted, kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse finantsdistsipliini tagamise meetmed, finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise menetluse põhimõtted ning raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse põhimõtted.\n2) [kehtetu - RT I, 28.12.2012, 3 - jõust. 01.01.2013]\n(7) Eelarves võib eraldi põhitegevuse kuluna planeerida reservfondi ettenägematute väljaminekute tegemiseks. Valla- või linnavalitsus eraldab reservfondist vahendeid sihtotstarbeliselt. Valla- või linnavolikogu kehtestab reservfondi vahendite kasutamise tingimused ja korra määrusega.\n3) mitterahalisi sissemakseid äriühingute, sihtasutuste ja mittetulundusühingute omakapitali ning mitterahalisi väljamakseid äriühingute, sihtasutuste ja mittetulundusühingute omakapitalist;\n4) finantsinvesteeringute ja osaluste ümberhindamisest põhjustatud kasumit ja kahjumit ning kohaliku omavalitsuse üksuse osa tema osalusega äriühingu majandusaasta tulemist.\n(1) Eelarvestrateegia koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist. Eelarvestrateegia koostamisel, menetlemisel, vastuvõtmisel ja avalikustamisel lähtutakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse §-st 372.\n(2) [Kehtetu - RT I, 28.12.2012, 3 - jõust. 01.01.2013]\n2) eelarvestrateegia vastuvõtmisele eelnenud aasta tegelikud, jooksva aasta eeldatavad ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositavad põhitegevuse tulud vähemalt käesoleva seaduse § 7 lõike 1 või § 14 lõike 1 detailsuses, eeldatavad põhitegevuse kulud vähemalt § 8 lõike 1 või § 15 lõike 1 detailsuses, investeerimistegevuse eelarveosa olulisemad tegevused ja investeeringud koos kogumaksumuse prognoosi ja võimalike finantseerimisallikatega, eeldatav finantseerimistegevuse maht ning likviidsete varade muutus;\n21) informatsioon eelarvestrateegia perioodiks kavandatavatest kohalike maksude ja maamaksu muudatustest;\n(31) Kohaliku omavalitsuse üksusest sõltuv üksus kohustub valla- ja linnavalitsusele esitama eelarvestrateegia koostamiseks vajaliku informatsiooni kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 372 lõike 1 alusel kehtestatud määruses ettenähtud tähtaegadel ja korras.\n(6) Eelarvestrateegias võib kavandada kohaliku omavalitsuse üksuse ja tema arvestusüksuse põhitegevuse tulemi lubatavast väärtusest väiksemana:\n1) kaheks mittejärjestikuseks aastaks;\n2) järgmiseks eelarveaastaks, kui jooksva aasta eelarve põhitegevuse tulem on kavandatud mitte väiksemana kui null.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud juhul peab eelarvestrateegiaga kavandatavate aastate põhitegevuse tulemite summa olema mitte väiksem kui null.\n(1) Valla- või linnavolikogu kehtestab määrusega tingimused ja korra:\n4) vastuvõtmata eelarve korral väljaminekute tegemiseks;\n(2) Volikogu võib volitada valla- või linnavalitsust kehtestama määrusega eelarve või lisaeelarve eelnõu koostamise ja eelarve täitmise korra.\n11) selgitused eelarve eelnõus ja eelarvestrateegias esinevate andmete oluliste erinevuste kohta;\n3) ülevaade eelseisvaks eelarveaastaks kavandatavatest investeeringutest koos maksumuste ja finantseerimisallikatega;\n31) kohaliku omavalitsuse üksuse ja tema arvestusüksuse oodatav põhitegevuse tulemi väärtus ja netovõlakoormus eelseisva eelarveaasta lõpuks;\n4) ülevaade finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise menetluse ajal eelarvestrateegias või raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse ajal saneerimiskavas eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tegevuste või meetmete kohta;\n5) muu oluline informatsioon eelseisva eelarveaasta kohta.\n(21) Kui vallas või linnas on moodustatud osavald või linnaosa, esitatakse eelarve eelnõu koos seletuskirjaga arvamuse avaldamiseks osavalla- või linnaosakogule. Osavalla- või linnaosakogu arvamus lisatakse volikogule esitatavale eelarve eelnõu seletuskirjale.\n(3) Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab valla- või linnavalitsus volikogule hiljemalt üks kuu enne eelseisva eelarveaasta algust.\n(1) Kui valla- või linnavolikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib valla- või linnavalitsus kuni eelarve vastuvõtmiseni teha eelarve eelnõus kavandatud väljamineku, kui selle tegemise tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja see tuleneb:\n2) käesoleva seaduse § 34 lõike 2 punktides 1–3, 5–52 ja 7 ning lõikes 7 nimetatud kohustuse täitmiseks sõlmitud lepingust;\n(2) Kui valla- või linnavolikogu ei ole eelarvet eelarveaasta alguseks vastu võtnud, võib valla- või linnavalitsus kuni eelarve vastuvõtmiseni teha lõikes 1 nimetamata väljamineku valla- või linnavolikogu määratud liigenduses ühe kaheteistkümnendiku ulatuses:\n3) [kehtetu - RT I, 28.12.2012, 3 - jõust. 01.01.2013]\n(6) Valla- või linnavalitsus võib teha lisaeelarve eelnõu volikogule esitamisest kuni lisaeelarve vastuvõtmiseni eelnõus kavandatud väljamineku, kui selle tegemise tähtaeg saabub enne lisaeelarve vastuvõtmist ja see tuleneb:\n(61) Valla- või linnavalitsus võib käesoleva seaduse § 27 lõikest 2 tulenevaid väljaminekuid teha enne lisaeelarve vastuvõtmist.\n(2) Valla- ja linnavalitsus, kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus ning ametiasutuse hallatav asutus võivad teha tehinguid ainult eelarves kinnitatud väljaminekute summa piires, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 24, § 26 lõike 4 punktis 4 ning lõigetes 6 ja 61 nimetatud juhtudel.\n(3) Valla- ja linnavalitsus, kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus ning ametiasustuse hallatav asutus võivad sõlmida lepingu, millega kaasneb väljaminek tulevastel eelarveaastatel, juhul kui sellega on arvestatud eelarvestrateegias. Kui väljaminekuga ei ole eelarvestrateegias arvestatud, võib lepingu sõlmida ainult volikogu loal.\n(31) Valla- või linnavolikogu võib lubada valla- või linnavalitsust käesoleva seaduse § 21 lõikes 1 nimetatud määrusega ajutiselt piirata eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist eelarve täitmise käigus tulude kavandatust väiksema laekumise korral. Määruses sätestatakse ajutise piiramise tingimused, ulatus ja ajaline kestus. Valla- või linnavalitsus peab väljaminekute piiramisest valla- või linnavolikogu teavitama.\n5) ülevaade eelarvestrateegias kavandatud finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamiseks kavandatud tegevuste või saneerimiskava täitmise kohta käesoleva seaduse §-des 40 ja 44 nimetatud menetluse ajal.\n(10) Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ning kuulab ära seda auditeerinud audiitori, kes selgitab olulisemate auditi käigus tehtud tähelepanekute ja avastatud ebareeglipärasuste sisu. Seejärel koostab revisjonikomisjon kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab valla- või linnavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist, ning teeb vajaduse korral majandusaasta aruande käigus tehtud tähelepanekuid ja avastatud ebareeglipärasusi arvestades volikogule ettepanekuid sisekontrollisüsteemi parandamiseks. Lisaks annab revisjonikomisjon aruandes ülevaate oma tegevusest.\n[RT I, 02.02.2018, 9 - jõust. 01.01.2019, kohaldatakse aruandeperioodide suhtes, mis algavad 2018. aasta 1. jaanuaril või hiljem.]\n(13) Kohaliku omavalitsuse üksuse raamatupidamise aastaaruande audiitorkontroll toimub vastavalt audiitortegevuse seadusele ja vandeaudiitori aruande koostamisel rakendatakse avaliku huvi üksuse aruandele kehtestatud vormi.\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab Rahandusministeeriumile eelarvestrateegia tegevusvaldkondade kaupa ning eelarve, lisaeelarve ja andmed eelarve täitmise kohta tegevusalade kaupa.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide esitamise tingimused, korra ja vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(3) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab andmed eelarvestrateegia kohta eelarveaastale eelneva aasta 30. oktoobriks.\n(1) Rahandusministeeriumil on õigus saada põhjendatud juhtudel ühekordselt kohaliku omavalitsuse üksuselt majandusaasta aruandega, eelarvega ja eelarvestrateegiaga ning raamatupidamise seaduse § 35 lõike 2 alusel kehtestatud aruannetega hõlmamata andmeid ning muud informatsiooni, sealhulgas käesoleva seaduse § 34 lõigetes 2 ja 7 nimetatud võlakohustuste võtmiseks sõlmitud lepingute ärakirju. Kui nimetatud informatsioon puudutab kõiki kohaliku omavalitsuse üksusi, on Rahandusministeerium kohustatud enne andmete küsimist informeerima üleriigilisi omavalitsusliite (edaspidi üleriigiline liit).\n(4) Käesoleva seaduse § 33 lõikes 1 ja § 34 lõikes 1 nimetatud arvnäitajate täpsustatud arvutusmetoodika kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(2) Põhitegevuse tulemi väärtus ei tohi olla aruandeaasta lõpu seisuga väiksem kui null.\n(3) Põhitegevuse tulem võib olla aruandeaasta lõpu seisuga käesoleva paragrahvi lõikes 2 määratud lubatavast väärtusest väiksem, kui sellele eelnenud aasta põhitegevuse tulem vastas käesoleva paragrahvi lõikes 2 määratud lubatavale väärtusele.\n51) toetusteks saadud ettemaksed;\n(51) [Kehtetu - RT I, 28.12.2012, 3 - jõust. 01.01.2013]\n§ 341. Finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamisega arvestamine investeeringutoetuste andmisel\n(1) Riigieelarvest investeeringutoetuse saamiseks riigieelarve seaduse § 50 lõikes 5 sätestatud tingimustel peavad kohaliku omavalitsuse üksus ja tema arvestusüksus kinni pidama järgmistest nõuetest:\n1) taotluse esitamise aastale eelnenud aasta põhitegevuse tulem peab vastama käesoleva seaduse § 33 lõikes 2 nimetatud lubatavale väärtusele, välja arvatud käesoleva lõike punktis 2 nimetatud juhul;\n2) taotluse esitamise aasta eelarves kinnitatud põhitegevuse tulem peab vastama käesoleva seaduse § 33 lõikes 2 nimetatud lubatavale väärtusele, kui taotluse esitamise aastale eelnenud aasta põhitegevuse tulem vastas käesoleva seaduse § 33 lõikes 3 sätestatule;\n3) netovõlakoormus ei tohi viimaste teadaolevate andmete kohaselt ja taotluse esitamise aasta kinnitatud eelarve kohaselt aasta lõpu seisuga ületada käesoleva seaduse § 34 lõigetes 3–5 sätestatud ülemmäära;\n4) projekti omafinantseeringu tasumiseks võetava võlakohustusega ei tohi ületada käesoleva seaduse § 34 lõigetes 3–5 sätestatud netovõlakoormuse ülemmäära.\n(2) Kui kohaliku omavalitsuse üksuselt nõutakse investeeringu omafinantseeringu katmist, aga seda ei ole eelarves kavandatud ja kohaliku omavalitsuse üksus selle tasumiseks võlakohustust ei võta, peab viimaste teadaolevate andmete kohaselt taotluse esitamise aasta lõpu likviidsete varade kavandatava jäägi suurus või omafinantseeringu tagamiseks kavandatav suurendatud sissetulek või vähendatud väljaminek katma omafinantseeringu suuruse. Mitmeaastase projekti puhul võetakse arvesse eelnimetatud andmed projekti perioodi iga aasta kohta.\n(3) Kui kohaliku omavalitsuse üksus kavandab omafinantseeringu tasuda võetava võlakohustusega, kuid võlakohustuse võtmist ei ole eelarves või eelarvestrateegias kavandatud, peab viimaste teadaolevate andmete alusel põhitegevuse tulemi suurus taotluse esitamise aastal ja igal eelseisval kolmel aastal katma olemasolevate võlakohustuste ja võetava võlakohustuse igal aastal kavandatavad finantskulud ja tagasimaksmise kulud.\n(4) Kui toetuse taotlejaks on kohaliku omavalitsuse üksus või temast sõltuv üksus või nad panustavad teise taotleja projekti omafinantseeringusse ning käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud nõuded ei ole täidetud, jätab toetuse andja selle projekti investeeringute kavast välja või taotluse rahuldamata, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud juhul.\n(5) Kui taotluse menetlemise ajal ei ole täidetud käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud nõuded, kuid on võimalik projekt jooksval aastal või eelseisvatel aastatel ellu viia, võib toetuse andja teha taotluse rahuldamise otsuse kõrvaltingimusega. Otsuses määratakse tähtpäev, mis ajaks tuleb käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 sätestatud nõuded täita.\n(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 sätestatud nõuete täitmiseks kõrvaltingimuse seadmisel on toetuse andja kohustatud küsima enne taotluse suhtes otsuse tegemist Rahandusministeeriumilt arvamust.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud nõudeid ei rakendata tervishoiuteenuste korraldamise seaduse tähenduses tervishoiuteenuse osutaja suhtes.\n(4) Kohaliku omavalitsuse üksuste arvestusüksuste konsolideeritud puudujäägi arvutamise põhimõtted määratakse kindlaks käesoleva seaduse § 32 lõike 4 alusel kehtestatava valdkonna eest vastutava ministri määrusega.\n(8) Valdkonna eest vastutav minister kinnitab kohaliku omavalitsuse üksuste kaupa kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuste aastased puudujäägi piirmäärad.\n(11) Finantsvõimekuse suurendamise toetus eraldatakse kohaliku omavalitsuse üksustele riigieelarve seaduse § 46 lõikes 1 sätestatud toetusena riigieelarves määratud ulatuses, võttes arvesse käesoleva paragrahvi lõigetes 9 ja 10 nimetatud tingimusi.\n§ 351. Võlakohustuste võtmise erakorraline piirang\n(1) Võlakohustuste võtmise erakorralist piirangut rakendatakse, kui riigi eelarvestrateegia aluseks olev riigi rahandusprognoos näitab eelarveaasta jooksul valitsussektori eelarvepositsiooni puudujäägi suurenemist üle kahe ja poole protsendi sisemajanduse koguproduktist (edaspidi SKP) või valitsussektori võlakoormuse suurenemist üle 55 protsendi SKP-st.\n(2) Võlakohustuste võtmise erakorraline piirang rakendub kahe nädala möödumisel käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolusid sisaldava riigi rahandusprognoosi avaldamisest Rahandusministeeriumi veebilehel. Piirang kestab 90 päeva.\n(3) Rahandusministeerium teavitab kohaliku omavalitsuse üksusi viivitamata piirangu kehtima hakkamisest ja lõpetamisest.\n(4) Võlakohustuste võtmise erakorralise piirangu perioodil võivad kohaliku omavalitsuse üksus ja temast sõltuv üksus võtta ainult käesoleva seaduse § 34 lõike 2 punktides 1–3 ja 7 nimetatud võlakohustusi, et tagada järgmiste toetuste sildfinantseerimine või nende saamiseks vajalik omafinantseering:\n1) struktuuritoetuse seaduse alusel saadav toetus;\n2) muude õigusaktide alusel saadav Euroopa Liidu toetus;\n3) välislepingute alusel Eesti Vabariigile eraldatav toetus;\n4) riigieelarvest antav investeeringutoetus.\n(5) Kohaliku omavalitsuse üksus ja temast sõltuv üksus võivad refinantseerida käesoleva seaduse § 34 lõike 2 punktides 1–3 ja 7 nimetatud võlakohustusi tingimusel, et võlakohustuste kogusumma võrreldes eelarveaasta alguse seisuga ei suurene.\n(6) Võlakohustuste võtmise erakorralist piirangut ei rakendata nende võlakohustuste suhtes, mille võtmiseks on riigihange või võlakirjade puhul avalik pakkumine välja kuulutatud enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu sisaldava riigi rahandusprognoosi avaldamist Rahandusministeeriumi veebilehel.\n§ 352. Võlakohustuste võtmise erakorralise piirangu ajal võlakohustuste võtmine\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab enda ja temast sõltuva üksuse käesoleva seaduse § 351 lõigetes 4 ja 5 nimetatud kohustuse võtmise kooskõlastamise taotluse Rahandusministeeriumile enne vastava kohustuse võtmist.\n(2) Rahandusministeerium vaatab taotluse läbi 20 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates. Rahandusministeeriumil on õigus taotluse menetlemise käigus küsida taotluse esitajalt lisainformatsiooni ja -dokumente käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud analüüsi tegemiseks. Taotluses esinevate puuduste kõrvaldamiseks või lisaandmete ja -dokumentide esitamiseks määrab Rahandusministeerium tähtaja, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.\n(3) Rahandusministeerium analüüsib kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuva üksuse esitatud andmete põhjal, kas käesoleva seaduse § 351 lõikes 4 nimetatud toetuste omafinantseeringut on võimalik tagada kohustusi võtmata:\n1) ülejäänud investeeringute mahtu vähendades, välja arvatud käesoleva seaduse § 351 lõikes 4 nimetatud toetustega seotud või avalik-õiguslike juriidiliste isikute eelarvest toetatavad investeeringud või tõendatud vältimatud investeeringud;\n2) positiivse põhitegevuse tulemi arvel, arvestades vajadusega tagada kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuva üksuse kestlik võimekus finantskulude ja võetud kohustuste tasumiseks;\n3) eelarves kavandatud reservfondi või likviidsete varade arvel, arvestades vajadusega säilitada vajalik likviidsusreserv põhitegevuse kulude katteks.\n(4) Rahandusministeerium analüüsib taotlust kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve, eelarvestrateegia ja raamatupidamise seaduse § 35 lõike 2 kohaselt koostatud aruannetes esitatud andmete alusel.\n(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud analüüsi tulemusel selgub, et kohaliku omavalitsuse üksus või temast sõltuv üksus on suuteline võlakohustusi võtmata tagama käesoleva seaduse § 351 lõikes 4 nimetatud toetuste omafinantseeringu, võib Rahandusministeerium jätta kohustuse võtmise taotluse kooskõlastamata või anda kooskõlastuse väiksemas summas. Kohustuse võtmise osalise kooskõlastamise korral esitab Rahandusministeerium põhjendatud ettepaneku võetava kohustuse suuruse vähendamiseks.\n(11) Kohaliku omavalitsuse üksus võib omada sularaha, kuid mitte rohkem kui on valla- või linnavalitsuse kehtestatud sularahas hoitava summa ülemmäär.\n(12) Kohaliku omavalitsuse üksus ja temast sõltuv üksus võivad igapäevaseks arveldamiseks omada hoiust:\n1) krediidiasutuses, millel puudub krediidireiting või see on väiksem kui rahvusvaheliselt tunnustatud reitinguagentuuride määratluse kohaselt investeerimisjärgu krediidireiting, käesoleva paragrahvi lõikes 13 määratud tingimusel;\n2) krediidiasutuses või selle emaettevõtja või filiaalina tegutsevas välisriigi krediidiasutuses, millel on investeerimisjärgu krediidireiting.\n(13) Käesoleva paragrahvi lõike 12 punktis 1 nimetatud krediidiasutustes hoitavate hoiuste jääk ei tohi kuu lõpu seisuga olla suurem kui 0,5 protsenti kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve või temast sõltuva üksuse eelmise aruandeaasta põhitegevuse tulude kogusummast.\n(2) Kohaliku omavalitsuse üksus ja temast sõltuv üksus võivad käesoleva paragrahvi lõikes 1 likviidsete varadena määratud vahendeid paigutada:\n1) kuni üheaastase tähtajaga hoiustesse krediidiasutustes, kui krediidiasutusel või selle emaettevõtja või filiaalina tegutseval välisriigi krediidiasutusel ei ole rahvusvaheliselt tunnustatud reitinguagentuuride määratletuse kohaselt krediidireiting (edaspidi krediidireiting) väiksem kui P-1 (Moody’s) või selle ekvivalent;\n2) võlakirjadesse, mille emitendi krediidireiting ei ole väiksem kui A2 (Moody’s) või P-1 (Moody’s) või nende ekvivalent;\n3) selliste rahaturu- ja intressifondide aktsiatesse ja osakutesse, mis vastavad investeerimisfondide seaduses eurofondide kohta sätestatud nõuetele.\n(21) Kui võlakirja emitendi kõrgeim krediidireiting on muutunud pärast võlakirja soetamist väiksemaks käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud krediidireitingust või rahaturu- ja intressifond ei vasta pärast osakute soetamist käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 3 määratud nõuetele, peavad kohaliku omavalitsuse üksus ja temast sõltuv üksus võlakirja realiseerima või osaku võõrandama kolme kuu jooksul.\n(2) Kohaliku omavalitsuse üksus võib kooskõlas eelarvestrateegiaga anda laenu ainult temast viimasel kolmel aastal sõltunud ja eelarveaastal sõltuvale üksusele investeeringuteks ning tagada sõltuva üksuse samaks otstarbeks võetavaid kohustusi.\n(21) Kohaliku omavalitsuse üksus võib temast viimasel kolmel aastal sõltunud ja eelarveaastal sõltuvale üksusele rahavoogude juhtimise eesmärgil anda laenu tingimusel, et laen makstakse eelarveaasta lõpuks tagasi. Volikogu võib otsustada laenu andmise iga üksikjuhtumi puhul eraldi või kehtestada valla- või linnavalitsusele eelarveaastaks piirmäära, milleni võib antavate laenude kogusumma ulatuda.\n(22) Kohaliku omavalitsuse üksus võib tagada kohaliku omavalitsuse üksustele edasilaenamisega tegeleva isiku selleks otstarbeks võetavaid võlakohustusi järgmistel tingimustel:\n1) edasilaenamine on isiku põhitegevusala;\n2) isik on vähemalt kolme kohaliku omavalitsuse üksuse poolt ühiselt asutatud ja selle äriühinguna tegutseva isiku kõik aktsiad või osad kuuluvad vähemalt kolmele kohaliku omavalitsuse üksusele.\n(3) Kohaliku omavalitsuse üksus võib kooskõlas eelarvestrateegiaga enda või sõltuva üksuse võlakohustuse tagamiseks koormata kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud ülesannete täitmiseks olulist kinnisasja või lubada vastavat kinnisasja koormava hoonestusõiguse võõrandamist või kinnisasja koormamist piiratud asjaõigusega selliselt, et kinnisasja või hoonestusõiguse võõrandamisel või koormamisel jätkuks kinnisasja kasutamine endisel otstarbel.\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus võib võtta laenu, emiteerida võlakirju, võtta kapitalirendi- ja faktooringukohustusi ning kohustusi teenuste kontsessioonikokkulepete alusel:\n2) põhivara soetuseks antavaks sihtfinantseerimiseks;\n3) osaluste, aktsiate, osade ja muude omakapitaliinstrumentide omandamiseks;\n4) käesoleva seaduse § 34 lõike 2 punktides 1–3 ja 7 nimetatud võlakohustuste täitmiseks;\n5) käesoleva seaduse § 37 lõikes 2 nimetatud laenude andmiseks.\n(2) Raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluses võib kohaliku omavalitsuse üksus kooskõlas saneerimiskava ja finantsplaaniga võtta laenu käesoleva seaduse § 34 lõike 2 punktis 4 nimetatud kohustuste täitmiseks.\n(3) Kui kohaliku omavalitsuse üksusel ei ole piisavalt vahendeid kohtuotsusest tuleneva kohustuse täitmiseks, võib ta võtta laenu kooskõlastatult Rahandusministeeriumiga. Kooskõlastamiseks peab kohaliku omavalitsuse üksus esitama Rahandusministeeriumile kirjaliku laenu võtmise kooskõlastamise taotluse, milles on selgitatud laenu võtmise põhjusi. Rahandusministeerium otsustab laenu võtmise kooskõlastamise või kooskõlastamata jätmise kaalutlusõiguse alusel, arvestades kohaliku omavalitsuse üksuse vahendite kasutamise võimalusega kohtuotsusest tuleneva kohustuse täitmiseks ning täitmise muid võimalusi.\n(4) Kohaliku omavalitsuse üksus võib võtta rahavoogude juhtimise eesmärgil laenu tingimusel, et laen makstakse eelarveaasta lõpuks tagasi. Volikogu võib otsustada laenu võtmise iga üksikjuhtumi puhul eraldi või kehtestada valla- või linnavalitsusele eelarveaastaks piirmäära, milleni võib võetavate laenude kogusumma ulatuda.\n8. peatükk FINANTSDISTSIPLIINI TAGAMISE MEETMETE RAKENDAMISE MENETLUS\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus ei rakenda finantsdistsipliini tagamise meetmeid, kui:\n1) kahe järjestikuse aruandeaasta lõpu seisuga oli põhitegevuse tulem väiksem käesoleva seaduse § 33 lõikes 2 nimetatud lubatavast väärtusest või\n2) aruandeaasta lõpu seisuga ületas netovõlakoormus käesoleva seaduse § 34 lõigetes 3–5 sätestatud netovõlakoormuse ülemmäära.\n(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamata jätmine esines esmakordselt aruandeaasta lõpu seisuga ning kohaliku omavalitsuse üksus kavandab vastuvõetud eelarvega rakendamata jätmist jätkata, informeerib Rahandusministeerium kohaliku omavalitsuse üksust meetmete rakendamata jätmise tagajärgedest.\n§ 40. Finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise menetlus\n(1) Finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise menetlust (edaspidi korrigeerimismenetlus) alustatakse, kui käesoleva seaduse § 39 lõike 3 alusel on tuvastatud, et kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse:\n1) põhitegevuse tulem oli kahe järjestikuse aruandeaasta lõpu seisuga väiksem käesoleva seaduse § 33 lõikes 2 nimetatud lubatavast väärtusest või\n2) netovõlakoormus ületas kahe järjestikuse aruandeaasta lõpu seisuga käesoleva seaduse § 34 lõigetes 3–5 sätestatud netovõlakoormuse ülemmäära.\n(2) Korrigeerimismenetluse perioodiks on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu ilmnemise aasta ja sellele järgnevad neli aastat.\n(3) Korrigeerimismenetluse alustamisel peab kohaliku omavalitsuse üksus tagama eelarvestrateegias ettenähtud finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise hiljemalt menetlusperioodi lõpuks. Kui nende rakendamine eeldab sissetulekute suurendamist või väljaminekute vähendamist, esitab kohaliku omavalitsuse üksus eelarvestrateegias vastavad korrigeerivad tegevused koos rahalise mõjuga korrigeerimismenetluse aastate kohta. Menetlusperioodil ei tohi eelarvestrateegias ette näha tegevusi, mis raskendavad finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamist.\n(4) Korrigeerimismenetluse ajal ei tohi kohaliku omavalitsuse üksus eelarvet kavandada selliselt, et aasta lõpu seisuga on põhitegevuse tulem väiksem või netovõlakoormus suurem, kui eelarvestrateegias on korrigeerimismenetluse vastavaks aastaks kavandatud.\n(5) Korrigeerimismenetluse perioodil võib tervishoiuteenuse osutaja suurendada vajaduse korral oma netovõlakoormust kuni 60 protsendini põhitegevuse tulude mahust, kui seejuures tagatakse käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tingimuste täitmine.\n(6) Kui eelarvestrateegia või eelarve ei vasta käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 nimetatud tingimustele, esitab Rahandusministeerium kohaliku omavalitsuse üksusele põhjendatud ettepaneku viia 60 päeva jooksul ettepaneku saamisest arvates eelarvestrateegia ja eelarve kooskõlla seaduse nõuetega.\n(7) Käeoleva paragrahvi lõiget 1 ei rakendata korrigeerimismenetluse ja raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse ajal.\n§ 41. Korrigeerimismenetluse lõpetamine\nKorrigeerimismenetlus loetakse lõppenuks:\n1) kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu ei ole käesoleva seaduse § 40 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kinnitanud käesoleva seaduse § 40 lõikele 3 vastavat eelarvestrateegiat;\n2) kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus ei rakenda finantsdistsipliini tagamise meetmeid käesoleva seaduse § 40 lõikes 2 nimetatud korrigeerimismenetluse perioodi viimase aruandeaasta lõpu seisuga kinnitatud majandusaasta aruande kohaselt;\n(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud taotluses tuleb põhjendada raske finantsolukorra ohu tekkimist. Kohaliku omavalitsuse üksus peab esitama koos taotlusega saneerimiskava ja finantsplaani kavandi, mis on koostatud vastavalt käesoleva seaduse § 47 lõigetele 4 ja 6.\n(1) Raske finantsolukorra ohu komisjon (edaspidi komisjon) nõustab Rahandusministeeriumi kohaliku omavalitsuse üksuse raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse läbiviimisel eesmärgiga kõrvaldada raske finantsolukorra oht ja kohelda võlausaldajaid võrdselt.\n(2) Komisjoni moodustab ja selle töökorra kinnitab valdkonna eest vastutav minister.\n(3) Komisjon moodustatakse alalisena ning selle liikmeteks on kolm Rahandusministeeriumi ametnikku ja kaks üleriigiliste liitude nimetatud isikut. Komisjoni esimeheks on Rahandusministeeriumi ametnik. Komisjon võib oma töösse kaasata eksperte.\n(8) [Kehtetu - RT I, 13.03.2014, 2 - jõust. 23.03.2014]\n(1) Kui on ilmnenud käesoleva seaduse § 42 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud asjaolud, otsustab Rahandusministeerium asjaomase kohaliku omavalitsuse üksuse suhtes raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamise ja informeerib sellest komisjoni.\n(2) Kui kohaliku omavalitsuse üksus on esitanud käesoleva seaduse § 42 lõikes 2 või 3 nimetatud taotluse, analüüsib Rahandusministeerium esitatud saneerimiskava ja finantsplaani kavandit. Kui raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamine on põhjendatud, edastab Rahandusministeerium taotluse, saneerimiskava ja finantsplaani kavandi komisjonile koos seisukohaga 20 tööpäeva jooksul nende saamisest arvates.\n(21) Kui Rahandusministeerium leiab analüüsi tulemusena, et kohaliku omavalitsuse üksus suudab võlausaldajate nõuded iseseisvalt rahuldada ja finantsdistsipliini tagamise meetmeid rakendada, teatab Rahandusministeerium 20 tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates kohaliku omavalitsuse üksusele, et ei toeta raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamist, ja lisab selgitused.\n(22) Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei ole nõus menetluse algatamist mittetoetava seisukohaga, võib kohaliku omavalitsuse üksus esitada Rahandusministeeriumile uue taotluse ning saneerimiskava ja finantsplaani kavandid. Rahandusministeerium esitab need komisjonile koos seisukohaga 20 tööpäeva jooksul nende saamisest arvates.\n(3) Raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetlus algab Rahandusministeeriumi vastava otsuse tegemisest ja kestab kuni käesoleva seaduse § 52 lõigetes 2 ja 3 nimetatud otsuse tegemiseni.\n(4) [Kehtetu - RT I, 13.03.2014, 2 - jõust. 23.03.2014]\n(5) Kohaliku omavalitsuse üksuse raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamisega seoses peab volikogu kuni saneerimiskava kinnitamiseni kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktides 1–8, 19, 21, 22, 24, 25 ja 34–36 nimetatud tegevustega seotud õigusaktide eelnõud Rahandusministeeriumiga kooskõlastama.\n(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud eelnõude kooskõlastamiseks esitab kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu õigusakti eelnõu koos seletuskirjaga Rahandusministeeriumile.\n(7) Rahandusministeerium jätab esitatud õigusakti eelnõu kooskõlastamata, kui selle vastuvõtmine vähendab kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuva üksuse sissetulekuid, suurendab nende väljaminekuid, vähendab varade mahtu või suurendab kohustuste mahtu võrreldes vastuvõetud eelarvega. Kooskõlastamata jätmise korral lisab Rahandusministeerium põhjendused.\n(9) Rahandusministeeriumil on õigus nõuda taotluses ning saneerimiskava ja finantsplaani kavandites esitatu täpsustamiseks või kohaliku omavalitsuse üksuse finantsolukorra analüüsimiseks täiendavat informatsiooni.\n§ 45. Rahandusministeeriumile kehtestatud tähtajad raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluses\n(1) Rahandusministeerium otsustab kümne tööpäeva jooksul eelnõu või ettepaneku saamisest arvates käesoleva seaduse § 44 lõikes 5 ja § 49 lõikes 2 nimetatud kooskõlastuse andmise või andmata jätmise.\n(2) [Kehtetu - RT I, 13.03.2014, 2 - jõust. 23.03.2014]\n(3) Rahandusministeerium otsustab 30 tööpäeva jooksul taotluse või kavandi saamisest arvates:\n1) raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamise või vastava taotluse rahuldamata jätmise;\n2) seisukoha andmise saneerimiskava ja finantsplaani kavandite kohta;\n3) raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamise või lõpetamise taotluse rahuldamata jätmise.\n(4) Kui Rahandusministeerium on käesoleva seaduse § 44 lõike 9 alusel nõudnud kohaliku omavalitsuse üksuselt täiendavat informatsiooni, peatub käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 3 määratud tähtaegade arvestus kuni kohaliku omavalitsuse üksuselt nõutud informatsiooni esitamiseni.\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab Rahandusministeeriumile kooskõlastamiseks saneerimiskava ja finantsplaani kavandid 60 päeva jooksul:\n1) raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse algatamise otsuse saamisest arvates, kui menetlus on algatatud käesoleva seaduse § 44 lõike 1 alusel;\n(11) Kohaliku omavalitsuse üksus on kohustatud kõrvaldama taotluse ning saneerimiskava ja finantsplaani kavandi puudused 20 tööpäeva jooksul Rahandusministeeriumilt vastava nõude saamisest arvates.\n(2) Kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu kinnitab saneerimiskava ja finantsplaani ning nende muudatused 30 päeva jooksul Rahandusministeeriumilt kavandi kohta seisukoha ja muudatusettepanekute saamisest või muudatusettepaneku kooskõlastuse saamisest arvates.\n(4) Kohaliku omavalitsuse üksus esitab Rahandusministeeriumile kinnitatud saneerimiskava ja finantsplaani ning saneerimiskava ja finantsplaani muudatused kümne tööpäeva jooksul nende kinnitamisest arvates.\n(2) Saneerimiskava ja finantsplaani kehtivuse periood on nende koostamise aasta ning sellele järgnevad neli eelarveaastat.\n(3) Kui Rahandusministeerium leiab, et finantsdistsipliini tagamise meetmeid on võimalik rakendada ja võlausaldajate nõuded on võimalik rahuldada varem kui nelja eelseisva eelarveaasta möödumisel, võib Rahandusministeerium saneerimiskava ja finantsplaani kavandis määrata nende elluviimiseks lühema perioodi.\n10) vajaduse korral kohustust kooskõlastada Rahandusministeeriumiga saneerimiskava kehtivuse perioodil volikogule esitatavad eelarve või lisaeelarve eelnõud;\n(71) Kui Vabariigi Valitsus on otsustanud käesoleva seaduse § 50 lõike 1 punkti 1 kohaselt toetuse või laenu andmise riigieelarvest, tuleb vastav summa ette näha finantsplaanis ja selle kasutamise tingimused saneerimiskavas.\n(9) Saneerimiskava ja finantsplaan on lubatud koostada selliselt, et Rahandusministeeriumiga kooskõlastatult võib tervishoiuteenuste korraldamise seaduse mõistes tervishoiuteenuse osutaja suurendada vajaduse korral oma netovõlakoormust kuni 60 protsendini põhitegevuse tulude mahust, kui seejuures tagatakse käesoleva paragrahvi lõike 1 tingimuste täitmine.\n(1) Raske finantsolukorra ohus olev kohaliku omavalitsuse üksus koostab saneerimiskava ja finantsplaani kavandid vastavalt käesoleva seaduse §-le 47 ja esitab need Rahandusministeeriumile.\n(2) Kui Rahandusministeeriumi hinnangul ei ole kohaliku omavalitsuse üksusel saneerimiskava või finantsplaani kavand elluviimisel võimalik raske finantsolukorra ohust välja tulla, võib Rahandusministeerium teha saneerimiskava ja finantsplaani kavandite muutmise ettepanekuid. Rahandusministeerium võib otsustada saneerimiskava kavanadile käesoleva seaduse § 47 lõike 4 punktides 8–11 ja lõikes 8 nimetatud andmete lisamise. Rahandusministeerium esitab saneerimiskava ja finantsplaani kavandite kohta seisukoha ja vajaduse korral muudatusettepanekud koos põhjendustega volikogule kinnitamiseks.\n(3) Volikogu kinnitatud saneerimiskava ja finantsplaan on arengukava ning eelarvestrateegia koostamise ja muutmise, lisaeelarve koostamise, kui saneerimiskava ja finantsplaani täitmiseks on lisaeelarve koostamine vajalik, ning eelseisvate aastate eelarve eelnõude koostamise aluseks. Eelarve eelnõu koostamisel lähtutakse vähemalt finantsplaani detailsusest.\n(4) Eelarvestrateegias ja eelarve eelnõus tuleb esitada kõik erinevused võrreldes saneerimiskava ja finantsplaaniga ning neid põhjendada.\n(1) Kui Rahandusministeeriumil on teada asjaolud, mis võivad takistada saneerimiskava ja finantsplaani täitmist, informeerib Rahandusministeerium kohaliku omavalitsuse üksust.\n(2) Volikogul on õigus algatada saneerimiskava või finantsplaani muutmine ja tulenevalt finantsplaani muutmisest võtta vastu eelarve või lisaeelarve. Kohaliku omavalitsuse üksus esitab saneerimiskava või finantsplaani muutmise ettepaneku Rahandusministeeriumile kooskõlastamiseks. Väljaminekute kavandamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 3 viidatud tingimusel ei ole vaja taotleda Rahandusministeeriumi kooskõlastust.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ettepaneku kooskõlastuse andmata jätmisel esitab Rahandusministeerium vastavad põhjendused. Rahandusministeerium võib keelduda ettepaneku kooskõlastamisest, kui saneerimiskava või finantsplaani muutmine või lisaeelarve vastuvõtmine halvendaks kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse arvestusüksuse finantsolukorda ja takistaks saneerimiskavas ettenähtud eesmärkide täitmist ja tegevusi.\n(1) Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei suuda Rahandusministeeriumi hinnangul saneerimiskavast kinni pidada, on Vabariigi Valitsusel õigus Rahandusministeeriumi taotlusel ja valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul rakendada üht või mõlemat järgmist abinõu:\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud juhul riigieelarvest toetuse andmisel sõlmib valdkonna eest vastutav minister kohaliku omavalitsuse üksusega lepingu. Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus näha lepingus ette nõue lepingu rikkumisel maksta leppetrahvi või tagastada toetus.\n(1) Rahandusministeerium teostab järelevalvet raske finantsolukorra ohus oleva kohaliku omavalitsuse üksuse tegevuse üle alates raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse väljakuulutamisest, kaasates vajaduse korral järelevalvetoimingute tegemiseks teisi asutusi ja isikuid.\n(2) Raske finantsolukorra ohus olev kohaliku omavalitsuse üksus on kohustatud Rahandusministeeriumile esitama viimase nõudmisel teavet ja dokumente kohaliku omavalitsuse üksuse või sõltuva üksuse kohta, sealhulgas raamatupidamisdokumente ja sõlmitud lepingute ärakirju.\n(3) Rahandusministeeriumil on õigus saada riigiasutustelt, kohaliku omavalitsuse üksuse asutustelt, krediidi- ja finantseerimisasutustelt ning muudelt isikutelt teavet ja dokumente, mis on vajalikud kohaliku omavalitsuse üksuse ja sõltuva üksuse majandusliku seisundi väljaselgitamiseks ning saneerimiskava täitmise kontrollimiseks.\n(4) Kui järelevalvemenetluse käigus selgub, et kohaliku omavalitsuse üksus on pannud toime käesoleva seaduse §-s 57 nimetatud rikkumise, on Rahandusministeeriumil õigus teha ettekirjutus kohaliku omavalitsuse üksuse tegevuse kooskõlla viimiseks käesoleva seaduse, saneerimiskava ja finantsplaaniga ning määrata rikkumise kõrvaldamiseks tähtaeg.\n(1) Kohaliku omavalitsuse üksus võib pärast majandusaasta aruande kinnitamist taotleda Rahandusministeeriumilt saneerimiskava elluviimise perioodi ja raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamist, kui aruandeaasta lõpu seisuga:\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tingimuste ja saneerimiskavas ettenähtud eesmärkide täitmisel teeb Rahandusministeerium otsuse raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamiseks.\n(3) Rahandusministeerium otsustab raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse lõpetamise, kui:\n(4) Rahandusministeerium jätab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse rahuldamata, kui kohaliku omavalitsuse üksus ei täida vähemalt ühte järgmistest tingimustest:\n(5) Koos taotluse rahuldamata jätmise otsusega otsustab Rahandusministeerium, kas:\n2) kohustada kohaliku omavalitsuse üksust esitama käesoleva seaduse § 46 lõikes 1 nimetatud tähtajaks § 47 kohaselt koostatud saneerimiskava ja finantsplaani kavandid järgmiseks kuni neljaks eelarveaastaks või\n(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 või käesoleva seaduse § 51 lõikes 4 nimetatud ettekirjutuses märgitud tähtajaks ei ole rikkumist lõpetatud, peatab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga:\n1) riigieelarve seaduse § 46 lõike 1 punktis 1 sätestatud tasandusfondi eraldiste ülekandmise;\n(7) Tasandusfondist ja tulumaksust ülekandmisele kuuluvate summade ülekandmise võib peatada kuni peatamise tinginud asjaolude äralangemiseni. Summade kinnipidamise lõpetamise kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga viie tööpäeva jooksul asjaolude äralangemise tuvastamisest arvates. Rahandusministeerium informeerib kohaliku omavalitsuse üksust summade ülekandmise peatamise lõpetamisest viivitamata pärast vastava otsuse tegemist ning kannab kinnipeetud summad üle kohaliku omavalitsuse üksusele ülekannete tegemise järgmisel korralisel tähtpäeval.\n2) kohaliku omavalitsuse üksus on likviidsete varade omamisel eiranud käesoleva seaduse § 36 lõigetes 13, 2 ja 21 kehtestatud tingimusi;\n3) kohaliku omavalitsuse üksus on laenude andmisel või kohustuste tagamisel eiranud käesoleva seaduse § 37 lõigetes 2 ja 21 kehtestatud tingimusi;\n4) kohaliku omavalitsuse üksus on kohustuste võtmisel eiranud käesoleva seaduse § 38 lõigetes 1–4 kehtestatud tingimusi;\n5) [kehtetu - RT I, 28.12.2012, 3 - jõust. 01.01.2013]\n6) kohaliku omavalitsuse üksus on kohustuste võtmisel eiranud käesoleva seaduse § 351 lõigetes 4–5 sätestatud piiranguid.\n1) kohaliku omavalitsuse üksus ei esita tähtaegselt Rahandusministeeriumile saneerimiskava ja finantsplaani kavndeid;\n2) kohaliku omavalitsuse üksus kinnitab käesoleva seaduse § 44 lõikes 5 nimetatud õigusaktid ilma Rahandusministeeriumi kooskõlastuseta või eirab õigusaktide vastuvõtmisel Rahandusministeeriumi kooskõlastamata jätmist;\n3) kohaliku omavalitsuse üksus kinnitab Rahandusministeeriumi kooskõlastuseta või Rahandusministeeriumi tehtud muudatustele või esitatud ettepanekule mittevastava saneerimiskava ja finantsplaani või saneerimiskava ja finantsplaani muudatused;\n(41) Käesoleva seaduse § 29 lõike 3 punktides 2 ja 3 nimetatud andmed tuleb esitada esmakordselt 2012. aasta kohta. Igal järgneval aastal lisatakse tegevusaruandesse viimase aruandeaasta andmed, kuni on hõlmatud viis aruandeaastat.\n(71) Kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus, mille netovõlakoormus on aruandeaasta alguse seisuga 60 protsenti põhitegevuse tuludest või sellest suurem, ei tohi 2012. aasta 1. jaanuarist kuni 2016. aasta 31. detsembrini käesoleva seaduse § 34 lõikes 2 nimetatud võlakohustuste ja sama paragrahvi lõikes 7 nimetatud rendikohustuste võtmisega võlakohustuste kogusummat suurendada.\n(72) Kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus, mille netovõlakoormus on aruandeaasta alguse seisuga väiksem kui 60 protsenti põhitegevuse tuludest, ei tohi 2012. aasta 1. jaanuarist kuni 2016. aasta 31. detsembrini käesoleva seaduse § 34 lõikes 2 nimetatud võlakohustuste ja sama paragrahvi lõikes 7 nimetatud rendikohustuste võtmisega netovõlakoormust suurendada üle 60 protsendi sama aruandeaasta põhitegevuse tuludest.\n(73) Netovõlakoormus võib perioodil 2011. aasta 1. jaanuarist kuni 2015. aasta 31. detsembrini ületada käesoleva seaduse § 34 lõigetega 3 ja 4 kehtestatud netovõlakoormuse mahu ülemmäära sellel perioodil nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.05.1991, lk 40–52) ja nõukogu direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT L 330, 05.12.1998, lk 32–54) nõuete täitmiseks elluviidavate projektide omaosaluse katmiseks võetud võlakohustuste kogusumma võrra, juhul kui nendeks projektideks annab laenu keskkonnatasude seaduse § 56 lõikes 1 nimetatud isik talle eraldatud laenuvahendite arvelt kuni kümne miljoni euro ulatuses aastas kohalike omavalitsuste üksuste kohta kokku ning ülejäänud osas valitsussektori võlakoormust suurendamata omavahendite arvelt.\n(74) Käesoleva paragrahvi lõigetes 71 ja 72 kehtestatud piiranguid ei rakendata, kui kohaliku omavalitsuse üksus või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksus võtab võlakohustusi käesoleva seaduse § 34 lõikes 5 või käesoleva paragrahvi lõikes 73 sätestatud tingimusel.\n(75) Käesoleva paragrahvi lõigetes 71 ja 72 nimetatud tingimuste rikkumist kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse poolt peetakse varadele ja kohustustele esitatavate nõuete rikkumiseks käesoleva seaduse § 55 tähenduses.\n(81) Käesoleva seaduse § 55 rakendatakse pärast 2012. aasta 1. jaanuari võetud kohustuste ja varadega tehtud tehingute suhtes.\n(82) Käesoleva seaduse § 341 ei rakendata perioodi 2007–2013 struktuuritoetuse seaduse alusel antavate toetuste suhtes.\n(10) Kohaliku omavalitsuse üksus on kohustatud koostama eelarve tekkepõhiselt hiljemalt ülejärgmise eelarveaasta kohta pärast seda, kui riigieelarve on koostatud tekkepõhiselt.\n(11) Käesoleva seaduse § 29 lõigete 10 ja 13 2019. aasta 1. jaanuaril jõustunud redaktsiooni kohaldatakse aruandeperioodide suhtes, mis algavad 2018. aasta 1. jaanuaril või hiljem.\n[RT I, 02.02.2018, 9 - jõust. 01.01.2019]