Kui teil on kunagi esinenud väikseid vigastusi, nagu näiteks väike lõikamine või kraapimine, on teil jälle ebameeldiv meeldetuletus, arm. Armid on ka tavalised pärast operatsiooni. See on keha naha ja teiste kudede haava paranemise bioloogiline protsess. Seetõttu on arm on tervendamisprotsessi loomulik osa ja peaaegu iga haav põhjustab teatud määral armistumist.\nKarvkoe ei põhjusta valu ja see kipub loomulikul kujunema aja jooksul. Kuid ilu huvides peavad paljud sageli mõtlema, kuidas armastusest lahti saada. See artikkel annab mõned näpunäited parandusmeetmete kohta, mida saab kodus kasutada võõrkeha eemaldamiseks.\nKuidas eemaldada scar tissust tõhusalt\nRaske on armide saamine, aga kuidas eemaldada armilisest kudedest tõhusalt ja ohutult.\nSelles õlis on rasvhapped, mis toimivad antioksüdantidena, mis võivad kehas kahjustada ja kahjustada. Kookospähkliõli abil stimuleeritakse kollageeni tootmist, mis pehmendab nahka paranemisprotsessi kiirendamiseks.\nKandke 1 tl kuumutatud( mikrolaineahjus) ekstra-neitsi kookosõli kannatatud piirkonda. Kasutage väikesi ümmargusi liigutusi naha massihaldamiseks, kuni see imendub. Korda mitu korda päevas, kuni saavutatakse tulemused.\nNaha koe taastumisvõime on tuntud, mis aitab vähendada armide suurust ja välimust. Nendes pehmendavates ja niisutavates omadustes suurendatakse naharakkude elastsust, mis vähendab põletikku.\nKallutage geel aloe vera lehest ja kandke see armule. Jätkake mõne minutiga õrnalt massaaži. Jätke see looduslikult kuivama ja loputage see sooja veega. Korda mitu korda päevas 1 või 2 kuud.\nSellel antioksüdandil on väga populaarne lahendus, kuidas eemaldada armide kude, niisutav omadus, mis taaselustab ja toidab nahka. Samuti võib see stimuleerida kollageeni moodustumist, parandades naha tekstuuri ja tugevust.\nE-vitamiini kapsli vedelik tuleb otse rohule 2 või 3 korda päevas mitme nädala jooksul. E-vitamiini kreem on ka efektiivne.\nVäga efektiivne võõrkeha eemaldamiseks, selle alfa-hüdroksüülhapped eemaldavad surnud naharakud ning regenereerivad ja parandavad kahjustatud nahka. Samuti imiteerib valgendi looduses, mis aitab armee kergendada.\nAppy värskelt ekstraheeritud sidrunimahla mõjutatud ala. Oodake umbes 10 minutit, seejärel kuivatage, seejärel loputage hoolikalt. Niisutaja võib pärast naha kuivamist vältida. Korda kaks korda päevas mitme nädala jooksul või kuni soovitud tulemused on saavutatud.\n5. Apple Sideriäädik\nTeine suurepärane lahendus, kuidas eemaldada armid, selle happeline omadus koorib kahjustatud nahka ja eemaldab surnud naha, mis vähendab armide väljanägemist.\nKasutage õunasiidri äädika õlimaardlit, mida kasutatakse kahjustatud piirkonnale. Jäta kohale 10-15 minutit, seejärel loputage veega ja kasutage niisutajat. Korrake vähemalt 3 korda päevas mõne nädala jooksul, kuni soovitud tulemused on saavutatud. Tundlikul nahal lahjendage äädikat veega enne kasutamist.\nSee eeterlik õli sisaldab omadusi, mis noorendavad naharakke, seetõttu ravivad armid kude. See hoiab ära armide muutumise püsivaks, kuna see aitab suurendada naharakkude käibekorda.\nMasseerige õrnalt mõni tilk selle õli ringi liikumisega armil 10-15 minuti jooksul, võimaldades õli tungida naha sisse. Positiivsete tulemuste saavutamiseks korrake seda protsessi kaks korda päevas mitme nädala jooksul.\nNaturaalne niisutaja, mida kasutatakse sageli armekoe ravimiseks, mee stimuleerib kudede taastumist ja takistab liigse kollageenide kasvu ja surnud naha akumuleerumist. Massaaži toores mett kannatatud piirkonda 10 minutit ja asetage see üheks tunniks enne selle loputamist sooja veega. Korrake seda protsessi kaks korda päevas mitme nädala jooksul.\nSee on looduslik niisutav aine, mis niisutab sügavale nahakihti. E-vitamiini rikkalikult aitab ka kakaovõi naha parandamisel. Pärast märja, jämeda pestava käterätiku all oleva kahjustatud ala hõõrumist peate selle kuivama ja kandma ühe lusikatäie puhtast kakaovõid kahjustatud piirkonnast tugeva ja ringikujulise liigutusega. Korrake seda protsessi mitme nädala jooksul kuni 3 korda päevas.\n9. Sandaalpuu pulber\nSelles pulbris leiduvad naha regenereerivad omadused pakuvad suurepärast vastust, kuidas eemaldada armekudet. See aitab armee vähendada ja kergendada. Pange pasta 1 spl.puhtast sandlipuu pulbrist ja roosivestest veekogudest ja rakendada öösel enne magamaminekut. Peske see järgmisel hommikul leiges vees. Korda iga päev 1-2 kuud.\nTeepuuõli sisaldab tugevat nahaärritust ja naha paranemist. Teepuuõli lahjendatakse väikese koguse veega. Lisage 2 tilka selle segu 1 tl.oliiviõli või mandliõli. Kandke segu kahjustatud alale ja jäta mõni tund enne selle pesemist välja. Korrake seda protsessi mitu nädalat iga päev. Vastuvõetav alternatiiv on kahjustatud piirkonna pesemine teepuuõli abil valmistatud seebiga kaks korda päevas.\n11. Mõned täiendavad näpunäited\n-le Kaalutage kahest purustatud aspiriinist ja veest ning kandke armid kaks korda päevas.\nKandke igapäevaselt valge hambapasta kahjustatud piirkonda.\nKasutage C-vitamiini lisandit tervenemisprotsessi toetamiseks.\nLisage oma toidule bee-karoteeni ja tsingi sisaldusega toidud, et aidata keha paranemisprotsessis.\nVältida naha kuivamist, joomistes piisavas koguses vett.\nVältige kriimustamist, et vältida kahjustatud ala ärritust.\nNeed looduslike koduvähenduste võimalused ei anna teile koheseid tulemusi, seega on vaja neid ravimeid nädalaid jätkata, kuni olete tulemustega rahul. Muud töötlemisviisid, näiteks laserravi või teatud kemikaalid, võivad anda kiiremaid tulemusi, kuid nende meetoditega on kahjulike mõjude tekkimise oht suurem. Lisaks sellele on nende kodus esinevad abinõud mitte ainult abistavad võõrkeha eemaldamist, vaid aitavad kaasa ka tervemele nahale ja taastavad teie naha võime looduslikult paraneda.\nKui soovite teada rohkem armulõhe ratsavõimalusi, vaadake alltoodud videot:\nKui kaua MDMA teie süsteemis viibib?\nEcstasy, tuntud ka kui MDMA( 3, 4 metüleendioksü-N-metamfetamiin), XTC või E on lihtsalt ravi...\nKuidas puhastada umbrohutõrjet\nKuidas puhastada oma umbrohutõrjet? See on probleem, et vigu inimesed, kellel on enne tööle asu...


Overleek Puhkemajad ja majutuskohad - North Holland, Holland | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Overleek\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Overleek\nTuba jõel, Amsterdam CS-st bussiga 15 mnVõluv tuba oma sissepääsuga, privaatne terrass vee peal ja oma vannituba, 900m jalutuskäigu kaugusel bussipeatusest külas; Mikrolaineahi, Nespresso masin tassidega, elektriveekann, külmik, taldrikud, kruusid ja söögiriistad, tasuta parkimine, tasuta wifi, transpordikaardid + 2 ratast laenamiseks. Saabu saabumispäeval pärast kella 15.00 (koos võtmekapiga). * lisakülalised/sõbrad EI ole oodatud, vabandust! * Palun olge väljas vaikselt pärast 22.00, aitäh! * Täname, et suitsetad õhtuti ainult kanepit/kanepit!\nPaadimajaLuksuslik rannaäärne eramaja kahele inimesele. Ainulaadne asukoht ühes kaunimas külas Hollandis vaid 10 minuti kaugusel Amsterdamist. Eraterrass vee ääres. Private Cottage - Täielikult varustatud köök, vannituba, magamistuba ja eraldi WC. Majas on ka WiFi. Fotodel olev paat ei sisaldu teie peatumises paadimajas, kuid 10 minuti jalutuskäigu jooksul on Broekeri paadilaenutusel hea meel rentida kena paat! Suitsetamine keelatud - Narkootikumid keelatud - Peod keelatud\nPopulaarsed mugavused linna Overleek puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Overleek\nKaasaegne maja Amsterdami lähedal\nIlus talumaja 4-8 külalist\nBroek in Waterland near Amsterdam\nIlus ja stiilne suvila vee lähedal\nMaamaja Amsterdami lähedal\nKaasaegne Waterlandi stiilis majutuskoht Amsterdami lähedal


Kaubandusklubi jätkuüritus. Tööjõud ja teeninduskvaliteet - Eesti Kaupmeeste Liit\nKaubandusklubi jätkuüritus. Tööjõud ja teeninduskvaliteet\nKuupäev - 29/03/2018\nKaupmeeste Liidu kaubandusklubi toimub 29.märtsil kell 14.00-16.00\nKaubandusklubi teemaks on taaskord personali ja tööjõupuuduse küsimused ning ideed teeninduskvaliteedi tõstmiseks.\nEelmisel klubiüritusel jäi pärast huvitavate ettekannete lõppu ebapiisavalt aega teemade sisuliseks aruteluks. Seetõttu korraldame klubiõhtu samal teemal, jätkuüritusena.\nMeeldetuletuseks: eelmise ürituse võõrustajaks oli Põldma Kaubanduse AS, kus ettevõtte kogemustest säravate töötajate leidmisel ja teenindustaseme tõstmisel rääkisid personalijuht Merilin ja teenindusjuht Margit.\nOotame teid hubases õhkkonnas veebruarikuisel kohtumisel tõstatatud arutelusid jätkama, ideid jagama ning teiste kaupmeestega juttu puhuma!\nPalun andke oma osalusest teada hiljemalt 20.märtsiks.


Citaro Ü: Mugavus reisijatele – Mercedes-Benz Bussid\nPalju ruumi mugavusele.\nKaugliinibussi Citaro puhul sobitub salong ideaalselt välisilmega. Selged jooned ja funktsionaalsed detailid on ülevaatlikus ja ruumikas salongis esikohal. Juba sisenedes tunnete end kätel kantuna. Selle eest hoolitsevad heledasti valgustatud sissekäiguala ja korrastatud käepidemete kontseptsioon. Samuti on hea, et kaugliinibussis Citaro saab valida erinevate varustusvariantide vahel. Nii leiab igaüks ideaalse sõiduki ka erilisteks ülesanneteks.\nTeie reisijad naudivad seda.\nCitaro Ü veelgi vähendatud sissekäigukõrgus ning läbiv madalapõhjalisus hoolitsevad veelgi mugavama sisenemise ja väljumise eest ning kiire reisijate liikumisvoolu eest. Tänu uuele elektrilisele kassettrambile pääsevad ratastooliga liiklejad veelgi lihtsamalt Citaro Ü pardale, mis on iseenesest mõistetavalt saadaval ka EL-i direktiivile vastava, erivajadustega inimestele sobiva varustusega. Multifunktsionaalse sõiduki baasversioon on kujundatud 43 istekohale ning pakub ruumi kokku 82 reisijale. Ruumikas salong, milles saavad ka pikad inimesed mugavat seista, tekitab ruumis avara tunde. Sellele aitavad kaasa ka suured panoraamaknad. Mahukad pagasiriiulid pakuvad teie reisijatele palju ruumi kõigele, mida nad sõidu ajal soovivad käest ära panna.\nErgonoomilise kujuga kaugliinibussi istmed pakuvad optimaalset mugavust. Klappistmed on tänu oma madalale sügavusele samuti täisväärtuslikud istmed. Mugava salongikõrguse juures on ka pikka kasvu inimestel seistes piisavalt pearuumi. Käetugedest saab turvaliselt kinni hoida. Soovi korral saab kaugliinibussi Citaro varustada ruumikate pagasiriiulitega. Ratastoolis liiklejatele ja liikumispuudega inimestele pakub kergesti käsitsetav klappramp võimalust mugavalt ja turvaliselt bussi siseneda. EL-i direktiivile vastav puudega inimestele sobiv varustus on muidugimõista saadaval. Valikuliselt saab integreerida ratastoolikoha ja elektrilise kassettrambi.\nMugavus kõikidel istekohtadel.\nCitaro Ü kaugliinibussi istmed Inter Star Eco (ISE) on ebatavaliselt robustsed ja vastupidavad ning lisaks ka mugavad. Ergonoomilise vormiga istmekarkass pakub optimaalset mugavust. Siin istute lihtsalt hästi. Ja kui seismine on tõepoolest vajalik,saavad teie reisijad meie uuest paindlikust käepidemesüsteemist kinni hoida.\nSuurepärane kliima igal aastaajal.\nEnnekõike pikemate teekondade puhul tuleb reisijatele kaugliinibussis Citaro meeldiv kliima kasuks. Termostaatilise regulatsiooniga külgseinasoojendid hoolitsevad talviti meeldivate temperatuuride eest. Auguline seesmine kate toetab salongi automaatset õhutamist. Ning tänu võimsale kliimaseadmele koos integreeritud katusesoojendusega on mugavustase veelgi suurem.\nMugav ka karmil pinnasel.\nKaugliinibussi Citaro suurepärane veermik on võrreldav reisibussi veermikuga. Iga ratta vedrustusega esisild hoolitseb stabiilse otseliikumise ning suurepärase manööverdatavuse eest. Sõltumata reisijate arvust või tänava olukorrast on kaugliinibuss igal hetkel ideaalne. Selle eest hoolitseb valikuliselt saadaval õõtsumise ja võnkumise reguleerseade koos elektrooniliselt juhitavate amortisaatoritega. See stabiliseerib sõidukit automaatselt, parendab selle teel paiknemist ning muudab iga sõidu naudinguks.\n* Teie sõiduki kliimasüsteem ning külmik on varustatud külmaainega R-134a ning sisaldavad fluooritud kasvuhoonegaasi. Igal seadmel on infosildid detailse infoga kasutatud jahutusaine kohta. Pidage silmas sõiduki kasutusjuhendit. Täpsema info leiate asjakohastest tehnilistest infolehtedest.


1.\tMajandusaasta 1. jaanuar 2007. a - 31. detsember 2007. a majandusaasta aruande kinnitamine;\n2.\tKasumi jaotamine;\n3.\tAudiitori valimine.\nOlympic Entertainment Group AS-i (edaspidi OEG) nõukogu kiitis heaks juhatuse poolt esitatud üldkoosoleku päevakorra ning teeb aktsionäridele järgmised ettepanekud:\nOEG nõukogu teeb OEG korralisele üldkoosolekule ettepaneku hääletada OEG majandusaasta 1. jaanuar 2007. a - 31. detsember 2007. a majandusaasta aruande kinnitamise poolt.\nOEG nõukogu teeb OEG korralisele üldkoosolekule ettepaneku hääletada OEG juhatuse poolt esitatud ja nõukogu poolt heaks kiidetud kasumi jaotamise ettepaneku poolt. Kasumi jaotamise ettepaneku kohaselt makstakse aktsionäridele dividende 0,5 krooni (viiskümmend senti) aktsia kohta. Kavandatav aktsionäride nimekirja fikseerimise päev dividendide maksmiseks on 4. juuni 2008.a. Dividendid makstakse välja hiljemalt 9. juunil 2008. a.\nOEG nõukogu teeb OEG korralisele üldkoosolekule ettepaneku hääletada Seltsi senise audiitori Taivo Epneri KPMG Baltics AS-ist Seltsi audiitoriks valimise poolt. Nõukogu teeb aktsionäridele ettepaneku maksta audiitorile tasu Seltsi majandusaasta 1. jaanuar 2007. a - 31. detsember 2007. a majandustegevuse auditeerimise eest vastavalt Seltsi poolt KPMG Baltics AS-iga sõlmitavale lepingule.\nÜldkoosolekul hääleõiguslike aktsionäride nimekiri fikseeritakse 9. mail 2008. a kell 23.59. Koosolekuks registreerimine algab koosoleku toimumise päeval kell 10.00 Eesti Rahvusraamatukogus. Registreerimiseks palume kaasa võtta isikut tõendav dokument, aktsionäri esindajal volikiri või muu esindusõigust tõendav dokument.\nOEG majandusaasta aruande on võimalik tutvuda alates 28. aprillist 2008. a ettevõtte kodulehel ja tööpäeviti ajavahemikus 9.00-17.00 aadressil Pronksi 19, 3. korrus. Küsimusi üldkoosoleku päevakorrapunktide kohta saab esitada e-postil info@oc.eu või telefonil 667 1250.


VIDEO | Sari "Kroon" ajab kuningliku pere tagajalgadele: üks vale teise otsa. Charlesi ja Camilla afäär on osalt väljamõeldis - Kroonika\nVIDEO | Sari "Kroon" ajab kuningliku pere tagajalgadele: üks vale teise otsa. Charlesi ja Camilla afäär on osalt väljamõeldis\nPrints Charles tähistas eile 72. sünnipäeva, ent reaalsuses on see nädalavahetus tema ja ta kaasa Camilla jaoks kõike muud kui meeldiv. Kultussari "Kroon" jätab neist mulje kui armunäljas mölakatest.\nNetflixi vahendusel jõudis täna vaatajateni "Krooni" neljas hooaeg, mis katab sündmusi aastatel 1979-1990. Näitlejaskonda on lisandunud näiteks Gillian Anderson, kes kehastab Raudset Leedit ehk Margaret Thatcherit.\nVeelgi märgilisem on aga areng prints Charlesi eraelus, täpsemalt tutvus ja hilisem abielu printsess Dianaga. Viimast kehastab 24-aastane Emma Corrin.\nKuningliku perekonna liikmed pole sarja teemal kunagi avalikult sõna võtnud, ent allikad on viidanud, et nad on tulivihased. Eriti kriitilised ollakse just värske hooaja suhtes, mille puhul juba treilerid viitasid, mis suunas liigutakse.\n"Seda draamasarja tehakse kommertslikul eesmärgil ega hoolita sellest, mida tunnevad need inimesed, kellest räägitakse," sõnas üks kuninglikku perekonda lähedalt tundev inimene Daily Mailile. "Selline käitumine pole õiglane, kui arvestada ka seda, et osa sisust ei vasta üldse tõele."\nAllika hinnangul jääb prints Charlesist ja Camillast väga näotu mulje - mõned stseenid olla lihtsalt välja mõeldud, et sari vürtsikam oleks. "Tegu on trollimisega ja seda Hollywoodi eelarve toel. Avalikkust pannakse uskuma, et nii juhtuski, aga tegu pole tõese pildiga sellest, mis toimus."\nSarjas on lisaks juttu ka Diana toimumishäiretest, mida visualiseeritakse häirivate stseenidega. Ilmselt ärritab see eriti prints Williamit.\nHarry teenib kuningliku pere narrimise arvelt\nSari valab veelgi õli tulle ka prints Harry ja tema abikaasa Meghan Markle'i keerukatele suhetele kuningliku perekonnaga. Nimelt sõlmis kuulus paar mõni aeg tagas Netflixiga lepingu ja platvorm maksab neile koostöö eest umbes 100 miljonit dollarit. Kuninglik perekond leiab, et on ebaeetiline, et Harry Netflixiga koostööd teeb. "Kust tuleb Netflixi kasum? "Kroonist"," märkis paleega seotud inimene.\nPrints Charlesi sõbrad on vihased, mis mulje printsist jäetakse. Neljandas hooajas viidatakse sedagi, et tema ja Camilla suhe kestis kogu aja, mil ta oli Dianaga abielus.\nBriti kuningakoja biograaf Sally Beddell Smith rääkis, et tema hinnangul on iga järgneva hooaja puhul fiktsiooni hulk kasvanud. "Kuna tegu on nii suurejoonelise ja kalli produktsiooniga, pannakse väga suurt rõhku detailidele, mis paneb vaatajaid veelgi enam arvama, et nad näevad seda, mis tegelikult juhtus. Iga osa alguses peaks rõhutama - tegu on väljamõeldisega."\nTa süüdistas, et sarja stsenarist Peter Morgan on faktide tõlgendamises võrreldav Donald Trumpiga. "See on "Downton Abbey" versioon kuninglikust perekonnast."


Verdeni kreis – Vikipeedia\nVerden on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi pindala on 787,70 km². 31. detsembril 2017 elas seal 136 590 inimest. Sellega külgnevad (loodest ja päripäeva) Osterholzi, Rotenburgi, Heidekreisi, Nienburgi ja Diepholzi kreis, samuti Bremeni linn.\nPindala: 788 km² \nElanikke: 136 792 (31.10.2019)\nRahvastikutihedus: 173,7 in/km²\nAlleri jõgi siseneb kreisi idast ja suubub Weserisse kreisi keskel. Põhjas läbib Wümme jõgi kreisi territooriumi läänest itta. Kreisi lääneosa hõlmavad Bremeni metropolipiirkonna eeslinnad, näiteks Achimi linn.\nKreis pärineb kahest Amtist, Verdenist ja Achimist, mis loodi 1852. ja 1859. aastal. Pärast seda, kui Hannoveri kuningriigist sai Preisi kuningriigi osa, loodi neist kreisid, mis ühendati 1932. aastal. 1939. aastal anti kaks kreisi valda Bremenile, 1972. aastal liideti Thedinghausen (endine Braunschweigi kreisi eksklaav).\nLinnad ja vallad Verdeni kreisis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Verdeni_kreis&oldid=5646526"\nLehekülje viimane muutmine: 1. juuni 2020, 18:31\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:31, 1. juuni 2020.


7 näpunäidet WiFi või signaali parendamiseks kodus või kontoris\nKõik, kellel on kodus olnud probleeme WiFi-signaaliga, teavad, kuidas midagi nii väikest võib suureks vaevaks saada. Kujutage ette, kui installite uue Netflixi juurdepääsuga TV-süsteemi, kuid teleril on signaalile juurdepääsuga raskusi, mis ei võimalda tal näiteks ühenduda voogesitusteenusega. Kuid oma kodu WiFi-signaali parandamiseks ei pea te tingimata suurt tööd tegema ega ruuterit prügikasti viskama, vaid tutvuge allpool olevate 7 näpunäitega, et seda suurendada ja leviala kogu kodus laiendada.\nProbleem signaaliga võib olla üsna lihtne: vahemaa. Lihtsamalt öeldes: mida kaugemale ruuterist asute, seda halvem on signaal. Kuid see pole ainus takistus WiFi paremaks vastuvõtmiseks. Arvesse tuleb võtta ka kolme muud tegurit:\nHäired : elektroonilised seadmed või tavalised seadmed võivad signaali vastuvõtmist häirida. Mitu seadet on ruuteri ja isegi rikkega seadme vahel? Võib olla hea mõte proovida seda arvu vähendada;\nSeinad : ühendust ei saa häirida mitte ainult seinte hulk, vaid ka materjal ja selle maht. Kuigi betoonvoodriga seinad on kindlasti tõkkeks, ei tekita puit- või krohviseinad suuri probleeme;\nKõrgus: see element sobib eriti inimestele, kes elavad kodudes, kus on rohkem kui üks korrus. Kui see on probleem, saate ruuteri paigaldada teise korruse kõrgele kohale - kahekorruseliste majade jaoks - või keskmisele korrusele kolme või enama korruse jaoks. Sel juhul loetakse seinteks ka lagi ja põrand, nagu me eelmises punktis mainisime.\nWiFi-signaalid võivad minna läbi seinte, kuid mitte nii hästi kui kummitused.\nProbleemiks võib olla ruuter ise. Enamik Interneti-teenuseid sisaldab ruuterit ja enamik on keskmise või isegi kahtlase kvaliteediga. Need võivad olla piisavad teie kodu katmiseks, kuid kui teil on probleeme, võib see olla hea valik vahetada. Kui te ei soovi uue ruuteri jaoks raha kulutada, saate osta ainult parema kvaliteediga antenni.\nKuid kontrollige kindlasti, kas ruuter võimaldab teil oma loomuliku antenni eemaldada, et lisada uus. Klõpsake linki, et vaadata läbi üks oma kodu või kontori ruuteri valikutest.\nKui teie ruuteri sisemine antenn - või kui tal seda isegi pole - võite oma arvuti ühendamiseks osta USB-ühendusega antenni. Need antennid võivad aidata WiFi-signaali võimendada ja parendada. Teine näpunäide, mis töötab ka ruuteri siseantennide puhul, on suunata need antennid teie seadmetele, mitte ainult ülespoole. Vaadake, kuidas USB-antenni adapter välja näeb.\n4. Signaali kordaja\nÜks parimaid lahendusi WiFi signaali parendamiseks on vahemiku laiendaja ostmine. Pikendite kasutamine on üks odavaimaid võimalusi ja enamik neist ühildub kõigi turul olevate ruuteritega. Need seadmed võtavad signaali ühendusest ja laiendavad seda ülejäänud maja ruumidesse, sobivad ideaalselt suurte majade jaoks, mille antennid ei saa igas toas hakkama.\nSiiski on oluline arvestada, et repiiterite kasutamine võib ühenduse stabiilsust mõjutada, see sõltub teie ruuteri võimsusest ja kogupikkusest, mida soovite nende kasutamisel katta. Mõnikord võib kaugematesse ruumidesse jõudmiseks osutuda vajalikuks kasutada mitut repiiterit.\nWiFi-võrgu levila laiendajate kohta lisateabe saamiseks klõpsake linki.\n5. Uuendage ruuteri püsivara\nÜks probleemidest ei pruugi olla seotud ruuteri levialaga, vaid programmiga, mis seda juhib, ehk püsivara . Võimalik, et see programm vajab värskendust. Kui soovite kontrollida, kas peate jätma selle uusimasse versiooni, lugege juhendi kaudu administraatori lehele juurdepääsu, kuna igal tootjal on erinevad protsessid ja juurdepääsuaadressid.\n6. Signaali ummikud\nProbleem eriti hoonetes, kus on palju kortereid. Lõikuvaid WiFi-signaale on nii palju, et need võivad üksteist häirida. Nende signaalide sagedus edastatakse umbes kahes standardsignaalis, ehkki nad saavad valida 13 kanali hulgast. Kuna enamik kasutajaid ei muuda oma WiFi sageduskanalit, võib muudatus need häired lahendada.\nKas saate parandada kodus või kontoris olevat WiFi-signaali?\nSignaalide vahemiku puudumisega tegelemine on koduseadmete Interneti-ühenduse loomisel üks kõige tüütumaid asju. Kuid enamik selle loendi näpunäiteid saab probleemi lihtsal viisil lahendada. Kas saaksite parandada oma kodu WiFi signaali? Kommenteerige meiega ja pidage meeles, et jagate teksti oma sotsiaalvõrgustikes!


Haapsalu linnavolinikku süüdistatakse salajases jälgimises, naaber esitas politseile kuriteoteate - DELFI\nHaapsalu linnavolinikku süüdistatakse salajases jälgimises, naaber esitas politseile kuriteoteate\nFoto on illustreeriv!Foto: Teet Malsroos, Õhtuleht\nHaapsalu linnavolikogu liige, turvafirma USS piirkonnajuht Tiit Moor on paigaldanud oma kodu ümber hulgaliselt valvekaameraid, mis võivad rikkuda naabrite ja kaaslinlaste eraelu saladust.\nLäinud laupäeval esitas Moori naaber Viivi Kaustel politseile kuriteoteate, milles süüdistab Moori eraviisilises jälitustegevuses. Kaustel viitas oma avalduses Euroopa Kohtu otsusele, mis ütleb, et isikliku vara kaitseks pandud kaamera ei tohi filmida tänavat ega naabri aeda. Moori kaameraist saab praegu jälgida mitte ainult Kausteli aeda, vaid ka maja välisukse ees toimuvat, samuti piiluda sisse hoonete akendeist, kirjutab Lääne Elu.\nReedel saatsid Viivi Kausteli lähedased, kes palusid anonüümsust, avalduse ka Moori tööandjale turvafirma USSi juhatusele, Haapsalu linnavalitsusele ja andmekaitseinspektsioonile. Kausteli lähedased soovivad, et turvakaamerad eemaldataks, kuni on selge, kas nende paigaldamine on seaduspärane.\nLoe täispikka lugu Lääne Elust.


Postitanud 18.07.2018 - Ulakas Kaunitar teemal Blogi, Lelud, Meelelahutus\nMa ei ole inimene, kes kardaks seksist rääkida ja peaks seda mingiks tabuasjaks.\nEriti kui asi puudutab midagi nii olulist kui seksiga rahul olemine – nii paljud ei ole, tõesõna! Naised ei ole rahul, sest seks on “mõttetu” ja mehed ei ole rahul, sest “vähe saab”. Tegelikult on see surnud ring, sest paljud ei mõtle, et kui ühtmoodi ei tööta, et võiks ka teistmoodi proovida. Eriti põlglikud ollakse miskipärast seksmänguasjade üle, et “pole mul neid vaja, mul ilmagi hea!”. Ma ei ütle, et ilma ei saaks hea olla, aga miks maha teha midagi, mida proovinud ei olegi?\nKui Liivi kirjutas, et ta 13 aastat orgasmita olnud oli, enne kui Sonale “näpud taha” sai, siis nii suurt muutust Sona minu elus ei toonud. Orgasmi olen ma küll ja veel saanud, kuigi kui aus olla, siis seksi ajal siiski lisavidinaid kasutades. Enne Sona oli mul Lelo toodangu teine mänguasi, mis asja ära ajas ja aitas kenasti kõik voodis alustatu lõpuni viia. Muidugi see teadmine, et seks ei käigi nii nagu filmides, et natukene aega nühitakse ja siis saadakse samal ajal orgasm, see võttis natukene aega, aga õnneks mingi hetk suutsin ma ise need otsad kokku viia, et kui ainult vaginaalselt orgasmini minna ei õnnestu, aga kliitorit stimuleerides sain soovitud tulemuse alati, siis tasuks kaks ühendada.\nVäljaandes Journal of Sex & Marital Therapy avaldatud uuringu kohaselt vajab 37% naistest orgasmi saamiseks seksi ajal kliitori stimuleerimist – mina aga arvan, et ülejäänud 60% valetasid… Noh, kui ma lähtun praegu oma sõpradest-tuttavatest, kellega see jutuks tulnud on, siis mul tuleb pähe ainult üks, kes on öelnud, et ta saab iga kell ja igas asendis vaginaalset orgasmi. Teised peavad aga ikka muude asjadega kaasa aitama.\nSeega, kui te ei ole vaginaalset orgasmi saanud, siis…Mis siis? Väike vibraator voodisse kaasa ja orgasm on suurema tõenäosusega olemas. Ja kui seks on naisele ka rahuldustpakkuv, siis võib kindel olla, et ta seda ka tihemini teha soovib. Kuigi ma olen kuulnud, et osadele meestele see ei meeldi, sest see oleks nagu vihje, et mees ise ei saa hakkama ja see on justkui teine “peenis” voodis. Noh, kelle mees nii tunneb, siis Sona peaks talle meeldima – selle välimus on peenisest üsna kaugel.\nMis see Sona täpsemalt on?\nPõhimõtteliselt kliitori stimuleerija, aga tundub nagu ta… imeks seda? Issand, seda on raske sõnadesse panna, aga see on tõepoolest nii intensiivne, et enne Sona kasutamist ei olnud ma sellist tunnet tunda saanud. Nagu orgasm korda sada. Too päev kui minu Sona saabus oli abikaasa just nädalavahetuseks reisile läinud ja mina üksi pere talitamas. Õhtul kui lapsed juba magasid, mõtlesin, et noh, proovin siis korra, mis vidin see on. Ma ei mõelnud, et nüüd siin iseendaga suurt romanssi tegema hakkan, aga et noh, vaatan, mis tunne on, või mis võngetest see Liivi oma postituses rääkis. Panin Lelo Sona Cruise tööle ja… minut hiljem juhtus midagi, mida ma enne kogenud ei ole.\nMa ei tea, kui graafiliseks ma siin minema peaks, aga juhtus midagi, mida ma olin kuulnud, et naistel ka juhtuda võib, aga kuna seda iial enne juhtunud ei olnud, siis eeldasin, et ju siis ma lihtsalt… ei ole seda tüüpi. Et nagu see oleks mingi erioskus. Aga absoluutselt sellest mõtlemata see lihtsalt juhtus ja ma ei osanud muud teha, kui hakkasin lihtsalt naerma. Issand jumal, MIS nüüd juhtus?!\nMa pean tunnistama, et rohkem seda juhtunud ei ole, nii et mina ei tea, mis imejuhus see oli, aga nüüd ma tean, et ma vähemalt…oskan seda. Või noh, minu oskuste taga see vist ei olnud ennegi, ei tea. Igatahes, nüüd olen jälle ühe kogemuse võrra rikkam.\nSoovitan Sona kõikidele, kellel veel ühtegi mänguasja ei ole, või on, aga need ei tekita mingit erilist tunnet. Sona vibratsioon on tõesti VÄGA omapärane ja eriline tunne, mis aitab su 100% lõpuni. Mind küll aitab. Ja no kahe lapse emana pean veel ühe hea asja välja tooma – see on veekindel! Teate ju ise seda, kui ainukene omaette olemise koht on vannituba, jah?\nNoh, nüüd on vanniskäigud kohe 3x lõõgastavamad… 😉\nKahekordista oma naudinguid: lelude kombineerimise nippe\nPostitanud 28.11.2013 - Ulakas Kaunitar teemal Lelud | Kahekordista oma naudinguid: lelude kombineerimise nippe kommenteerimine on välja lülitatud\nSekslelude maailm on põnev: mänguasju leidub erineva suuruse, kuju ja vibratsioonitugevusega; on mänguasju nii üksi nautimiseks kui ka neid, mis pakuvad rahuldust kallimaga koos kasutades. Täna annan mõned ideed, kuidas mänguasju omavahel kombineerides avastada uusi viise tippu jõudmiseks.\nKõrgete kontsade mõju tupelihastele ja orgasmidele\nPostitanud 27.07.2020 - Daisi Kuuse teemal Meelelahutus, Tervis | Kõrgete kontsade mõju tupelihastele ja orgasmidele kommenteerimine on välja lülitatud\nKõrgeid kontsi kannavad tihtipeale ka naised, kes ei pea neid mugavaks, sest nagu vanasõna ütleb “Ilu nõuab ohvreid”. Aga kui palju oled sa valmis ilu nimel ohverdama?\nÖö “50 halli varjundi” stiilis\nPostitanud 17.03.2017 - Ulakas Kaunitar teemal Lelud, Meelelahutus, Pesu, Vaba teema | Öö “50 halli varjundi” stiilis kommenteerimine on välja lülitatud\nPärast “50 tumedama varjundi” vaatamist otsustasime, et nüüd on paras aeg kokku panna ostunimekiri meie klientidele, kes Christiani ja Ana stiilis mõnel pimedal ööl mängida tahavad.\nVööalune võlumaa – milleks seda “metsa” seal üldse vaja on?\nPostitanud 19.05.2020 - Daisi Kuuse teemal Meelelahutus, Tervis | Vööalune võlumaa – milleks seda “metsa” seal üldse vaja on? kommenteerimine on välja lülitatud\nKas sina tead, milline on bikiinipiirkonna karvakeste funktsioon, mismoodi seda õrna ala hooldama peaks ja mis sai feromoonidest?\nSisesta summa 7 + 12\talla, et tõestada, et oled inimene.


SedGoF » SedGoF\nKoostatud on 2014. aasta töid ja tulemusi kokku võttev aruanne, milles esitatakse ettepanekud merepõhja seireks. Varasemaid andmeid ja uusi geofüüsikaliste uuringute tulemusi kasutades on välja selgitatud settimisalad, mis on sobilikud seirealadeks. Ettepanekud on tehtud seirejaamade asukohtade, proovide võtmise metoodika, seiratavate näitajate valiku ja seire sageduse kohta. Seirejaamade asukohad on soovitatud paigutada lahe sügavamatele aladele, kus\nSedGof projekti raames alustati Soome lahe merepõhja setete uuringutega\n15.07.2014. a sõlmisid OÜ Eesti Geoloogiakeskus ja Keskkonnaministeerium lepingu Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi 2009–2014 a programmi “Integreeritud sise- ja mereveekogude majandamine” raames rahastatava projekti “Hinnangu andmine merekeskkonna ökosüsteemipõhiseks korraldamiseks Soome lahe merepõhja ja setete näitel” läbiviimiseks. Projekti partneriteks on Tallinna Ülikooli Ökoloogia Instituut, Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituut, Tallinna Tehnikaülikooli Meresüsteemide Instituut ja Norra Geoloogiateenistus. Projekti eesmärgiks


Juhend: mõned potentsiaalselt üllatavad kaubad, mis on selgesõnaliselt lubatud TSA kaudu kaasaskantavas pagasis 2019 | lifeforaforest\nJuhend: mõned potentsiaalselt üllatavad kaubad, mis on selgesõnaliselt lubatud TSA kaudu kaasaskantavas pagasis\nKui olete alaline rändur, võib teil pagasis olla mõni… huvitav… ese. Lõppude lõpuks ei pea teil tingimata olema kassa, kuhu saaksite lihtsalt kõik maha visata, et hiljem uuesti naasta. Kuid reisimine, nagu ajutine seljakotirändur, vaid mõne särgi ja mõne seebiga, ei anna alati pikaajalise stabiilsuse tundeid. Võib-olla olete käepärane nagu mehaanik või kunstlik nagu maalikunstnik või kulinaarne näiteks peakokk. Või on teil võib-olla oma tööriistakomplekt ja spetsiaalsed tööriistad, mis muudavad „käiguvahetuse” liikvel olles pisut „kodusemaks”. Võib-olla kasutate raha teenimiseks spetsialiseeritud andeid või tegelete lihtsalt spetsialiseeritud hobidega, et aidata mediteerida või tasakaalustada oma psüühikat. Mis iganes see ka pole, siis võite end mingil hetkel muretseda: kas ma võin lennates selliseid-selliseid kaasa võtta? Kas pean maksma registreeritud pagasi eest lisamaksu või jätma selle lihtsalt maha ja hankima selle uuesti oma järgmisesse sihtkohta?\nTSA juhend „Mida ma võin kaasa võtta?” On A-Z nimekiri asjadest, mida saate ja mida ei saa USA registreeritud turvalisuse kaudu kaasa võtta oma registreeritud ja kaasasolevas pagasis. Juhendi leiate siit ja see on hea (ehkki mitte põhjalik) ressurss kõige tavalisemate ja mõne haruldasema üksuse jaoks.\nPidades silmas alalist reisijat, kasutasin seda juhendit loetelu koostamiseks, mida mõned TSA võimaldavad üllatavad esemed võimaldavad. See on umbkaudne juhend, mis on suunatud inimestele, kes soovivad reisida ainult seljakotiga (või väldivad pagasi kontrollimist) esemeid, mille TSA on selgesõnaliselt deklareerinud, ja mida on mõistlik oma kontrollpunktide kaudu tuua. See pole muidugi ammendav. Olen kindel, et lubatud on ka palju muid imelikke üksusi, mida TSA juhendis pole loetletud! Kui teil on eriti imelikke esemeid, on alati parem teha oma uurimistöö.\nMärkus. Isegi kui üksus on siin lubatud, saavad TSA agendid siiski oma äranägemisel eseme konfiskeerida või panna teid kotti kontrollima. Nii et kui teil on kahtlusi ja teil juhtub olema kontrollitud kott, pange see lihtsalt oma pagasisse. See artikkel on mõeldud inimestele, kes reisivad ainult kaasas oleva seljakotiga ja võivad muidu need esemed minema visata. Ehkki mitmesuguseid lõikevahendeid _are_ on tegelikult allpool loetletud, on oluline meeles pidada: MITTE MIDAGI SÕNADE NÕUDEID EI SAA KUNAGI VÕTTA PÕDEVAS PAGAS. Samuti on hea märkida, et teatud lennuettevõtjad ja muud riigid võivad rakendada oma piiranguid ja et TSA-l endal võivad olla allpool toodud üksustega seotud konkreetsed märkused, suurused või muud piirangud. Palun võtke vastutus ja uurige ise järele.\nIlma täiendava abita:\nMõni potentsiaalselt üllatav toode, mis on selgesõnaliselt lubatud Ameerika TSA kaudu kaasaskantavas pagasis\nJalgratta ketid ja pumbad\nSegistid (tera tuleb eemaldada)\nKeeglipallid (koos lisatud märkusega: “Spordivarustus, mida saab kasutada peksuna (näiteks nahkhiired ja klubid), on lennuki salongis keelatud ja seda tuleb vedada teie kontrollitud kottides.”)\nButaani lokirullid (koos lisatud märkusega: “Gaasikassetti ja butaanil töötavaid lokirullid sisaldavad juhtmeta lokirullid on lubatud ainult kaasaskantavates kottides. Kütteelemendi kohale peab olema kindlalt kinnitatud kaitsekate. Seadet tuleb kaitsta juhusliku juhtimise eest. aktiveerimine. Gaasitäitmine (varupadrunid) pole kontrollitud ega kaasaskantavates kottides lubatud. ”)\nLaagripliidid (koos lisatud märkusega: “Laagripliidid on kaasaskantavates või kontrollitud kottides lubatud ainult siis, kui need on kogu kütuse tühjad ja puhastatud nii, et kütuseaurusid ega jääke ei jääks. Palun mähkige nöörid ja kihid esemetesse kottidesse, et ametnikud saaksid neid kasutada saate üksustest selge ülevaate. ”)\nSigarilõikurid (koos lisatud märkusega: "Kuigi sigarilõikurid on üldiselt lubatud, soovitame need pakkida oma registreeritud pagasisse. TSA ametnikud võivad oma äranägemise järgi keelata mis tahes eseme läbivaatuskontrolli kaudu, kui nad usuvad, et see kujutab endast julgeolekuohtu.) kontrollitud kottides olevad teravad esemed peaksid olema mantliga või kindlalt pakitud, et vältida pagasikäitlejate ja inspektorite vigastamist. ”)\nKorgitsad (neil ei tohi olla laba)\nÜhekordsed pardlid (koos kaasneva märkusega: “Kõik kontrollitud kottide teravad esemed tuleks mantli külge kinnitada või kindlalt mähkida, et vältida pagasikäitlejate ja inspektorite vigastamist.”)\nKuivjää (kuni 5,5 naela, õhukindlalt pakitud ja märgistatud)\nE-sigaretid ja Vapes (ainult kaasaskantavad)\nHarry Potteri võlukepp\nLaser-näpunäited ja laser-depilaatorid\nLiitium-ioon akud (kaasas ainult juhul, kui üle 100 vatt tunni)\nTööriistad: kokkupanduna ja mõõdetuna otsast lõpuni peab olema vähemalt 7 tolli või vähem.\nRula- ja longboards\nMitme teraga ilma tööriistata\nKaasaskantavad hapniku kontsentraatorid\nPotid ja pannid (ilma malmist)\nTurvavõistlused (AINULT kaasaskandmine, kõikjal streikimata, üks raamat)\nKäärid (alla 4-tollised labad, mõõdetuna pöördepunktist)\nKruvikeerajad (lühem kui 7 tolli)\nTühjad kestad (krunt tuleb eemaldada ja tühjaks lasta, mürsk ei ole enam puutumatu)\nVäikesed kalandused (puuduvad suured õngekonksud ega teravad riistad)\nKasutatud süstlad (peavad olema Sharpi ühekordselt kasutatavas konteineris või muus kõva pinnaga mahutis)\nMutrivõtmed / tangid (kokkupanemisel peab jällegi olema 7 tolli või vähem)\nAvaldage julgelt vastus, kus jagate oma kogemusi TSA kaudu või tutvustate uurimusi üllatavate esemete kohta, mida võisite kaasa võtta. Kunagi ei või teada, keda aitate!\nKuidas lisasin nn juhiste autori oma nn kutseliste ametite loendisseSelle aasta Karnataka külastamise 11 peamist põhjustSeljakotireis Sousse'i, TuneesiaSalajane Hanoi: Hanoi vähemtuntud vaatamisväärsuste juhendCOMO Shambhala peab isikupärastamist esmatähtsaks


Jamie Campbell Bower: "Lily süttib igas toas!" - elu\nUus trend? Kõige jultunumad meeste ujumistrennid maailmas\nGemobbt auf Ballkleid-Foto: noor naine saab ootamatut tuge\nÕuna hapukoorekook - hilissuvine armastus!\nPõhiline / elu / Jamie Campbell Bower: "Lily süttib igas toas!"\nStaarintervjuu Jamie Campbell Boweriga\nKahjuks autasustatud: Blockbusteri staar Jamie Campbell Bower armus filmi partnerisse.\nJuhuslik britt õlgadega nõbu mängis Twilight saagas vastikut Volturi vampiiri Caiust.\nFantaasiafilmi "Allilma kroonikad" jaoks vahetab ta nüüd külgi, kui varjakütt Jace jälitab ta vereimejaid ja deemoneid.\nRÕÕM: Filmis on teil patused rune-tätoveeringud, mis annavad teile võitluses üliinimlikke jõude. Kas teil on ka millised?\nJamie Campbell Bower: Jah, isegi kuus! Igaüks neist esindab midagi, mis on minu jaoks elus palju tähendanud. Näiteks jalas kannan maja-pääsukest. Igal aastal pesitseb see linnuliik mu vanemate kodus Inglismaal maal. See tätoveering ütleb mulle, et olen alati oma vanemate külge kindlalt seotud.\nTulistamisest alates olete sina ja Lily Collins paar. Kas armusite esimesse kohtumisse?\nAastaid tagasi oleme kohtunud põgusalt esietendusel ilma tagajärgedeta. Valamise ajal mõistsime üksteist nii hästi, kui oleksime üksteist läbi aegade tundnud. Keemia oli õige. Ta on lihtsalt suurepärane inimene - armas, hingeline ja hingeline. Lily süttib kohe igasse ruumi, kuhu ta siseneb, ja ma arvan, et see on õnnistus tema läheduses olla. Olen rõõmus.\nFilm räägib kurjadest jõududest ja üliinimlikest jõududest, kas olete ka natuke ebausklik?\nMitte otseselt, kuid usun, et on vaimseid võimeid, mida me ei saa kontrollida. Mul on ka õnnelik võlu, mida kannan alati, kui midagi olulist on tingitud! See on väikeste võludega kaelakee, mille Lily mulle kinkis.\nLily filmitegija murrab kohe alguses sisse. Mis oleks halvim asi, mis võidakse sinult varastada?\nMulle pole midagi tuua (naerab). Mul oleks valusalt puudu peredest ja sõpradest tehtud fotodest. Vargad varastavad aga pigem sülearvutit ja mobiiltelefoni. Asjad, mis oleksid minu jaoks kulukad.\nÜhes stseenis mängid Jace'ina klaverit. Kas saate seda teha?\nJah, ma olen aastaid mänginud. Kuid Johann Sebastian Bachi tüki, mille filmis ma lämmataksin, olen ekstra proovinud.\nKas on tõsi, et tegite ise trikid?\nKuni 99 protsenti jah! Harjutasin nädalaid kurereha, mis oli minu kui lumelauduri jaoks suhteliselt lihtne. Tahtsin ise võimalikult palju ära teha, kuid keeruline tagasilöök oli liiga riskantne. Ta võttis mu stunt topelt üle ja vigastas ennast kohe. Õnneks pole raske.\nNendes trikides nähakse sind sageli, et ülakeha on vaba. Kas sellise kuuepaki koolitamine oli raske töö?\nJuba neli ja pool kuud enne filmimise algust: olin jõusaalis alaline külaline ja veetsin kolm tundi päevas võitluskunste. Lisaks pidasin ranget dieeti: ei gluteeni, ei õlisid. Sõin veganit, mis oli minu jaoks kõige raskem.\nNad olid juba teismelisena kaamera ees. Kuidas sa nii varakult näitlemisettevõttesse astud?\nKell 15 hakkasin modelleerima, kuid tegevus tuli mulle liiga lühikeseks. Nii et ma tahtsin olla näitleja. Kell 17 sain Johnny Deppi kõrval oma esimese filmirolli filmis "Sweeney Todd". Moefotograafiaid tegelen enam harva. Hiljuti teene minu kunagise sõbranna Zoe Grahami jaoks. Ta on disainer ja ma modelleerisin tema teksasilti Jervoise.\nKuidas eelistate oma vaba aega veeta?\nUnega (naerab). Kuid mulle meeldib lugeda ka inglise autorite luuletusi või kirjutada muusikat. Tükid sõltuvad alati minu tujust. Kui ma olen vihane ja tahan valjusti karjuda, kirjutan lihtsalt metallitükki (naerab).


Sillamäe Linnavalitsuse palgajuhend – Riigi Teataja\nSillamäe Linnavalitsuse palgajuhend\nSillamäe Linnavalitsuse palgajuhend - sisukord\n§ 8 Lisatasu puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest\n§ 13 Soodustused\nRT IV, 09.04.2014, 38\nVastu võetud 26.03.2013 nr 95\nRT IV, 14.05.2013, 20\n27.03.2014 RT IV, 09.04.2014, 20 12.04.2014, rakendatakse alates 1.01.2014\nMäärus kehtestatakse „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse“ § 22 lõike 1 punktide 35 ja 36 ning „Avaliku teenistuse seaduse“ § 63 lõike 2 alusel.\n(1) Sillamäe Linnavalitsuse palgajuhend (edaspidi palgajuhend) reguleerib Sillamäe Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) teenistujate palga ja töötasu määramise ja maksmise korda.\n(2) Palgajuhendit ei kohaldata linnavolikogu ja linnavalitsuse liikmetele.\n(3) Palgajuhendiga määratakse kindlaks teenistuskohale vastav põhipalk või põhipalga vahemik, muutuvpalga maksmise tingimused ja kord, muude seaduses sätestatud lisatasude ja hüvitiste maksmise tingimused ja kord ning palga maksmise aeg ja viis.\n1) teenistuja – Sillamäe linnaga avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes olev ametnik või eraõiguslikus töösuhtes olev töötaja;\n2) ametnik – isik, kes on Sillamäe linnaga avalik-õiguslikus teenistus- ja usaldussuhtes ning on nimetatud linnavalitsuses ametikohale, millel teostatakse avalikku võimu;\n3) töötaja – isik, kes on võetud linnavalitsuse töökohale, millel ei teostata avalikku võimu, vaid tehakse avaliku võimu teostamist toetavat tööd ning töötab töölepingu alusel;\n6) sotsiaalsed garantiid – tasu, mida makstakse soorituse tulemuslikkusest mittesõltuvatel asjaoludel.\n(1) Teenistujate palkade määramisel ja töötasude kokku leppimisel ning maksmisel lähtutakse „Avaliku teenistuse seadusest“, „Töölepingu seadusest“ ning palgajuhendist.\n(4) Teenistuja palk arvestatakse vastavalt linnavalitsuse teenistujate tööaja arvestuse tabelile, mida peab linnakantselei spetsialist või tema kohuseid täitev teenistuja.\n(5) Teenistujatele palga määramisel või töötasu kokku leppimisel arvestatakse linnavalitsusele eraldatud personalikulude eelarvet.\n4) lisatasust puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest ning\n(3) Tulemuspalka makstakse eelnevalt seatud eesmärkide silmapaistva saavutamise eest. Eesmärkide ja tulemuste loetelu, mille eest on võimalik maksta tulemuspalka ning soovitava tulemuse ja täitmise ajakava lepivad teenistuja ja vahetu juht kokku arengu- ja hindamisvestlusel ning see fikseeritakse teenistuja arengu- ja hindamisvestluste kokkuvõttes, mis peab olema kooskõlastatud linnapeaga.\n(4) Lisatasu täiendavate teenistusülesannete täitmise eest makstakse sõltuvalt ülesannete mahust ja iseloomust. Täiendavateks teenistusülesanneteks loetakse ametijuhendis või õigusaktides fikseerimata ülesandeid, mis oluliselt suurendavad teenistuja töömahtu ja mida talle annab vahetu juht või mille täitmine toimub seaduse alusel.\n(2) Eritingimustes töötamise eest makstakse lisatasu vastavalt „Avaliku teenistuse seadusele“ ja „Töölepingu seadusele“, kui eritingimustes tehtud tööd ei ole teenistujale võimalik hüvitada täiendava vaba aja andmisega.\n§ 8. Lisatasu puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest\n(1) Teenistujale, kes täidab puuduva teenistuja ülesandeid osaliselt, olles vabastamata oma ülesannete täitmisest, makstakse lisatasu, kui asendamine ei tulene teenistuja ametijuhendist või tingib võrreldes ametijuhendis ettenähtuga töökoormuse olulise suurenemise.\n(2) Lisatasu puuduva teenistuja ülesannete täitmise eest makstakse lähtuvalt asendatava teenistuja põhipalgast proportsionaalselt asendavale teenistujale antud asendatava teenistuja ülesannete mahuga.\n(2) Töötaja töötasu lepitakse kokku töötaja ja linnapea vahelises töölepingus või selle lisas. Töötaja tulemuspalk, preemia, lisatasud võidakse määrata linnapea käskkirjaga.\n(3) Ettepaneku ametniku palga määramise või töötaja töötasu osas ning muutuvpalga, lisatasude ja asendustasu määramiseks teeb vahetu juht. Ettepaneku tegija peab ettepanekus toodud põhipalga, tulemuspalga, lisatasu määra vajadusel teenistujale põhjendama.\n(1) Palka ja töötasu makstakse üks kord kuus töötatud kuule järgneva kuu 1. kuupäeval (autojuhtidele hiljemalt 3. kuupäeval). Linnavalitsus kannab palga või töötasu teenistuja määratud pangakontole.\n(2) Teenistujale väljastatakse teatis arvestatud tasude ja neist tehtud kinnipidamiste kohta.\n(1) Puhkusetasu arvestatakse Vabariigi Valitsuse 11. juuni 2009. a määruse nr 91 „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord“ alusel.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 makstava toetuse määrab kindlaks linnapea käskkirjaga.\n§ 13. Soodustused\n(1) Linnavalitsus võib rakendada soodustusi, et toetada teenistujate tööga otseselt seotud vajaduste rahuldamist (koolitus-, transpordi- või sidekulude hüvitamine) ja tervise ning töövõime säilimist.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 makstava soodustuse määrab kindlaks linnapea käskkirjaga.\n(3) Soodustusi rakendatakse kõikidele teenistujatele võrdselt.\n(1) Linnavalitsusele eraldatud personalikulude otstarbeka ja säästliku kasutamise eest vastutab linnapea.\n(2) Palga arvestamise õigsuse ja tähtajalise väljamaksmise eest vastutab linnavalitsuse hallatava asutuse Linna Raamatupidamine juht.\n(2) Määruse § 5 lõiget 2 rakendatakse 1. jaanuarist 2013. a.


10. juuni 2016 15:31\nSeoses ilmade paranemisega ja suvepuhkuse lähenemisega võiks hakata plaane tegema. Mõte on pealkirjas olev tripp teha 4x4 suunitlusega. Võiks nt. 20. juunil ära sõita ja umbes 2 nädalat kesta (tagasijõudmise kuupäeval võiks väike varu olla). Täpsem plaan puudub, seega ei pea ka seda muutma, kui keegi tahab kampa lüüa. E. otsime reisikaaslasi, ühe autoga veidi kõhe ja võibolla igavam. Soovid on lihtsad: maastikuauto (ei pea tõsimaastur olema aga poriloiku kinni jääda ei tohiks), kahekesi autos, soovitavalt täiskasvanud heteropaar ja mingi stressitaluvus võiks olla. Teatud huumorimeel peab olema. Meie ei vaimustu shoppamisest, ööklubidest ja linnamelust aga mõõdukalt talume ka neid asju. Võiks rõhu asetada loodusele ja kohalikule elule. Meil on ööbimisvõimalus autos aga seda kasutaks nn. plaan "B" na. Kui lähemal piisavalt tegemist, ei pea Istanbulini punnitama, see pigem võimalikuks "kirsiks tordil". 5038631 Arvet\n13. juuni 2016 19:20\nEks 4x4 olegi halbadele teedele parem ja annab teatud lisavõimalusi mägedes jne. Reisi võtame ette ainult koos teise autoga, st. Kui reisikaaslasi ei leia, lendame mujale. Ca. Nädala kannatab väljasõitu edasi lükata. Kogu reisi ei pea koos tegema, vabalt kannatab vahepeal erinevatele asjadele keskenduda ja kusagilt jälle teekonna kokku viia. Nagu mainisin, konkreetset plaani ei ole, seega ei pea seda ka muutma.\n17. juuni 2016 22:01\nKas teil 2 nädalat väheks ei jää nii pika sõidu tarvis? Muidu me läheme juuli keskel maasturiga kaheks nädalaks Ukraina Karpaatidesse. Varem ei saa. Tõenäoliselt ka ühe autoga. Kavas on matkata ja muidu kohaliku oluga tutvuda.\n19. juuni 2016 19:45\nKõlab hästi aga juuli keskel pean tööle minema ja seda ka enam muuta ei kannata. Kui keegi nii äkkplaane ei taha teha, ostame homme-ülejomme lennukipiletid ära, kuhugile.


Uued papud | special k\nEsileht > Uncategorized\t> Uued papud\njuuni 13, 2018 Klari\tLisa kommentaar Go to comments\nKui mul tuli see üligeniaalne mõte minna ja joosta 42,195 kilomeetrit (ilmselgelt parim mõte mu elus üleüldse), siis umbes järgmise mõttena tuli mul see ka, et mul on selleks ikka mingeid normaalseid jooksujalatseid vaja, nagu PÄRIS korralikke jooksujalatseid, mitte selliseid, et “oh, Niked, 50 euri, jumala äge, ostan ära”.\nSee jutumärkides lause pole mingi nali, täpselt niimoodi ma endale eelmisel kevadel Nike Flex Run’id ostsingi. Need on sellised ülipehmed, ilma igasuguse toestuseta jalanõud, mida ma kasutan lühikeste distantside jooksmiseks, sest ma kujutan ette, et need veits aitavad pöialihaseid jms treenida.\nPikemateks distantsideks olid mul juba teist tiiru Nike Revolution 2 (st et ma ostsin teist korda järjest sama mudeli, sest see tõesti meeldis mulle), aga nende aeg on sedakorda nüüd tõesti jälle otsa saanud. Jooksjad teavad seda tunnet, et paned tossud jalga ja need on lihtsalt sõna otseses mõttes täiesti surnud. Jooksujalatsi eluiga pole väga pikk. Väidetavalt mingi 1000 kilomeetrit.\nNiisiis, tossud on surnud, maraton terendab tulevikus, uued jalatsid on akuutne hädavajadus, tuleb minna poodi. Ma olen muidu küll kõva isetegija ja -otsustaja, aga siinkohal ma arvasin, et mingi asi võiks ikka spetsialisti rida ka olla. Läksin Jooksueksperti, sest et kui juba, siis juba.\nLindil joostes tehtud videoanalüüsist selgus, et stabiilsusega on mul lood kehvavõitu. What else is new. Mu vanad Revolution 2 on neutraalsed (st ilma erilise toestuseta) ja nagu öeldud, täiesti surnud ka. Jalad vajuvad sissepoole, põlved käivad kokku. Uus jalats peab seega olema toestav. Sain proovimiseks esialgu kaks tossupaari – ühe sinise ja teise roosa 🙂 Jooksueksperdis on nimelt nii, et seal sa valida ei saa midagi, seal öeldakse sulle, mis sa jalga paned. Hakkasin siis spetsialisti ettetoodud tossudega mööda poodi ringi sörkima. Esimene proovitud paar oli Asics Gel DS-Trainer 22. Esimestest sammudest oli selline tunne, et need tossud jooksevad ise, ma ei pea midagi tegema. Kõrvale sain proovida kahte eri mudelit Saucony’d, mille mudelite nimetusi ma kahjuks ei tea, sest need ei sobinud mulle kumbki. Esimene paar oli jalas nagu naelakast ja lisaks sain ma kolmanda jooksusammuga paremasse põlve sellise valusööstu, et ma arvasin, et mul läheb jalg pooleks. Ma küll arvan, et see oli mitte tossude viga, vaid mingi freak accident, aga ikkagi. Mul on erinevaid blogisid lugedes jäänud mulje, et enamus inimesi tulevad Jooksueksperdist just nimelt Saucony’dega välja, aga mulle need ei klappinud. Teine proovitud paar oli mugav küll, aga ülipehme ja vetruv ja ma hakkasin seda lihtsalt pelgama. Lisaks olid mõlemad Saucony’d mõeldud normaalse jalalaiusega inimestele, ehk siis mulle liiga laiad, nagu kõik ülejäänud jalatsid maailmas (mul on hästi kitsas jalg). Sibasin seal poes ikka päris mitmeid tiire, ühe paariga ja teise paariga ja ühes jalas üks ja teises jalas teine mudel ja jäin ikkagi Asicsite juurde. Need on sobivalt kitsa liistuga ka ja olid üldse veits nagu love at first step.\nLisaks sain soovituse ikkagi stabiilsusharjutusi ka teha (mitte et ma seda muidugi ei teaks, aga ega ma eriti ei tee ka ju).\nPärast edukat sussiostu käisin terve Rocca Al Mare kaubanduskeskuse otsast lõpuni risti ja põiki läbi ja vist mitu korda ka veel. Jeerum, see ostlemine on ikka väga kurnav tegevus. Lõppkokkuvõttes ostsin ainult kaks uut ruudulist flanellsärki… kõigi maade kodutud puuraidurid, ühinege! 😀 (Ruudulised flanellsärgid on kapuutsiga dressikate kõrval mu põhiline riietus).\nTänaseks oli mul muidugi tekkinud asjakohane ja jumala adekvaatne paanikahoog, et ÄKKI need tossud ikkagi ei sobi ja ei meeldi ja mis siis saab, sest ma ei taha isegi mõelda sellele, kui palju need maksid (ma võin vaid käsi südamel vanduda, et need olid täpselt 7 korda kallimad kui mu talvesaapad…) Läksin intervalltrenni tegema – sobivalt lühike treening erinevate tempodega, et uusi jalanõusid mõnusalt aktsioonis hinnata.\nPaanika oli asjatu, tõesti väga mugavad tossud on. Paelutus on suvaline ja vajab timmimist, aga muus osas jooksevad tõesti ise.\nMuus osas on selline veider lugu, et ma pean nähtavasti 9 päeva pärast poolmaratoni jooksma, sest et nagu… 22. juuni on juba järgmine reede ja ma tõesti ei tea, millal see juhtus. Muidu poleks nagu midagi, aga kuulujutud sellest, et esimesed 6 kilti tuleb joosta metsas ja ma ei tea, maantekraavis ei tekita minus erilist entusiasmi. Õnneks ma kavatsen selle joosta hästi aeglaselt, sest kiiresti ma ju ei viitsi ei jõua.\nKommentaarid (8)\tTrackbacks (0)\tLisa kommentaar Tagasisideviide\njuuni 13, 2018, 11:07 p.l.\nMul on ka see poolik ees ja juba mõttes kirun ennast, et miks ma jälle sinna kündma lähen. 😀 Mingi kiire rada see kindlasti pole.\njuuni 14, 2018, 1:49 p.l.\nkuna kõik jooksukilomeetrid on jalanõude kaupa kirjas, siis kontrollisin üle. Hetkel kasutusel olevatest on 1paariga joostud juba 4914,8km ja teisega 4939,4km. ülejäänutega on juba vähem joostud paarituhande võrra. See 1000km jutt on küll asi, mida tuleks võtta kui tootjate müügijuttu, mida on jäänud ka paljud teised uskuma ja sisendanud, et nende probleemid saavad alguse just sellest 🙂 reklaamil on inimeste üle suur jõud. sama jutt ka kallimate jalanõude üle, et need on paremad. tegelikkuses on asi just vastupidine. mida vähem tehnikat jalanõu sees, seda rohkem töötab jalg ise ning ilusam/õigem jooksusamm ja seda kasulikum, muidu läheb jalg liiga mugavaks. Tegelikult polegi vahet, mis jalanõu on sul jalas, vigastused ega probleemid ei tule sellest, vaid treeningu-puhkuse tasakaalust, treenitusest, lihtsalt konkreetsel hetkel tehtud valest pingutusest jne.\njuuni 14, 2018, 10:16 p.l.\nSee on kõik vägagi võimalik, samas ma vaatan oma vanu tosse ja ma küll ei kujuta ette, et need veel 3000 kilomeetrit vastu peaks pidama… paremal on pool talda maha kulunud juba.\njuuni 14, 2018, 7:15 p.l.\nma ei teadnudki, et jooksujalatsitega selline teadus kaasneb :O ma oskan ainult hinnata möödajooksvaid inimesi, kui nad imelikult jooksevad, juu on algajad ja varsti enam ei jookse.\naga ma võin su puuraidurite klubiga liituda, mul on ka mitu ruudulist pluusi, nad pole küll flanellist ja ma soetan neid kaltsukast, aga paar kapuutsiga dressikat on ka, ühe sain kunagi blogide võistlusel auhinnaks ja olen aastaid kandnud.\njuuni 14, 2018, 10:17 p.l.\nMind kohe huvitab, mille alusel sa mööduvate inimeste jooksutehnikat hindad, ise sa ju pole kunagi jooksnud?\njuuni 15, 2018, 1:59 p.l.\nma suitsetan tänava ääres, kus inimesed kogu aeg jooksevad. pidevalt, palju inimesi, erinevaid. vaatan neid kõrvalt, hindan kuidas nad ennast tunnevad, kas käe- jalad liiguvad normaalselt ilma liigse pingutuseta, kuidas jalg maha läheb, kas käed töötavad (liigutamine, hoiak) inimlikult. need, kes oskavad, jooksevad nagu muuseas, loomulikult, need kes harva, pingutavad millegagi üle või liiguvad kuidagi kohmakalt.\njuuni 15, 2018, 2:08 p.l.\nselle peale ma oskan ainult soovitada, et vaata mõnikord maratoni lõpukilomeetrit, seal kohe kindlasti midagi sellist nagu “normaalselt ilma liigse pingutuseta” või “nagu muuseas” ei kohta, ja ometi need inimesed ei ole algajad ja jooksevad ikka päris palju.\njuuni 17, 2018, 10:26 p.l.\nTäiega mõnusat värvi tossud, hea, et tunduvad sobivat ka!\nMa ise praegu ei tea veel, kas ja kuidas nende Saucony’dega maratoni ära jooksen, mis ostsin.. Igal pikemal jooksul (ca üle 15 km) hakkab vasaku jala laba kuidagi kihelema ja ebamugavust tekitama. Noh, vaatame.\nTehnika osas ma ütleks ka, et näen ka igasuguseid asju ja kunagi ka vaatasin inimesi, et that ain’t right, aga tuleb välja, et inimeste jooksusamm ongi erinev ja kõik ei jooksegi nagu Adidase reklaamides 😀\nTrenninädal 11.06 – 17.06 Trenninädal 04.06 – 10.06\n219 851 hits


Kummikatted- ja tooted\nAkustilised sirmid ja tooted\nReguleeritava kõrgusega seinad\nVaheseinad / Reguleeritava kõrgusega seinad\nInimesed on huvitatud, et nad saaksid koos nautida mõnusat vestlust, ilusat vaadet, head toitu ja drinki. Muutuvate ilmastikuolude eest kaitsevad sind Svalsoni tuulesirmid.\nCafé au Lä ® [KÜSI HINNAPAKKUMIST]\nVälirestoranid, mis pakuvad maksimaalset mugavust ja naudingut oma külalistele ja võimaldavad sageli nautida ka head äri ka, sest külalised tulevad tagasi koos uute sõpradega, suurendades nii restoranid käivet.\nKülm tuul, karm ilm ja vargused on vaid mõned negatiivsed tegurid, mis ajavad restorani külastajad välsiterrassidelt siseruumidesse varju otsima. Café au La ® tuulesirmid pakuvad kaitset kõigi nende ebameeldivuste eest ja muudavad õues istumise mugavamaks ja nauditavamaks.\nCafé au La ® on uus kergesti reguleeritav tuuleekraan välirestorani terrassidele. See on esimene toode turul, mis pakub maksimaalset paindlikkust ja mugavust restorani külalistele. Külastajad saavad otsustada, kui kõrget sirmi nad parajasti tahavad, kas nad soovivad intiimset atmosfääri või tahavad olla osa sellest, mis toimub väljaspool.\nLaius\t1000 – 2200 mm.\n- 800/1300 mm (madal/ülestõstetud kõrgus)\n- 900/1500 mm\n- 1000/1700 mm\n- 1100/1900 mm\n- 1200/2100 (maksimum laius 2000 mm)\nPaksus 90 mm.\nCiti Lä ® [KÜSI HINNAPAKKUMIST]\nMiks mitte. Kui teil on oma verandale paigaldatud Citi La ® tuulesirmid, saate nautida rohkem tegevusi õues oma sõprade ja pere keskel nii varakevadel kui ka isegi hilissügisel.\nCiti La ® pakub teile võimalust nautida avatud verandal ilusat ilma ja päikest Lihtsalt ülestõstetav tuulesirm kaitseb teid karmide ilmastikutingimuste ja külma tuule eest.\nTerrassi sirmisüsteemi eesmärk on muuta see lihtsalt ja paindlikult kasutatavaks ning neid saab tõsta ja langetada lihtsa käeliigutusega.\nValmistatud on need alumiiniumist, standardse disainiga ja on sisaldab 6 mm lamineeritud klaasi madalamas fikseeritud osas ja 5mm lamineeritud klaasi reguleeritava kõrgusega osas.\ninfo@interial.ee © Copyright 2008


Varane väljakukkumine ei mõjuta - Kontaveit ja Kanepi ilmselt tõusevad edetabelis | Õhtuleht\nVarane väljakukkumine ei mõjuta - Kontaveit ja Kanepi ilmselt tõusevad edetabelis\nToimetas Ville Arike, 12. märts 2018, 10:28\nAnett Kontaveit (vasakul) ja Kaia Kanepi Robin Roots\nEhkki Eesti paremad tennisistid Anett Kontaveit ja Kaia Kanepi langesid Indian Wellsi turniiril välja teises ringis, ei mõjuta see nende edetabelikohta negatiivselt.\nKontaveit asub praegu ametlikus edetabelis 28. kohal, kuid Indian Wellsi turniiriga ei suuda temast tõenäoliselt mööduda keegi - kui mõni viiendas kümnes asuv mängija just suurüllatust ei vormista. Küll langeb ilmselt Kontaveitist tahapoole venelanna Jelena Vesnina, kes, tõsi küll, on veel konkurentsis, kuid peaks oma positsiooni säilitamiseks finaali välja jõudma.\nKontaveit jõudis mullu samal võistlusel samuti teise ringi, kuid sai mitu võitu kvalifikatsioonis ja mängis ka põhiturniiri esimeses ringis - seetõttu läheb temal kaduma 55 edetabelipunkti. Mullu algas just Indian Wellsist tõus, nii et edaspidi läheb punktide kaitsmine järjest raskemaks. Miamis - kus tänavune võistlus algab järgmisel nädalal - läbis Kontaveit samuti kvalifikatsiooni ja sai kaks võitu ka põhiturniiril.\nKanepi pidas teatavasti mullu samal ajal mängupausi ning temale toob igal turniiril saavutatud iga võit punkte juurde. Nüüd lisandub 35 silma, mis tõstab ta nädala pärast avaldatavas edetabelis eeldatavalt 64. kohalt 60ndaks.\n23. märts 2018, 21:33\nKAHJU! Kontaveit piirdus ka Miamis ühe matšiga\n21. märts 2018, 11:55\nKontaveit alustab Miami turniiri vägevas hoos eakaaslase vastu\n19. märts 2018, 12:04\nKontaveit ja Kanepi loodavad Indian Wellsi pettumuse unustada ning alustavad uut tippturniiri\n19. märts 2018, 10:06\nKaks Eesti tennisisti mahuvad maailma 60 parema hulka


Kabala Spordimaja õhutab sportima - Maaleht\nKabala Spordimaja õhutab sportima\nJulgen väita, et lehe ilmumise ajaks on Kabala Spordimaja kasutatud 1200 korda, seda arvestatuna 2013. aasta algusest.\nPilt on illustreeriv Foto: Vladimir Pesnya, RIANovosti\nSelle ülevaate kirjutamise ajaks olid spordimaja kasutanud 960 täiskasvanut, 207 noort ja 11 last. Kui täiskasvanute ja laste osas jäävad numbrid alla 2012. aasta omadele, siis tänu koostööle noortekeskusega on noorte külastuste arv tublisti kasvanud. 2012. aasta numbrid olid 1086 täiskasvanut, 81 noort ja 75 last.\nKolmel õhtul nädalas mängitakse spordimajas sulgpalli, ühel õhtul saalihokit ja reedeti peab oma võistlusi noortekeskus. Väga harva sporditakse teisipäeva õhtul soodusajal - Tervisekaardiga tasuta kasutamiseks mõeldud ajal. Tuletan siinkohal meelde, et kui ka kaaslast ei leidu, saab spordimajas üht-teist oma tervise heaks ära teha. Näiteks sõuda sõudeergomeeteril või kasutada uut jalgrattatrenažööri. Kuigi meil jõusaali pole, annab spordimajas olevate spetsiaalsete kummilintidega üldist jõutreeningut väga edukalt teha. Kui leiad paarilise või rohkem inimesi, saad sulgpalli, saalihokit, lauatennist, indiacat, korv- ja võrkpalli mängida.\nKoostöös Kabala lasteaia-põhikooliga korraldasime perepäeva ning Tallinna ja Peterburi lastele spordilaagrid. Kabala Spordimaja aitas komplekteerida Raikküla valla tali- ja suvemängude võistkonnad. Saavutasime mõlemal korral väikeste valdade seas II koha. Mõlemal korral oli valda esindava võistkonna suurus ligikaudu 30 inimest.\nAgo Lehe ja Uno Marksoni eestvedamisel ja kohaliku spordimaja abiga toimusid autospordivõistlused Kabala vigur ja jäärada ning Jaani vigur & sprint. Kokku osales kahel võistlusel 76 tehnikasportlast. Rapla maakonna sulgpalli meistrivõistluste raames peeti meie spordimajas kaks etappi. Kokku oli 52 osalejat. Ühe korraldajana kutsun kõiki julgemalt sulgpalli proovima. Tegemist on väga head koormust andva mänguga. Vahendeid saab spordimajast rentida.\nÜrituste kokkuvõte on paslik lõpetada kahe jooksuvõistlusega. Paka Mäe Jooksul ja Kabala Kablutamisel oli kokku 125 osalejat. Paka Mäe Jooksu korraldajana tänan kohalikke ettevõtjaid, kes toetasid võistlust auhindadega. Aitäh Raikküla vallavalitsusele, kes aitas seekord ekstreemsetes tingimustes (lumi ulatus kohati poolde säärde) korraldatud jooksul aega võtta, rada märkida, auhindu ja teed jagada.\nLäheme sportlikult ka uude aastasse. Lisaks 2013. aasta ülevaatele saan edastada ka info, mis puudutab tervisekaarti. Tänu koostööle Raikküla vallavalitsuse ja Märjamaa ujulaga on alates 18. detsembrist tervisekaardiga võimalik taas käia üks kord kuus tasuta Märjamaa ujulas ujumas. Esialgne kokkuleppe on sõlmitud detsembriks 2013 ja jaanuariks ning veebruariks 2014. Kui eelarve vähegi lubab ja kasutajaid jagub, pikendatakse teenust veelgi. Lihtsustunud on ka kaardi kasutamine.\nEsita Märjamaa ujulas tervisekaart ja isikut tõendav dokument. Ujula administraatoril on nimekiri kõigist kasutajatest. Oma nime taha kirjuta allkiri ja võidki suplema minna. Helistada nagu eelmisel korral ei ole enam vaja.\nSportlikke pühi soovides tuletan ühtlasi kõigile meelde, et 23.-29. detsembril on kõigile eelregistreerijatele spordimaja kasutamine jõulunädala raames tasuta.\nOTSEBLOGI | Teadlased: piirangud Eestis töötavad, kui neid täidetakse; politsei on erimeetmete rikkujate vastu pidanud kasutama ka jõudu 341


Ostuotsust mõjutab pakend rohkem kui sisu - Äripäev\nOstuotsust mõjutab pakend rohkem kui sisu\nAin Alvela 16. oktoober 2006, 00:00\nLaiatarbekaupade tootjad näevad konkurentsi süvenedes üha enam vaeva mitte niivõrd toodete eneste arendusega, vaid panustavad hoopis pakendite arendamisele, mis võimaldab oma olemuselt vanale tootele uue väljanägemise anda. Erinevatel hinnangutel kulutavad Eesti toidutööstused pakendiarendusele kuni kümme protsenti aastasest müügitulust.\nRakvere Lihakombinaadi turundusdirektor Anne Mere hinnangul süvenevad vaid üksikud tarbijad poes toote sisusse ja loevad pakendilt, milline koostis sel täpselt on.\n"Pakendi väljanägemine on väga oluline ostuotsuse kujundaja," tõdeb Mere. "Suur osa tarbijatest on küll lojaalne oma meelisbrändile, aga ka siis oodatakse, et pakend oleks mugav ja funktsionaalne."\nAnne Mere räägib, et ettevõte seab pakendite arendamises eesmärgiks kaubale hea väljanägemise andmise ja toote maksimaalse säilivuse tagamise. Ta lisab, et uisapäisa uusi pakendeid tootmisse ei juurutata - tegemist on firma jaoks olulise investeeringuga, sest uuele pakendile üleminek tähendab üldjuhul ka uue pakendamisliini soetamist. "Vanade liinide putitamine ja ümberseadistamine ei tasu ennast ära," nendib Mere.\nPakkemasinaid ja -materjale maale toova ASi Cortex Eesti juhataja Anne Kassihhini sõnul seavad tootjad tänapäeval pakendi põhitingimuseks, et see tagaks toiduaine hea säilivuse.\n"Selleks pakendatakse üha enam tooteid gaasilisse keskkonda," selgitab Kassihhin. "Toode pannakse puhtasse keskkonda, kus ei ole baktereid ja mikroobid ei saa edasi areneda. Funktsionaalse pakendamise puhul on oluline, et toode oleks välismõjutuste eest kaitstud." Kassihhin lisab, et pakend peab olema küll atraktiivne, ent kindlasti ka heast materjalist, et toode ei rikneks.\n"Olid ajad, mil pakendamisel kasutati PVC-materjali, mis madalal temperatuuril tekitab organismile kahjulikku soolhapet," räägib Kassihhin. "Tänapäeval on üle mindud polüetüleenile, mis pole kahjulik ja laguneb looduses."\nLigi kolmekümnele Eesti toidutootjale pakendiliine tarninud Soome firma Thomeko OY Eesti esinduse müügijuht Margus Kupi sõnul ootab tarbija värsket, aga samas pikalt säilivat toodet, nõuab pakendilt, et seda oleks mugav käsitseda ja vajadusel võimalik korduvalt sulgeda. Kupp tõdeb, et keskkonnasõbralikkus on pakendite tootmise juures tagaplaanile jäänud. "Selles osas tehakse niipalju, kui vaja, aga mitte sentigi rohkem."\nASi Tere tootmisdirektor ja juhatuse liige Ülo Kivine kinnitab, et atraktiivne pakend on klientide jaoks oluline.\n"Pakendi puhul on tähtis selle kasutamise mugavus, välimus, kuju ja vastupidavus," ütleb Kivine. "Korduvkasutatav pakend võiks olla ka hermeetiliselt uuesti suletav - kui näiteks väikese jäätise sööb inimene korraga ära, siis liitrisest piimapakist valatakse neli-viis korda ja seepärast on mugav, kui pakendil on kork."\nThomeko OY Eesti müügijuht Margus Kupp ütleb, et tulevik toob taassuletavate karpide hoogsa arengu. See omakorda teeb pakendi tootmise kallimaks, mis lõpuks tähendab ka toote hinna tõusu.\n"Lihatooted ja mõned juustutooted on Eestis pakendatud maailmatasemel," leiab ta. "Lihatoodete osas lähevad hästi müügiks skin-pakendid, kus vaakumit tekitamata tuuakse termokahaneva kilega esile kogu toote struktuur."\nKupp kinnitab, et skin-paki eelis vaakumpaki ees on, et see ei too toote mahlasid välja ja toode püsib pakis atraktiivne. "Skin-pakendi liinid on tööstustes hästi koormatud ja teenivad tootjale korralikult raha," ütleb ta. "Samas kalatoodete pakendamise osas on veel palju ära teha."\nVäljakutse pakenditootjale esitavad Kupi hinnangul valmistoodete tootjad, kes soovivad kasutusele võtta pikemat säilivust tagava pakendi.\n"Soovitakse pakendada gaasikeskkonda, et viia jääkhapniku sisaldus pakendis miinimumini," selgitab ta.\nSel aastal ei ole Rakvere toonud turule ühtegi täiesti uut pakenditüüpi.\nTänavune kõige olulisem pakendimuudatus puudutas grillvorste ja marinaadis lihasid, kus panime karbile ümber panderolli eesmärgiga anda tarbijale rohkem informatsiooni nii tootest kui ka kasutusviisidest.\nTavalisele etiketile mahub väga vähe infot ja seetõttu otsisime uusi pakendilahendusi. Idee selleks saime oma tuttavatelt-sõpradelt, kes kurtsid, et tegelikult nad ei teagi, kui kaua mingi vorst või liha küpseb.\nSamuti lisasime panderollile info Rakvere Lihakombinaadi teiste analoogsete toodete kohta, et tarbija oleks poodi minnes juba informeeritum ja ei peaks leti ees valides aega viitma.


Restoranitest: hubane kohtumispaik Rotermannis\nPlatz on Rotermanni kvartalile kohaselt soliidne, kuid mitte elitaarne. Foto: Raul Mee\nHeidi Vihma • 19 jaanuar 2017\nPlatzi on raske kategoriseerida, sest kindlat stiili menüüs pole: kõige paremini sobib öelda “kohtumispaik”.\nSõber, kellega Platzis kohtumise kokku leppisin, uuris, mis tüüpi kohaga tegemist. Alguses jäin vastuse võlgu. Menüüs on ju Aasia segiläbi Euroopaga, niisamuti on joogikaardil veinid kokteilide ja valitud teedega. Lõpuks leidsin kategooria – “kohtumispaik”.\nTaolist määratlust restoranigiidides pole, nii et võlgnen selgituse. Kui restorani minnakse hea toidu ja joogi pärast, siis kohtumiskohta eelkõige kellegagi kokku saamiseks – seega siis inimeste pärast. Muidugi on ka toit ja jook olulised, aga mitte esmatähtsad. Aastaid tagasi, kui Platz end Rotermanni kvartali ühe esimese asukana sisse seadis, tundus asukoha valik üsnagi riskantne, see osa südalinnast oli veel avastamata.\nPunktid: 24Toit-jook: 8Teenindus: 7Interjöör: 9\nAadress: Roseni 7, TallinnTelefon: 664 50 86Avatud: E-L 12-23, P 12-22Pearoogade hinnavahemik: 10-17 + lisand 2,5-3www.platz.ee\nRotermann on muutunud\nTäna on pilt hoopis teine, kunagisest tühermaast on saanud linna kauneim kvartal, mis linnakodanike poolt juba üsna omaks võetud ja kust nii mõnedki olulised käigurajad läbi viivad.\nPlatz on hubane, kuid parajalt neutraalne, et meeldida paljudele. Ka menüü tundub olevat kokku pandud “igaühele midagi” põhimõttel. Burger, Caesari salat, tom kha supp ja heeringatartar on road, mille tellimiseks pole vaja menüüsse süveneda, neid trendikate restoranide peaaegu et kohustuslikke roogasid julgevad tellida ka väiksema restoranikogemusega külastajad.\nPlatz on mõelnud ka neile, kellel Caesari salatist ja tom kha’st isu täis söödud: maisteelamusi ja gastronoomilisi teemasid pakuvad gumbo, kreooli köögist pärit supp, Eesti seakülg Aasia stiilis ja glögimarinaadis veisepõsk. Veganid saavad vegantoitu ning ka laktoosi- ja gluteenivabaduseaustajatele on oma road.\nKa jookide poolest on Platz mitmekülgne: hea valik veine, sealhulgas väga paljud neist ka klaasikaupa pakkumises, mitut sorti teed ja tore valik talvekokteile.\nMaitstud roogadest avaldas kõige enam muljet lepasuitsulõhe. See oli erakordselt mahe, lisandiks pakutud suvikõrvitsaspagetid kandsid südatalvele vaatamata kevadist värskust ja maitsed hakkasid kenasti kokku. Tore oli ka saiavaba portobelloburger.\nVokiroad olid aga viletsamast klassist. “Sööklatoit,” andis lauakaaslane, enamjaolt suhteliselt nuudlilembene, sellele kriitilise hinnangu. Nuudlid olid natuke liiga pehmed ja kuigi menüü lubas mango-tšilli kastet, oli tšillit ainult aimata.\nAndku Platzi kokk mulle andeks, kui ta oma kastmeid kokku segades on köögis tunde veetnud, aga nii nuudlite mango-tšilli kui portobelloburgeri tomatikaste meenutasid vägagi poes valmiskujul müügil olevaid souste.\nPõhjendamatult hästi hoitud saladus\nKobarkino naabrina on Platzil kinokülastajatega erilised suhted. Sama päeva kinopileti ettenäitajaile tehakse magustoidu puhul hinnasoodustus ja on olemas isegi kino-erimenüü neile, kel kiire. Lahke pakkumine, mille oleksime kindlasti vastu võtnud – kinno me just läksimegi. Ainult et Platzi kinoarmastusest sain ma teada alles hiljem, koduleheküljelt. Restoranis ei hakanud sellekohast teavet kusagil silma ega rääkinud sellest ka ettekandjad, keda meie laua juures päris mitu käis. Ilmselt oleks vaja kogu lahkus menüüsse kirja panna, kuidas muidu see klientideni jõuab.


postitatud 28.06.2005 kell 20:06\nMiks ma ei leia kaaslast?\nKes oskab nõu anda, kuidas luua uusi suhteid? Olen normaalne noor naine ja ei talu üksiolekut. Olen käinud ja otsinud, aga pole leidnud...\npostitatud 28.06.2005 kell 20:09\nelus on üx vaffa paradox, et sealt, kus kõige vähem ootad ja loodad, seslt sulle lax ära tuleb ära näe sita asja pärast vaeva, küll sa ka kellegi otsa komistad\npostitatud 28.06.2005 kell 20:13\nKus sa käid ja otsid?\npostitatud 28.06.2005 kell 20:19\nigal pool, linnas, maal, tööl, üritustel, isegi ööklubis, aga seal küll normaalseid mehi pole vaielge vastu!\npostitatud 28.06.2005 kell 21:01\njust lõppes suvereporter kanal2-st, seal oli selline saatelõik tekkinud, kuidas tänaval tutvust sõlmida inimesega, kes sulle sümpatiseerib..... homme järgneb, vaata seda, saad ehk miskeid kasulikke nippe\npostitatud 28.06.2005 kell 21:23\nAsi on vähem selles kust sa otsid ja rohkem selles keda sa otsid, kui sa otsid printsi valgel hobusel kellesse sa sügavalt armuksid esimesest silmapilgust siis pead sa päris kaua ootama kahjuks.\npostitatud 28.06.2005 kell 21:29\nhuvitav, kas meestele meeldib, kui tüdruk tänaval juurde astub ja tutvust sobitab?\npostitatud 28.06.2005 kell 21:31\nKui noor, kus elad ja kas pilti ka on?\npostitatud 28.06.2005 kell 21:40\nNo nii noor ja loll ma pole et kuldse juuksetukaga printsi valgel hobusel ootaks voorusevöö reitel, seda elukat pole ju olemas. Ma räägin ikka ühest toredast poisist, kellega oleks miskit rääkida ja kelle kaissu pugeda. Need kes siiani on olnud, on osutunud "valedeks". Küsimus on, kuidas leida "õige", kellega on hea olla? Kas neid üldse on olemas? Ma pole ka vana ega kole et see võiks põhjus olla.\nViimane külastus: 6.09.2008\nAsukoht: peaaegu eesti keskel\npostitatud 28.06.2005 kell 21:46\nmul ka kunagi sama etapp läbitud, tekkis tunne et minu jaoks poelgi kuskil kedagi. Lõpuks viskasin kõik ootused ja lootused nurka ja mõtlesin, et ok lõpetan igasuguse jama meestega. Nii öelda Time out... ja siis hakkas neid mehi siit ja sealt lähemale kippuma. Ja kõige kõige sellisemal hetkel, kus mul oli suhetest ükskõik, avastas mind Keegi ja ootas ohkem kui pool aastat, enne kui hakkasin üldse mingeid huvi märke avaldama.\nNiiet li-li jutt täitsa õige\nära otsi kedagi paaniliselt, sest sisi sul arvatavasti liig kõged nõudmise, ime et siis ükski mees ei suuda üle selle lati ronida või hüpata\npostitatud 28.06.2005 kell 21:49\nOi, vabandust. Aga kas sa seda voorusevööd mõtlesid valgel hobusel printsi või sinu enda reitel? Voorusevöö käib tavaliselt vähe teise kohapeale. Või pole ma teatud mudelitega kursis?\nAga edu Sulle siis Sinu unistuste kaaslase otsinguil!\npostitatud 28.06.2005 kell 21:55\nAlgne postitaja: wibelyss\ntore kuulda et keegi kah samas punktis viibinud. võibolla olexgi kõige õigem time out teha, aga hetkel pole päris kindel, kas sellega hakkama saan, igatsus tapab...\npostitatud 28.06.2005 kell 21:57\nAlgne postitaja: Smuki\nOK olen täpne, mõtlesin, et voorusevöö on tüdruku reite vahel.\npostitatud 28.06.2005 kell 22:02\nKui sa liiga pealetükkiv ei ole ja need rahule jätad kes ei taha või ei oma parasjagu aega, et sinuga suhelda siis ma ei usu, et sa kedagi häiriks, pigem vastupidi. Paljudele võib muidugi imelik mulje jääda aga sellest saavad nad üle.\npostitatud 28.06.2005 kell 22:20\nNo seda ma mõtlesingi, et imelik kuidagi või nii... et ma nüüd lähen ja teen tutvust? See ei pruugi hästi välja kukkuda. Tuleb vist ikka Juhust oodata, aga mitte liiga tugevalt, sest siis see ei saabugi.\npostitatud 29.06.2005 kell 07:21\nKõigepealt näita pilti.Kui välimusega on kõik korras siis oled ilmselt pipar ve midagist-ja pead lihtsalt oma kõürgeid nõudmisi ootusi alandama.Valget hobust on tänapäeval sitaks raske leida ja valge mersu tahab liiga sageli pesemist.Seega lepi tubli talupojaga printsi asemel.(Pildi võid galeriisse panna)\nVabandust tegin selle postituse peale esimese musirulli postituse läbilugemist.Aga jah kui see asi on nii problemaatiline siis mind ka huvitaks vanus, väljanägemine ja üldine IQ,\npostitatud 29.06.2005 kell 08:04\nOn galeriisid näiteks rates...kus saad inimeste pilte näha ja nendega suhtlema hakata.Seal on vanused põrandast laeni.Kusjuures enne saab ka suhelda ja uurida mis inimene on.Ööklubid pole jah selleks õige koht.Ära pead norgu lase kurbusest,õnnetukesed ja mossis neiud pole nii ligitõmbavad.Aja pea sirgeks ja naerata.Ma ajasin pea juba ise sirgeks,hetkel veel naeru pole aga küll leian ka selle ülesse.\npostitatud 29.06.2005 kell 08:15\nmulle tuleb siinkohal meelde üks ütlus, mida mulle kooli ajal üks tüdruk lausus, kellega mul asjad suht lahku läksid.. "et ära karda tänaval kenale vastu tulevale tüdrukule järele vaadata, sest ta võib seda sama teha..".. et asja mõte selles et uuri inimesi, vaata silma, suhtle, ava enda mõtteid ja emotsioone, küll muu tuleb siis juba ise-enesest..\n.. kaaslase leidmisel ei saa kahjuks teha nö. viisaastaku plaani\npostitatud 29.06.2005 kell 08:38\nennem kui meest otsima hakata võiks ikka selgeks omale teha kuhu vöö käib. Olgu mis vöö tahes reite vahele seda panna pole mõtet., sinna yrita ikka üks juurikas saada.\npostitatud 29.06.2005 kell 11:01\nsinna yrita ikka üks juurikas saada.\nJust! Mina soovitan näiteks porgandit. Ah jaa, tainarull pidavat ka imesid tegema.\npostitatud 29.06.2005 kell 15:02\nSee hea teema. Mul on tuttav naine, kena, majanduslikult sõltumatu, mõni laps, meeldiv inimene, vaba. Ja kurdab ka, et neidsamuseid hobuseid napib. Tuleb nurgast välja tulla ja ennast teistele tutvustada. "Õigete" kohta ei tea öelda.\npostitatud 29.06.2005 kell 16:20\nKui me nüüd vaatame tänavapildis võrdlevalt, millised on eesti mehed ja millised naised - siis, khm...\nÄrgu nüüd mehepojad solvugu, aga niigi väiksema arvu juures on noid, kes "süüa kõlbavad" lausa nutmaajavalt vähe\nNii et igati õigustatud mure ju...\npostitatud 29.06.2005 kell 16:30\naa.. võibolla tõesti ei leiagi tänavapildist enam nüüdsel ajal normaalseid mehi.. sest ega neil va normaalsetel ei olegi selleks aega, et kuskil ringi kolada, need mehed on juba aegsasti ära krabatud ja tööle pandud\nViimane külastus: 10.11.2019\npostitatud 29.06.2005 kell 16:39\nDelilah annab esimese vastuse, mis hakkab lähenema asja tuumale. Keegi asjatundja (kahjuks nime ei mäleta) on öelnud, et Eestimaal on iga viie fertiilses eas naise kohta neli samas eas meest. Seega paratamatult peame teadvustama ka asjaolu, et kõigile naistele mehi ei jätku. Ja jõudma järeldusele, et see ei pruugigi veel olla maailma lõpp. Kunagi ja mõneks ajaks ehk ikka kohtad seda oma ja õiget, varu ainult kannatust\npostitatud 29.06.2005 kell 18:33\nOk, statistiliselt on naised veidi halvemas seisus.....aga minu meelest ei ole see peamine....on veel üks väike probleem. Nimelt see, et istutakse ja oodatakse, ülekantud tähenduses, et hiir (loe: mees) magavale kassile (loe: naine) suhu jookseks.\nMa ei ütle, et peaks paaniliselt midagi otsima, kuid minu meelest on kaks asja, mis peaks abiks olema:\n1. sa pead teadma mida sa tahad (enamik ei tea ;\n2. sa pead LOOMA VÕIMALUSI, et oma tahtmisi saada (enamik lihtsalt ootavad .\nEhk suhtle inimestega. Kui keegi sulle meeldib, siis suhtle veel. Ja proovi vähem eelarvamusi jms kasutada.\nSa küsid, kuidas luua uusi suhteid??!! Ma ei saa päris täpselt aru, mida sa selle all mõtled. Minu meelest on see väga lihtne. Selleks, et luua suhteid, peab iniemstega rääkima. Kogu lugu.\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0191300 sekundit


Ühisrahastus Foto: PantherMedia/Scanpix\nIndrek Mäe • 23. märts 2017 kell 13:45\nÜhisrahastus aitab vältida praegusest majandusolukorrast tulenevaid ohte, leiti Helsingis toimunud Põhjamaade suurimal ühisrahastuskonverentsil, kus selgitati, kuidas nii raha kaasaja kui ka investor saavad ühisrahastuses rohkem teenida.\n„See, mis toimub praegu aktsiaturgudel, on hullumeelne,“ viitas Nordea analüütik Sebastian Wikström The Nordic Crowdfunding Eventil sellele, et väärtpaberid on praegu tugevalt üle hinnatud. „Investorid on asunud otsima alternatiivseid viise oma raha paigutamiseks, samuti on tekkinud olukord, kus paljud head firmad ning ideed ei leia rahastust,“ kirjeldas ta.\nWikströmi sõnul on kasvanud nõudlus nii teistsuguste investeerimis- kui ka rahakaasamise võimaluste järele. „See on ka peamine põhjus, miks Nordea pank hakkas Soomes läbi oma isikliku platvormi ühisrahastusturule juurdepääsu pakkuma,“ selgitas ta. „Nii saame tagada kvaliteetse kasvukapitali korporatsioonidele ning usaldusväärseid investeerimisobjekte neile, kel raha kontol seisab.“\nPariisis peakorterit omava ühisrahastusplatvorm SparkUpi Norra haru tegevjuht Camilla Anderssoni sõnul aitab ühisrahastus pakkuda lahendust peamistele laenuturul valitsevatele kitsaskohtadele ning täidab senised tühimikud. „Turul on väga palju vaba raha, kuid nagu me teame, siis keskmine norrakas pole kuigi riskialdis ja hoiab seda pigem oma kontol,“ märkis ta. „Inimesed tegelikult tahavad olla aktiivsed, kuid kardavad oma raha paigutamist.“\nInvesdori platvormilt võrsunud edulugu\nIdee ehitada Helsingi presidendipalee vastu sadamaalale ujuv bassein\nProjekti jaoks vajati raha 12 miljonit eurot\nHuvi nii avalikul kui erasektoril – esimene tahtis spaad elanikele, viimane ajutist projekti.\nErasektor küsis arendamise eest maad ja merekohta ning laenu – arendajal endal puudusid vahendid täielikult\nLinn raha ei eraldanud, rahvas avaldas tuge ja otsustati proovida ühisrahastust.\nEduka sotsiaalmeedia kampaania toel rahakaasamine ka õnnestus.\nAnderssoni kinnitusel ongi SparkUpi peamine eesmärk investeerimise õpetamine ning inimeste riskivalmiduse tõstmine. „Kui me vaatame üle lepingud ning aitame investoritel jõuda usaldusväärsete projektideni, on see juba pool võitu,“ ütles ta. „Tavaliselt pole ei rahakaasajal ega investoril aimugi, kust peaks alustama, meie viime kaks poolt omavahel kokku.“\nEksperdi hinnangul on ühisrahastusest aga lisaks investorile võrdselt kasu ka raha kaasajale. „On väga palju firmasid, kellele tundub, et kapitali on väga vähe saadaval ning oma tegevust on keeruline rahastada,“ tõi Andersson näite. „Sageli puudub rahavajajatel ka võrgustik, kelle poole pöörduda ning oskus investorit oma idees veenda,“ viitas ta sellele, et SparkUp on abiks nende probleemide lahendamisel.\nLisaks on Anderssoni arvates tähtis teadvustada, et suurte summade kaasamine võtab aega ning seetõttu ei tohi oma idee tutvustamisel raisata aega nende investorite peale, kes tegelikult pole valmis panustama. „SparkUp aitab välja selekteerida ainult need inimesed, kes reaalselt tahavad oma raha paigutada,“ tõi ta välja veel ühe aspekti, kuidas platvormid rahakaasajaid aitavad.\nVõti on turunduses\nKuigi ühisrahastus on abiks ideede rahastamisel ning vajaminevate summade kaasamisel, sõltub tegutsemiseks olulise ressursi leidmine peamiselt rahakaasajast. „Pakume ettevõtetele võimalust raha kaasata ja seda läbipaistvalt ning viime usaldusväärsed ettevõtted investoriteni minutitega,“ märkis Põhjamaade suurima ühisrahastusplatvormi Invesdor tegevjuht Lasse Mäkelä. „Seda, kas ja kui kiiresti raha kaasata õnnestub, mõjutab juba ressurssi otsiv ettevõte ise,“ lisas ta.\nMäkela hinnangul on raha kaasaja jaoks kõige olulisem mõista, et tegemist on turunduskampaaniaga. „Selleks, et temasse meie platvormi vahendusel investeeritaks, peab ta kasutama ka kõiki enda võrgustikke ning aitama meil investorid endani tuua,“ rõhutas Invesdori tegevjuht. „Kaasaja peab appi võtma kõik oma kontaktid, kogu sotsiaalmeedia, sõbrad ja kolleegid, kes vähegi saavad aidata,“ lisas Andersson. Mäkelä sõnul on turunduses abiks ka pressiteated.\nVäga oluline on kaasata ka juhtinvestoreid, et kampaania avalikuks tegemisel oleks ülejäänud investoritele võimalik näidata, et keegi on juba projekti oma raha paigutanud. „Lumepall tuleb veerema saada – tegemist on nn tühja restorani sündroomiga, mis tähendab, et kui mõni on olemas, tulevad ka teised,“ selgitas Mäkelä.\nLisaks rõhutas Mäkelä, et rahakaasajal peab olema rääkida hea lugu, miks tema projekt on oluline. „Investorile tuleks võimalikult lihtsalt ja arusaadavalt seletada, kuidas tema raha kasvab ning millist edulugu ta oma vahenditega toetab,“ rääkis ekspert.\nRiskid pärsivad arengut\nWikström aga leiab, et ka ühisrahastus sisaldab endas paljusid riske ning seetõttu on rahakaasaja ja investori kokku viimine seotud mitme takistusega. „Kuna investoreid on raske kaitsta, siis on emotsionaalselt keeruline müüa neile toodet, mille puhul sa tead, et osa laene läheb hapuks ning mingi hulk investeeritud rahast võib kaduma minna,“ selgitas ta. „Ühisrahastus täidab küll turul oleva tühja niši, kuid ka seal on küllaltki suured riskid,“ tõdes ekspert.\nTeine Invesdori edulugu.\nToodab kangeid alkohoolseid käsitööjooke, mida maitsestab looduslike elementide – marjade ja taimedega.\nSooviti alkoholiturule midagi uut tuua, mida pole varem maitstud.\nEsimene kange alkoholi kampaania, mis sai Soomes rahastatud - tänu heale meediakajastusele.\nEelmise aasta detsembris ühisrahastuskampaania: 354 investeeringut, mille abil kaasati 362 000 eurot.\nSuvel hakkavad toodangut eksportima ning loodavad esimesel aastal müüa 25 000 liitrit toodangut.\nSee on ka põhjus, miks Nordea analüütiku hinnangul ei ole teised pangad nii altid ühisrahastusturule ligipääsu pakkuma. Samuti pole valdkond paljudes riikides nii heal tasemel reguleeritud nagu Soomes. „Siin on olemas ühisrahastuse akt, mille tõttu me saime oma tegevust üldse alustada ning pakkuda esimest sellelaadset teenust Põhjamaades,“ rääkis Wikström.\nLisaks on ühisrahastuse puhul tegemist alles liiga uue ja väikese valdkonnaga. „Igasugune platvormi arendamine ning ühisrahastusele juurdepääsu pakkumine eeldab pankadelt investeeringuid,“ selgitas Wikström. „Kuna suurpangad keskenduvad oma olemasolevale süsteemile ja struktuuri korrashoidmisele ning pangasisene bürokraatia on aeglane, siis millegi täiesti uue, kuid samas panga perspektiivist liiga väikese jaoks on keeruline heakskiitu saada.“\nValitsus aitab areneda\nEnd ühisrahastusega sidunud isikud loodavad valdkonna laienemist ka tulevikus ning on uhked selle üle, et järjest tuleb peale uusi edulugusid. Soome puhul on valdkonna arengusse panustanud aga ka riik ning mitte ainult ühisrahastuse reguleerimise ja vastava akti koostamise kaudu.\nNii näiteks rahastab Soome valitsus arendamisjärgus olevaid ideid, mis oleks tulevikus potentsiaalsed kandidaadid platvormidelt raha kaasamiseks. „Enne idee rahastamist tuleb seda palju testida, muidu on seda raske investorile müüa ja tema usaldust võita,“ põhjendas Johanna Kotipelto Soome peaministribüroost avaliku sektori toetuse vajalikkust. „Soomes tuleb valitsus siinkohal appi.“\nKotipelto arvates võiks riik ühisrahastuse osapoolte vahel aidata usaldust suurendada ning ta tõi esile, et Soomes tehakse seda läbi ideede ja teenuste parendamise ning initsiatiivikuse tagantõukamise. „Samuti on abiks jurisdiktsiooni väljatöötamine ning kohaliku otsustaseme tugevdamine,“ lõpetas ekspert.\nLeedust pärit advokaat ning ühisrahastuse investor Vytautas Šenavicius leidis aga, et paljudes riikides on ühisrahastus valitsuse jaoks midagi sellist, millest ei teata ning see tekitab skepsist. „Samas see olukord järjest paraneb ning Leedu on esimene riik Baltikumis, kes on asunud ühisrahastust reguleerima,“ rääkis ta. Ta lisas, et valdkonda ei tohiks aga ka seadustega üle reguleerida. „Asjatu bürokraatia muudab süsteemi aeglaseks, sunnib kõike kontrollima ning ühel hetkel tuleb endalt küsida, kas suurem usaldusväärsus, on seda hinda väärt,“ selgitas ta.\nŠenavicius lisas, et ühisrahastust võetaks palju tõsisemalt, kui valdkonnas oleks olemas toimiv järelturg. Sellegipoolest nähakse helget tulevikku. „Turule tuleb järjest uusi tulijaid, piiriülene laenamine süveneb, võrgustikud ja tooted arenevad ning lõpuks tulevad platvormidele ka institutsionaalsed investorid,“ lõpetas Soome ühisrahastusplatvormi Fixura tegevjuht Miika Engström.


Kui riik ei sekku, siis asjad ei liigu – Koht.ee\nKui riik ei sekku, siis asjad ei liigu\nValitsus eraldab kohalikele omavalitsustele uute üürimajade ehitamiseks või vanade renoveerimiseks 60 miljonit eurot. Sellele lisandub kohalike omavalitsuste sama suur panus, seega võib hinnata, et elamuehitusse tuleb toetuse kaudu aastatel 2017–2020 lisaks maksimaalselt 120 miljonit eurot, kirjutab ehitusuudised.ee.\nKinnisvaraanalüütik ja koolitaja Tõnu Toompark on valitsuse plaani suhtes kriitiline. “Riigil pole vaja tegeleda asendustegevustega ja sekkuda majandusse seal, kus seda vaja pole, või sekkumise tulemus on isegi kõige optimistlikumate prognooside alusel olematu,” ütles ta. “Kohaliku omavalitsuse initsiatiivi toetamine pole iseenesest halb, kuid sellega tapetakse erasektori initsiatiivi.”\nUrve Palo viitas Tallinna Tehnikaülikooli teadlaste arvutustele, et kui riik panustab ehitushangetesse 110 miljonit eurot ja erasektor lisaks kaks kolmandiku ehk 220 miljonit, looks see aastas 5600 töökohta ja kogu riigi panus laekuks täiendavatest maksutuludest tagasi.\nMinister Urve Palo aga kinnitas, et ilma riigi positiivse sekkumiseta asjad ei liigu kas üldse või piisava kiirusega – seda näitab tema hinnangul nii Eesti elamufondi seisukord kui ka see, et näiteks rekonstrueerimismahud kasvasid arvestatavalt alles siis, kui KredEx hakkas seda tegevust toetama. “Sama lugu on üürielamute rajamisega. Huvi ja vajadus on nii omavalitsusel kui ka ettevõtetel nende järele suur, kuid ilma riigi toeta neid ometi ei teki. Põhjus on omavalitsuste madal võimekus,” ütles ta.\n“Meie eluasemefond vananeb aastas umbes 6000 eluaseme võrra, juurde ehitatakse sõltuvalt aastast 2000–3000 eluaset,” ütles Palo.\nKas riik ikka peab raha matma?\nTõnu Toompark toob välja, et Tallinnas, selle ümbruses, Tartus ja teisteski tõmbekeskustes on üürisektor mürinal arenemas. “Näiteks Tallinna üüriturule lisandus eelmise aasta jooksul tagasihoidlike hinnangute alusel üle tuhande korteri. Kas see on koht, kuhu riik peaks tulema raha matma?” küsib ta retooriliselt.\nPalo tõi välja, et Tallinna ja Tartu puhul on toetus ette nähtud eelkõige sotsiaalkorterite rajamiseks ning neis on ka tegemist teistsuguse turutõrke leevendamisega. “Kinnisvara hind on kõrge ja käib väikese sissetulekuga inimestele üle jõu, näiteks õpetajatele, medõdedele ja teistele noortele spetsialistidele ning sageli ollakse valiku ees, kas sõita kaugemalt iga päev Tallinna tööle või elada juba Helsingis ja kaugemalgi.”\nMinistri sõnul tähendab see, et meie kvalifitseeritud spetsialistid suunduvad välismaale elukvaliteedist tingitud põhjustel, aga Eesti pole nii rikas, et seda endale lubada. “Pean oluliseks rõhutada, et üks KOV saab taotleda oma projektide realiseerimiseks kuni 2,5 miljonit eurot. Kindlasti ei suuda see summa viia tasakaalust välja Tallinna ega Tartu korterite üüriturgu,” ütles Palo.\nÜürielamute toetuse eelnõus on ka märgitud, et lisapunkte annab korterelamu rajamine Ida-Virumaale või Kagu-Eestisse. Regionaalsed erisused on ministri sõnul toodud sisse, kuna need on piirkonnad, kus elamufondi seisukord on teiste piirkondadega võrreldes kehvem. “Ida-Virumaa ja Kagu-Eesti on ka sotsiaaldemograafilise olukorra tõttu Eesti-siseselt mõnevõrra maha jäänud. Samas on seal tugevaid keskusi, kus on konkurentsivõimelisi tööandjaid ehk neil piirkondadel on potentsiaali ettevõtlust arendada ja koostöös uute töökohtade ning nüüdisaegse eluasemefondi tekkimisega meelitada juurde uusi elanikke. Kuna kinnisvaraturu olukord – ehitushind on kõrgem kui hilisem turuhind – ei motiveeri eraettevõtteid seal kinnisvara arendama, peab riik omavalitsustele ja ettevõtjatele appi tulema,” märgib Palo.\nElamispindade kättesaadavust tuleb tõsta teisiti\nJutt sellest, et elamufondi rahastamine toetab ettevõtlust, kuulub muinasjuttude või soovunelmate valda, mil pole ette nähtud mingitki perspektiivi realiseeruda. Tasub vaid heita pilk põhja poole, Soome, kus on näha, et elamufondi rajamine on sisuliselt lõppenud fiaskoga ehk avaliku raha massilise kulutamisega.\nKui on siiras soov elamispindade kättesaadavust parandada, peaks mõtlema muudele küsimustele. Mõned olulisemad neist. Üüriinvesteeringute soodustamiseks tuleb korrigeerida võlaõigusseadust. Praegune võlaõigusseadus on väga üürniku poole kaldu ega soosi (vaid isegi takistab) üüriinvesteeringute tegemist. Üürihinnale käibemaksu lisamise võimalus. Praegu on seaduse regulatsioon range, mis välistab üürihinnale käibemaksu lisamise. Avada võimalus mikrokorterite (kuni 20 m²) arendamiseks. See on turunišš, mis on piisavalt täitmata ja kus on palju nõudlust. Väikekorterite rajamine on takistatud aga parkimisnormide tõttu.\nkinnisvaraanalüütik ja konsultant, Adaur Grupp OÜ\nEhitajale sobib, aga ajastus on küsitav\nOlen mitu korda küsinud, kuidas ja kui efektiivselt planeeritakse kasutada ELi selle rahastusperioodi vahendeid. Eelmisel korral kukkus vahendite kasutamine lühikesse ajavahemikku perioodi lõppu ja midagi head sellest ei tulnud. Kui nüüd tehakse seda uuesti ja paremini ning planeeritakse täiendavalt, siis ehitajana mulle see meeldib, aga kas see ka riigile hästi mõjub, pole kindel. Iseasi on valdkonna elavdamine. Riik peab panustama siis, kui valdkond kiratseb, mitte erasektori või ELi rahastuse harjal.\nEhitustrust ASi juhatuse esimees\nRiigi toetus üürimajade ehitamiseks või renoveerimiseks\nUut hoonet ei tohi omavalitsus müüa varem kui 20 aasta pärast, renoveeritud hoonet 15 aasta pärast. Samuti on kohalikul omavalitsusel kohustus pidada arvestust korterite üürimise kohta: vajadusel saab KredEx sellekohast informatsiooni küsida ja kontrollida, samuti teha paikvaatlust. Kui KOV on toetusetingimuste vastu eksinud, võib KredExi toetuse osaliselt või täielikult tagasi nõuda, kinnitab majandus- ja kommunikatsiooniministeerium.