Meie Tenerife: igavese kevade saar - Igikelts\nMeie Tenerife: igavese kevade saar\nMeie, ehk mina ja Marko, minu teine pool, otsustasime, et ilma päikeseta me seda külma, pimedat ja pikka talve üle ei ela. Seega ostsime lennupiletid Tenerifele. Inimesed tundsid ikka huvi kui kauaks jääme, kas nädalaks? Ei! Veedame siin tervelt 4 nädalat! Kindlasti kujuneb selle ajaga siin oma elurütm ning talvisesse Eestisse on üsna raske tagasi pöörduda… brr!!! Targem on sellele hetkel üldsegi mitte mõelda. Võtame kõik, mis paradiisisaarel meile pakkuda on ning üritan ka teile seda soojust ja hispaania positiivset vibe’i edasi anda.\nTenerife on Kanaari saarestiku üks seitsmest saarest (Tenerife, Fuerteventura, La Gomera, Cran Canaria, Lanzarote, La Palma, El Hierro), mis on kõige suurem, kõrgeim ning suurima populatsiooniga. Tenerife ja ühtlasi kogu Hispaania kõrgeim tipp on Pico del Teide (3718m). Tenerife on pitlikult öeldes Saaremaa suurune, ühest saare otsast teise on umbes 100 kilomeetrit, aga see kliima ja vastavalt vahelduv taimestik on nii mitmekesine. Tuues paralleeli Saaremaaga, siis Tenerife “Kuressaares” on meeletult palju hotelle ja palmipuid, kilomeetrite pikkune rannariba ja Sahaara troopilised tuuleiilid. Teises saare küljes asuvad aga hoopis paksud piiniametsad, mis parasvöötmele iseloomulikud. Kuskil saare keskel on enam-vähem 4 kilomeetri laiune vulkaan ning mööda mägiteid selle tippu tõustes näed taimkatte vööndite vaheldumist, täpselt nagu põhikooli geograafiatunnis räägiti. Tipust avaneb vaade nagu lennuki aknast, aga 360-kraadi ulatuses. Talvel leiab siit isegi lund, kuid 3 kilomeetrit allpool on endiselt suvi. Igavese kevade saare nime kannab Tenerife just nimelt sellepärast, et aastaaegade temperatuurivahe on ainult 5 kraadi. Hetkel, novembris, on siin 22 kuni 25 soojakraadi ja saare lõunaosas on pilviseid päevi üsna harva. Kindlapeale minek, kui oled kliimapagulane või soovid lihtsalt oma D-vitamiini varusid täiendada.\nTenerifel on peamiselt Hispaaniast väljarändajatest ja omakorda nende järetulijatest moodustunud omaette populatsioon, kelle maailmavaade ja elukorraldus on igatepidi enesekeskne. Ei, see ei tähenda, et siin oleks puudu külalislahkusest, kohalikud on äärmiselt vastutulelikud ja abivalmid. Tuleb lihtsalt arvestada pisiasjaga, et elu toimub võõrustajale sobivas tempos. See on lõunamaalase egotsenter, mis takistab tal ennast haigeks muretsemast asjade pärast, mida võib teha ka kümne minuti pärast või kahe tunni või siis teha seda hoopis homme või üleüldse tegemata jätta. See on see kurikuulus mañana, mis tuleb kohalikega suheldes paratamatult omaks võtta.\n30-31. oktoober, saabumine\nTulime läbi Düsseldorfi, kus veetsime hostelis öö, et järgmise päeva lõunal Tenerifele edasi lennata. Düsseldorf Weeze ise oli täiesti mõttetu koht, kus polnud peale lennujaama, sõjaväe õppebaaside, paari maja ja põdra kuju mitte midagi. Huvitav, mida me enne näinud polnud, olid cashmachine’d lennujaamas. Põhimõtteliselt – leti taga oleva inimese ülesanne oli kuulata su soove, sulle kaup letile panna ning sina tasusid arve mingisse masinasse paber- ja peenraha sisestades. Samuti hostelis polnud mingit receptionit, kus oleks inimene külastajaid vastu võtnud. Ukse kõrval oli automaat, kuhu sisestasid vajalikud andmed, allkirjastasid ning tasusid toa eest krediitkaardiga, mille eest said magnetkaardi, et sisse pääseda. Hommikul lahkudes, viskasid kaardi ukse kõrval olevasse postkasti – as easy as it can be!\nPärast väsitavat 4,5 tunnist lendu läks kõik väga kiiresti. Marko on siin varemgi pikemalt olnud ning tunneb bussiliiklust unepealt. Soetasime endale lennujaamast BONO kaardid, mis on pigem kohalike seas kasutusel. Turistid, kes ei ole kaardi olemasolust teadlikud, on sunnitud maksma 30% kõrgemat sõidutasu. Sõitsime bussiga 15 minutit Parque de la Reinasse, kus elab meie hostess Elisabeth. Ta on selline 60+ lõbus ja lahke naine, kelle lapsed suured ning seetõttu on tal üksi suures korteris nukker elada. Seega ta rendib oma korterist tube, kasutades selleks Airbnb-d. Privaatsusega probleemi pole, isegi vannituba on meil eraldi, ainult köök on perenaisega ühine. Pealegi meie oleme päevad läbi väljas ning Elisabeth on hiliste õhtutundideni tööl.\nMeie saabumise päeval toimusid suured Halloweeni pidustused, seega oli tal kogu familia külas. Hispaanlaste seas tähistatakse seda suuremalt, kui meil Eestis. Kõik suuremad-väikesed on perede ja sõpradega tänavatel ägedates kostüümides, nõidadest kõrvitsateni välja. Elu ja möll käis isegi meie väikesed rajoonis, mis muidu on üsnagi vaikne. Lapsed käisid ukselt uksele kommi saamas, isegi kauplused ja söögikohad ei jäänud puutumata. Hiljem Elisabeth rääkis, et kui sa julged lapsed ilma kommideta jätta, siis saad kahtlemata mõne munaga aknasse.\nParque de la Reina tänav\nKuna me veedame siin tervelt kuu ning tegevusi ja infot tuleb palju, mida teieni tuua, on mõistlik kui teen seda päeviku sissekannetena. Mõnel päeval on rohkem ja teisel jällegi vähem tegevusi, millest kirjutada. Veidi valmistasin teid esialgu sellise üldisema infoga ette. Meil on siin praegu juba selle 3 päevaga mega palju huvitavaid seiklusi, inimesi ja kogemusi, seega … Stay tuned!\nhispaania loodus manana päike Reisimine suvi tenerife


Minas Gerais toit - päritolu ajalugu, tüübid ja lihtsus\nAinult need, kes on Minas Geraisi toitu söönud, saavad aru laulust “ô Minas Gerais, kes teab, kes teid kunagi ei unusta ...”. Minas Geraisi köök on üks rikkalikumaid ja maitsvamaid varasid kõige traditsioonilisemas Brasiilia osariigis. Nende tugevus ja lihtsus on nii suured, et nad on juba osa teistest kultuuridest, justkui oleksid nad seal juba eksistentsi algusest peale.\nNäiteks Goiás on algul üks neist kohtadest, kus Minas Gerais ’toitu enim reprodutseeritakse. Kulinaarne ja territoriaalne lähedus lisasid unustamatuid roogasid ja retsepte neile, kes neid kohti külastavad. Brasiilia ise on toiduainetööstuses mitmekülgsete kultuuriliste mõjude allikas ja see on riigi suurim rikkus. Seega, kui kavatsete Minases peatuda, vaadake kindlasti allolevat artiklit, et te ei jätaks kasutamata võimalust sealseid vürtse süüa.\nToiduainete kaevandamise ajalugu\nAlguses sai kõik alguse kullapalavikust Brasiilia kesklinnas. Ajalooline verstapost Portugali sissetungidest tõi riiki ja täpsemalt Minas Geraisse suure hulga sisserändajaid. Vaadake nüüd hoolikalt, kui varem ei peetud riiki vaid maavarade uurimise allikaks, polnud ühtegi linna, restorani ja palju vähem elamistingimusi, mis on tänapäeval sarnased.\nNende inimeste jaoks (maadeavastajad, garimpeirod, orjad, üürileandjad ja teised) oli oma toidu valmistamine igapäevane väljakutse. Sellega võtsime aluseks, et toidud valmistati vastavalt sellele, mida seal süüa oli võimalik. Just siin põhineb Minas Geraisi köök. Tavaliselt pärinevad toidud asjadest, mida on lihtne leida ja teha.\nMaisist, maniokist, erinevatest köögiviljatüüpidest oli viimaks saanud nende inimeste toidubaas. Lihtsalt valmistatavad toidud, milles on vähe koostisosi, näiteks maisijahu ja vesi, andsid elu kuulsale Minas Gerais ’angu’ le. Mõlemad selle aja koostisosad olid kaevandustes töötajatele enamasti väga tervislikud ja energiat täis. See selleks! Kellel pole koera jahipidamist ja viis oli leiutada, mida teha keset metsa.\nEsiteks teame, et lihtsus ei tähenda keha vitamiinide puudumist. Vastupidi, Minas Geraisi toidus on palju tervisele olulisi aineid. Mais on Minas Gerais'i köögi üks alustalasid ja on antioksüdantide, madala kalorsusega teravilja, kiudude allikas, mis mõjutavad otseselt elundite tööd.\nTropeiro oad on suurepärane näide selle kohta, kui ideaalne toit on tervisele. Teraviljades ja kapsas sisalduv raud, mis retseptis tavaliselt kokku sobib, võitleb selliste haiguste nagu aneemia vastu. Kujutage ette kaevanduse töötajaid, kellel on nõrkuse ja unisuse sümptomid? Sellepärast leiutasid nad selle maitsva vitamiinirikka toidu.\nMinas Gerais ’toitu on kultiveeritud üle 300 aasta. Seetõttu ärge alahinnake põlvest põlve edasi antud õpetusi. Lihtsad koostisosad saavad vürtsid ja saladused nii ainulaadsed, et ükski brasiillane ei saa preparaadi tipptaset eitada.\nAnalüüsige veel kord ja proovige mõista seda kulinaarset väärkohtlemist. Brasiilia võttis inimesi vastu kogu maailmast oma tarkuse, vürtside, kommete ja toiduvalmistamise viisidega. See kõik andis Minas Gerais 'toidule lihtsuse õhku elanike jaoks eksimatut peenust.\nToiduainete kaevandamise alus\nJookse ja hankige paber ja pastakas, sest Minas Geraisi toidud on super mitmekesised ja ostunimekiri on tohutu. Mais, kartul, kapsas, kana, okra, maisijahu, tomatid, jahu, oad, kõik see ja palju muud on lisatud Minas Geraisi retsepti pakendisse. Isetehtud viis traditsioonide valmistamiseks ja elus hoidmiseks on peamine saladus, et ka kõik maitseks paremini.\nTegelikult olete juba peatunud, et märgata, kui värvikas on Minas Geraisi roog. Köögiviljad, köögiviljad ja igasuguse värvi ja maitsega valgud moodustavad söögi ajal esteetika. Magusad ja soolased retseptid ei jää pidulikest hetkedest, pühapäevapäevadest ja töönädalatest välja. Seetõttu ei puudu tervis Minas Geraisi elanike jaoks.\nTüüpilised road Minas Gerais ’köögist\nIgatahes, kui oleme seda kõike teadnud Minas Geraisi köögist, esitame mõned võimalused, mida kodus proovida. Minas Gerais on enim tarbitud ja otsitud järgmisi retsepte. Mõni võib teile isegi tuttav olla, olenevalt osariigist, kus te elate. Vaadake lihtsalt, see on suhu tõmbav.\nLipulaev, kõige nõutum ja ihaldatum, on eelkõige kana okraga. Kindlasti peaksid ka need, kellel on köögivilja “babento” probleeme, tegema erandi ja tegema okraga rahu. Alguses on Minas Geraisi traditsiooni koostamiseks oluline nende kahe toidu kombinatsioon. Igaühel on oma maitse ja vitamiinid, kuid lisage seoseid tervisele ja maitsele.\nHea cachaceiro teab, et torresminho joomise ajal on ideaalne suupiste, millest enne lõunat rõõmu tunda. Õlis röstitud sealihanahk on Minas Geraisis paljude aastate traditsioon. Taaskord toome selle päritolu siia, sest seanahk visatakse tavaliselt minema. Kuid mineviku vähesuse tõttu hakati seda uuesti kasutama ja see sai ruumi piirkonna köögis.\nVana hea juustuleib ei saanud Minas Geraisi toitude nimekirjast kunagi puudu jääda. See pošeeritud tärklisel põhinev toit on kaevurite lemmik, kuid see on levinud ka kogu Brasiilias ja võib-olla kogu maailmas. See Minase osariigi ainulaadne ja eksklusiivne looming on algul 18. sajandist pärit toit.\nOn andmeid, mis näitavad, et tulubaas pärineb portugallastelt, kuid see sai orjadelt mõningaid kohandusi. Ja lisaks sellele mõjutasid põlisrahvad ka segu, kui nad otsustasid keskele manna lisada. Seega on enam kui tõestatud, et üks maailma parimatest toitudest on pärit Minas Gerais'ilt ja selle päritolul on mitu positiivset mõju.\nTatu à mineira või, nagu on paremini teada, oa-tutu on meile tuttavatest ubadest hoopis erinev roog. Seda tüüpi roogid võtavad segus mansajahu, nii et tekstuur oleks täpselt nagu ülaltoodud pilt. Tavaliselt toimub teravilja keetmine ilma maitseaineteta ja maitse antakse pärast survest lahkumist.\nMinas Geraisi ubade tutu puhul on hea see, et lisate oma retseptile mitu asja. Peekon ja lehtkapsas on osariigis kõige levinumad, kuid juba on ka muid misturinhade vihjeid, mis lisavad toidule "tchami". Lisaks on jahu tõttu Minas Geraisi armadillo ideaalne, et jätta inimene rahule, ilma et peaksite nõudele nii palju asju lisama.\nEsiteks, kes pole kunagi kastmes kana maitsnud, ei tea, mis on hea. See otse riigist pärit toit on Brasiiliat võitnud. Sealt kasvas okra tulu ja võitis eranditult Minas Geraisi suulae. Niisiis, olge valmis, sest kui lähete kööki ja valmistate kana Minas Gerais kastmega, armastavad teie külalised kindlasti üllatust.\nIgatahes küsib hea grill selle vinegreti ja täiusliku tropeirooa. Kui olete nüüdseks hästi märganud, oleksite pidanud aru saama, et ubade osas teavad kaevurid rooga mitmekesistada. Erinevalt oamutust on tropeiro veel üks vähem küpsetatud viis mõnusaks seguks muud tüüpi köögiviljade ja valkudega.\nPaganiks kutsutav küpsetusstiil muudab ubade konsistentsi tavapärasest raskemaks. Nii on võimalik ube viia järgmisele protseduurile, sulatamata neid nagu teisi tüüpe.\nKas keegi on kuulnud ütlust "selle angu keskel on tükid"? Kui kuulate, teate kindlasti, et teid saab luua ainult Minas Gerais. Maisijahust ja veest valmistatud rooga tarbis ja on endiselt elanikkond kõige rohkem ning see on olnud ka pühapäevase lõunasöögi tellimuste tipus. Kuna tegemist on lihtsamat tüüpi retseptiga ja ilma palju maitseaineteta, on angu ideaalne, et seda pakkuda muud tüüpi soolase kaevandustoidu lisandina.\nMagusad Minase toidud on samuti hästi tuntud, eriti ambrosia. Rahune maha, kui te seda erinevat nime ei tea, on väga tõenäoline, et olen "munakommi" kuulnud või proovinud. Seda tüüpi munadel, suhkrul, nelkidel ja kiindumusel põhinevad valmistised on selle tarbijate seas väga hinnatud.\nDulce de leche juustuga on Minas Geraisi üks peamisi magustoite. Keedetud nikerdatud piim on hästi teada ning söömiseks ja rõõmustamiseks on mitu valmistamisviisi ja konsistentsi. Granuleeritud, sile, tükkidena, ükskõik mis viisil, maitses pole pettumust.\nPuista peale küpsis\nBiskviit “polvilho” on väga kerge tüüpi toit, mis on valmistatud ahjus ja mida kasutatakse sageli pärastlõunase vahepala kõrvale koos hea kohviga. Selle retsepti valmistas Minas Geraisi vanaema ja alati kodus, kui on vaja midagi kiiresti serveeritavat valmistada. Praegu müüakse seda võimalust isegi juba tehases valmistatud supermarketites ja pagariärides. Ideaalne on proovida seda sooja ahju, mis on ainult Minas Geraisil.\nLõpuks lugege veel uudishimu artiklist Kuidas soola toiduvalmistamisel asendada ilma toidu maitset kaotamata\nAllikad:Toiduajakiri, GHP, kõik Nami, 360 meridiaani, Lokamig, mg, Procopão,\nPiltide allikad: BN, Uai, reisipanoraam, Isamara Amâncio, ansambel, Paleodiário, kokkamine koos Lyga, kõik Nami, jumalik retsept, Pinterest, Ajinomoto maitsed, Miras, Na Minha Panela, Circuito de Minas


Leili metsalood | Veed ei mahu sängi ära - Maaleht\nSeda vetevälja vaadates tuli meelde 2005.a. jaanuaritorm, mil meri tungis linna, surus Pärnu jõe tagurpidi voolama ja põhjustas kaugemate lisajõgede kallastel üleujutusi. Lisaks veel tugev tuul, mis murdis palju puid nii metsas kui minu jõeäärsel taluasemel.\nNüüd on Sindi pais küll valla päästetud, aga sademete rohkus surub veed mitmekümne kilomeetri kaugusel väikestes jõgedes ja kraavides taas üle kallaste.\nVetevälja vaadates mõtlesin kevadistele üleujutustele, mis jääsulgude tõttu kergitasid veetaset kõrgemalegi kui praegune. Nüüd jääd pole ja vesi tormab vabalt mere poole edasi. Suve lõpus uuesti ehitatud sild on piisavalt kõrgel ja seda vesi veel ei puuduta.\nKunagi üle 20 aasta tagasi, kui esimese silla talad sai jämedatest palkidest üle jõe pandud, lammutas kevadine jääminek selle silla paari aasta pärast ära. Praegune, jalgsi üle jõe pääsemiseks mõeldud kitsas sild, mis betoontaladele toetub, on targu kõrgem ning on viimased suurveed ja jääminekud vastu pidanud.\nIgas väiksemaski lohus lirtsub praegu vesi. See tähendab, et metsas saabki vaid jalgsi käia. Metsamasinatel ei tohiks praegu üldse metsa asja olla. Lisaks veel püdelad kruusateed külade ja metsade vahel, kuhu raskeid masinaid ei tohiks lasta. Maanteeamet ja vald ongi oma kruusateedele koormuspiirangu märgid üles seadnud. Elame-näeme, kas talvekülm jääbki tulemata.


Kaardimakse lahenduste pakkuja: arvete esitamine on tihti mõttetu aja- ja rahakulu - ärileht.ee\nKaardimakse lahenduste pakkuja: arvete esitamine on tihti mõttetu aja- ja rahakulu\nKaardimaksete lahenduste ettevõtte EveryPay tegevjuht\nEesti Panga värske statistika näitab, et kaardimaksete arv pidevalt kasvab. Ettevõtjad pakuvad üha enam võimalusi tasuda ostude ja teenuste eest kaardimaksega, mille koondkäive on viimase aasta jooksul kasvanud 8 protsenti.\nTegelikult on kaardimakse aga midagi enamat, kui pelgalt maksmisviis ostude eest - sellest on saamas mugav ja kaasaegne tööriist laiemaks arveldamiseks. Kuidas see toimib?\nKõik me teame, et arve esitamine ei garanteeri veel kohest raha laekumist. Lisaks kaasnevad sellega nii raamatupidamislikud kui ka tehnilised kulud. E-arve koostamine ja saatmine maksab, seda enam, kui maksmata jätnud kliendile peab saatma ka kordusarve. Tihtipeale ei ole ka ettevõtjal reaalajas infot raha laekumisest ja kordusarve väljastamise vajadusest, kuna see jõuab kontole viitega. Seega olenemata sellest, kas ettevõtja sai oma raha kätte või mitte, lisanduvad talle ka tehingukulud.\nArvete esitamisega seonduv on eriti aktuaalne murekoht ettevõtetele ja organisatsioonidele, kes osutavad perioodilisi teenuseid või müüvad perioodilist kaupa: kindlustusseltsid, telekommunikatsiooni teenusepakkujad, kirjastused, spordiklubid, korteriühistud jne. Ettevõtjad, kes arveldavad oma klientidega igakuiselt võiksid korraldada oma rahakogumise tegevused läbi kaardimaksete lahenduste – ehk koguda klientide kontodelt raha ise.\nMeenutagem üsna mugavat ja populaarset otsekorraldusteenust, mis Euroopa Liidu õigusaktidele mittevastamise tõttu asendati 2014. aasta alguses e-arve püsimakse teenusega. E-arve püsimakse on nii ettevõtjale kui ka lõpptarbijale palju tülikam lahendus. Esmalt peab klient sõlmima oma teenusepakkujaga e-arve lepingu ning seejärel peab ta kulutama veel aega: internetipanka sisenema ja vastava e-arve püsimakselepingu sõlmima.\nKaardimaksed ei toiminud eelmisel poolaastal kokku üle 13 tunni (3) 27.10.2015\nLoe, millised on kaasmaalaste pangakaardi kasutamise harjumused! (4) 26.10.2015\nKui ettevõtja soovib võimaldada sellist teenust kõikidele oma klientidele, siis tuleb tal sõlmida kõikide pankadega eraldi lepingud, sest tema kliendid kasutavad väga erinevate pankade teenuseid ning vastasel juhul on risk osa klientuuri kaotada. Paljud loobuvad vaevast ning jäävad traditsiooniliste arvete saatmise juurde.\nViisin kodus läbi väikese eksperimendi – võtsin laupäevasel päeval ette eelmise kuu eest laekunud arved ja hakkasin neid internetipangas ükshaaval käsitsi maksma. 12 arve maksmisele kulus mul aega 41 minut. Seda aega oleksin tegelikult võinud veeta palju paremini, pühendades selle perele, sõpradele, kodule või iseendale. See eksperiment näitab väga hästi seda, et kui pakkuda klientidele paremat lahendust, muutub nii tarbija kui ka ettevõtja elu mugavamaks ning viimase puhul muutub ka tulude laekumine kindlamaks.\nPaljudes rahvusvahelistes kaupade või teenuste müügiga tegelevates ettevõtetes on kaardimakse levinud viis arveldamiseks. Eesti ettevõtja kas ei oska või pole harjunud veel sellist alternatiivset lahendust kasutama. Ka EveryPay kaardimaksete lahenduste näol on see võimalus koduturul täiesti olemas, ehk et ei pea pöörama pilkusid kulukatele rahvusvahelistele lahendustele, millel puudub eestikeelne ja kiiresti kättesaadav kasutajatugi.\nEttevõtjal on võimalik luua oma e-keskkonnas (olgu see veebipood või iseteeninduskeskkond) korduvmaksete vastuvõtmise tugi: klient, kes soovib perioodilist teenust tarbida, sisestab oma kaardiandmed, mille alusel saab ettevõtja edaspidi iga kuu regulaarselt kokkulepitud summa ise maha võtta või kasutada automatiseeritud lahendust. Kui tehingu päring on positiivne ehk maksekuupäeval kliendi kontol raha on olemas ja broneering on teostatud, laekub vastav kinnitus ettevõttele koheselt ilma viivituseta. Oluline on ka see, et EveryPay lahenduse kaudu arveldamisel maksab ettevõtja tehingukulu alles pärast selle õnnestumist, ehk siis, kui raha on reaalselt kätte saadud.\nSelline arvelduslahendus annab ettevõtjale suurema kontrolli maksete laekumise üle, vähendab arvete maksmata jätmise riske ning pakub lisaväärtust nii fikseeritud kui ka muutuva kuumaksega perioodilistele teenustele. Selliselt tasutavateks arveteks võivad näiteks olla elektriarved, ühistute kommunaalarved, seadmete rent jne. Kui ettevõtjal on väga palju kliente, on innovatiivne ja lihtne kaardimakse arvelduslahendus B2C ärimudelite tulevik.


PÕHJAMAADE KIRJANDUSE NÄDAL – Libharku\nPÕHJAMAADE KIRJANDUSE NÄDAL 15 - 21 NOVEMBER\nPõhjamaade kirjanduse nädal on ettelugemise üritus. Loetakse ette lõike aasta raamatuteks valitud teostest, ja seda samal ajal kõikides Põhja- ja Baltimaades ning ka Põhjamaade asutustes kõikjal maailmas. Põhjala kirjanduse nädal toimub novembri keskel. Valitud nädala esmaspäev on suur ettelugemise päev, mil koolid, raamatukogud ja teised kultuuriorganisatsioonid korraldavad hommikul ettelugemisi lastele ja noortele ning õhtul täiskasvanutele. Projekti koordineerib Põhjamaade Ühenduste Liit ja Põhjala koostööga tegelev MTÜ ning seda finantseerib Põhjamaade Ministrite Nõukogu.\nIgal aastal valitakse uus teema. Teemaga seonduvalt valitakse üks raamat lastele, üks noortele ja üks täiskasvanutele. Teema ja raamatud valib välja Põhjala kirjanduse nädala esinduskogu, kuhu kuulub üks esindaja kõikidest Põhjala maadest. Seega - kustuta tuled, pane küünal põlema, ja ühine rohkem kui 150 000 inimesega, kes samal ajal loevad kõikjal maailmas!\nSally Salmineni (1906-1976) "Katriina" ilmus esmakordselt rootsikeelsena 1936. a ja pälvis Põhjamaade romaani võistlusel I auhinna. Eesti keeles ilmus "Katriina" juba 1939. a Põhjamaade romaani sarjas.\nNoor Katriina satub Österbottenilt Ahvenamaale kui vaene madrus ta endaga abielluma meelitab, rääkides õnnest ja ilust, mis teda Ahvenamaal ootab. Saarele jõudes ja seal elades ei ole elu enam pooltki nii romantiline - valitseb tugev klassiühiskond ning uhke Katriina peab pidevat võitlust enda ja oma pere nimel.


Magnumi juhtide koostöö Altveega katkes järsult\nRalf-Martin Soe • 4. veebruar 2008 • 4 min\n"Projekt sai osaliselt uued investorid. Sellega seoses lõppes meie töö ära," kommenteeris Mart Altvee kinnisvaraärist lahkumist. Altvee lahkumine juhatusest viidi äriregistris sisse reedel, 1. veebruaril.\nMees asus Paljassaare 48hektarilist arendustegevust juhtima endise jäätmehoidla piirkonnas kõigest viis kuud tagasi, pärast lahkumist SEB Eesti Ühispanga juhi kohalt mullu suvel.\n"Algne arvamus oli tõesti selline, aga tuli väga hea pakkumine ja ei olnud mõtet ise vaeva näha," vastas Altvee küsimusele, miks ta projekti eestvedaja kohalt lahkus, kuigi ta veel mõned kuud tagasi pidas seda väga perspektiivikaks projektiks, mida saab arendada kümme aastat. Mullu septembris ütles Altvee, et projekti tuleb investeerida miljardeid kroone.\n"Kuna pakkumine oli tänases turuolukorras väga soodne, siis oli mõistlik see vastu võtta," lisas ekspankur, kes tulevate plaanide kohta ei osanud veel midagi öelda.\n"Ma puhkan natuke ja siis vaatan, mida edasi teha," sõnas Altvee. Ta ei soovinud tehingu hinda ega osaluse väljaostjaid avalikustada, vaid soovitas lisainfo saamiseks pöörduda arendust omava MM Grupi juhi Aare Kuristi poole, kes on ka Magnumi nõukogu liige.\nPraeguse seisuga on Altvee firma Vahi Investeeringud Malm Investi omanikeringist välja ostetud ning ettevõte kuulub valdavalt Magnumi omanikule Margus Linnamäele.\n"Taustaks seda, et Malm Invest OÜ-l (arendaja) oli arendusleping Ecobay OÜga (maa omanik). Tänases seisus saan kommenteerida nii palju, et MM Grupp kavandab muudatusi Ecobay omanikeringis eesmärgiga kaasata Ecobay projekti arenduseks täiendavat omakapitali ning sektoriga seonduvat oskusteavet," kommenteeris MM Grupi juht Aare Kurist.\nKurist lisas, et muudatustega seoses lõpetati ka Ecobay ja Malm Investi vaheline leping.\n"Kuna Malm Invest enam Ecobay projekti arendamisega ei tegele, lahkus Mart Altvee Malm Investi juhatusest ning müüs oma osaluse. Malm Investi nimi ja tegevusala muudetakse lähitulevikus," lisas Kurist.\nTäpsemat infot ei soovinud Kurist veel välja käia. Näiteks seda, kas MM Grupile jääb enamusosalus või mitte.\nKinnisvaraarendusega enam mitte tegeleva Malm Investi juhatuse esimehe kohale asus Altvee asemel kaitsepolitseiameti endine politseidirektor René Teimann.\n"Vaevalt," vastas Paljassaarde 62 hektarile valdavalt elamupindu arendav KS Holdingu juht Peeter Tibbo küsimusele, kas KS Holding oleks huvitatud Ecobay projekti investeerima.\nTibbo polnud kursis Mart Altvee tagasitõmbumisega Paljassaare arendusprojektist. "Kui Mart Altvee asus projekti juhtima, kohtusime korra, aga suurt ma sellest projektist ei tea," nentis Tibbo. Mees ei pidanud tõenäoliseks, et Altvee lahkumise ja uute investorite kaasamise tingis kinnisvaraturu hetkeseis. "Ma arvan, et lühiajaline kinnisvaraturu nõudluse langus ei peaks nii pikaajalisi projekte mõjutama," lisas Tibbo.\nMalm Investi 48hektariline maalahmakas on endiselt igasuguse hüpoteegita.\nSamal ajal on Paljassaare teisel suurel arendusprojektil, mida veab KS Holding, Arco Vara Kadrioru Tivolil, Härmo Värgi koordineeritaval Veerenni arendusel ja ka SRV külmutud Harkukalda arendusprojektil sadadesse miljonitesse kroonidesse ulatuvad hüpoteegid pankade kasuks seatud.\nRichard Tomingas, Arco Vara nõukogu esimees\nMart Altvee otsuseid projektist loobumisel saab kommenteerida ta ise, kuid mis puudutab Paljassaare poolsaare arenduspotentsiaali, siis siin tuleks pigem lähtuda linna nägemusest ja ala üldplaneeringust.\nKahtlemata võib piirkond olla tulevikus atraktiivne ning võimaldab terviklikku arendustegevust, kuid ajaliselt on tegu väga pika ning kapitalimahuka projektiga.\nArco Vara otsib uusi investeerimisvõimalusi praegu eelkõige väljaspool Baltimaid, kohtades, kus oleme tegutsenud juba mõned aastad.\nIndrek Toome, SRV Kinnisvara omanik\nMa ei oska isegi spekuleerida, miks Altvee lahkus.\nPerspektiivselt on see kahtlematult hea koht. Aga ma arvan, et see võtab üksjagu aega, enne kui seal kujuneb välja väärtuslik ala. Enne kümmet aastat ei saa teha kõige vähematki prognoosi.\nEnne seda on aga hulk teisi piirkondi, mis on kinnisvaraarendajate huvi all lähemal ajal.\nMeil on viie aasta üsna suured projektid paigas, aga Paljassaarde investeerimise kohta võiks öelda "never say never".


TOP 09 – Vikipeedia\nTOP 09 on tugevuselt teine parempoolne erakond Tšehhi Vabariigis. Selle nimetus koosneb sõnade Tradice, Odpovědnost, Prosperita (tšehhi keeles 'traditsioonid, vastutus, jõukus') esitähtedest. Erakonna lõi varasem Kristlik-Demokraatliku Liidu – Tšehhoslovakkia Rahvapartei liige ja rahandusminister Miroslav Kaloušek.\nTOP 09 tähtsaimad väärtused on demokraatia ja konservatism ning see mõistab hukka populismi. Nii ei lubanud erakond oma esimeste, 2009. aasta tühistatud ennetähtaegsete parlamendivalimiste kampaania käigus maksude alandamist ega uusi sotsiaalseid tagatisi. Oma programmis peab partei oluliseks kvaliteetse tervishoiu säilitamist, haridusreformi, mis põhineb suuremal vastutusel, tõhususel ja motivatsioonil, ning teadust.\nErakonna logo kujutab endast punast ja sinist ristkülikut valge tekstiga "TOP 09" ning selle all olevat teksti S podporou Starostů ('omavalitsuste vanemate toetusega'). Logol on Tšehhi riigi traditsioonilised värvid, all olev tekst viitab koostööle omavalitsuste vanemate ja sõltumatute kandidaatide liikumisega, numbrid 09 tähistavad partei asutamise aastat.\n2010. aasta alguses oli valijate toetus erakonnale umbes 10%.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=TOP_09&oldid=5464705"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:47, 10. oktoober 2019.


Peipsis on tavapärasest vähem vett - Uudised - Virumaa Teataja\nPeipsis on tavapärasest vähem vett\nKeskkonnaagentuuri info järgi on Peipsi järves sel aastal tavapärasest vähem vett, kuid kalade massilist hukkumist pole põhjust karta.\nKeskkonnaagentuur tähendas, et Peipsis on sel aastal tavapärasest vähem vett, kuid midagi erakordset selles siiski pole ning kalade massilist hukkumist pole põhjust karta.\nViimastel aastatel on Peipsi järv ja selle seisukord saanud rohkelt tähelepanu. Peale lagunevalt kevadiselt jääkattelt kalameeste päästmise operatsioonide ja juhuslike piiririkkujate on räägitud ka Peipsi keskkonnaseisundist. Mullusuvine kalade massiline hukkumine ja kavandatud tselluloositehase tekitatav võimalik reostus on mõned näidetest. Üheks oluliseks parameetriks, mis mõjutab Peipsi keskkonnaseisundit, on vee hulk järves ja sellel hoiab silma peal keskkonnaagentuur.\nTähelepanelikud järve ääres elavad inimesed on täheldanud, et sellel sügisel on Peipsi veetase madal. Keskkonnaagentuuri hüdroloogiaosakonna peaspetsialist Tanel Toots ütles, et Peipsi veetase on Mustvee vaatlusjaama andmetel langenud 120 sentimeetri tasemele vaatlusjaama nullist. "See tähendab seda, et näit on allpool pikaajalist keskmist, kuid mitte rekordiliselt madal. Sügiskuude vastavad rekordid jäävad kõik alla meetri vaatlusjaama nullist," sõnas Toots.\nMadal veetase Peipsis jääbki tavaliselt sügiskuudesse, harva nihkub see natuke ettepoole augustisse või tahapoole detsembrisse. Niisugust veetaset on noorem põlvkond näinud seitsmel korral viimase 25 aasta jooksul ja vanem põlvkond kümnel korral aastatel 1940 kuni 1973. Viimati oli Peipsi veetase madalseisus 2015. aasta detsembris. Kas praegused veetaseme muutused on osa pikemaajalisest tsüklist ja kas Peipsi vee hulk peegeldab pikemaajalisi muutusi regiooni ilmastikus, on edaspidise analüüsi küsimus.\nKalameestele ja muidu harrastuslaevnikele tähendab madal veetase seda, et ei ole võimalik sadamast välja saada või on väljasaamine raskendatud. Kohalikud, kes on harjunud suplema minnes pika kõndimisega Peipsi laugel põhjal, kurtsid, et see aasta on kaelani vesi liiga kaugel. Kuigi juulis veel veetase nii madal ei olnud, tekitas tuulepagu mitmel korral petliku mulje, et Peipsist on vesi korraga kadunud. Tuulepagu võib veetaset ajutiselt langetada kuni pool meetrit, sel suvel piirdus langus siiski vaid 20–30 sentimeetriga. Suplejatel tuli leppida enda kastmisega madalasse vette.\nMadal veetase iseenesest pole põhjus kalade massiliseks hukkumiseks. Sellele peaks lisanduma tuulevaikne kuum ilm, millest see aasta Peipsi kalasid säästis. Üle 25 kraadi Celsiuse järgi tõusis tänavu Peipsi veetemperatuur vaid korraks augustis. Lisaks ei lasknud tuul tekkida vee kihistumisel, nagu juhtus mullu juuli lõpus.


Hiisile hõbe, Mällile pronks! « Hiiu Leht\nTreener Toivo Pruuli kergejõustikuõpilased tegid ajalugu Eesti U18, U20 ja U23 meistrivõistlustel kergejõustikus. Lasnamäe kergejõustikuhallis peetud võistlustel tõusid 60 meetri jooksus U18 vanuseklassis poodiumile kaks hiidlast, kes võistlesid kergejõustikuklubi Hiiker värvides. Pikka aega vigastuspausi pidanud Joel Hiis jooksis end ajaga 7,28 sekundit hõbemedalile ning Marcus Mäll 7,30 sekundiga pronksile. Hiis jäi sellega vaid kümnendiksekundiga, Mäll kolme kümnendikuga alla võitjale Mark Heidmetsale (SK Elite Sport), kelle aeg oli 7,27 sekundit.\n“Uhke päev Hiiumaa spordiajaloos!” kommenteeris Hiiumaa spordikooli direktor Kristi Linkov sotsiaalmeedias.\nSildid: Joel Hiis, Kergejõustik, Marcus Mäll


Ehtne marihuaana on nüüd ka kosmeetikatoodetes - Iluguru\nEhtne marihuaana on nüüd ka kosmeetikatoodetes\nTegemist ei ole turundusliku lähenemisega vaid toode tõesti sisaldab seda ainet, mille omamine just seadusekuulekusele ei viita. Colorados on marihuaana kasutamine meditsiinilisel eesmärkidel legaliseeritud ning eelmise aasta lõpust muudeti ka selle kasutamine nö vabal ajal legaalseks.\nPea kuu peale sellist seadusemuudatust saabus turule ehtsat marihuaanat sisaldav nahahooldussari. Kuna antud toodetes on THC (psühhoaktiivne tetrahüdrokannabinool) ja CBD tase väga kõrge, saab seda osta ainult kohtades, kus müüakse meditsiiniliseks otstarbeks mõeldud marihuaanat.\nTHC ja muud kannabionoidid käivitavad kasvajarakkudes autofaagia. Kannabinoid CBD blokeerib geeni ld-1 aktiivsuse, millel arvatakse olevat juhtosa metastaasi (kasvajarakkude levik organismis) regulatsioonil.\nTõestatud on meditsiinilise kanepi kasutegur iivelduse, oksendamise, premenstruaalse sündroomi, tahtmatu kehakaalu languse, unetuse ja isupuuduse ravis. Täheldatud on ravitoimet spastilisuse, valulikkust põhjustavate terviserikete, peamiselt närvivalude, astma ning glaukoom puhul.


REISIUUDISED | Odavaimad lennujaamaööbimised Londonis - undefined - Eesti Ekspress\nKohver 4. aprill 2018\nHelsingi-Istanbuli liin sai teise pikamaalennuki\nHea uudis neile, kellele meeldivad suured lennukid: 25. märtsist lendab Turkish Airlines Helsingist Istanbuli kaks korda päevas kuni 289 reisijat mahutava Airbus 330 lennukiga. Nagu pikamaalendude jaoks mõeldud lennukites heaks tavaks, saab äriklassi istmeid sättida lamedaks voodiks, mis võimaldab mõnusat pikaliviskamist.\nAir France jätkab streigilainel\nPariisi kaudu reisijail on oodata sekeldusi 7., 10. ja 11. aprillil, sest juba märtsis mitmel päeval taevalaotusse tõusmisest keeldunud Air France’i piloodid kavatsevad streikidega jätkata. Vastavalt Euroopa Liidu reisijakaitse-eeskirjadele on Prantsuse lennukompanii kohustatud reisijad ümber broneerima esimesele reisijaile sobivale lennule.\nTaj Mahal ei saa massipublikuga enam hakkama\nIndia suurim turismimagnet, kergelt lehmasõnnikulõhnaline Taj Mahal piirab oma seniseid külastusaegu, sest turiste on liialt: palees ja selle aedades viibimise maksimumaeg on nüüdsest vaid kolm tundi. 17. sajandil maharadža Mumtaz Mahali poolt oma armastatud, lastootavale naisele ehitatud valge marmorhiiglane meelitab aastas kohale umbes seitse miljonit külastajat.\nOdavaimad lennujaamaööbimised Londonis: Plaza Premium avab Heathrow’s Aeroteli\nMinimalistliku sisustuse ja soodsa hinnaga transiithotelle opereeriv Plaza Premium esitleb mais oma uut valdust London-Heathrow’ kolmandas terminalis. Kuue tunni kaupa broneeritavas hotellikeses algavad majutushinnad kuni juulini kestval kampaaniaperioodil 35 naelsterlingist. Plaza Premium lansseeris oma esimese lennujaamahotelli Singapuri Changis 2016. aastal ja vilgutab end praeguseks ka Abu Dhabis, Rio de Janeiros, Kuala Lumpuris ja Muscatis.\nTAP AIR PORTUGAL: edasi-tagasi lennud Helsingist Casablancasse alates 225 € septembrist jaanuarini. skyscanner.fi\nLUFTHANSA: edasi-tagasi lennud Oslost Los Angelesse alates 248 € septembrist detsembrini. opodo.fi\nSINGAPORE AIRLINES: edasi-tagasi lennud Moskvast Krabisse maist juunini alates 350 €. momondo.de\nViktor Siilatsi „jämedalt tänamatu“ poeg peab isale tagastama 20miljonilise kingituse 83


President Kersti Kaljulaid määras Eesti erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Soome Sven Sakkovi (pildil), kes hakkab resideerima Helsingis. FOTO: Remo Tõnismäe\nEesti suursaadikuks Soomes saab Sven Sakkov\nPresident Kersti Kaljulaid määras Eesti erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Soome Sven Sakkovi (pildil), kes hakkab resideerima Helsingis. Sven Sakkov töötas aastatel 2008–2015 kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantslerina. 2015–2017 oli ta NATO Küberkaitse Koostöö Keskuse juht ning alates 1. septembrist 2017 juhtis Sakkov Rahvusvahelist Kaitseuuringute Keskust. Augusti alguses lahkus omal soovil ametist Eesti suursaadik Soomes Harri Tiido. Ta põhjendas oma lahkumist kõrge eaga ning tõi välja ka eriarvamusi praeguse Eesti valitsusega. PM\nPeksa saanud allilmaliidri karistus pikenes\nTallinna ringkonnakohus pikendas vanglas peksa saanud, kuid selle kohta kannatanuna ütluste andmisest keeldunud niinimetatud Kemerovo grupeeringu juhi Vjatšeslav Gulevitši vanglakaristust. Ringkonnakohus mõistis Gulevitšile kuue kuu pikkuse vangistuse, mis liideti juurde talle kuritegeliku ühenduse juhtimise eest varem mõistetud kaheksa-aastasele vangistusele. Süüdistuse järgi ei andnud Gulevitš kannatanuna ütlusi juhtumi kohta, kus mullu 14. juunil ründas teda Tallinna vanglas kaasvang Erik Kruusimägi ja tekitas talle peksmisega kehavigastusi. Tänavu mais mõistis maakohus Gulevitši kuritegeliku ühenduse juhtimise eest kaheksaks aastaks vangi. BNS\nvõrra soovib Eesti vähendada süsinikdioksiidi heidet aastaks 2035.\nEesti, Läti ja Leedu õhuruumis algas esmaspäeval kahepäevane NATO ja partnerriikide õhuväe õppus Ramstein Alloy, mille peamine eesmärk on harjutada Baltikumi õhuruumi turvamist. Kolm korda aastas peetaval õppusel, mille kandev roll on seekord Eesti õhuväel, harjutatakse side- ja juhtimisprotseduure ning erinevaid õhuturbeharjutusi. Õppusel mängitakse läbi sideühenduse katkemine ja lennuki eskortimine, aeglase õhuvahendi tuvastamine, otsingu- ja päästetööd, õhus tankimine, lähiõhutuletoetuse treening Eesti taktikalise õhutuletoetuse üksusega ja eritüübiliste õhuvahendite lahingud. PM\nPolitsei tabas Pärnumaal tegutsenud sarisüütaja\nPolitseinikud pidasid pühapäeval kinni ning kohus võttis eile vahi alla 35-aastase mehe, keda kahtlustatakse möödunud nädalal Pärnumaal prügiautode ja angaari süütamises. 20. septembri varahommikul sai häirekeskus teate, et Seljametsa küla jäätmekäitlusjaamas põleb kaks prügiveoautot. Pärnu politseijaoskonna juhi Üllar Küti sõnul viitas sündmuskohalt kogutud info süütamisele. Küti sõnul kahtlustatakse meest ka mõned päevad varem, 16. septembril Seljametsa külas jäätmejaama angaari süütamises. Kriminaalmenetlust alustati karistusseadustiku paragrahvi alusel, mis käsitleb asja rikkumist ja hävitamist. Põlengutega tekitatud kahjud on selgitamisel. PM


Eesti 200 ei soovi oma liikmeskonna arvu avaldada - Poliitika - Postimees.ee\nEesti 200 ei soovi oma liikmeskonna arvu avaldada\n4. september 2018, 12:34\nEesti 200 otsustas, et edasi minnakse erakonnana.\nAugusti lõpus erakonna loomise plaanist teatanud poliitiline liikumine Eesti 200 ei soovi oma liikmeskonna arvu avaldada, kirjutab ERRi uudisteportaal.\nKui Eesti 200 ülemöödunud nädala teatas, et soovib erakonnaks saada, oli selle ühe eestvedaja Kristina Kallase sõnul liikumisel umbes paarsada liiget ning erakonna moodustamiseks vajalikud 500 liiget pidi tema sõnul novembriks koos olema.\nVäidetavalt saab Eesti 200 päevas kümneid liitumise avaldusi ja huvi nende vastu on hüppeliselt kasvanud.\n«Ja nagu me juba erakonnaks saamise plaani väljakuulutamisel ütlesime, siis praeguses tempos saame paari kuuga erakonna registreerimiseks vajaliku liikmete arvu kokku ja me loodame seda tempot lähiajal veelgi kasvatada,» ütles Eesti 200 liige Igor Taro, kes keeldus liikmete täpset arvu nimetast.\nVeel üks liikumise eestvedaja Meelis Niinepuu ütles, et Eesti 200 leppis kokku, et enne 500 liikme kokku saamist liikmeskonna arvu ei avaldata.\nReformierakond leidis lahenduse: kui Eestis reklaami teha ei või, saab minna Lätti (3) Loe artiklit\nTroitski: EKRE pole mitte natsismi, vaid nõukogude jäänuk (35) Loe artiklit\nInspektsioon selgitas välja Hiiumaa randa uhutud kummaliste kamakate päritolu (2) Loe artiklit\nVideo: külm jäätas Alexela tankuri diislivoolikud (1) Loe artiklit Vaata videot\nReformierakond leidis lahenduse: kui Eestis reklaami teha ei või, saab minna Lätti (4) Loe artiklit\n«Klassikokkutulek 3»: te vaatate seda niikuinii (1)\nMaie Tuulik: miks politseinikku ei tohi sõimata, aga õpetajat tohib? (13) Loe artiklit\nVäärkohtlemine on ületamas õpetajate taluvuse piiri (44) Loe artiklit\nTuntud eestlased ühinesid vihakõne vastase protestiga (19) Loe artiklit Vaata videot


RAAMIST VÄLJA! Personalijuhid vahetavad päevaks omavahel töökohad – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu RAAMIST VÄLJA! Personalijuhid vahetavad päevaks omavahel töökohad\nRAAMIST VÄLJA! Personalijuhid vahetavad päevaks omavahel töökohad\nVeerandsaja ettevõtte personalijuhid vahetavad 31. oktoobril, PARE 25 sünnipäeval, omavahel töökohad. Eesti Personalijuhtimise Ühingu PARE töövahetusalgatuse eesmärk on juhtida avalikkuse tähelepanu personalitöö tähtsusele ja anda personalijuhtidele võimalus praktiliseks kogemuste vahetamiseks. PARE soov on arendada Eesti töökultuuri ja inimeste juhtimist võrreldavaks maailma edukamate ja eesrindlikematega.\nEsmakordselt toimuval töövahetuspäeval osaleb tänavu 25 mainekat ettevõtet ja asutust, kelle seas on näiteks Tallinna Vesi, Baltika Grupp, G4S Eesti, Eesti Rahvusringhääling, Rahvusooper Estonia, Paulig, SEB Pank, RagnSells, Bauhof, Telia, Riigikantselei jne.\nEne Olle, PARE tegevjuhi sõnul võimaldab personalijuhtide vahetuspäev kõige vahetumalt suurendada ühiskonna sidusust ja konkurentsivõimet läbi avatuse, sünergia ning reaalsete parimate praktikate ja väljakutsete lahendamise. “Meie eesmärk on, et vahetuspäeva lõpuks on Eesti organisatsioonide personalijuhid näinud teise ettevõtte töökeskkondi ja sisekliimat ning kogunud uusi ideid, on saanud inspiratsiooni ja koostöökogemuse. Vahetuspäeva tagasiside aitab organisatsioonil näha asju teistmoodi, väljastpoolt tulnu värske pilgu läbi. Omandatud mõtete kinnistamiseks, saavad pärast vahetuspäeva personalijuhid omavahel kokku ja jagavad kogetut ning mõtteid töövahetuspäeva kohta,” kirjeldas Olle.\nKärt Kinnas, Rahvusooper Estonia personalijuht loodab vahetuspäevalt eelkõige väärt tagasisidet oma valdkonna tipptegijatelt. “Omal moel on suur julgus ja vastutus lubada teine personalijuht oma tööpõllule, ent näen, et osalejatel on sellest palju õppida. Lisaks annab töövahetus vahva vaheduse argirutiini ja aitab luua koostöösuhteid ettevõtete vahel,” kirjeldas Kinnas ootusi vahetuspäevale.\nTöövahetuspäevaga soovib PARE ärgitada avalikkust kaasa mõtlema mitmetel tööjõudu puudutavatel teemadel nagu inimeste väärtustamine, nende kompetentsid, töötajate hoidmine ja uued juhtimisviisid. Lisaks soovime projektiga julgustada organisatsioone ja inimesi olema avatumad ning uuendusmeelsemad.\nEesti Personalijuhtide Ühing (PARE) tähistab tänavu 25. juubeliaastat.\neelmine Notarid annavad 1. novembril tasuta nõu\njärgmine Lugupidamise märgiks maavanema-ameti vastu istutati Sõpruse parki tamm


Parimad Võimalused Pikaajaliseks Autorendiks Tallinnas\nÜldiselt on pikaajaline autorent äärmiselt mugav ettevõtetele ja eraklientidele, kes soovivad tihti autosid vahetada ja end teatud ajaga uuendada. Need, kes kavatsevad autot hoida vähemalt kaheksa või üheksa aastat, peaksid pikaajalist autorenti pigem vältima, kuna esmase ostu kulud amortiseeritakse sel perioodil.\nKuid rentimisest rääkides, võivad kerkida esile ka muud küsimused, nagu näiteks: mis on lühiajalise ja pikaajalise autorendi vahe? Täpsema teabe saamiseks näete pikaajaline rentimise võimalusi siin.\nLühiajalise rentimise võimalus on mõeldud neile, kes tahavad rentida autot vähemalt üheks päevaks või maksimaalselt kuni 6 kuuks, hinnad sõltuvad rendiperioodist, mida pikem on rentimisperiood, seda madalam tuleb maks päeva/kuu kohta.\nPikaajalise autorendi valem välistab seetõttu kõik lühiajalise rendi probleemid, mis muu hulgas hõlmavad ka erinevaid maksu- ja finantskulusid. Tegelikult hõlmab lühiajaline rent ainult vargus- ja kahjukindlustust, kuid näiteks ei sisalda see tavalist ja erakorralist abi.\nAga kas pikaajaline rent on mugavam kui ostmine?\nÜldiselt on pikaajaline autorent mugavam ettevõtetele. Kuid isegi eraisik võib ostmise asemel leida enda jaoks odavama variandina pikaajalise rendi, kus ta saab kulusid kuude kaupa tasuda ja hiljem ei pea tegelema sõiduki maha müümisega\nKui varem võisid üsna nõudliku igakuise renditasu ees kõhelda, siis tänapäeval, vastupidi, pole harv juhus leida pikaajalisi autorendiettepanekuid vahel isegi 100-euroga kuus.\nIlmselt pead enne lepingu sõlmimist hoolikalt kontrollima, mis selles kuutasus sisaldub, ja seega võrdlema mugavust auto ostmise või rentimise vahel. Kui selle näitaja jaoks pakutavad teenused on minimaalsed, on kindlasti soovitatav hinnata pakkumisi, mille hind on pisut kõrgem, kuid mis hõlmavad kõiki neid teenuseid, millest me eelnevalt juba selles artiklis rääkisime.\nKokkuvõttes, on pikaajaline autorent suurepärane lahendus neile, kes soovivad alati sõita uue autoga, kasutades kõiki selle mugavusi. Lisaks on see ideaalne viis, et hoida kõik kulud kontrolli all, teades ette igakuise osamakse summat, mis, nagu mainitud, sisaldab ka palju mugavaid teenuseid.\nTallinnasse kolides tundsin muret uue auto ostmise pärast, kuid see variant osutus palju paremaks.\nLisaks sõlmitakse leping kindla auto aastase läbisõidu alusel, mis Eestis on tihti 3000-4000 kilomeetrit kuus.\nNii üksikisikud kui ka ettevõtted valivad tihti pikaajalise rendi, kuna sellel on mitu väga olulist eelist. Siin tahaksimegi välja tuua pikaajalise autorendi peamised eelised:\nEsiteks eeldab enamik autorendiettevõtteid null Kõik, mis pead tegema, on maksta kuutasu ilma ühegi lisatasuta.\nEttevõtted ja eraisikud, kes läbivad iga päev mitmeid kilomeetreid, vajavad alati tõhusaid, hooldatud ja ohutuid sõidukeid.\nLeping on tavaliselt paindlik ja üldjuhul võib see kesta 2–48 kuud. Kui kokkulepe teatud aja möödudes muutub, on ettevõte kohustatud ilma liigsete kuludeta tegema arvutuse, mis põhineb ainult sellel perioodil, mille jooksul autot kasutati.\nRendiaja lõppedes on autojuhi enda valida, mida teha: lepingut pikendada, mõni muu auto rentida või leping lihtsalt sulgeda.\nPikaajalist autorendilepingut iseloomustab püsikulu, mis sisaldab teenuste paketti hooldusest kindlustuseni. Selles mõttes ei saa majanduslikke muutusi toimuda.\nTänapäeva kiire elutempoga on aja kokkuhoid ülioluline. See valem tagab mitmete bürokraatlike takistuste kõrvaldamise, säästes ka märkimisväärselt aega.\nVajadus sõidukite järele tähendab auto sagedamat väljavahetamist, mille pärast kaotab uus auto ka kiiresti oma väärtuse (näiteks viis aastat pärast ostu kaotab sõiduk kuni 75% oma algväärtusest.). Pikaajalise autorendi leping näeb ette üha uuema auto tarnimise ja seega kogu selle potentsiaali kasutamist.\nLiiklusõnnetuse korral hoolitseb autorendifirma mitmesuguste tavade eest ja pakub asendusautot, muretsemata selle maanteel liikuvuse pärast.\nSaate oma autot 100% ise kohandada kõigi soovitud varustusega, alates mootori suurusest kuni lisaseadmete valikuni. Kui ühest küljest pole teil palju aega oodata tavalist auto tootmist, võite siiski valida tuhandete tarnevalmis autode hulgast, ilma et peaksite minema umbes 10 edasimüüja juurde, et leida oma vajadustele kõige sobivam või leida parim hind.\nPikaajaline autorent võimaldab erinevat tüüpi klientidel saada auto ja juhtida seda ilma, et peaksid selle eest liialt hoolt kandma. Sellise lepingu on sõlminud üha suurem arv eraisikuid ja ettevõtteid, kes vajavad autot kindlaks perioodiks. Enne pikaajalise autorendi mugavuse hindamist peate teadma, mis see on ja kuidas see töötab.\nLisaks sõiduki rentimisele ja sellest tulenevale kasutamisvõimalusele hõlmab see protsess ka mitmeid muid autoga seotud teenuseid. Nende hulka kuulub auto liikluskindlustus, kaskokindlustus, vajadusel asendusauto, hooajaline rehvivahetus ja hooldus, kuid mitte tankimine.\nKas on kätte jõudnud aeg uus auto leida, kuid enne kindla otsuse võtmist, on sul peas veel mitmeid küsimusi, kõigele lisaks on tänapäeval olemas palju alternatiivseid variante, mis on klassikalisele autoostule lisandunud. Nende hulgas on eriti populaarseks muutunud pikaajaline autorent ning seda reklaamivad isegi paljud autotootjad ise.\nPikaajalise rentimise all peame silmas lepinguvalemit, millega töövõtja rendib auto etteantud läbisõiduks ja ajavahemikuks, makstes kuumaksu, mille summa varieerub vastavalt arvukatele teguritele, näiteks mudel, masina tootja ja kokkulepitud läbisõit. Teisisõnu, pikaajaline autorent ei ole auto ostmine, vaid teenuse ostmine, mille eest tuleb maksta kuutasu.\nAutotootjad ja pikaajalised rendiettevõtted on aga aastate jooksul laiendanud seda tüüpi alternatiivse tellimuse võimalust ka eraisikutele. Eraisikute pikaajaline rentimine võib osutuda suurepäraseks alternatiiviks auto ostmisele.\nTeenused, mis hoiavad meie kliendid õnnelike ja lojaalsetena.\nMäära oma kohtumine täna ja alusta homme uuega.\nOleme teile igal ajal ööpäevaringselt saadaval.\nSeda oli väga lihtne kasutada ja olen palju raha kokku hoidnud.\nOlin oma vana auto remondist ja hooldamisest nii pettunud, nii õnnelik, et avastasin selle ettevõtte!\nOlen seda üüriteenust juba 1 aasta kasutanud, neil on vinge klienditugi ja suurepärane hinnapoliitika. Soovitan väga.


Saksa valitsus lükkas otsustavalt tagasi Moskva süüdistused Vene propagandameedia tagakiusamises - DELFI\nSaksamaa liiduvalitsus tõrjus Venemaa välisministeeriumi süüdistused, mille järgi viivad Saksa meediaväljaanded valitsuse toetusel läbi kampaaniat Vene meediaväljaannete vastu.\n„Sellel, kes selliseid vääraid süüdistusi maailmale esitab, on vähe aimu Saksamaast ja vähe aimu pressivabadusest,” ütles Saksa liiduvalitsuse pressiesindaja Steffen Seibert täna Berliinis, vahendab Focus Online. „Või tahab ta teadlikult Saksamaad vales valguses näidata. Nii või teisiti: ma lükkan need süüdistused otsustavalt tagasi.”\nVenemaa välisministeeriumi ametlik esindaja Maria Zahharova väitis eile pressikonverentsil, et Vene propagandakanaleid RT Deutsch ja Sputnik Saksamaal mitte ei kritiseerita, vaid kiusatakse taga. Zahharova sõnul levitatakse nende kohta valeinformatsiooni, mida toetatakse otse Saksamaa eelarvest. Sealjuures viitas Zahharova riiklikule juhtimisele. Konkreetselt süüdistas ta Saksa väljaandeid t-online.de, Bild ja Deutsche Welle.\nSüüdistustele vastas ka Saksamaa valitseva erakonna Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) juht Annegret Kramp-Karrenbauer.\n„Venemaa valitsus ründab kooskõlas populistidega Saksa meediat ja ajakirjanikke agressiivselt paremalt ja vasakult,” ütles Kramp-Karrenbauer. „Ajakirjanikud ja toimetused ei tohiks end sellest hirmutada lasta. Sõltumatu, faktidel põhinev ja kriitiline ajakirjandus on demokraatia elueliksiir.”


Emajõe äärde plaanitakse kohvikut - Ehitusuudised\nEmajõe äärde plaanitakse kohvikut\nEmajõe kaldapealsel asuva endise pumbajaama hoone asemele kavandatakse kahekorruselist suurte terrassidega kohvikut.\nLinnavalitsus kiitis heaks Fortuuna tn 3 krundi detailplaneeringu korrigeeritud eskiislahenduse, mis näeb ette krundil oleva hoone lammutamise ja ehitustingimuste määramise uue toitlustusasutuse rajamiseks.\nSuurimaks lubatud ehitusalaseks pinnaks on määratud 248 m2, millele lisandub 209 m2 terrassi pinda. Hoone teise korruse tasandile planeeritud Emajõe-poolne terrass tuleb rajada astmetega, et hoone ja terrass oleks seotud jõe kaldal asuva kõnniteega. Esimesele korrusele on kavandatud kiirtoitlustuskoht autoga juurdepääsu ja autost tellimise võimalusega.\nKuna planeeringu rakendamisega ei kaasne olulist negatiivset keskkonnamõju ja planeeringualale ei jää kaitsealuste liikide kasvukohti ega elupaiku, otsustas linn keskkonnaameti nõusolekul keskkonnamõju strateegilist hindamist mitte algatada.\nFortuuna tn 3 krundi eskiislahendust tutvustav avalik arutelu toimub 20.\nmail kell 15 linnaplaneerimise ja maakorralduse osakonna nõupidamiste ruumis Raekoja plats 3, III korrus.


Fredy-Edwin Esse • 15. juuni 2016 kell 4:45\nUberi mudel ja nende hinnasõjad on tekitanud hulganisti proteste idufirma vastu. Foto: EPA\nPõhimõtteliselt ei ole sellise firma nagu Uber juhtimine eriti kulukas. Uberi rakenduse ehitamine nõuab raha, töötajatele on vaja palka maksta ning kogu süsteemi jooksutavate serverite eest peab tasuma. Kuid masinad, millega reaalset teenust pakutakse, ehk autod kuuluvad Uberi juhtidele, kes põhimõtteliselt tegutsevad iseseisvate alltöövõtjatena.\nOmeti on Uber purustamas kõiksugu rahakaasamise rekordeid eraturul, olles praeguseks investoritelt meelitanud investeeringutena 11 miljardit dollarit. Firma hinnanguline turuväärtus on sellega tõusnud väidetavalt 68 miljardi dollarini. Seda on rohkem kui näiteks General Motorsi, Ford Motori või Honda Motori turuväärtus.\nUberi sõnul vajavad nad raha, et laieneda üle maailma uutele turgudele, sealhulgas ka Eestisse (kuigi reaalselt moodustab Eesti väga väikse osa pirukast). Eelkõige peab firma silmas turu haaramist Hiinas ja Lähis-Idas. Tehnoloogia kohendamine mõne konkreetse turu jaoks ei ole just väga kulukas ning autode peale ei kulu neil üldse midagi.\nMiljardid dollarid hinnasõdade rahastamiseks\nEttevõte vajab miljardeid dollareid selleks, et vallandada meeletuid hinnasõdu konkurentidega üle maailma. Uberi juhtkond on teadlikult võtnud kursi põletada suurel hulgal raha ja panustab sellele, et nad suudavad tänu oma suurusele konkurentidest kauem vastu pidada.\nTuru haaramiseks subsideeritakse nii autojuhte kui ka kliente. Need samad Facebookis levivad promokoodid on üks subsiidiumi vorme. Lisaks sellele pakutakse klientidele odavamat sõiduhinda võrreldes tavataksodega. Mul endal on kogemus Bostonist, kus sõites ühte ja sama otsa lennujaamast hotelli tavataksoga ja hiljem sama teed tagasi Uberiga, maksis Uber vaid 52% tavatakso hinnast. Sarnaselt klientide ligimeelitamisega makstakse alguses ka autojuhtidele kõrgemat tasu, mis tähendab, et iga sõiduga firma hoopis kaotab raha, mitte ei teeni.\nUberi ja sarnaste firma jaoks on esmatähtis kasvatada enda n-ö võrgustikku. Mida rohkem autosid ringi liigub, seda atraktiivsem tundub teenus klientidele, mis omakorda suurendab teenuse kasutatavust.\nSeetõttu vajab Uber miljoneid ja miljoneid dollareid kõiksugu erinevatel turgudel autojuhtide ja klientide võitmiseks, töötades terve selle aja tugeva kahjumiga. Mõningate ekspertide sõnul võib see kesta veel aastaid.\nTesla tootlik, Uber mitte\nTugevas kahjumis töötamine ja hinnasõdade pidamine on minu silmis just peamine põhjus, miks me ei pruugi näha Uberit börsile minemas järgneva kolme ja poole aasta jooksul. Uberil läheks väga raskeks põhjendada avalikele investoritele oma maailmavallutuslikke plaane ja sellega kaasnevaid riske, mida avalikud investorid peaksid taluma.\nTeine probleem on turu ajastus. USAs on pulliturg alustanud kaheksandat aastat ja kui turg peaks järgmisel aastal näiteks suuna alla võtma, siis lükkub Uberi võimalik debüüt kindlasti edasi. Lisaks näeme tänavu, et tehnoloogia-IPOde turg on pea täielikult kokku kuivanud.\nTagatipuks kerkib küsimus, kui tulus või tootlik on Uberisse paigutatud raha. Tarbijatele on madalamad hinnad kahtlemata meelepärased, kuid investorite poolt Uberisse investeeritud miljardid dollarid kuluvad hinnasõdadele, mitte ei lähe tootlikesse varadesse nagu tehased, seadmed või tarkvara.\nNäiteks Tesla puhul investeerib firma investoritelt kaasatud raha tootlikesse väljunditesse – tarkvarasse, tehnoloogiasse või arenenumatesse tehastesse. Tänu rahale luuakse suuremat lisandväärtust. Mitte kuidagi ei saa väita, et miljardite eest hinnasõdade rahastamine aitaks luua suuremat lisandväärtust.\nAususe huvides tasub mainida, et Uberil on oma arenduskeskus, mis töötab välja näiteks isesõitvaid autosid, kuid kulutused sellele on väidetavalt väikesed võrreldes muude kuludega.\nAga nagu ka reklaamid ja promokoodid Eestis näitavad, tahab Uber vallutada maailma ja neil on selleks investorite toetus igal juhul olemas. Erainvestorite toetus, avalike investorite tõenäoline umbusk, kuhjuvad kahjumid ja võimalik turuajastus panevad mind uskuma, et enne aastat 2020 me Uberit börsil ei näe.


Rae Kivitehase avaldus: ohutus on igal juhul tagatud - Äriuudised - Majandus\nRae Kivitehase avaldus: ohutus on igal juhul tagatud\nRae Kivitehase juhatuse liikmed ja omanikud Sulev Koidu ja Marko Koidu saatsid Postimehes 28. aprillil ilmunud loole «Praagist ehitatud majad võivad osutuda varisemisohtlikuks» ühisavalduse, milles kinnitavad, et majade ohutus on igal juhul tagatud.\nEhitus on valdkond, millest justkui iga inimene natuke midagi teaks: liivalosse ning onne oleme lapsepõlves ehitanud pea kõik. Samas ei saa öelda, et igaüks saab hakkama kas või lihtsa sanitaarremondiga siseruumis. Ehitus on kompleksne tegevusvaldkond, muus hõlmab pea kõike alates liiva kaevandamisest ja lõpetades kõrgetasemeliste arvutiprogrammide kasutamisega.\nEhitusmaterjalid on hea lõpptulemuse (maja) üks olulisemaid koostisosi. Tõenäoliselt ei paista see valdkonnvälistele inimestele piisavalt silma, kuid ehitustootjaid on Eestis tegelikult palju, teist sama palju maaletoojaid, mis kokkuvõttes tähendab, et konkurentsiolukord on muljetavaldavalt terav. Turul püsimiseks ja klientide leidmiseks kasutatakse erinevaid võtteid, nagu teisteski valdkondades: head vanakooli reklaami, hinna-dumpingut, konkurentide mustamist ning ka vähemseaduslikke vahendeid.\nToiduainete tootmises on kindlad reeglid, mida tuleb täita, et toit, mida müüakse, oleks inimestele ohutu ning sealjuures ka võimalikult suure toiteväärtusega. Täpselt sama on ehitusmaterjalidega: tooted on testitud, neil on sertifikaadid ning nende ohutus on garanteeritud.\nViimasel ajal oleme sageli kuulnud juhtumitest, kus erinevad autotootjad kutsuvad ühe või teise avastatud ehitusvea tõttu tagasi tuhandeid ja isegi miljoneid autosid üle maailma. Nii, nagu ükskõik millises tootmises tuleb aeg-ajalt ette (ebameeldivaid) apsakaid, juhtub seda ka ehitusmaterjalide tootmises. Kõiki protsesse ei tee masinad, kõike ei otsusta masinad – nende kaela ei saa kõike ajada. Inimene aga eksib, mis on inimlik.\nTeisi tootjaid ärritab Rae Kivitehase kivide soodne hind. Võime kinnitada: me ei hoia tootmises kokku ei tsemendi ega tööjõu pealt. Kivide hind on soodsam ning meie tootmine on efektiivsem ja odavam kahel lihtsal põhjusel: meil on tooraine, mis tuleb meie oma karjääridest ning Eesti kõige võimsam täisautomaatne tootmisliin. Me ei tee klientide võitmiseks hinna-dumpingut ega proovi kvaliteedi pealt kokkuhoidmisega kasumit suurendada.\nJuhtum, millest Postimees kirjutas 28. aprilli lehes, on kahetsusväärne, kuid peame tunnistama, et inimlikke vigu tuleb ette. Kõnealune «kahtlane» väike partii ehitusplokke toodeti talvistes tingimustes, mis tekitaski mõningase kvaliteedi languse. Tavaline koostööpartnerite loogika on, et kes eksis, see ka likvideerib oma vea. Nii me ka tegime: tunnistasime partii «kahtlaseks» ning vahetasime selle välja korraliku kauba vastu. Lisaks soetasime Itaaliast spetsiaalse laboriseadme, mis võimaldab tugevuskatsetused edaspidi läbi viia kohapeal. Kvaliteedikontrolli tõhustame märkimisväärselt.\nRae Kivitehas on Eesti kõige suurem kivitootja: me toodame päevas 8000–10 000 Magna plokki, lisaks muud kivid. Nende plokkidega on ehitatud mitmeid suuri hooneid ning konstruktsioonid on vastupidavad. Tehas on sertifitseeritud – selge, et ainult paberist ei piisa, aga see paber tähendab, et kõik protsessid ning kõik tooted on testitud, katsetatud ning kontrollitud. Nende kvaliteet ja kandevõime on tagatud ja kindel – kõik on ohutu.


Millest alustada maja projekteerimist? Vunk Agency.\nMillest alustada kodu projekteerimist?\nPostitatud: 08. juuli 2021\nKinnisvaraturg, mis tuli pandeemiast peaaegu, et puutumatult läbi, ei näita endiselt rahunemise märke. Tänavapildis võib märgata järjest kerkivaid maju, nende seas ka eramuid. Kuigi eramute puhul on üha populaarsemaks saanud nö. võtmed kätte lahendus, soovib enamik inimesi oma unistuste kodu rajada ikka vastavalt enda vajaduste ja soovidele ning see kõik peab sobituma just nende väljavalitud maatükile. Kuid millest alustada, kui kodule on sobilik asukoht leitud ja vaja oleks projekt koostada?\nProjekteerimistingimused / Detailplaneering\nEsmalt tuleks alustada kinnistu analüüsist. Kas on olemas kehtiv detailplaneering või oleks vaja taotleda projekteerimistingimusi? Nende mõlema eesmärk on sama, need sätestavad mida ja kuidas võime kinnistule plaanida. Milline on maa kasutamise otstarve, hoonete paigutus ja suurus, arhitektuursed, ehituslikud ja kujunduslikud tingimused jne. Kõik need aspektid on arhitektile projekteerimisel aluseks.\nDetailplaneeringuid on võimalik leida vastava omavalitsuse planeeringute registrist ehk lihtsamalt öeldes Googledades. Kui kinnistul puudub detailplaneering, on protsess veidi aeganõudvam ja on vajalik projekteerimistingimused taotleda. Kuigi see võib valdades varieeruda, ei ole see midagi keerulist. Enamasti piisab taotluse esitamisest läbi ehitusregistri (www.ehr.ee) ja vajalik on tasuda riigilõiv 25€.\nLähteülesanne / Moodboard\nNüüd, kui on teada, kuidas ja mida on võimalik ehitada, on kasulik kaardistada enda soovid ja vajadused. Kodu ehitama asudes on varasemalt välja mõeldud kindlasti mingid kriteeriumid, mis kodus olemas võiks olla. Soovitame nendest teha nimekiri: nt magamistubade arv, soov, et elutuba avaneks terrassile või kui on soov teha kodukontorit, oleks vajalik kabineti. Lisaks soovitame koostada endale Moodboard. On üsna tavaline, et inimene on loonud endale oma unistuste kodust kujutluspildi ning moodboard on vahend, mis aitab oma ideid paremini visualiseerida kui ka selgitada. Tegemist võib olla ka nt perekondliku tegevusega, kus kleebite ühele paberile oma unistuste kodust detaile või lihtsalt majade ja interjööride pilte, mis on varasemalt silma jäänud. Tänapäeval on on võimalik seda kõike teha digitaalselt, laadides pildid kasvõi lihtsalt endale kausta või tehes kuvatõmmiseid. Need lähtepunktid on arhitektile väga heaks alguspunktiks ning nii oskab arhitekt juba esimesel kohtumisel anda tagasisidet mis kujul ja kuidas neid soove on mõistlik täide viia.\nOluline on leida endale sümpaatne arhitekt, kelle ülesandeks on Teie soovid ja projekteerimis kriteeriumitega kooskõlla viia. Arhitekti ülesanne luua ruumiline tervik: hoone peab olema funktsionaalne, tehniliselt, majanduslikult, esteetiliselt toimiv ning looma harmoonia ümbritseva keskkonnaga.\nArhitekt alustab oma tööd analüüsist ning peale projekteerimistingimuste uurimist läheb ta juba analüüsiga veidi detailsemaks: uurib kinnistu paiknemist ilmakaarte suhtes, nt kuhu oleks mõistlik paigutada elutuba ja kuhu magamistuba, kuidas on võimalik hoonet ühendada erinevate kommunikatsioonidega, milline on ümbritsev keskkond, kuidas võiks kinnistul toimuda liikumine jne. Seejärel alustab arhitekt projekteerimisega.


Meem filmist 'Kes tappis Hannibali' on Redditi praegune kinnisidee - Kultuur\nMeem filmist 'Kes tappis Hannibali' on Redditi praegune kinnisidee\nUusim meem aitab internetil tuvastada inimkonna paljude probleemide tegelikku süüdlast. Kes tappis Hannibali, on Redditi kasutajate jaoks viimane taust ajaloo hädade tekitajate lahtipakkimiseks.\nMeem koosneb kahest pildist Eric Andre näitus , hilisõhtune komöödia Cartoon Network ’Adult Swim, mis parodeerib üldkasutatavat televisiooni. Kuigi algne stseen oli eetris 2013. aasta novembris, tõusis stseeni populaarsus aprillis pärast seda, kui see oli uuesti omastatud kes tegi 11. septembri? nali dank meemidel subreddit. Nüüd on see Redditis levinud, et rõhutada institutsioonide ohvrite süüdistamist probleemse käitumise õigustamiseks.\n2013. aasta osas arutleb Andre kliimamuutuste üle, kui ta teeb pausi ja ütleb: Kui rääkida kliimamuutustest, siis millal hakkab Hannibal Buress mõne aluspesu peale mõtlema, kas mul on õigus, daamid? Seejärel tõmbab ta relva välja ja tulistab kaassaatejuhti Buressi. Sekundite pärast vaatab Andre publiku poole, hämmingus ja sosistab: Kes tappis Hannibali?\nRedditors kasutab stseeni nüüd stsenaariumide kirjeldamiseks, kus keegi teeb midagi julma ja süüdistab seda siis kelleski teises, kordades ohvrina taustal, keda mängib Buress. Mõni versioon on kergemeelne poliitiline kommentaar, kus näidatakse beebibuumi (mida esindab Andre roll) tulistamist Ameerikas ja siis mõeldakse, miks millenniumlased seda teeksid. Meem uurib ka praeguseid poliitilisi ideoloogiaid, eriti USA-s ja Ühendkuningriigis, ning teeb pärast Brexitit mõtteviisi.\nTänu History Memes subredditile on meem oma retrospektiivsete versioonide poolest üha enam tuntud, eriti kui arutatakse II maailmasõda ja Ameerika revolutsiooni.\nNagu iga hea poliitiline meem Redditis, on USA-le ja Venemaale pühendatud juba mitu versiooni.\nKes tappis Hannibali, levib jätkuvalt viiruslikult tänu lihtsale poliitiliste kommentaaride mallile. Niikaua kui leidub asutust, kes on valmis süüdistavat mängu mängima, on Eric Andre pilt, kes mõtleb, kes Hannibali maha lasi.\nhämmastav ämblikmees 2 mängu ps4 ilmumiskuupäev\nCiv 6 parimad kodanikud koguvad tormi\nfinal fantasy 7 remake omakorda põhineb\nKas saate kasutada Calphaloni köögitarbeid klaasist pliidiga\nmilline on labradori eeldatav eluiga


invatubadega hotellid Padova | Hotels.com\ninvatubadega hotellid Padova\ninvatubadega hotellid linnas Padova\nSant'Antonio di Padova basiilikaKohalikest monumentidest väärib vaatamist Sant'Antonio di Padova basiilika (asukoht – Padua kesklinn). Kultuurisõpru paeluvad ümbruskonnas kindlasti kunstigaleriid, kirikud ja katedraal. Padova on tuntud teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu näiteks Scrovegni kabel.\nKui sinu järgmine peatus on Padova, siis heida pilk peale neile hotellidele, kus on olemas erivajadustega klientidele sobivad toad. Meie kodulehel olevate erivajadustega arvestavate majutuskohtade seast saab iga ratastoolis reisiv või kuulmis- või nägemiseripäraga inimene valida just endale meelepärase. Siinsete paljude võimaluste seast leiab ka nõudlik külastaja midagi huvitavat. Padova paistab silma oma rikkaliku ajalooga. Nüüd on sul võimalus kõik oma silmaga üle vaadata. Kindlasti tasub tutvuda kohalike huviväärsustega nagu Scrovegni kabel, Sant'Antonio di Padova basiilika ja Padova katedraal.


Tooted - Elektroonilised võtmekapid\nAlarmeco » Tooted » Nõrkvoolu- ja turvasüsteemid » Valve- ja läbipääsusüsteem » Elektroonilised võtmekapid\nAlarmeco tootevalikusse on lisandunud elektroonilised võtmekapid. Elektrooniline võtmekapp aitab korda ja turvalisust tagada hoonetes, kus on liikumiseks vajalikud võtmed ning neile on rohkem kui üks kasutaja. Võtmekappi saavad avada vaid autoriseeritud isikud ning süsteemi logisse jääb märge, kes avas ning millise võtme eemaldas või tagastas. Viimane välistab võimaluse, et võti kaob ja kõik eitavad - alati on teada viimane võtme kasutaja.\nBakeka erineb teistest elektroonilistest võtmekappidest oma metallist struktuuri poolest. Võti tuleb sisestada ülevalt äärest ning liikuda ette määratud trajektoori mööda õigele kohale, välja võtmisel samuti. Võtme väljavõtmine muus punktis on välistatud. Bakeka on eraldiseisev toode ja töötab sisseehitatud Tibbo mikroprotsessoril. Võtmekapp on hallatav tarkvaraliselt üle LAN või WIFI võrgu.\nKeyControl Box suurus on kombineeritav ning vajab tööks Tibbo kontrollerit või Windows arvutit. Üks moodul sisaldab 16 võtmepesa ja ühes kapis võib olla mitu moodulit.. Võtmekappi saab avada PIN-koodi või kaardiga ning igale isikule saab määrata piirangud, milliseid võtmeid kasutada võib. Sellest annab kapp märku roheliste tuledega võtme kohal.\nPegaso Technologies srl\nPegaso Technologies srl on loodud aastal 2005 nelja inimese poolt, kellel on pikk kogemus IT ja tööstusautomaatika erialadel. Pegaso Technologies srl toodeteks on elektroonilised võtmekapid ja läbipääsusüsteemid. Lisainfo\nPegaso Technologies srl on loodud aastal 2005 nelja inimese poolt, kellel on pikk kogemus IT ja tööstusautomaatika erialadel. Pegaso Technologies srl toodeteks on elektroonilised võtmekapid ja läbipääsusüsteemid.\nBakeka base System with on board Computer Pegaso\nTecnical specifications Power supply 15V cc Working temperature -20° c +5...\nTibbo Computer Pegaso\nIt is based on Tibbo microprocessor mounted in an expansion board. It may be used to control KeyBox and KeyControl one modules. Also It can be u...


Märkamisaeg - Eesti Kirik\n24.09.2008 | ek | Rubriik: Määratlemata\nPoliitilised sündmused maailmas muutsid öölaulupeo «Märkamisaeg» eriti aktuaalseks ja jõuliseks. Me tulime kokku, et märgata mitte ainult meie endi ühtsust väikese rahvana, vaid ka teiste rahvaste probleeme ja saatust. Märkamisaeg peaks aga olema pikem kui üks öö või juubeliaasta. Ja see peaks hõlmama eelkõige neid, kes on meie seas nõrgad, hüljatud, katki, kes on iseenese ja maailmaga lootusetult pahuksis.\nKas me märkame kodutut ja tema probleeme talveaja tulekul? Kas me märkame tänavalast ja uimastisõltlast ning oskame näidata teed tulevikku, uusi võimalusi? Kas me märkame vanglast vabanenut, kes otsib taas oma kohta ühiskonnas, meie keskel?\nMe peame tõdema, et enamasti ei ole meil märkamiseks jõudu. Meie tähelepanu on tavaliselt suunatud iseenda tegemistele ja probleemidele.\nJumala sõna on jõuallikas, mis teravdab meie meeled märkamaks abivajajat. Jumala sõna toel, Jeesuse Kristuse kohalolu väel meie elus suudame märgata ka kaasinimeste häda ja vajadusi. Evangeeliumis kingitud Jumala armastus äratab meis armastuse kaasinimese vastu, äratab meid märkamisele, äratab ühtlasi aga ka fantaasia, kuidas märgatud hädale lahendusi leida.\nNii küsigem endalt, kuidas on võimalik minul kaasa aidata. Kuidas on võimalik kogudusel kaasa aidata? Kaasa aidata sellele, et kodutu näeks uusi võimalusi, et kinnipeetav näeks oma elus tõelise vabaduse mõõdet. Palugem Jumalat, et aeg, mis meile on siin antud, oleks alati märkamisaeg. Aeg ärgata ja märgata, hoolides oma kaasinimesest ja andes sellega Jumalale au.\nSiinjuures tahaks esitada üleskutse ka riigijuhtidele märgata enda ümber neid, kes eriti praegusel majanduslikult keerukal perioodil suuremat tuge ning abi vajavad. Kahjuks peab tõdema, et siiani ei ole riiklikul tasandil tehtud vajalikke samme, aitamaks vähendada ühiskonnas riske, mis on seotud vanglast vabanevate isikutega.\nEndiselt on kogu koorem asetatud kohalike omavalitsuste õlgadele, kellel on ilma õigusrikkujatetagi piisavalt palju muresid kodutute, alkohoolikute ja teiste eluga mitte toime tulijate eest hoolitsemisega. On vähe tõenäoline, et eelseisvatel aastatel Eesti riigi majanduslik olukord oluliselt paraneks, mis omakorda võib tuua kaasa sotsiaalsete pingete, tööpuuduse ning õigusrikkumiste arvu suurenemise. Just praegu on tähtis märgata neid valukohti ühiskonnas ja vastavalt tegutseda, et hoida ära veelgi suuremat kriisi.\nKinkigu taevane Isa meile kõigile soovi ja võimekust märgata neid valukohti enda ümber, mis juba täna vajavad lahendamist või sekkumist. Andku iga üksikisiku algatus seeläbi juurde ka killukese lisaväärtust meie rahvustunde ning ühise enesemõistmise tugevdamiseks.\nvanglate ja politseiarestimajade peakaplan\nSakraalkunsti kõnetus Tallinna toomkirikus - 16.06.2021\nUsuteaduse instituudi lõpetab 13 tudengit - 16.06.2021\nMiks riik vajab Jumalat? - 16.06.2021\nMissio Läänemaa kutsub - 16.06.2021\nIlmunud: 24. september 2008 Nr 38


Samamoodi need ülbikud, kes kohe oma bios kirjutavad, et nemad ise esimesena ei kirjuta ja kirjuta ise jne. Jällegi reaalsustaju probleem.\nMehena ei ole meeste profiile väga näinud, kuid naistel ala ‘mida pikem seda parem’, ‘kui esimesena ei kirjuta, siis swipe vasakule’ jms ehk siis sama ülbed minu meelest.\nTal on valikut küll ja iga kell valib endale endasuguse heas vormis kena meesterahva.\nSee on vägagi ülbe suhtumine.\nMul oli üksainuke lause, mis ehk tõesti väga igaühele midagi ei pakkunud.\nMulle ei meeldi selline topeltmoraal ja ülbus, kus mehed võivad…\nKellele meeldiks? Isiklikult pole vormis väljas ja kõhukas.\nMa ei solvanud ka korpulentseid naisi, vaid rääkisin nende piltide ülesseadmise taktikast Tinderis! Isegi ütlesin, et väga meeldiv oleks enda ja teiste vastu ausa ning objektiivse naisega suhelda.\nMa võiks ju ise kirjutada esimesena, aga ma järeldan, et kui mees ei kirjuta, siis järelikult pole tal piisavalt huvi mu vastu.\nJa mida mees peaks järeldama, kui naine ei kirjuta?\nMa enda eelnevas postituses põhjnedasin, miks mina ei soostu keregekäeliselt esimesena kirjutama.\nSelle teema meeste postitused näitavad taaskord, kui kibestunud ja samas kriitiline on üks keskmine Tinderi mees\nMis mõttes kibestunud ja kriitiline?\nKui inimene on objektiivselt kriitiline, siis teeb see temast kohe kibestunud inimese?\nSinu jutt mainitud topeltmoraali valguses on väga traditsiooniliste soorollide põhine.\nSa ei lükanud mitte kuidagi ümber siinsete, sinu arvates kibestunud meeste seisukohti, selle asemel hakkasid hoopis eeldama, solvama ja alavääristama.\nJa mida siis mees tahab? Tinderi naistele esimesena kirjutada, neid taga ajada, neid reisile ja restoranidesse viia, siis tunneb naine ennast ihaldatuna, et siis naine saaks järgmise mehega kohtingule minna?\nIlusa näoga ülekaalus naisterahvas kirjutab:\nSain selle aja jooksul kokku umbes 300 matchi, kellest umbes 50 kirjutas ise ja seega ei näinud ülejaanutele ise kirjutamiseks mingit vajadust. Neist 15ga käisin kohtamas\n1. Sa oled tinderis\n2. Hoolimata sellest, et oled enda arust vaimukas, vormis jne ei saada naised sulle matche\n3. Mida sellest järeldada? Naised ei taha sind?\nNo ei tahagi\nKasutaja on kirjutanud teemasse 6 korda. Täpsemalt 18.10 16:09; 18.10 16:57; 19.10 06:41; 19.10 20:02; 20.10 06:43; 21.10 07:45;\nMa pole öelnud, et ma Tindersi like ja matche ei saa. 😀\nSina tahaksid siis pigem mingit sellist naist, keda teised mehed ei taha ja kes seetõttu on nii meeleheitel, et ajab ise mehi taga? Et ei oleks hirmu, et naisel ka teisi austajaid on ja ta kedagi teist võiks valida?\nVeel häirib see, et pildid täpselt sellised, et esimese pildi peal on kena neiu nägu ja siis 7-da pildi peal on täispikkuses tehtud pilt, kus vastu vaatab tugevalt ülekaaluline proua. Lisaks pildi, mis ala 10 aastat vanad. Milleks?\nÜldiselt inimesed näitavad ennast ikka paremast küljest, valivad ilusamaid pilte ja üritavad esmasel kohtumisel jätta endast head muljet. Kui meeldivad ainult saledad naised, siis oleks aus see kohe välja tuua ja rõhutada, keda otsid. Vastasel juhul võib mõni korpulentsem neiu arvata, et suudab su oma olemusega ära võluda ja mõlema jaoks on kohtumine ajaraiskamine. Rohkem ja ausat infot endast on alati parem, kui vähem, hoiate aega kokku.\nKui meeldivad ainult saledad naised, siis oleks aus see kohe välja tuua ja rõhutada, keda otsid.\nMa ise sealt küll meest ei otsi ja paks ka pole, aga mina küll välistaks sellise tüübi, kelle esimene lause on, et ülekaalulistel paluks mitte tülitada ja ise esimesena ei kirjuta. Ei kõla just eriti atraktiivselt, eriti kui ise just eriline iludus pole. Aga kuna see kaaluteema siin selle meesterahva kirjadest nii läbiva joonena läbi käib, siis muidugi öelgu kohe välja.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 5 korda. Täpsemalt 19.10 09:13; 19.10 21:26; 20.10 06:47; 21.10 08:42; 21.10 19:16;\nKust otsast see ülbe suhtumine on? Ülbe on just nende samade kõhukate, vormist väljas ja enda eest ka muus mõttes mitte hoolitsevate meeste arvamus, et nemad väärivad vaid ilusat, saledat hoolitsetud naist ja et selline naine neid üldse vaatama peaks. See on tõeline ülbus. Nõuda teiselt seda, mida ise pakkuda ei suuda ega viitsi. Ei viitsi teha midagigi, et parem välja näha, ei viitsi end vormis hoida, aga naine peab viitsima. Ja siis kõiki endasuguseid, kes ei viitsi, on ülekaalus, tehakse maha ja sõimatakse vaaladeks.\nSee pole kuidagi ülbe, kui paljude valikuvõimalustega sale, enesest lugupidav, enda eest hoolitsev naine valib endasuguse mehe. Ma ütleks isegi, et see on elementaarne. Väärtushinnangud on suhtes olulised. See, kui inimene on lodev, enda eest ei hoolitse (riietus, hügieen räpakas, vormist väljas, ei liiguta), on ülekaaluline, ütleb nii mõndagi tema väärtushinnangute kohta. Ja see on kuidagi ülbe, kui naisterahval on mingisugunegi enesehinnang, ei arvagi endast tegelikkusest 2x madalamalt. A’la, et nagunii ühtki atraktiivset ja hoolitsetud meest ei saa, peab ainult kõhukate lodevate jorssidega leppima?\nSee siin mainitud ülekaaluline naine pani endast täies pikkuses pildid, aga mehel jälle häda – need pildid olid alles viimased. Tema meelest peaks ülekaalulistel naistel olema täispikkuses pilt kohe kõige esimene, et kõik mehed teaksid ikka kohe, et on ülekaaluline. Kui saledatel naistel on ainult näost pildid või kehapilt alles lõpus, siis on ju ok, eks. Ei ole mina märganud, et need kõhukad mehed nüüd kohe esimesel pildil oma kõhtu presenteeriks ja ma pole isegi tähelepanu pööranud kunagi, et mitmes pilt see suure kõhu pilt on.\nÄkki see naine ongi endaga rahul ja tal ei tule pähegi end presenteerida kõigepealt “paksu naisena”? Seetõttu ei märka isegi, et mingit probleemi peaks tulema sellest, kui täispikkuses pilt on viimane. Ja sa siin räägid sellest, et naine varjab. Mida ta varjab, kui täies pikkuses pilt on olemas.\nMinu arust ei tasu Tinderit nii tõsiselt võtta, et lausa hobide ja seitsmenda pildi peale närv püsti läheb või tuleb tugev tung seletama hakata, kuidas ikka õige on vms. Kui korpulentne proua või kiilanev härrasmees paneb selle õige pildi üles, siis pole probleemi.\nTinderis võks ikka rõõmsalt aega veeta ja kui leiadki kellegi päriselt sobiva, siis on ju eriti tore.\nNaisena ja mitte enam esimeses nooruses -no vat ei suuda Tinderi fenomenist sõltuvusse sattuda. Lihtsalt ei tunne ennast sellises kohas turvaliselt. Seda esiteks. Lisaks on kogu protsess emotsionaalselt kurnav, stressi tekitav. Paned kellegi paremale, tema lükkab aga vasakule, sest säärejooks polnud piisvalt sire, sina seda muidugi teada ei saa, mõtled lolliks ennast. Siis räägid kellegagi paar õhtut, tunned, et tahad selle inimesega edasi vestelda, hommikuks on vestlus kadunud- avastad, et sind on blokitud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 18.10 22:22; 19.10 23:01; 20.10 14:40;\nNo aga mida ma siis oma hobide kohta panen, et mulle meeldivad kassid w?\nSeitse tükki juba on endal, aga teised kassid meeldivad kah…??\nKõlab kahtlaselt… parem siiski reisimise teema.\nNaiste elu on ikka raske.\nNo aga mida sa siis üldse seletad?\nSeletas ju, et on ülekaalulised ja ei kirjuta esimesena. Ja kui mõni üksik kirjutab, siis hakkab see mees lõikhaaval vastu vaidlema ja ennast õigustama. Et sale naine valib kena ja vormis mehe, see pidi veel ülbuse tipp olema, tere tali. Mul pole vaja pilti nähagi, juba viskaks vasakule ära sellise mehe. Juba siin on ilmnenud, et iseloom on kehv, aga enesehinnang laes, nagu tavaline 40+ mees siin Eestis ongi.\nMinul on viimasest Tinderis olemisest juba 2 aastat küll möödas, aga tollal mingeid sõnalisi kirjeldusi profiilis näha, oli umbes nagu päikesevarjutust oodata. Enamasti oli piltkiri. Kanakoiva pilt, jalgratta pilt, õlleklaasi pilt ja siis lennuki pilt. Mõni kirjutas numbreid ka, kui pikkust oli üle 190 cm. See tundus uhkuseasi olevat.\nKui midagi oli kirjutatud, siis pigem neil meestel, kes olid kohe esimesel pildil (mõni igal) oma lapsega ja siis nad selgitasid, et see on nende printsessike.\nNii öelda päris elus käib see täpselt samamoodi – hinnatakse säärejooksu ja kui ei klapi, haitutakse nagu vits vette.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 19.10 09:12; 20.10 13:46; 22.10 15:03;\nPäriselus ei laota sa oma hingeelu võhivõõrale mitu nädalat või kuud järjest isegi (praegusel korooona ajal näiteks võtab kokkusaamine kauem) ja siis pärast kahetsed. Endal Tinderi kogemus puudub, aga paar sõbrannat on küll pärast nõustamist vajanud.\nIse küll mingit statistikat ei viitsiks teha, ala mitu meest mind pildil “pandavaks” hindas ja palju neist peale esimest kohtumist minema kõndisid. Ja niiviisi kuid või aastaid järjest.\nMa olen juba aastaid püsisuhtes, aga kui mul peaks tekkima vajadus Tinderisse konto teha, siis esimeseks oleks ka ikka näopilt, mitte täispikkuses – loogiline ju.\nSuurimaks huviks on raamatute lugemine. Meeldiks käia teatris. Just meeldiks, tingivas kõneviisis, sest raha väga paljuks endal ei jätku. Reisimine ei meeldi. Suured seltskonnad ja peod ei meeldi. Kokandus jätab ükskõikseks. Mängin Pokemon go-d, kui tahad, lisa mind selles mängus sõbraks. Mulle meeldivad kassid, aga hästikasvatatud ja rahulike koerte vastu pole mul ka midagi.\nKeda ma ise vaataks? Viipaks vasakule (see oli vist see “ei meeldi”, jah?) mehed, kellest on liiga udune pilt, pilt alkohoolsete jookidega, pilt auto taustal (ma ei vaja taksojuhti ja kui su muud omadused ei “müü”, siis uhke auto seda ei hüvita), kirjaoskamatud ja vaese sõnavaraga esinevad mehed.\nEi tea, kas mul oleks sellisel hüpoteetilisel juhul üldse lootust kellegagi Tinderist kohtama jõuda?\nTegelikult on lihtsalt väga kurb, et arvamust omavat meest loetakse põhjendamatult kõrge enesehinnanguga inimeseks ja ei suudeta argumenteeritult diskuteerida.\nSeda näitad ka sina, kes sa mulle ütlesid, et mis ma seletan, siis kas ma sind tsiteerisin oma pikemas postituses? EI!\nKujutage ette, et see ka segab kedagi, et kellelegi hea söök meeldib. Minu meelest näitab see inimese kohta päris paljut. Esiteks et tegemist pole mingi hullu dieeditaja ja kalorilugejaga, mis võib olla normaalsetel inimestel üsna tülikas vaadata. Samuti ei ole selline toidunautleja suure tõenäosusega vegan, mis muidu oleks ju igaühe oma valik, aga need veganid kipuvad ajupesu tegema. Ma ei taha iga jumala kord praadi süües kuulda, kui õnnetu lehm oli. Ja edaspidises võimalikus ühises tulevikus ei luba ma ka lapsi veganlusega piinata.\nSamuti on hea toidu nautijad ehk ka ise keskmisest paremad kokad. Ei pruugi muidugi, aga võib juhtuda. Neile meeldib katsetada ja proovida. Äkki ka voodis…no see viimane seos ei pruugi toimida, aga loota ju võib 🙂\nAga kui ma nüüd jätan vastavalt soovitusele kirjutamata, et ma head toitu armastan, siis vaata kui palju infot sul juba saamata jääb.\nTegelikult on väga kurb, et sul funktsionaalse lugemise oskus puudub. Ja on väga kurb, et sa ajad segamini “arvamuse” ja sita iseloomu.\nSa pole siin teemas naistest põhimõtteliselt ühtegi head asja öelnud. Mida sa siis passid siin kanskarja sees? Viimane koht, kus mõni naine sinuga räägib?\nMis nendesse hobidesse puutub, siis naise vaatenurgast avastasin mina näiteks seda, et paljude hobidega ja aktiivsed mehed on küll väga atraktiivsed ja huvitavad, aga kui asi suhteni jõuab, siis kõigepealt tulevad mehe hobid ja siis kusagil tuled sina ka seal lõpus. Kui see on naise jaoks ok, siis on muidugi hästi.\nIdeaalne on muidugi sarnane hobi. Olgu või reisimine. Kui ühele reisida üldse ei meeldi, aga teine tahab, siis on ju selline eelinfo üsna vajalik.\nJa mis enesehinnangusse puutub, siis tegelikult kõik need, kes panevad esimeseks pildiks enda -10 aastat, vahele hunniku uduseid ja/või päikeseprillides reisipilte ning kõige viimasel pildil alles näed, milline inimene tegelikult on, siis… noh, siis minul ei ole jaksu, et nende inimeste enesehinnagu tõstja olla, kes ei suuda aktsepteerida seda, millised nad praegusel ajahetkel välja näevad. Oleks olnud ainult see viimane pilt ja silmad ka näha, siis ma selle silmavaate pealt oleks võib-olla isegi paremale lükanud.\nSa ei saa ikka aru, mis vahe on arvamuse avaldamisel ja kritiseerimisel ja vingumisel. Sa ainult esitad nõudmisi: naine olgu sale, huvitav, hakaku sind ise taga ajama, mida iganes, aga mis sul vastu on pakkuda, midagi ei ole. Kujutan ette su “vaimukat” enesekirjeldust. Selline lõikhaaval vastuvaidlemine igale argumendile näitab igasugust enesekriitika puudumist. Et sale ja ilus naine soovib ka samasugust meest, on sinu meelest ennekuulmatu ülbus, juba selline avaldus üksi peletab kõik vähegi normaalsed naised eemale. Ja selle asemel, et ennast parandada, et rohkem naisi saada, sa ainult vaidled ja ajad oma joru. Sellised mehed leiavad siis lõpuks selle saleda ja ilusa naise, kes nad tühjaks pumpab ja ära kasutab, sest mingit päris suhet nad sellise mehega ei otsigi. Ja siis on kibestumus jälle kraadi võrra suurem. Kuigi võiks aru saada, et kui ise ainult välimusele keskendud, siis saadki vastu nina, kui ise eriti kena ega hea iseloomuga pole.\nTinderit kasutanud naisena võin kinnitada, et 90% meeste profiilidest on samuti üheülbalised ja mittemidagiütlevad. Ka mehed kirjutavad, et meeldib söök, reisimine, kinos käimine. Kui üldse on enda kohta midagigi kirjas. Mees, kes vähegi ennast avab või midagi vähegi konkreetsemat või isikupärasemat oskab välja tuua on Tinderis juba eduseisus. Ma üsna tihti alustasin vestlust esimesena, juhtudel kui mehe profiilis leidus midagi, millest vestlust aretada. Kui pildil istus lihtsalt ok välimusega mees oma autos ja muu info null, siis võisin ta küll paremale tõmmata ja anda võimaluse, et chatis ta esineb paremini, aga sellise puhul ei hakkaks teda ekstra teiste kümnete matchide alt hiljem üles otsima ja vägisi nuputama, et mida öelda. Ausalt öeldes ma ise alguses kirjutasin ka enda kohta liiga üldisi märksõnu, aga kohe kui hakkasin teiste profiile vaatama, siis mõistsin, mis tunnustega profiilid minus huvi äratasid ja muutsin ka enda profiili vastavalt. No ja lõppeks ei maksa Tinderit süüdistada. Kui oled ise teravamat sorti pliiats ja su peres, tööl ja naabruskonnas on sinuga sarnased inimesed, siis Tinderist vastu vaatav vaimne tase võib esialgu olla šokk. Kuid see pole Tinderi süü ega nende inimeste süü, vaid Tinderis tulebki esile kogu ühiskonna mitmekesisus, mis sinu päriselu-mulli võibolla ei jõua. Profiile on palju, igaüks leiab oma ja ära pikalt oma hinge vaeva nende üle, kes sulle ei sobi. Tänaseks olen abielus mehega, kellega tutvusime Tinderis.\nJa meestel? Tavaline taks – meeldib reisida, looduses käia, kokata, fotograafia, tegelen palju spordiga…..\nVõib-olla kõlab hästi, aga kui ta kõike seda päriselt teeks ka, siis naise või kodu jaoks küll enam aega ei jää.\nMa võin öelda sama meeste kohta seal – normaalset meest, kes hindaks kodu ja perekonda seal ei ole. Enamus mehi seal korralikud maailmarändurid, kes loodavad igast maailmanurgast eri rahvusest daami käest k*ppi saada. Mulle meeldib reisida, aga seda vaid puhkuse korras, siis kui mul kõik muu tähtsam olemas ja saavutatud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 21.10 20:06; 22.10 15:45;\nMis siis ikka, reisilt leian endale välismaa mehe ja teemaalgataja kopitab kuival edasi.\nik muu tähtsam olemas ja saavutatud.\nMeest, kes hindaks perekonda üksikemaga? Jah, selliseid on tõesti keeruline leida.\nseal on ka väga palju üksikisasid muideks.


Category: Kohuke - MÕTTED JA JUTUD EHK AUSALT ELUST SEKKA HOOGSALT UUDISEID\nVanillikohuke kasvas maiasmokkade rõõmuks suuremaks\nSel sügisel toob Farmi poelettidele kolm uue maitsega kohukest. Magusasõprade suureks rõõmuks on kohukesesõltlaste lemmik ehk Farmi Vanillikohuke nüüdsest ka veerandi võrra suurem.\nUute maitsetena tulevad poelettidele tumeda glasuuriga Creme-brülee kreemiga kohuke ja Biskviitkreemiga kohuke ning valge glasuuriga Ananassikohuke. Armastatud klassikaline Farmi Vanillikohuke on nüüdsest ka 50-grammises pakendis – uus Maxi Vanillikohuke on tavapärasest veerandi jagu suurem.\nFarmi värskest kohupiimast valmistatud kohukesed sisaldavad rikkalikult täidist ning ei sisalda hüdrogeenitud taimerasvu, sünteetilisi toiduvärve ega säilitusaineid. Farmi kohukesed on võrreldes teiste turul olevate kohukestega väiksema suhkrusisaldusega, sisaldades selle võrra rohkem hoopis kohupiima.\nSõna "kohuke" on 1972. aasta sõnavõistluse tulemusena kasutusele tulnud ja käibesse kinnistunud uudissõna. Enne seda kasutati nimetusena Kohupiimajuustuke. Toote venekeelne nimetus – juustuke, tulebki sõnatüvest "juust".\nKohukese retsept töötati tollases NL-is välja 1930. aastatel. Esimesed kohukesed polnud üldse mitte magusad, vaid pigem soolased – nende koostises oli pipart ning kaneeli.


💄💋👄 ILU: Saapad Seitseteist Veini BB Balm Review\nSaapad Seitseteist Veini BB Balm Review\nMa sain selle BB-kreemi Bootsi siseturul seitsmeteistkümnest. Siin on selle plekipalmiini ülevaade.\nHind: £6.99 Tootekirjeldus: Ülitundlik naha jaoks, vaata rohkem kui SEVENTEEN BB Blemish Balm. Parandab nahka - koostisosi, mis aitavad vältida purunemist, minimeerida poorid ja kontrollida õli. Suurendab nahka - annab nahale ühtlase ja ühtlase veatu viimistluse. Kaaned - peidab puudusi täieliku katvuse sõnastusega. Kaitseb - SPF 25-ga Avastage veatu naha maagia SEVENTEEN BB Blemish Balmiga.\nMinu kogemus saapadena Seventeen Blemish BB Balm:\nVahusti palsam on varustatud läikiva musta tuubi ja korgiga kruviga. Düüs eraldab väikese koguse toote. Toru on ümbritsetud musta pappkarpi. Toote andmed on kirjutatud torule ja kastile. Kokkuvõttes on kogu pakkimine väga nutikas, mugav ja hõlpsasti reisitav.\nMinu sõber sai sellest Londonist saapapaberi poodi. Ma ei oodanud, et ta vastaks mu varju ja tema valgus on "Valgus". See on enam-vähem lähedane minu nahale, mõnikord kergem, kuid korralikult segunev.\nSee on õhukindel palsam, mis katab mõned plekid. Parim on see, et see annab sujuva ja ühtlase nägemise. Istu ja segage see, kasutage huulepulgad ja mul on hea minna. Sellel on sametine mattine viimistlus, kuid see võib põhjustada naha kuivamise venitust. Tavaliselt-rasusele nahale on see päris hea; Kuid segamine on veidi keeruline ja ma soovitan niisutab teie nägu, et saavutada "ühtlane" välimus.\nSee on väga mugav valem, mis kannab kauem aega, ja mu nahk tundub kergesti särav ja 5-6 tundi kerge. Täiendava kulumise ajaks puhastan oma nägu W7 Banana Dreams Loose Pulber tolmutamisega ja mul on seatud päev. See vähendab märkimisväärselt minu poorid ja teeb naha välja nii paremaks. Ma eemaldan selle õlipuhastusmeetodiga, sest ainult näopesu ei vabane sellest täielikult.\nSellel on SPF 25, mis võib jääda valkjas valgeks näole. Kui ma ei sega seda hästi, eriti minu otsa ja jäsemete servadel, eristab see esialgset nahatooni. See ei ole soovitatav välguga pildistamiseks, kuid päeval on see fotod üsna hea.\nSaapa prosi Seventeen Blemish BB Balm:\nSassy, reisi-sõbralikud pakendid.\nVälimus "kerge" sobib kollasele / neutraalsele õiglasele nahale.\nKas SPF 25.\nPane nahk välimusele väga heledaks.\nSaapad miinused Seventeen Blemish BB Balm:\nVõib jätta valkjaks valatud, kui ei ole sobitatud naha tooniga.\nSegamine on veidi keeruline.\nEi peita sügavaid plekid.\nEi ole ideaalne välguga pildistamiseks.\nKas ma sooviksin / soovitaksin saapaid Seventeen Blemish BB Balm? Kuidagi olen saanud sellest väga sõltuvaks. Soovitan seda BB koort. IMBB hinnang: 4/5\nSaapad Tea Tree ja Ragavärvi Paksuspulk Saapad Teepuu ja raevukristalliga puusüsi näomaski Boots Botanics 100% orgaaniline näoõli Saapad lihtsalt tundlik õrn mikrolainevett Jane Iredale Zap & varjata vahukoorija Clinique Age Defense BB kreem SPF 30-ga 10 parimat akne prone naha BB-kreeme Natio Pure Mineral Skin täiuslik BB kreem Kiko Milano BB kreem värviline ilurav SPF 15 MAC Prep & Prime BB Cream SPF 35 Body Shop Tea Tree Flawless BB Cream\nEverYuth Naturals Lemon näopesu ülevaade\nKuidas saada Retro Look\nH20 Plus Tango Mango dušši ja vannigeelide ülevaade\nMAC Paint Pot: Rubenesque, Delft Review, Fotod, Swatches\nMAC Pro Longwear Full Lotta Armastuspunase ülevaade, Swatch, FOTD\nL'Oreal Pariisi noortekood noorte stimuleeriv öökreem Review\nFace Shop Blemish Zero puhastav tooneri ülevaade\nSonam Kapoor avalduses Kaelakeed\nKuidas teha huulepulk pikemaks\n8 huulepulgadest India nainetele mõeldud huulepulga toonid\nPantene Total Damage hooldus palsam ülevaade\nVichy LiftActiv Seerum 10 Noorte seerumivastase parandamise ülevaade\nKevyn Aucoin Yanilena Expert Lip Color ülevaade, Swatches


Kõik probleemid on lennukis 10x dramaatilisemad, vegan sööb Riias ja Eesti Nokia otsimine on lõppenud – piraatberliinis\nKõik probleemid on lennukis 10x dramaatilisemad, vegan sööb Riias ja Eesti Nokia otsimine on lõppenud\nMa olen nii kohusetundlik blogija, kas teate.\nHetkel on aset leidmas üsnagi meeleheitlik võitlus unega, aga tundus kuidagi vastutustundetu teid nii kauaks uut postitust ootama jätta.\nTeekond Ryanairiga koju osutus täpselt selliseks nagu prognoosida võis ning ma kahetsesin äratuskella koidikul helisemisest saadik, et ma ihnurina Air Berlin lennupiletitesse investeerida ei raatsinud.\nSeekord läks vist tegelikult isegi veidi hullemini kui tavaliselt, nüüd kui mul on olnud aega seda kõike veidi rohkem analüüsida ja järeldustele jõuda.\nMa kohe tunnen, et mul jutt praegu väga ei jookse ja kõike seda loetavaks tekstiks vorpida tundub suhteliselt võimatu, aga ma proovin sellest hoolimata kõige absurdsemad seigad teile loetavaks sissekandeks klopsida.\nProbleemide jada avapauguks kujunes reisijaskonna keskmisest raskemaks osutunud kehakaal.\nLäks lausa nõnda kehvasti, et kogukamate reisijate jahmatuseks lõppesid otsa turvavööpikendused. Esimene kord, muide, kui ma üldse oma silmaga selliseid moodsaid vidinaid näha sain. Selle tulemusel tekkis mitu sõnelust miniatuurse, aga üsnagi südika stjuuardiga, kes suurematsorti prouade kisast hoolimata end rahulikuks jääma sundides alternatiivseid lahendusi otsima asus. Ilmselt muidugi ka teades, et üks vihasem käeliigutus vastaste poolt oleks ta mööda vahekäiku lennuki teise otsa (või üldse teispoolsusesse) teadvusetult lamama saatnud.\nAsi läks vahepeal lausa nii kaugele, et hiiglasemõõtu naised väikest abitut stjuuardit ka fatshamingus süüdistama asusid. See oli iseenesest loomulikult absoluutne väljamõeldis, aga nende kehakaal ja agressiivsus hoidsid kõiki pardalviibijaid stseeni sekkumast ning nii ei jäänud reisijatel üle muud kui istmetega ühte sulanduda ja suurte leedide silma alla sattumist vältida.\nVõiks arvata, et taoline vaatemäng ka lennu kõrghetkeks osutus, aga selle pröökamise taustal sai ilmsiks palju suurem probleem, mille näol oli tegu ei millegi muu kui lennuki sisemuses avastatud tehnilise probleemiga. Pardale astunud mehaanikutetiim koosnes inimestest, kes nägid välja ja talitasid nagu Üksinda Kodus saaga Marv ja Harry. Võtke see duo ja korrutage kolmega: lennuki sees ja ümber jooksid ringi kolm Marvi ja kolm Harryt, kelle kätte meie saatus tol hetkel usaldatud oli.\nMul avanes teises reas istudes ideaalne ülevaade käimasolevast segadusest, aga ma olin selleks hetkeks oma saatusega leppida jõudnud, milliseks iganes see ka parasjagu kujunema hakanud oli.\nMa teadsin, et kui mul ka õnnestub Riias ühes tükis lennukist välja astuda (ütleme, et mootor peab vastu ja gravitatsioon pigistab silma kinni), siis on see ainult aja küsimus, mil minu kõrval istunud tuberkuloosiohvrist välja pursanud pisikud mult elujõu röövivad.\nVäiksemad ja ebaolulisemad lennukis aset leidnud juhtumised kujutasid endast muuseas teismeliste üheskoos WC-sse hiilimise läbikukkumist, mille käigus stjuuarditeduo neid kõvahäälselt kogu lennukiseltskonna ees noomima asus (hehehe, no mile high club for you tw0) ning enesevalitsuse kaotanud Läti prouat, kellel käis üle jõu närida läbi pähkel, mille sees peitis end vastus küsimusele: miks varuväljapääsu kõrval istudes käsipagasit eesoleva tooli alla panna ei lubata?\nSeesama daam hüppas ka peale turvavöö kohustuslikku kinnitamist tähistava tulekese põlema minemist, täpselt sel maandumishetkel, mil lennukirattad maad puudatama hakkasid, püsti ning asus midagi vahekäigus kohmitsema (ma tõesti mõtlen, et tegu sai olla ainult väikestviisi protestiga). See omakorda lõppes loomulikult sellega, et ta sai kõvahääldi vahendusel eriti tõsise korralekutsumise osaliseks. Eesti keeles võib julgelt öelda, et sõimata sai, noh.\nVõite ainult ette kujutada, kui emotsionaalselt (ja muidu) väsinud ma saabumishetkeks olin.\nSihtpunkti jõudmisest ja Riias käimisest aga niipalju, et seekord õnnestus mul lõpuks ka MiiT ära külastada ja ma jäin sellega tegelikult üsnagi rahule. Ma olin sellest söögikohast palju kuulnud ja lugenud ning kibelesin juba pikemat aega asja oma silmaga üle kaema. Ajastusega klappis ideaalselt, sest nädalavahetuseti on seal päris vahvad pannkoogihommikud ning rikkalik tordivalik, ja kui välja arvata mõned korralduslikud apsud, siis on tegu ikkagi armsa ürituse ja veel armsama kohaga, mis pakub vägagi asjalikku valikut veganitele ja taimetoitlastele.\nMis aga kõige olulisem: sealjuures ka kõige hea-parema allaloputamiseks kvaliteetset kohvi. Ja seda me teame, et on raske leida, onju?\n*joob seda postitust kirjutades Statoilist ostetud musta kohvi (või eksitusena topsi voolanud mootoriõli, jumal teab)*\nKes minu aga book club‘i tegemistele silma peale pani, siis võin nii palju öelda, et Ransom Riggsi esimese raamatu olen ma nüüd läbi lugeda jõudnud ning lähen homme kindlasti seeria teist osa jahtima. See on üsnagi kaasahaarav ja tegelikult täitsa witty. Kohati päris hirmus, aga samas mitte nii jõle, et pimedas magama jääda ei julge.\nMa pean tunnistama, et vahel see küll venib veidi ja mul on tunne, et kogu selle loo potentsiaal pole päris lõpuni ära kasutatud, aga sellegipoolest olen ma võtnud oma missiooniks kõik kolm olemasolevat raamatut läbi lugeda, sest ma olen järjekindel like that.\nPS! (need PS-id mu postituste lõpus on alati nii randomid, aga palun ärge laske ennast nende positsioonist eksitada – tegu on vägagi tähtsa infoga). Kõik võivad Eesti Nokia otsimise lõpetada, ma olen selle nimelt ise leidnud. ORAVAKESE KOMMID. Ma kasvasin üles olles 100% see vingats, kes keeldus igasugust eesti kommi söömast – kui polnud moodne välismaa šokolaad, polnud mõtet üldse jutule tulla. Hiljuti aga sain ma jälile faktile, et Oravake on vegan ja olles seda aastaid Komeedi ja muude ebasöödavate (ja koledalt pakendatud) Kalevi kommidega ühte patta pannud, olin ma täiesti jahmunud, kui seda laupäeval (võib-olla elus esimest korda) testima asusin. Puhas ulme, aga see on nüüd konkurentsitult mu uus lemmikkomm. Tuleb välja, et pean nüüd ka ehk tagasi Berliini lennates turvavööpikendust paluma minema.\nMiiT ehk mina jõhverdamas rohkem kaloreid kui noortele preilidele kohane ja maitsest hoolimata on Statoili kohv ikkagi klassika, sest kas autosõit on üldse autosõit, kui tanklas peatust ei tehta?\nMõtlesin, et tuletan teile ikkagi ka Marvi ja Harryt meelde:\nAuthor piraatberliinisPosted on March 14, 2017 March 15, 2017 Tags Eesti, eestlane, kalevi kommid, kohv, Läti, lendamine, MiiT, oravakene, piraatberliinis, raamatud, Riia, seiklused, vegan\nPrevious Previous post: Kevadväsimus, kojutulek ja keldrikülastus\nNext Next post: Kodus on parim ja ood Männile


Eestimaise sealiha lõpp? Sõjast tekkinud teravilja puudujääk paisutab niigi kõrget sööda hinda - Maaleht\nEesti teraviljaga isevarustatuse tase on 200–300 protsendi vahel.\nEestimaise sealiha lõpp? Sõjast tekkinud teravilja puudujääk paisutab niigi kõrget sööda hinda\nVenemaa sõja pärast Ukraina vastu tekib teraviljaturule auk, mistõttu on juba praegu vilja hind laes. Ekspertide sõnul pole Eestis nälga karta, ent toidu kaudu Euroopale ja muule maailmale raskuste põhjustamine on Venemaa üks eesmärke.\nUkrainas on praegu aeg kevadkülviks, mulda pannakse päevalilleseemneid ja maisi. Ukraina ongi kasvupinnalt maailma suurim päevalillede kasvataja. Baltic Agro arendusdirektor Margus Ameerikas usub, et sõjapidamise kõrvalt püüavad Ukraina põllumehed leida võimaluse ka külviks.\nKui see võimalus avaneb, on teel aga järgmine takistus – mis moel sügisel kogutud vilja transportida. Ukraina tavapärased laevateed on ära lõigatud, sest Musta mere sadamaid on pommitatud ning mereteid mineeritud. „Mööda maismaad on keeruline vedada, sest kogused on nii suured,” rääkis Ameerikas. Tava-aastal ekspordib Ukraina üle maailma 20 miljonit tonni teravilja.