INTERVJUU: Tallinna Vesi: juttu meie taasriigistamisest ei ole olnud - ärileht.ee\nINTERVJUU: Tallinna Vesi: juttu meie taasriigistamisest ei ole olnud\nTallinna Vesi on olnud viimastel aegadel meedias peamiselt negatiivsete sõnumitega, küll on räägitud hinnatõusust, küll on olnud probleem vee kvaliteediga. Täna vastab lugejate küsimustele Tallinna Vee juht Jan Plenderleith.\nTallinnas võimul oleva erakonna valimislubadus oli/on Tallinna Vesi linna omandisse tagasi tuua (osta). Kas võtate neid lubadusi tõsiselt ja kas selleteemalisi läbirääkimisi on peetud?\nAS Tallinna Vesi on täiesti sõltumatu ning poliitiliselt erapooletu ettevõte. Oleme teadlikud, et selline klausel on koalitsioonilepingusse lisatud, kuid sel teemal pole ei ettevõtte ega selle suuremate aktsionäridega toimunud mingeid arutelusid. AS Tallinna Vesi aktsiad on noteeritud Tallinna börsil ning seetõttu peab ettevõtte tegevus olema täiesti läbipaistev.\nAlates 2001. aastast on AS Tallinna Vesi teinud koostööd kõikide poliitiliste jõududega Eestis ning on alati tähtsustanud professionaalsusel põhinevat koostöösuhet ükskõik kellega, kes Tallinna linnavalitsuses võimul on. Ettevõte püüab alati tagada tasakaalu kõikide sidusrühmade huvide ja vajaduste vahel – nii tarbijate, linna kui ka aktsionäride. Ettevõte tegutseb pikaajalise äriplaani alusel, mis sai kokku lepitud 2001. aastal erastamise käigus, see aitab tagada jätkuvaid kvaliteediparendusi hoolimata mistahes muudatustest omandistruktuuris.\nTallinna Vee kohtusse kaevanud tarbija sai kohtus haledalt lüüa (33) 16.06.2011\nTallinna Vesi vaidlustas konkurentsiameti otsuse halduskohtus (20) 06.06.2011\nValitsus võttis vastu monopolide ohjeldamise (hinnapiirangute kehtestamise) seaduse, mis võttis omavalitsuselt igasuguse võimaluse sekkuda monopolide hinnakujundusse. Kui varem kinnitas N: vee hinna omavalitsuse volikogu, siis nüüd teeb seda Konkurentsiamet. Selle tulemusena läheb näiteks: Põhja–Läänemaal läheb vesi 20% kallimaks. Tartu Veevärk tõstab Tartus veehinda 30%. KÜSIMUS: Kuidas vee hind "maailmaturul" tõstab vee hinda Tartus ja Läänemaal? Kas vee hinda "maailmaturul" tõstab ka vee hinda Tallinnas?\nEsmalt tuleb AS Tallinna Vesi puhul mõista, et tariifimuutmise mehhanism ning kõik muud lepingudetailid määrati Tallinna linna poolt, kui toona võimul olnud koalitsioon otsustas aastatel 2000-2001 vee-ettevõtte erastada. Tariifimehhanism ei ole midagi, mida ettevõte või selle omanikud saaksid muuta. Kuid olemasolev mehhanism on väga selge ning läbipaistev ja võimaldab tarbijatelgi mõista, kuidas muutub vee hind järgmise kümne aasta jooksul – ehk tarbijahinnaindeksi muutuse võrra. Vee maailmaturuhinnad vee hinda Tallinnas ei mõjuta, küll aga on märkimisväärselt suurenenud viimastel aastatel elektri ning kemikaalide hinnad, mis moodustavad veefirma kuludest suurima osa. Ettevõte ei ole taotlenud nende kulude automaatset edasikandmist tarbijatele, vaid taotleb ainult lepinguga ette nähtud hinnatõusu tarbijahinnaindeksi võrra.\nSamas teisest üljest ei ole Konkurentsiameti poolt loodud ning rakendatud hinnakujundusmetoodika läbipaistev ning selle ümber on siiani palju segadust, mis siis lõpuks moodustab veehindade arvutamiseks kasutatava kuludebaasi. On väga keeruline kommenteerida Tartu ja Läänemaa veehindade drastilist tõusu, sest need vee-ettevõtjad (ega ka Konkurentsiamet) ei ole avaldanud oma hinnatõusutaotlusi ega ka –otsuseid – AS Tallinna Vesi on avaldanud kogu tariifitaotlusega seotud kirjavahetuse oma kodulehel ning igaüks võib seal tutvuda 3,5-protsendilise hinnatõusu põhjendusega.\nKuidas selgitaksite riigiametniku poolt tehtud ähvardust TallinnaVee aktsionäride aadressil EL poole pöördumise pärast.\nMeie vaatenurgast lähtudes ei tundu olevat ühtegi mõistlikku selgitust Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi poolt saadetud kirjale, kuid usume kindlalt sõnavabadusse. Samuti on meie jaoks kummaline, et MKM püüab oma kirjas eksitada AS Tallinna Vesi investoreid, väites et erastamise ajal kehtinud seadusandlus võimaldas määrata vee hinna tasemel, mis tagas mõistliku tulukuse vee-ettevõtte poolt investeeritud kapitalilt, kuid mitte enamalt – see ei vasta tõele. Kiire pilguheit möödunud aasta augustikuuni kehtinud ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniseadusele näitab, et senimaani oli seaduses lubatud teenida „põhjendatud kasumit“, mis AS Tallinna Vesi puhul sisaldas ka United Utilities’I poolt erastamisel makstud 1,33 miljardi krooni suuruse investeeringu täieliku väärtuse arvestamist.\nSellise ähvardavas toonis kirja saamine kõrgelt riigiametnikult sundis meid pöörduma ka peaministri poole, paludes temalt selgitust Eesti vabariigi valitsuse sammude ning investorite hirmutamise kohta. Meie ettevõttel on ligi 3000 aktsionäri, kellest paljud on väga mures olukorra pärast, kus pea pool nende investeeringu väärtusest on kadumas valitsuse poolt astutud sammude tõttu. Neil on täielik õigus oma arvamuse avaldamiseks ning AS Tallinna Vesi teeb kõik, mis vaja, et kaitsta oma investorite õigusi. Monopolidele hinnapiirangute kehtestamise seaduse vastuvõtmine ning selle rakendamine riivab selgelt Euroopa Liidu peamisi õigusprintsiipe ning lepingute õiguskindluse põhimõtteid. Ettevõttel ei jäänud muud üle, kui pöörduda Euroopa Komisjoni poole kaebusega, sest Eesti ametivõimude poolt ei ole toimunud mitte mingisugust arvestatavat dialoogi ei ettevõtte ega selle investoritega. Sellist positsiooni on ääretult raske mõista, eriti arvestades seda, et ettevõte ning selle omanikud on alati täitnud kõiki erastamislepingu tingimusi ning nüüd ütlevad samad inimesed, kes AS Tallinna Vesi kunagi erastasid, et soovitakse ühepoolselt lepingut rikkuda ilma valmisolekuta arutada ühtegi lepinguga seotud aspekti ettevõtte endaga. Selline käitumine Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi poolt ning Eesti ametivõimude poolt astutud sammud on jäigas vastuolus Euroopa Liidu põhireeglite ning põhimõtetega välisinvestorite kohtlemise osas.\nKas Londonis oleks ka võimalik selline kasumlikkus või on see võimalik ainult Tallinnas ja Aafrikas?\nSee on huvitav küsimus. AS Tallinna Vesi on soovinud tõestada, et ettevõtte tulukus vastab rahvusvahelistele tavadele ning seetõttu lasi oma tulukuse määra sõltumatult kontrollida tunnustatud majandusekspertidel juhtivast rahvusvahelisest konsultatsioonibüroost Oxera. AS Tallinna Vesi poolt teenitud tulukuse määr vastab täielikult rahvusvahelistele parimatele tavadele ning on kooskõlas Maailmapanga juhistega erastatud kommunaalettevõtete reguleerimiseks. Nii Oxera aruanne kui ka kogu muu seotud teave on avalikult kättesaadav AS Tallinna Vesi kodulehel regulatsioonimaterjalide all. Oxera aruande järelduste põhjal on AS Tallinna Vesi poolt teenitud tulukus alates lepinguperioodi algusest olnud 6,5%, mis on sarnane võrreldavate infrastruktuuriettevõtetega Suurbritannias (6,9%) ning Hollandis (7,5%), jäädes samas alla Konkurentsiameti poolt soovitud 8,31% määra.\nÜtlesite mõni aeg tagasi ajakirjanduse vahendusel, et Tallinna Vee kliendid ei ole nurisenud vee hinna üle Tallinnas. Kas see oli ajakirjanduse keelevääratus või olete tõepoolest sellisel arvamusel? Kas Te päriselt ei ole aru saanud, et Teie juhitava ettevõtte tegutsemis- ja hinnapoliitika on kohaliku tarbija arvates mööndusteta ja häbitult röövellik ?\nAS Tallinna Vesi viib igal aastal läbi kliendirahulolu-uuringut, mille kohaselt sai ettevõte mullu saja punkti skaalal klientidelt 73 punkti ning lõpptarbijatelt 71 punkti. AS Tallinna Vesi pingutab kõvasti selle nimel, et igal aastal veelgi parandada oma teenuste taset ning seda tõestavad ka ettevõtte tootmistulemused – mida kontrollib Tallinna vee-ettevõtjate järelevalve sihtasutus ning mis avaldatakse regulaarselt ettevõtte kodulehel. Tänu meie tegevuspõhimõtetele on teenuste kvaliteet kiiresti paranenud parimale tasemele kogu Baltimaades. Joogivee kvaliteedi vastavus ületab täna 99,5%, keskkonnasõbralikum reoveepuhastus Paljassaares on parandanud Soome lahe seisukorda ning pea kõigil Tallinna elanikel on ligipääs ühisveevärgi ja –kanalisatsioonisüsteemile. Need kolm saavutust moodustavadki vundamendi, millele rajada edasised parendused. Kvaliteedistandardid kehtestati erastamislepinguga, samuti ka tariifimehhanism – mõlemad olid kavandatud kehtivusega kuni lepinguperioodi lõpuni.\nTariifimehhanismi ega –poliitikat ei määra ettevõte ega selle omanikud, see määrati Tallinna linna poolt erastamisprotsessi käigus aastal 2000. Julgen öelda, et tariifipoliitika on toiminud küllaltki hästi, sest kodutarbija hinnad Tallinnas on keskmised ülejäänud riigiga võrreldes ning moodustavad vaid 1,4% leibkondade kulutustest – jäädes seega tugevalt alla Maailmapanga poolt määratletud kõrgeimale soovituslikule 4% tasemele. Sellise hinnataseme eest pakutavad kvaliteedistandardid on kõrgemad kui kuskil mujal Balti riikides.\nLugesin tõenäoliselt Tallinna Vee tellitud lugu Forbesi blogist. Lugu rääkis sellest, kui venepäraselt (st ebaõiglaselt) Eestis välisinvestoreid koheldakse. Kas lugu on teile teada ja kas see oli Tallinna Vee PR-osakonna tellitud?\nLugesime selle artikli kohta Eesti ajakirjandusest. AS Tallinna Vesi ega selle avalike suhete osakond ei olnud kuidagi seotud selle artikli avaldamisega ning ei ole kunagi tellinud selliseid artikleid. Samas jälgib rahvusvaheline ärikogukond väga tähelepanelikult Eestis toimuvat, sest AS Tallinna Vesi ümber toimuvad arengud saadavad väga tugeva signaali, et Eesti on kaotamas oma mainet liberaalse majandusega riigina, mis on avatud välisinvesteeringutele. On esinenud mitmeid juhtumeid, mil valitsus on taganenud pika-ajalistest kokkulepetest, on toimunud mitmeid taasriigistamisjuhtumeid ning maad on võtmas üleüldine arvamus, et Eestis ei ole välisinvestorid teretulnud. Need on kõik väga murettekitavad noodid ning neid tuleks võtta tõsiselt. AS Tallinna Vesi on teinud palju tööd, et tutvustada Eestit kui investeeringute sihtriiki – ettevõtte aktsiate avalike esmapakkumine aastal 2005 oli rahvusvaheliselt väga edukas ning oli sajandi esimene IPO Tallinna börsi jaoks. Ettevõte on samuti võitnud Tallinna börsil kahel järjestikusel aastal auhinna parimate investorsuhete eest.\nMind huvitab kas ja kuipalju maksab Tallinna Vesi riigile maavaramaksu? Tallinna Vesi lisab Ülemiste järve veele küll lisandväärtust, aga vesi ise on ju Eesti riigi maavara ja seda erastada/ärastada ei saa. Maad küll, aga maavaru mitte. Pealegi huvitab mind et missuguse õigusliku alusega saab välisfirma aiaga piirata veekogu Eesti riigis?\nVee-ettevõtja tegevus veeressursside kasutamisel on reguleeritud veeseaduse ja selle rakendusaktidega. Vee-ettevõtja peab tegutsemiseks omama veeerikasutusluba ja maksma kasutatava veeressursi eest tasu. Vee-erikasutuse tasu moodustas 2010. aastal 3,37% ettevõtte tegevuskuludest.\nÜlemiste järve ümbritsev ala on kuulutatud sanitaarkaitsealaks, piirates avalikkuse ligipääsu järveäärsele alale. Põhjus selleks on lihtne – Tallinna joogivesi tuleb sellest allikast ning seda tuleb kaitsta inimtegevuse eest. Ülemiste järv on Tallinna joogiveeallikas ja seetõttu ei ole järv Veeseadusest tulenevalt avalikult kasutatav veekogu. Arvestades joogiveeallikaks oleva järve veekvaliteedile esitatavate nõuetega ja nende tagamise kindlustamisega ka tulevikus, kinnitati 2009. aastal Ülemiste järve ümber sanitaarkaitseala moodustamine. Sanitaarkaitsealasse kuuluvad järv ja järve lähiümbruse maa-ala, mis tuleb säilitada looduslikuna. Veeseadusest tulenevalt võivad sanitaarkaitsealal viibida ainult need inimesed, kes täidavad keskkonnajärelevalve ja tervisekaitsega seotud tööülesandeid.\nKodutarbijate veehinda peetakse üldiselt kalliks, kuid miks peab üks väike kohvipood maksma ligi 5 korda kõrgemat veehinda kui niigi kõrget hinda maksvad kodutarbijad? Kõrgem hind on mõistetav ehk tööstuste puhul (kuna sisaldab ka kanalisatsiooni), kuid mitte väikeettevõtjate puhul.\nAS Tallinna Vesi ei ole kehtestanud hindu era- ning äriklientidele – need määrati enne erastamist Tallinna linnavalitsuse poolt ning ettevõte ei saa tariifimehhanismi muuta.\nSeoses käesoleva vaidlusega, miks ei ole Tallinna Vesi otsinud riigi ja Konkurentsiametiga kompromissi? On Konkurentsiamet või Tallinna Vesi komporomissi pakkunud? Miks olete veendunud, et Tallinna Veel on juriidiline õigus, vaatamata kõrgele kasumimarginaalile, veetariife tõsta? Mille alusel valiti 2001. aastal erastamiskonkurssivõitjaks praegune enamusaktsionär? Mida võidab tallinlane veehinna tõusust? Kuhu see konktreetne 3,5% hinnatõus läheb? Miks on Teie hinnangul praegune kasumimarginaal "õiglane"?\nKahjuks ei ole toiminud mingit sisulist arutelu Eesti ametivõimude ning ettevõtte vahel. AS Tallinna Vesi on avalikult kinnitanud oma valmisolekut tegutseda parimatele tavadele vastavas regulatsioonikeskkonnas, mis võtab täielikult arvesse ettevõtte erastamist 2001. aastal ning sõlmitud pikajaalist lepingut, mis määratles nii kvaliteedistandardid kui ka tariifimehhanismi. Soovime, et neist peetaks kinni ka edaspidi, ühepoolselt rikkumata täiesti seaduslikku lepingut, mida ettevõte on täitnud ning saavutanud nõutud kvaliteedistandardid.\nAS Tallinna Vesi taotleb hinnatõusu, sest see oli kokku lepitud erastamislepinguga, mis vastast täielikult seadusele nii erastamise hetkel kui ka täna. AS Tallinna Vesi kasumimarginaal on vastavuses rahvusvaheliste parimate tavadega erastatud kommunaalettevõtete hinnakujunduses, võttes arvesse 2001. aastal investori poolt makstud 1,33 miljardit krooni. See summa oli kaks korda suurem, kui ettevõtte bilansiline väärtus erastamise hetkel ning investorite poolt teenitud tulukuse määr investeeritud kapitalilt erastamisest alates on olnud 6,5 protsenti. Ainus võimalus, kuidas ametivõimud saavad seda pidada põhjendamatuks, on keelates investoritel teenida tulu kogu investeeritud kapitalilt ning väites, et investorid on oma raha juba tagasi teeninud – see väide on tõestatult väär, nagu nähtub ettevõtte kodulehel olevatest dokumentidest.\n2001. aastal otsustas Tallinna linnavalitsus, et efektiivseim viis nõutud kvaliteedistandardite saavutamiseks on müüa vee-ettevõtte aktsiad maailmaklassi operaatorile rahvusvahelise turupõhise konkursi tulemusel. Algselt võttis konkursist osa kolm osalejat, kuid United Utilities/International Water kuulutati võitjaks, sest pakkus madalaimat reaalset tariifitõusu nõutud kvaliteedistandardite saavutamiseks ning samas pakkus enim raha ettevõtte aktsiate eest. Madalaimate tariifitõusude saamiseks turutingimustel toimunud konkursi tulemusel peegeldas pakutud tariifimehhanism tolle hetke turu hinnangut ning ei olnud kehtestatud monopoli enda poolt iseseisvalt.\nTallinlased on saanud märkimisväärset kasu tohututest kvaliteediparendustest, mida, rõõm tunnistada, võetakse tänaseks juba iseenesestmõistetavana – ligipääs kvaliteetsele joogiveele, keskkonnasõbralik reoveepuhastus ning töökindel võrgustik nende teenuste osutamiseks. Erastamislepingu ning pikaajalise tariifimehhanismi eesmärgiks on tagada, et tallinlased saaksid neid hüvesid nautida ka tulevikus. 3,5 protsenti tuleneb tarbijahinnaindeksi muutusest ning see sisaldus erastamislepingus, et kaitsta investoreid inflatsiooni eest – tegemist on tavapärase praktikaga erastatud kommunaalettevõtete majandusregulatsioonis ning sisaldub ka Maailmapanga soovitustes hinnakujunduse osas.\nSõltumatud eksperdid on kinnitanud, et AS Tallinna Vesi tulukus investeeritud kapitalilt vastab rahvusvahelistele standarditele ning on sarnased võrreldavate ettevõtetega mujal Euroopas. AS Tallinna Vesi ning selle omanikud on meeleldi valmis osalema professionaalses regulatsioonialases diskussioonis, et tulukus investeeringutelt ei oleks liiga kõrge. Läbipaistvust ning avaliku halduse parimaid tavasid silmas pidades usume, et ka Konkurentsiamet peaks avama oma arvutused ning metoodikad sõltumatutele välisekspertidele ülevaatamiseks.\nKüsimus kõlaks sellisena--Kaua meie,Kadriorus Kuristiku ,Oru ja Joa tänavate elanikud kannatame vee nigela surve pärast ?Oleks tegu ühe majaga ,siis otsiks põhjust filtrites ,aga viga pole selles ja kastmist siin ju ka polnud vaja.Viimastel päevadel ei saa kohvivettki kraanist kätte.Milles asi ? Omavahel öeldes sai siin torumeestega räägitud,et olukorda parandada ja mis välja tuli---nende jutu järgi on Teie firma survet madalaks laknud---põhjus torud vanad ja palju maju juurde ehitatud st.tarbimine suurenenud --kartus ,et torud lõhkevad. Ootame vastust,millal meie olukord paraneb?\nKutsume kõiki kliente üles võtma ühendust meie klienditeenindusosakonnaga telefonil 62 62 200 et saada professionaalset abi kõikide küsimuste ja murede osas – see on ka sobivaim kanal üksikjuhtumite lahendamiseks. Võime kinnitada, et AS Tallinna Vesi ei ole vähendanud kuskil torustikus survet, sest surve peab olema pidevalt ühesugune. Võtame veesurvega seotud kaebuseid väga tõsiselt, seega võtke meiega probleemide jätkudes kindlasti ühendust.\nAastaringselt on Tallinnas tänavatel kümned märgid "Ohtlik kaev". Mõnes kohas on märk olnud järjest üle 2 aasta. Kas sadeveekaevud kuuluvad Tallinna Veele ja kes vastutab nende hoolduse eest?\nTallinna linnas olevad tänavakaevud ei kuulu kõik AS-ile Tallinna Vesi, vaid ka teistele firmadele, kes tegelevad, elektri, side, soojuse või muuga. AS Tallinna Vesi tegeleb pidevalt tänavakaevude remondiga ning teeb koostööd AS-iga Tallinna Teed, et parandada liiklusohutus Tallinna tänavatel. Igal kuul parandab Tallinna Vesi ligikaudu 100 tänavakaevu.\nKui Tallinna Vesi 2000 aastal erastati, siis lubati., et selle tulemusena saab linn korraliku veevarustuse ja kanalisatsiooni. Tallinnas Välja tn. majadel 9, 10,11,12,13 puudub kanalisatsioon. Olen pöördunud selles küsimuses nii Tallinna Vee kui ka linnavalitsuse poole. Kanalisatsiooni puudumise põhjus on järgmine. Kunagi aastat 30 tagasi keegi ettevõtlik elanik pani 60 cm. sügavusele tänava servale muru sisse toru, et juhtida ära vett. Nüüd aga arvavad nii linnavalitsus kui ka Tallinna Vesi, et see 60 cm. sügavuses olevat toru saaks lugeda nagu kanalisatsiooniks. On üldteada, et Eestis maa külmub ligi meetri sügavuses, seega läbi aasta töötav kanalisatsioon peaks olema sügavamal, kui 1 meeter. Läbirääkimised Teie alluvatega on olnud tulemusteta. Pakutakse väga veidraid lahendusi, kuid probleemi ainus lahendus oleks teha kanalisatsioon allapoole maa külmumise piiri. Lgp.Jan Plenderleith Palun andke korraldus oma alluvatele viia kanalisatsioon Välja tänaval lõigul maja nr. 6 kuni nr. 13 sügavusse, kus see ei külmuks. Linna kanalisatsioon kuni Välja tn. 6 majani on olemas õiges sügavuses. Nii et jutt on 150. m. pikkusest kanalisatsiooni lõigust.\nVõrkude laiendamise kava viidi lõpule möödunud aastal – enam kui 6500 majapidamist said programmi raames ühenduse ühisveevärgi ja –kanalisatsioonisüsteemiga. Samas on üle Tallinna üksikuid majapidamisi, kus veel ei ole olnud võimalus ühissüsteemiga liituda. AS Tallinna Vesi teeb koostööd Tallinna linnaga, et lahendada neid juhtumeid ükshaaval. Palun teil saata kiri oma murega isiklikult mulle ning püüame leida koostöös Tallinna linnaga kõikide osapoolte jaoks sobiva lahenduse. Jään teie kirja ootama aadressil Ädala 10, 10614, Tallinn.\nMiks Tallinna Vesi teeb kampaaniat ja reklaamib kraanivee joomist, suutmata tagada joogivee kvaliteeti? Konkreetne juhtum Kivimäel, kus poole üle aasta ei suudetud leida kraanivee haisemise põhjust. Peale proovide võtmist ja trasside-süsteemide korrastamist juuni kuu alguses hais kadus, kuid nüüd hakkab jälle tagasi tulema. Kas Te peate normaalseks, et eratarbijad peavad Tallinna kraanivee vastuvõetavaks tegemiseks kasutama täiendavaid filtersüsteeme?\nAS Tallinna Vesi tegeleb kogu aeg torustike survepesu ning õhk-vesi puhastamisega, et parandada vee kvaliteeti magistraaltorudes, samal ajal võivad ka tarbijad ise nii mõndagi teha vee kvaliteedi parandamiseks, hoolitsedes ka kinnistusiseste torude korrasoleku ning regulaarse puhastuse eest. AS Tallinna Vesi joogivee proovivõtmise kava on kõige tihedam Eestis, igal aastal võetakse üle 3000 proovi. Eelmisel aastal vastas tarbija kraanist võetud proovidest 99,54% kõikidele kvaliteedinõuetele. Veelkord – kutsun teid üles ühendust võtma AS Tallinna Vesi klienditeenindusega alati, kui kohtate probleeme veekvaliteediga. Meie asjatundjad aitavad jõuda selgusele probleemi algallikas. Täiendavate filtrite kasutamiseks ei ole tegelikult vajadust, sest joogivee kvaliteet on hea – kuid kui kasutate filtreid, siis palun puhastage neid regulaarselt, sest ilma hoolduseta filtrid ise võivad endast kujutada terviseriski.\nTV3: Loomaaiale käib palav suvi rahakoti pihta\nTallinna Vesi plaanib kaevata konkurentsiameti otsuse kohtusse


Maksumaksja portaal - Uus tsiviilkohtumenetluse seadustik tõhustab ja lihtsustab kohtumenetlust. Birgit Punison - 2006 > veebruar (nr 2) - EML ajakiri MaksuMaksja\nEML ajakiri MaksuMaksja > 2006 > veebruar (nr 2) > Uus tsiviilkohtumenetluse seadustik tõhustab ja lihtsustab kohtumenetlust. Birgit Punison\nUus tsiviilkohtumenetluse seadustik tõhustab ja lihtsustab kohtumenetlust. Birgit Punison\n1. jaanuaril 2006 jõustunud uus tsiviilkohtumenetluse seadustik tõi kaasa olulisi muudatusi eelkõige tsiviilasja hinn1as ja menetluskulude regulatsioonis ning tutvustas tsiviilkohtumenetluse uusi menetlusliike. Neist kõige olulisemaks võib pidada maksekäsu kiirmenetlust, millest järgnevalt lähemalt juttu tuleb.\nLisaks on alates 2006. a toimunud olulised muutused kohtualluvuses. Ära on kadunud Tallinna ja Narva linnakohus ning senised maakohtud on koondatud kohtumajadena nelja suure maakohtu alla – Harju, Tartu, Viru ja Pärnu maakohus. Nii tuleb näiteks hagi esitamisel Tallinnas elava kostja vastu märkida kohtualluvusena Harju Maakohtu Kentmanni tänava kohtumaja (endine Tallinna Linnakohus) või Võru kohtualluvusega kostja vastu hagi esitamisel Tartu Maakohtu Võru kohtumaja. Senised neli halduskohut on samuti koondunud kohtumajadena Tallinna ja Tartu halduskohtu alla.\nOluline on märkida, et seoses kohtusüsteemi ümberkorraldamisega on muutunud ka riigilõivude viitenumbrid. Kontodest ja viitenumbritest saab ülevaate Justiitsministeeriumi kohtute koduleheküljelt ja Rahandusministeeriumi koduleheküljelt.\nTsiviilasja hinna regulatsioon märksa põhjalikum\nUus tsiviilkohtumenetluse seadustik (TsMS) sisaldab endisest oluliselt põhjalikumat tsiviilasja hinna määramise regulatsiooni, tõusnud on kassatsioonkautsjoni suurus (1% tsiviilasja hinnast, kuid mitte alla 400 ja mitte üle 40 000 krooni) ja uudsena tuleb rahalise nõudega hagi tagamise avalduselt tasuda kautsjoni kuni 5% hagi tagamisega taotletu harilikust väärtusest.\nKui varem kehtinud TsMS reguleeris hagihinnaga seonduvat vaid ühes paragrahvis, siis uus seadus pühendab tsiviilasja hinnale terve peatüki. Raha maksmisele suunatud hagi puhul määratakse hagihind endiselt nõutava rahasummaga, oluliselt on aga täienenud teiste hagide hinna määramise põhimõtted. Näiteks on TsMS § 131 lg 1 kohaselt osaühingu või aktsiaseltsi organi otsuse kehtetuks tunnistamise ja otsuse tühisuse tunnustamise hagi puhul hagihind 1/10 aktsia- või osakapitalist (varem maksti selliselt hagilt riigilõivu 60 krooni). Seega on selge, et äriühingute organite otsuste vaidlustamine on muutunud oluliselt kallimaks.\nEraldi regulatsioon on olemas ka näiteks kasutuslepingutega (üürileping ja rendileping) ning tüüptingimuste kasutamise lõpetamisega seotud vaidluste hagihinna määramiseks (vt TsMS §-d 122–137).\nTsMS rakendamisega muutusid ka riigilõivumäärad. Madamala hinnaga hagide puhul on kohtusse pöördumine läinud kallimaks – kuni 5000 krooni suuruste hagide puhul kehtib olenemata summast ühtne riigilõiv 250 krooni. Kõrgema hinnaga hagide esitamine on aga läinud odavamaks – näiteks oli varem 1 000 000-kroonise hagihinna puhul riigilõiv 46 000 krooni, nüüd aga 37 750 krooni.\nMuutunud menetluskulude jaotuse regulatsioon\nMenetluskuludega seoses on oluline teada ka seda, et uue TsMS kohaselt ei määra kohus enam vaidlust lahendades kindlaks menetluskulude rahalist suurust. Kohus näeb kohtuotsuse või –määruse resolutsioonis ette üksnes selle, millised menetluskulud keegi menetlusosalistest peab kandma ja määrab vajaduse korral kindlaks menetluskulude proportsionaalse jaotuse.\nMenetluskulude rahalist kindlaksmääramist võib nõuda eraldi menetluses asja lahendanud I astme kohtult 30 päeva jooksul, alates kulude jaotuse kohta tehtud lahendi jõustumisest. Vastavale avaldusele lisatakse menetluskulude nimekiri ja kulusid tõendavad dokumendid. Menetluskulude sissenõudmiseks tuleb vajadusel kohtutee seega uuesti jalge alla võtta.\nAdvokaadi, muu lepingulise esindaja ja nõustaja kulude hüvitamiseks on Vabariigi Valitsus kehtestanud kulude teistelt menetlusosalistelt sissenõudmise piirmäärad. Kuni 31. detsembrini 2005 kehtinud TsMS kohaselt mõistis kohus poolele, kelle kasuks otsus tehti, teiselt poolelt välja vajalikud ja põhjendatud kulud tema esindaja poolt osutatud õigusabi eest, mis hinnaga hagi puhul ulatusid kuni 5%-ni hagi rahuldatud või rahuldamata jäetud osast ja hinnata hagi puhul olid kohtu määramisel.\nVabariigi Valitsuse kehtestatud piirmäärad võimaldavad sisse nõuda oluliselt suuremaid õigusabikulusid ja arvestavad paremini reaalselt kantud õigusabikulude suurust.\nEnne 1. jaanuari 2006 algatatud menetluste puhul kohaldatakse menetluskulude jaotamisele ja nende kindlaksmääramisele varem kehtinud TsMS-is sätestatut.\nMaksekäsu kiirmenetlus lihtsustab rahaliste nõuete sissenõudmist\nMaksekäsu kiirmenetluse näol on tegemist sisuliselt hagimenetlust ennetava ja formaliseeritud menetlusega, mille eesmärgiks on kiirelt täitedokumendi (maksekäsu) saamine. Eriti atraktiivne on maksekäsu kiirmenetlus kindlasti paljude tarbijatega ettevõtete jaoks lepingutest tulenevate nõuete esitamisel (nt lepingud elektrienergia ja vee müügiks, mobiilside teenuse osutamiseks).\nMaksekäsu kiirmenetlust reguleerib TsMS 49. peatükk. Maksekäsu kiirmenetlus toimub justiitsministri poolt kinnitatud vormis avalduse esitamisega kohtule. Avalduse vorm koos selle täitmise juhistega on kättesaadav Justiitsministeeriumi koduleheküljel.\nMaksekäsu kiirmenetluses on võimalik lahendada avaldusi, milles esitatud rahaline nõue on muutunud sissenõutavaks ja mille nõudesumma ei ületa 100 000 krooni. Viimane piirang kehtib TsMS rakendamise seaduse kohaselt kuni 1. jaanuarini 2010.\nMaksekäsu kiirmenetluses ei lahendata mittevaralise kahju nõudeid, pankrotivõlgniku vastu esitatud nõudeid ja abieluvara jagamisest tulenevaid raha maksmise nõudeid. Rakendusseaduse kohaselt ei toimu kuni 1. jaanuarini 2010 maksekäsu kiirmenetlust ka lepinguväliste nõuete (nt alusetu rikastumisega seotud nõuded) ja lepingust tulenevate kõrvalnõuete (nt viiviste) osas ulatuses, mis ületavad põhinõuet.\nKohus lahendab maksekäsu kiirmenetluse avalduse selle saamisest alates seitsme päeva jooksul ja teeb määrusega võlgnikule makseettepaneku. Võlgniku poolt vastuväidete esitamisel jätkub maksekäsu kiirmenetlus tavalise hagimenetlusena, kui avalduse esitaja pole soovinud vastuväite esitamisel menetluse lõpetamist. Juhul, kui võlgnik ei ole makseettepanekus nimetatud summat tasunud ega makseettepanekule õigeaegselt vastuväidet esitanud, annab kohus maksekäsu summa sissenõudmise kohta. Maksekäsk on koheselt sissenõutav ja see pööratakse täitmisele sundtäitmise üldises korras.\nMaksekäsu kiirmenetlus aitab kokku hoida nii sissenõudja aega kui ka raha ning lihtsustab oluliselt kohtumenetlust sellistes vaidlustes, kus kostja on passiivne ega tunne menetluse vastu huvi või üritab seda venitada.\nKohus soosib lihtsustatud menetlusi ja kompromissi\nUus TsMS võimaldab tsiviilvaidlusi lahendada nii suulises kui ka kirjalikus menetluses. Hagejal ja kostjal tuleb nüüdsest kohtule alati teatada, kas nad soovivad asja arutamist kohtuistungil või on nõus kirjaliku menetlusega. Uudsena on sisse toodud ka lihtmenetlus (TsMS § 405) ja dokumendimenetlus (TsMS § 406), mis mõlemad võimaldavad lihtsamate vaidluste oluliselt kiiremat lahendamist.\nLihtmenetluse korras võib kohus asja lahendada omal algatusel, eeldusel, et hagihind ei ületa 20 000 krooni. Lihtmenetluses peab kohus järgima üksnes üldisi menetluspõhimõtteid. Dokumendimenetlust kasutatakse vekslist ja tšekist tuleneva raha maksmise hagi ning hüpoteegist või laevahüpoteegist tuleneva sundtäitmise läbiviimiseks. Dokumendimenetluses arvestatakse tõendina üksnes poolte esitatud dokumente ja poolte vande all antud seletusi. Dokumendimenetlus eeldab hageja vastavat taotlust.\nSeetõttu on uues TsMS-is pandud väga suurt rõhku ka kompromissile. Nii on näiteks juba üldpõhimõttena TsMS § 4 lõikes 4 sätestatud, et kohus peab kogu menetluse ajal tegema kõik endast sõltuva, et asi või selle osa lahendataks kompromissiga või muul viisil poolte kokkuleppel. Kohtul on seejuures õigus esitada ise pooltele kompromissilepingu projekt.\nKompromissi sõlmimist soodustatakse ka sellega, et menetluse lõpetamisel kompromissiga tagastatakse pool menetluses tasutud riigilõivust. Kompromissiga võib asja lõpetada kuni hagi kohta tehtud kohtulahendi jõustumiseni, seega on kompromissi sõlmimine võimalik ka juba Riigikohtusse jõudnud vaidluse puhul.\nEsindusõiguse piirangud tsiviil- ja halduskohtumenetluses\nUus TsMS muutis mõnevõrra ka esindaja regulatsiooni tsiviilkohtumenetluses. TsMS-is esindaja kohta sätestatut kohaldatakse ka halduskohtumenetluses niivõrd, kuivõrd see ei ole halduskohtumenetluse seadustikus (HKMS) teisiti reguleeritud.\nTsMS § 218 kohaselt võib sarnaselt varem kehtinud regulatsiooniga lepinguliseks esindajaks kohtus olla advokaat, prokurist, üks hageja kaashagejate või üks kostja kaaskostjate volitusel, menetlusosalise üleneja või alaneja sugulane või abikaasa ning muu isik, kelle õigus olla lepinguline esindaja tuleneb seadusest.\nJuba alates 1. märtsist 2005. a kehtib nõue, mille kohaselt ei või lepinguliseks esindajaks olla mitte igasugune õigusteadmistega muu isik, vaid üksnes see, kes on täitnud õigusteaduse akadeemilise õppe riiklikult tunnustatud õppekava. Nimetatud nõue peaks tagama kohtumenetluse efektiivsuse kasvu, kuna menetluses osalevad üksnes professionaalid.\nSarnaselt varasema regulatsiooniga, võib TsMS § 218 lg 2 kohaselt kohtus menetlusosalise esindajaks olla ka menetlusosalise töötaja või teenistuja. Neile ei laiene juriidilise kõrghariduse nõue, kuid uue TsMS kohaselt on kohtul õigus hinnata, kas nende teadmised ja kogemused menetlusosalise esindamiseks on piisavad selleks, et lubada neil kohtumenetluses osaleda.\nRiigikohtusse jõudnud hagimenetluses saab menetlusosaline osaleda üksnes vandeadvokaadi vahendusel (hagita menetluses võib menetlustoiminguid teha ning avaldusi ja taotlusi esitada ka menetlusosaline ise või tema advokaat). Varemkehtinud TsMS kohaselt kehtis vandeadvokaadiga seotud piirang üksnes juhul, kui menetlusosaline soovis Riigikohtus lepingulist esindust. Menetlustoiminguid võis isik teha ka ise. Nüüd toimub aga igasugune suhtlemine Riigikohtuga vandeadvokaadi vahendusel. Seega ei ole enam võimalik ilma lepingulist esindajat palkamata Riigikohtusse pöörduda ega sealses menetluses osaleda.\nHalduskohtumenetluses võib menetlusosaline aga ka ise Riigikohtus menetlustoiminguid teha ning avaldusi ja taotlusi esitada. Kui soovitakse võtta lepinguline esindaja, peab selleks olema kas vandeadvokaat või vandeadvokaadi vanemabi (HKMS § 14 lg 5 ja § 51 lg 1).\nLepingulise esindaja asemel võib menetlusosaline uue TsMS § 228 kohaselt menetluses kasutada ka nõustajat. Nõustaja võib esineda kohtus koos menetlusosalisega ja anda selgitusi, nõustaja ei saa aga iseseisvalt teha menetlustoiminguid (nt hagi esitamine) ega esitada taotlusi. Nõustaja poolt kohtuistungil esitatu loetakse menetlusosalise poolt esitatuks, kui menetlusosaline seda kohe tagasi ei võta või ei paranda.\nKokkuvõtlikult võib öelda, et tsiviilkohtumenetluse uue regulatsiooni eesmärk on paljuski kohtumenetluse efektiivsuse suurendamine ja lihtsustamine, mis väljendub eelkõige erinevate liht- ja kiirmenetluste kasutamise võimaluses. Kohtusse pöördumisel on vaja aga edaspidi hoolikalt jälgida tsiviilasja hinna ja menetluskuludega seonduvat regulatsiooni ning valida õige kohtualluvus.\nAdvokaadibüroo Straus & Partnerid OÜ\n RT I 2005, 26, 197; 71, 549.\n Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005 määrus nr 306 „Lepingulise esindaja või nõustaja kulude teiselt menetlusosaliselt sissenõudmise piirmäärad“. RT I 2005, 68, 534.\n Justiitsministri 28. detsembri 2005 määrus nr 59 „Kohtule dokumentide esitamise kord“. RTL 2006, 5, 77.\n Tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seadus. RT 2005, 39, 308.\n RT I 1999, 31, 425; 2005, 39, 308.


Huvikooli kodukord –\nminiLABOR huvikooli kodukord\n1.\tHuvikooli tunnid toimuvad huviringis osalemise lepingus fikseeritud asukohas. Õppetöö toimub nii siseruumides kui ka väljas.\n2.\tHuvikooli tunni pikkuseks on kuni 35-45 minutit, olenevalt eksperimendi raskusest ja õpilaste keskendumisvõimest.\n3.\tHuvikoolis osalevad lapsed toob ja viib huviringi läbiviimise asukohta tundi läbi viiv juhendaja. Juhendaja informeerib eelnevalt lapsevanemaid/ rühma õpetajaid, kas tund toimub väljas või siseruumides, et lapsed oleksid sobilikult riides.\n4.\tHuviringis osalevatele õpilastele väljastab huvikool uurimispäeviku, millesse tehakse sissekandeid tunnis läbiviidud eksperimendi kinnistamiseks ja õpilase mõtete väljendamiseks.\n5.\tHuvikooli õpilased hoiavad huvikooli vara ja kahju tekkimise korral hüvitab lapsevanem selle.\n6.\tLapse puudumisest on soovitav, et lapsevanem teavitaks sellest ka huvikooli juhendajat kodulehel olevate kontaktidel.\n7.\tHuvikooli tundides ja huvikoolis toimuvatest sündmustest, aktuaalsetest teemadest teavitame huviringis käivate laste vanemaid lasteaia rühma stendil, huvikooli koduleheküljel www.minilabor.ee ja huvikooli Facebook’i lehel.\n8.\tHea koostöö lapsevanemate ja õpetajate vahel on aluseks laste kohanemisele ning turvatunde tagamisele. See omakorda soodustab igati lapse arengut.\n9.\tKoostöö lapsevanemaga on väga tähtis, sest vanem on kõige parem asjatundaja oma lapse suhtes. Ärge kartke pöörduda huviringi juhendaja või huvikooli juhataja poole abi ja nõu saamiseks.\n10.\tKonflikt püüdke alati lahendada seal kus see alguse sai. Sest kõige tähtsam pole ju süüdlase leidmine vaid põhjuse likvideerimine. Meie koostöö põhineb sellel, et lapsel oleks hea, turvaline ja huvitav meiega koos.\nHuvikooli kodukord kommenteerimine on välja lülitatud


„Vaesed” pagulased - Maaja Koduleht\n19th June 2018 29th August 2019 Guido\nProfessor Anna Bono sõnul on ainult 5 protsenti Itaaliasse saabuvatest inimestest õiged pagulased. Kõik teised on elujõulised — nad maksavad oma reisi eest ja võltsitud dokumente ostes tuhandeid dollareid, nii et tegelikult nad ei ole vaesed. Üle Vahemere saabunud põgenikest said 2015. aastal vaid 3500 inimest Itaalias positiivse otsuse ehk nad tõestasid, et on tõesti hädas. 2016. aastal oli see arv alla 5 000 ja 2017. aastal veidi üle 6000. Need arvud tähendavad vaid 5–8 protsenti kõigist varjupaigataotlejatest, kes riiki sisenevad. Kõik ülejäänud on parema elu otsijad. Bono ütleb, et nende inimeste reisimine Aafrikast Euroopasse on ebaseaduslik, ja seetõttu kasutavad immigrandid kuritegelike organisatsioonide teenuseid. Nad peavad kohaleviimise ja dokumentide eest maksma hiiglasummasid ja kuna nad saavad seda endale lubada, ei saa vaesusest ega hädast rääkida.\n2018. aasta juuni. Uus migrandilaine tulekul. Austria, Horvaatia jt hoiatused on saanud tõeks! Kreeka ja Albaania suunast on uued migrandihordid Lääne-Euroopa poole liikuma asunud. Esimesed sajad jõudsid eile Horvaatia piiri äärde ning nõuavad sisselaskmist. Horvaatia piirivalve neid mõistagi riiki ei luba.\nHorvaatia teeb kõik endast oleneva, et kaitsta oma piire ja takistada kõiki ebaseaduslikke sisserände katseid. Riigil on selleks vajalikud vahendid olemas, hoiatas Horvaatia president Kolinda Grabar-Kitarović. Austria siseministri Herber Kickli väitel on koguni 80 0000 migranti liikumas Kesk- ja Lääne-Euroopasse. Austria ei kavatse neid läbi lasta!\n„Me ei lase ennast üllatada,” ütles minister.\nAustrias 25. juunil 2018 toimusid riigi ajaloo suurimad piirivalveõppused, kus harjutati operatiivset piiride sulgemist. Austria ja Horvaatia vahele jääb ka Sloveenia, kus hiljuti võidutsesid pagulasvastased. Vaevalt, et sealtki õnnestub neil läbi lipsata. Euroopa on Balkani suunalt lukus.\nKui kurikuulus laev „Aquarius” 16. juunil 2018 Valencia sadamasse jõudis, oli neid inimprussakaid vastu võtmas 3229 teenindajat, nende seas 1000 Punaseristi tegelast, igalt poolt suunati sadamasse arste, medtöötajaid oli 1200 ja ülejäänud igasugu tõlgid ja muud teenindajad. Toidukraami viidi kohale 3 rekkatäit, nii et Valentsia supermerkadod olid kaubast tühjad.\n← Pikantsed vasegravüürid\nMaskeeritud depressioon →


Digipööre mäetööstuses — Eesti geoloog\nEesti mäetööstus elab täna läbi digipööret, mille käigus muutub maavarade kaevandamine üha enam uute infotehnoloogiate pärusmaaks. TalTechi geoloogia instituudi mäendusdotsent Veiko Karu toob välja neli IT-trendi, mis on täna muutmas meie mäetööstust.\nNafta hinna tormiline kasv on taastanud Eesti põlevkivitööstuse elujõu ning ka mitmed tuleviku megaprojektid nagu Rail Baltica või Tallinn-Helsingi tunnel hoiavad TalTechi geoloogia instituudis teaduritööd tegeva Karu sõnul tugevat tähelepanu meie maapõuerikkustel.\n“Täna on Eestil harukordne võimalus kanda edasi oma e-riigi edulugu põlevkivitööstusesse, mis võtab üha enam kasutusele tarku, säästlikke ja tulevikku vaatavaid IT-lahendusi,” selgitab Karu. “Maailma mäetööstus on üha enam automatiseerumas ning uute suurprojektide valguses on ka Eesti mäeinseneridel erakordne võimalus koos IT-sektoriga taristuprojektidele uuenduslikke lahendusi välja töötada,” usub Karu.\nKuigi nii ülikoolilinnakus kui sellega piirnevatel aladel võib juba täna igaüks tänavatel väikeseid iseliikureid kohata, on tegelikult tõeline läbimurre toimumas hoopis maa all. “Iseliikuvate masinate areng ja kasutuselevõtt maa-alustes kaevandustes on aina kasvav trend, millega kaasneb ka mäeinseneride üha parem oskusteave sellest, kus ja milleks iseliikuvaid masinaid üleüldse kasutada saab ja tohib,” selgitab Karu. Täna kasutatakse iseliikuvaid masinaid mäetööstuses eeskätt kaevandatud maavara veoks maa all, samuti on automatiseeritud lõhkeaukude puurimine, kuid Karu sõnul laieneb kasutusala õige varsti tõenäoliselt ka sellistele ülesannetele nagu varuosade transport. Uute tehnoloogiate juurutamist ning katsetamist veavad tema sõnul eest peamiselt just põhjamaade kaevandused ja mäemasinate tootjad.\nDroonid, mis on täna kasutusel erinevatel aladel, alates päästeametist kuni piirivalveni, muutuvad üha populaarsemaks ka mäetööstuses. “Tegemist on nii geoloogi kui ka mäeinseneri jaoks üha olulisemaks muutuva töövahendiga nii maa peal kui ka all,” kirjeldab Karu. “Droonide suurem kasutus võimaldab mõõta mäetööstuses kaevandatud maavara koguseid ja hinnata geoloogilisi rikkeid võrreldes varasemate tehnoloogiatega oluliselt täpsemalt ning kiiremini ning seetõttu on droonid mäetööde planeerimisel aina suuremaks abiks.”\n3. Asjade internet ehk seadmed võrku nii karjääris kui kaevanduses\n“Oluline roll kogu mäetööstuse digitaliseerimises on asjade internetil ehk nii transpordi, tehnika kui ka erinevate seadmete ühendamisel internetivõrku. Nii saab näha ülevaadet kogu protsessist reaalajas - mis masin ja kus täpsemalt maa all asub ning mis tööülesannet täidab,” räägib Karu, kelle sõnul on täna võimalik luua seesugune pilt nii maa peal kui ka ca 70 m sügavusel maa all toimuvast tööst.\n4. Automaatika abil inimesed ohutsoonidest välja\nSarnaselt teistele valdkondadele on Karu sõnul tugevaks trendiks ka automatiseerimine, mille oluliseks eesmärgiks tööprotsesside efektiivistamise ja kiirendamise kõrval on ka riskide minimeerimine ja inimeste viimine ohutsoonidest välja. “Tänu seadmetele, mis eelseadistuse põhjal oma töö suuresti ise ära teevad, ei pea inimene enam nii kaua või nii sügaval maa all viibima, vaid saab kaugjuhtimise teel näiteks hoopis maapealsest juhtimispuldist vajalikke muudatusi teha,” kirjeldab Karu, kuidas tehnoloogia muudab spetsialistide töö üha turvalisemaks.\nMäetööstuse digiarengus on geoloogia instituudi teaduri hinnangul täna veel omajagu arenguruumi, sest väljakutsed on suured - tööstuskompleksid vajavad infotehnoloogia parimate võimaluste ärakasutamiseks jätkuvalt suuri investeeringuid ning insenere, kes uut tehnoloogiat juurutada ning kasutusele võtta aitaksid. Samas näeb Karu mäetööstuse arengus tugevat potentsiaali, sest lisaks uuele tehnikale meelitavad juba täna inseneeriasse huvilisi nii Eesti kui ka Euroopa mastaabis tõelised mäetööstuse suurprojektid - alates merealusest tunnelist ja gaasitorust kuni raudteetrassini, mille ettevalmistustööd on juba alanud.\nTalTech geoloogia instituut kuulub tehnikaülikooli loodusteaduskonda ning ühendab loodusteadused ja inseneriõppe ning koolitab mäetööstuse ja geoloogia spetsialiste. Samuti uurivad instituudi teadlased, milliseid toormeid Eesti tulevikus vajab ning millised on parimad tehnoloogiad nende jätkusuutlikuks majandamiseks.\nVeiko Karu - TalTechi geoloogia instituudi mäendusdotsent (PhD)


Kliimakõnelused Kunda koolis - Artiklid - Viru-Nigula vald\nKunda kooli gümnasistidel ja põhikooli lõpuklassi õpilastel oli 4. ja 5. novembril suurepärane võimalus kuulata kolme eripalgelist loengut energeetika ja keskkonnahoiu valdkonnast. Tinglikult võiks neid ettekandeid nimetada koondnimega „Kunda kooli kliimakõnelused", kuna nii teemalt kui ka toimumisajalt langesid need kokku Šotimaal Glasgow's ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osapoolte kohtumisel fookuses olnuga.\nDiana Revjako ja Allan Vrager Fermi Energiast pidasid loengu tuumaenergia vajalikkusest ja uue põlvkonna tuuma väikereaktori rajamisest Eestisse. Ettekandes toodi välja tuumaenergia positsioon maailmas, selle roll kliimaneutraalsuse saavutamisel ning kaasnevad keskkonnamõjud koos leevendusmeetmetega. Selgitati, mis on uue põlvkonna väikereaktor ning millised sammud tuleks eelnevalt astuda riiklikul tasandil, et reaktorit Eestisse rajada saaks.\nTeises loengus astusid õpilaste ette suurte tootmisettevõtete juhid. Estonian Celli kvaliteedi- ja keskkonnajuht Kersti Lužkov rääkis, kuidas keskkonnahoid ja energiasäästulahendused käivad käsikäes. Õpilased said ülevaate tehase loomise kronoloogiast, haavapuitmassi tootmise hingeelust ning kuhu ja kui palju Estonian Cell oma toodangut ekspordib.\nHoolimata sellest, et Estonian Celli energiavajadus on võrdne kogu Tartu linna energiatarbimisega, on ettevõte vähendanud energiatarbimist 1/3 jagu võrreldes ettevõtte käivitamise perioodiga. Teadlikult suhtutakse nii energiatarbimisse kui ka jäätmekäitlusesse. Nimelt toodab Estonian Cell reoveest biogaasi, kompost suunatakse põllumajandusse ning saepuruülejäägid puitlaastplaatide tootmisse.\nKooli vilistlane ja AS Kunda Nordic Tsement juht Meelis Einstein keskendus elektrienergia tarbimise kasvule nii kodumajapidamises kui ka tööstuses. Meelis Einsteinil oli kaasas ainult üks, kuid seda kõnekam slaid, mis kirjeldas energiatarbimise kasvu ajavahemikus 1980–2030. Ta kutsus noori kaasa mõtlema ning otsima vastust küsimusele, kuidas on võimalik lõpetada fossiilsete kütuste kasutamine nii, et me ei peaks järele andma saavutatud elustandardis. Kuidas on võimalik saavutada süsinikuneutraalsus nii, et ka arengumaad saaksid parandada oma elustandardit?\nViimasena tegi oma ettekande kooli vilistlane ja Tartu ülikooli teadur ning viimased kolm aastat ka keskkonnaühenduse Eesti Roheline Liikumine energeetika- ja kliimaeksperdina tegutsenud Madis Vasser. Tema rääkis sellest, kuidas paljud keskkonnaprobleemid ja nende lahendused on tugevalt seotud sellega, kuidas, kui palju ja milleks me energiat kasutame. Madis rõhutas, et me ei saa süüa külmkapist asju, mida seal pole. Täpselt nii tuleks suhtuda ka elektrienergia tarbimisse – me ei saa tarbida elektrit, mida meil pole. Seetõttu peaks juba täna igaüks mõtlema sellele, kuidas tarbida vähem ja nutikamalt. Tema sõnul pole süsinikuneutraalseks muutumine võimalik ilma tarbimisharjumusi korrigeerimata.\nKolm koolitundi olid täis tihedat ja mõtlemapanevat informatsiooni. Külalised rõhutasid, et äärmiselt oluline on õppida reaalaineid ja inseneeriat. Madis Vasser lisas omalt poolt, et õppida tasub seda, mis huvi pakub ning lisada sinna juurde pisikene keskkonnahoiu aspekt. Loodame, et noored võtavad esinejate nõuandeid kuulda.\nTäname koolipere nimel kõiki külalisi ning loodame meeldiva koostöö jätku.\nKunda ühisgümnaasiumi direktor


DIIVANILAUD ARLO 03 - Diivaniparadiis - Sisustuskauplus\n> Elutuba>DIIVANILAUD ARLO 03\nDIIVANILAUD ARLO 03\nSõna "mööbel" on sageli kui metafoor, mis tähistab meie kodus kõike igavest, tuttavlikku ja argipäevast. Meie usume, et tegelikult on vastupidi! Südamega disainitud mööbel on omaette kunstivorm, mida tuleks igapäevaellu otstarbekalt ja kirglikult kaasata. Suurepärane mööbel tõmbab meid igapäeva rutiinist välja ja lisab meid ümbritsevale hinge. Sõna "mööbel" inspireerib ja Arlo sari on selle tõestuseks.\nRetro stiilis Arlo sari on valmistatud MDF plaadist, jalad täispuidust.\nRuudukujulise lauaplaadi nurgad on ümara töötlusega.\nMõõdud: kõrgus 47 cm, lauaplaat 120x60 cm.\nMugav ja stiilne...\nDIIVAN MALO 3-KOH...\nMugav ja stiilne retro...\nDIIVAN MALO 2-KOH...


bundgaard rubber boots classic navy papud.ee G-VMRK9KQG8E\nEsileht » Kummikud » Bundgaard kummikud Classic Navy\nBundgaard kummikud Classic Navy\nTootekood: Charly high 501 classic navy\nBundgaard Classic kummikud\nOsaIiselt barefoot jalatsite nõuetele vastavad kummikud, mis on painduva talla ja loomulikku jalakuju järgiva ninaosaga. Soovitame kummikuid kasutada vaid äärmisel vajadusel, kui saabaste niiskuse kaitsest ei piisa.\nKummikud on kerged ja painduva tallaga.\nValmistatud looduslikust lateksist, tekstiilist voodriga.\nSobivad hästi keskmisele kuni laiemale-kõrgemale jalale, kuid mitte kitsale ja madalale, sest laiema sääreosa tõttu võivad jääda loksuma.\nKummikute puhul on soovituslik varu pikkusesse u 1 cm, et need ei jääks jalas loksuma ja püsiksid stabliisemalt jala küljes kinni.\nBundgaard kummikud Raspberry\nBundgaard kummikud Mint Flavour


- Valu sormede ulaosas\nTõsisemate vigastuste hulka kuuluvad nihestunud liigesed, luumurd või luumurd või sidemete või lihaskiudude rebenemine. Kõige tavalisem neist on jala valgusdeformatsioon. Kontsa kannus Sellise talla patoloogia korral moodustub kanna piirkonnas kindel tihend, mille tõttu on valus edasi astuda. Taimsed vannid Pange termosesse 5 kibuvitsa-, kadaka-, lodjapuumarja, valage supilusikatäis elecampane'i, naistepuna, kasepungad. Küsimus nr 25 Olen\nTrauma Jala ülemise osa valulikkus on sageli vigastuse tagajärg. See võib olla verevalum, mille põhjuseks on jalaga kõvasti löömine või raske eseme kukkumine jalale. Või nikastused suurenenud stressi, järsu liikumise või jala keeramise tõttu. Tõsisemate vigastuste hulka kuuluvad nihestunud liigesed, luumurd või luumurd või sidemete või lihaskiudude rebenemine.\nVeelgi enam, kahjustusi saab lokaliseerida mitte ainult jala ülaosas.\nValu ja paistetus võivad levida sellele piirkonnale keskosast, tallast, pahkluust või varvastest. Artroos Vanematel inimestel võib jalavalu olla seotud degeneratiivsete-düstroofsete protsesside arenguga liigestes. Kõige sagedamini mõjutavad artroosi varvaste väikesed liigesed.\nNeil on väga õhuke kõhrekiht, mis võib hakata lagunema väikseima ainevahetushäire korral.\nValu jala ülaosas - Sacrum April\nNaised, kellele meeldib kanda kõrgeid kingi, kannatavad eriti sageli sõrmede artroosi all. Hüppeliigest mõjutab sageli ka degeneratiivne protsess. Seda võivad mõjutada inimesed, kes veedavad pikka aega jalgadel või sportlastel. Artroosi valu lokaliseerub täpselt ülemises osas, sageli valutab ka jala tõus.\nAlguses on nad nõrgad, esinevad ainult füüsilise koormusega. Järk-järgult mõjutab kõhrekoe hävitamine luude seisundit, osteofüüdid hakkavad kasvama. Seetõttu tugevneb valu, see võib muutuda püsivaks. Ilmub turse, liigesed on deformeerunud, liikumine nendes on piiratud. Artriit Jalgade liigeseid võivad mõjutada ka põletikulised patoloogiad, millest kõige levinum on artriit. Patoloogia põhjustab tugeva valu ilmnemist jala ülaosas. Samal ajal tekib tugev turse, nahk muutub punaseks ja kehatemperatuur võib tõusta.\nArtriidi iseloomulik sümptom on liikumise piiratus, eriti tunda pärast und. Haiguse kroonilises vormis võivad ebamugavustunne ja valulikkus mõne aja pärast mööduda, mis taas tekib pingutusega. Artriidi äge vorm viib pidevate piinavate valude ilmnemiseni, mis piiravad oluliselt patsiendi liikuvust.\nSõltuvalt selle põhjustanud põhjusest Valu sormede ulaosas seda haigust mitut tüüpi: Reaktiivne artriit võib esineda jala mis tahes liigeses. Põletik areneb reaktsioonina nakkushaigusele, mida patsient hiljuti põdes. Nakkuslik artriit tuleneb infektsioonist otse liigesesse. Sellisel juhul mõjutab see ainult ühte liigest. Sageli juhtub see pärast vigastust.\nReumatoidartriit mõjutab harva ainult jala liigeseid. Tavaliselt muutuvad paljud liigesed põletikuliseks, samas kui patsiendi üldine seisund halveneb. Podagraartriit areneb soola sadestustest liigese lähedal. See juhtub kõige sagedamini pöidla piirkonnas.\nKuid mõnikord neelavad turse, punetus ja valulikkus jala ülaosa, levides pahkluuni. Põletikulised patoloogiad Üks levinumaid jalavalu põhjuseid on plantaarne fastsiit, mida tuntakse sagedamini kannakannusena.\nSeda haigust iseloomustab talla mööda kulgeva sideme põletik. Vaatamata sellele on valulikkus sageli tunda jala ülaosas. See on tingitud asjaolust, et kõndides ei toetu inimene valu tõttu kannale. Seetõttu on sõrmi kontrollivad lihased suurema stressi all. Põletik võib mõjutada ka sirutajakõõlust. See kulgeb mööda jala ülaosa ja vastutab esikäpa üles tõstmise eest.\nSeda patoloogiat nimetatakse tendiniidiks. See tekib suurenenud stressi tõttu, ebamugavate kingade kandmine, pikaajaline viibimine jalgadel. Lisaks valulikele aistingutele kaasnevad kõigi põletikuliste haigustega tursed ja punetus, kohaliku temperatuuri tõus ja läheduses olevate liigeste liikumise piiramine. Jalgade deformatsioonid Samuti on patoloogiaid, mille korral ilmneb ainult valu ilma põletikunähtudeta.\nLiigeste painutamisel või pikendamisel kaasnevad nendega sageli tursed, jäikus ja krigistamine. Sellised sümptomid pole mitte ainult keha loomuliku vananemise märk, vaid ka erinevate patoloogiate kliinilised ilmingud. Seetõttu tuleb kindlaks teha sõrmede liigeste valu põhjus ja ravi tuleb viivitamatult läbi viia. Valu põhjused sõrmede liigestes Tähtis on teada!\nNeist kõige tavalisem on hallux valgus. See on mitmesuguste põiki lamedate jalgade nimi, kus pöial Kuidas ravida jalgu liigeste valu eest deformeerunud. Selle tagajärjel võib jalgade amortisatsioonifunktsioonide rikkumine põhjustada vale koormuse jaotuse.\nSeetõttu ilmnevad valud mitte ainult deformeerunud varba piirkonnas, vaid ka jala ülaosas, kus selle liikumise eest vastutavad lihased läbivad. Lamedad jalad on ka põhjus, miks inimese jalg ülevalt valutab.\nSee on tingitud amortisatsioonifunktsioonide kadumisest pikivõlvi Valu sormede ulaosas tõttu. Veelgi enam, iga samm põhjustab tugevat lihaspinget, põrutust ja liigestele stressi suurenemist. See toob kaasa valu mitte ainult tõstmisel, põlve- ja puusaliigesed kannatavad lamedate jalgade, samuti selgroo all. Harilik haigus on harilik jalg. See võib olla kaasasündinud või põhjustada trauma.\nNäljajalaga puhkab inimene jalga ainult väljastpoolt. See toob kaasa tõsise lihaspinge, mis põhjustab valulikke aistinguid.\nLisaks võivad need põhjustada luude ja liigeste deformatsioone, mis tekivad seetõttu, et nende koormus pole õigesti jaotatud.\nVeel vähem levinud on selline patoloogia nagu hobuse jalg. Seda iseloomustab kindel plantaarne paindumine. Jalg on ülespoole painutatud ja kõndides toetub Ravi nalga liigestega ainult kannale ja varvastele.\nSelle tõttu põhjustab igasugune koormus nendes piirkondades ja jala ülaosas tugevat valu. Muud patoloogiad Jalad on diabeetikutele sageli valusad.\nSelle põhjuseks on veresoonte kahjustus. Kudede toitumine on häiritud, ilmnevad halvasti paranevad haavandid, jalg paisub. Diabeetiliseks jalaks nimetatud seisund põhjustab valulikke aistinguid. Tugev valu suu ülemises osas tekib siis, kui esineb gangliontsüst.\nValutab olaliigese kui maardunud\nValutab ulemise olaliigese\nSee moodustis, mis on vedelikuga täidetud kott, hakkab pärast vigastust Valu sormede ulaosas sagedamini kasvama. See võib olla valutu, valu ilmub siis, kui tsüst surutakse luude või lihaste vastu, hõõrutakse kingade vastu.\nKahjustada harjade ja olgade liigeseid\nIvenkers liigeste palavik\nTramadool ja valu liigestes\nGlukoosamiini pluss chondroitiin ameer\nTuuleveski valus liigestega


Coop alustab sularaha väljamakseid kõikides kauplustes • Eesti Uudised\n6. aug. 2018 karlsander.kase 0 kommentaari BNS\nTõrva Coop kaubanduskeskus. FOTO: Scanpix/Arvo Meeks / Lõuna-Eesti Postimees\nCoop Eesti hakkab esmaspäevast pakkuma kõigi 350 kaupluse kassadest üle Eesti sularaha väljamakse teenust.\nCoop Eesti Keskühistu juhatuse esimehe Jaanus Vihandi sõnul alustati suve alguses sularaha teenuse pakkumist 120 kaupluses ja täna liitusid Coop Sula võrgustikuga ka kõik ülejäänud 230 Coopi kauplust. “Ühistulise organisatsioonina on meie missioon hoida elu igas Eestimaa nurgas ning sularahateenus on kindlasti üks neist teenustest, mis on väiksemate piirkondade elanike jaoks igapäevaseks asjaajamiseks hädavajalik,” ütles Vihand pressiteate vahendusl.\nTeenus on kõige populaarsem väiksemates linnades ja asulates, kus sularahaautomaadid puuduvad või jäävad paljude inimeste jaoks väga kaugele. Vihandi sõnul kasutasid Eesti inimesed sularaha välja võtmise teenust juulikuu jooksul Coopi kauplustes ligikaudu 5000 korral. “Kõige rohkem kasutati Coop Sula teenust Viljandi, Harju ja Pärnu maakondades ning eelkõige väiksemates kauplustes, näiteks Mõisaküla, Aegviidu ja Tihemetsa A ja O poodides,” märkis Vihand.\nCoopi kaupluste kassast sularaha väljavõtmine sarnaneb sularahaautomaadi kasutamisega – sularaha väljavõtmiseks tuleb enne ostude eest tasumist öelda teenindajale soovitud summa ning sisestada makseterminali oma pangakaardi PIN-kood. Seejärel väljastab müüja kaupluse kassast sularaha ja see summa võetakse maha kliendi pangakontolt. Korraga saab poe kassast välja võtta minimaalselt 5 ja maksimaalselt 100 eurot.\n← Previous Saate “Luik grillib” intervjueeritavaks on Kaia Iva\nAmetnikud koguvad Ida-Virumaal arengustrateegiate tarvis ideid Next →\nOtepää tähistas Eesti lipu sünnipäeva\n5. juuni 2021 Aare Lepaste 0


Dakari liidriks tõusis Cyril Despres. Toomas Triisa Malle-Moto klassi teine ja Mart Meeru viies\nTänavuse Dakari neljas katse pakkus võistlejatele udu, tugevat vihmasadu, rahet ning järske liivadüüne, mis pani masinad ja sõitjad tõsiselt proovile. San Salvador de Jujuy – Tupiza katset alustati Argentinas ning lõpetati Boliivias.\nTänase katse algus viibis ning põhjuseks eelpoolt nimetatud udu ja tugev vihmasadu.\nAutodest startisid liidritena Sébastien Loeb - Daniel Elena (Peugeot) , kelle järel said lähte nende meeskonnakaaslased Carlos Sainz - Lucas Cruz (+00:00:42) ning eilse katse võitnud Stéphane Peterhansel - Jean-Paul Cottret (+00:04:18). Kolmapäeval palju aega kaotanud Toyota sõitjad Nasser Al-Attiyah - Matthieu Baumel täna enam starti ei tulnud, sest auto kahjustused olid siiski liiga suured, et jätkata.\nVIDEO: Al-Attiyah ja Baumeli stiilinäide Stage 3\nDakar 2017 neljandal katsel ei olnud vastast Cyril Despres´ile ja Peugeot 3008 DKR-ile\nKeerulistes tingimustes sõidetud päev õnnestus kõige paremini Peugeot sõitjatel Cyril Despres - David Casteral, kes võistluspäeva alustasid absoluutarvestuse seitsmendalt kohalt. Despres´il on küll Dakaril ette näidata viis võitu mootorrattal, kuid autoga pole prantslasel veel võita õnnestunud. Tänasel katsel igatahes suutis prantslane oma paremuse maksma panna ning võitis katse lähima jälitaja Mikko Hirvoneni (Mini) ees koguni 10 minuti ja 51 sekundiga. Katse kolmas oli parima Toyota sõitjana lõpetanud Nani Roma, kes jäi Peugeoti sõitjast maha 12 minuti ja 51 sekundiga. Päeva liidrina alustanud Loeb – Elena olid tänasel katsel viiendad ja kaotasid turbo probleemide tõttu meeskonnakaaslastele üle 22 minuti. Homsele võistluspäevale läheb liidrina vastu Despres, kelle edu teiseks tõusnud Peterhanseli ees on +00:04:08 ning samuti üldarvestuses tõusnud Hirvoneni ees +00:05:04. Loeb, kellel oli tänasel katsel probleeme kukkus tänasega neljandale kohale ning jääb meeskonnakaaslasest maha +00:06:48. Sarnaselt Loebiga oli katsel suuri probleeme ka Sainzil, kes peale päris karmi, kuid õnneliku väljasõidu jäi kinni kuristiku, millest pääsemiseks kulus lõpuks kokku +02:19:31.\nKokkuvõttes kukkus hispaanlane 12. kohale ja kaotab nüüd liidrile +02:04:48.\nVIDEO: Carlos Sainz - Lucas Cruz off\nPäeva kuuendalt kohalt alustanud Mini sõitja Yazeed Al-Rajhi katkestas tänavuse Dakari pärast seda, kui oli ületanud Argentina – Boliivia piiri.\nDakari Stage 4 TOP10:\n01. Cyril Despres/David Castera, Peugeot, 04:22.55\n02. Mikko Hirvonen/Michel Perin, Mini +00:10:51\n03. Nani Roma/Alex Haro Bravo, Toyota +00:12:51\n04. Stéphane Peterhansel/Jean-Paul Cottret, Peugeot +00:15:15\n05. Sébastien Loeb/Daniel Elena, Peugeot +00:22:13\n06. Giniel de Villiers/ Dirk von Zitzewitz, Toyota +00:24:04\n07. Jakub Przygonski/Tom Colsoul +00:24:23\n08. Erik van Loon/Wouter Rosegaar, Toyota +00:27:02\n09. Boris Garafulic/Filipe Palmeiro, Mini +00:32:48\n10. Orlando Terranova/Andreas Schulz, Mini +00:42:33\nDakar üldjärjestus peale Stage 4:\n01. Cyril Despres/David Castera, Peugeot, 11:33.16\n02. Stéphane Peterhansel/Jean-Paul Cottret, Peugeot +00:04:08\n03. Mikko Hirvonen/Michel Perin, Mini +00:05:04\n04. Sébastien Loeb/Daniel Elena, Peugeot +00:06:48\n05. Nani Roma/Alex Haro Bravo, Toyota +00:10:30\n06. Jakub Przygonski/Tom Colsoul +00:36:35\n07. Giniel de Villiers/ Dirk von Zitzewitz, Toyota +00:43:59\n08. Orlando Terranova/Andreas Schulz, Mini +00:48:37\n09. Boris Garafulic/Felippe Palmeiro, Mini +01:21:20\n10. Mohhamed Abu-Issa/Xavier Panseri, Mini +01:35:50\nMootorrataste arvestuses sai neljapäeval esimesena rajale Joan Barreda Bort (Honda), kelle järel startis KTM sõitja Sam Sunderland. Üldarvestuse kolmandana sai lähte Monster Energy Honda meeskonna sõitja Paulo Gonçalves. Dakar Rally Team Estonia sõitja Toomas Triisa (Husqvarna) tegi eile väga hea päeva ning tõusis lisaks üldarvestuse 36. kohale (+01:40:56), Malle-Moto klassi liidriks. Mart Meeru alustas udust ja vihmast päeva üldarestuse 71. (+03:04:53) ning Malle-Moto kaheksandalt kohalt.\nMootorrataste arvestuses käis terve katse tõsine heitlus eile liidrikoha minetanud Toby Price (KTM) ja uueks liidriks tõusnud Borti vahel, kuid see lõppes dramaatiliselt, kui Price katse 371 kilomeetril kukkus ning vajas meedikute abi. Üsna pea tuli ka teade, et möödunud aastane Dakari võitja on katkestanud, sest oli murdnud reieluu.\nTänavusel Dakaril võttis tsiklite arvestuses esimese katsevõidu KTM sõitja Matthias Walkner. Katse teise aja sai Bort, kes jäi Walknerist maha 2 minuti ja 2 sekundiga ning kolmas oli Honda sõitja Michael Metge, kes jäi KTM sõitjast maha 3 minuti ja 18 sekundiga.\nPäeva TOP3 alustanud Sunderland oli tänasel katsel alles 12. +00:16:18 ja Gonçalves 17. +00:26:36.\nTsiklite arvestuses jätkab peale nelja sõidetud katset liidrina Bort, kelle edu teiseks tõusnud Husqvarna sõitja Pablo Quintanilla ees on +00:18:18 ning Walkneri ees +00:20:26.\nToomas Triisa (Husqvarna) sai tänasel katsel kirja üldarvestuse 49. +01:16:38 ja Malle-Moto klassi neljanda aja. Kokkuvõttes jätkab eestlane üldarvestuse 38. +02:38:48 ning Malle-Moto teisel kohal. Taas liidriks tõusnud Jose Julian Kozacile (KTM) kaotab Triisa +00:05:06.\nToomas Triisa: "See oli hull päev, ilm oli ülikülm ja pikk katse. Korra eksisin ka ära, kuid leidsid taas õige tee üles. Kõrguse ja hõreda õhuga olen hetkel küllaltki hästi ära harjunud. Tsikliga on ka hetkel kõik korras."\nMart Meeru oli tänasel katsel 53. +01:19:54 ning omas klassi viies. Kokkuvõttes jätkab Dakar Rally Team Estonia sõitja 57.kohal +03:49:17 ning Malle-Moto klassis hoiab eestlane viiendat kohta +01:15:35.\nMalle Moto seis pärast Stage4:\n1. JOSE JULIAN KOZAC (ARG) 15:09:25\n2. TOOMAS TRIISA (EST) 15:14:31 +00:05:06\n3. LYNDON POSKITT (GBR) 15:26:54 +00:17:29\n4. ROBERT JR VAN PELT (NLD) 15:29:20 +00:19:55\n5. MART MEERU (EST) 16:25:00 +01:15:35\n6. KEVIN ECHEVESTE (ARG) 17:18:27 +02:09:02\n7. SIMON MARCIC (SVN) 17:22:34 +02:13:09\n8. MANUEL LUCCHESE (ITA) 17:25:38 +02:16:13\n9. LIVIO METELLI (ITA) 17:29:47 +02:20:22\n10. TOIA DIOCLEZIANO (ITA) 17:58:44 +02:49:19\nSarnaselt autode ja quadide arvestusega vahetus liider ka veoautode arvestuses. Päeva alustas liidrina Tatra sõitja Martin Kolomy, kes aga kaotas katsega kokku +01:21:53 ja kukkus üldarvestuses 13. kohale +01:05:31. Teisena sai rajale Kamaziga eilse katse võitnud Eduard Nikolaev, kes sai üle 400km pikkuselt katselt kirja kaheksanda aja +00:23:29 ja kukkus üldarvestuses kolmandaks +00:04:40. Võistluspäevale kolmandana startinud Iveco sõitja Federico Villagra sai tänaselt katselt kirja viienda aja +00:16:37 ning tõusis selle tulemusega üldarvestuses koha võrra ning kaotab nüüd veoautode liidriks tõusnud Dmitri Sotnikovile (Kamaz) vaid veidi alla kahe minuti +00:01:55.\nKatse võidu võttis möödunud aastase Dakari veoautode kategooria võitja Gerard de Rooy (Iveco) ning teine oli 2015. aasta võitja Ayrat Mardeev (Kamaz), kes kaotas pika ja raske katse vaid 30 sekundiga. Kokkuvõttes hoiavad eelpool nimetatud mehed viiendat +00:14:15 ja kuuendat kohta +00:16:43.\nQuadide arvestuses alustas päeva liidrina Ignacio Casale (Yamaha), kelle järel said lähte samuti Yamahadel sõitvad Gastos Gonzalez +00:04:37 ja Pablo Copetti +00:18:06.\nRaske võistluspäeva õnnestus kõige paremini Honda sõitjal Walter Nosiglial, kes edestas katsel teise aja saanud Sergei Karyakinit (Yamaha) +00:11:28. Kolmas oli Honda sõitja Daniel Domaszewski, kes jäi katsevõitjast maha +00:19:12. Päeva liidrina alustanud Casale oli tänasel katsel üheksas +00:33:22. Kokkuvõttes läks Quadide arvestuses liidriks venelane Karyakin, kelle edu päeva liidrina alustanud Casale ees on 28 sekundit. Kolmandaks tõusis neljapäevase katsega Yamaha sõitjaga Simon Vitse, kes jääb liidrist maha täpselt kolme minutiga.\nUTV-de arvestuses võttis teist päeva järjest katsevõidu Leandro Torresele (Polaris), kuid üldliidrina jätkab Mao Ruijin (Polaris), kelle edu on ligi kaks tundi +01:58:09.\nHomme ootab mootorrataste, quadide, utv-de ja autode võistlejaid ees 692 kilomeetrit, millest katset 447. Veoautode viienda võistluspäeva distantsiks on 683 kilomeetrit, millest katset 438.\nKui inimorganismid hakkavad juba hõreda õhuga aklimatiseeruma, siis tehnikal ei saa kindlasti jälle kerge olema, sest katsel kerkitakse korra 4500 m peale enne kui taas allapoole tullakse ja katse 3800 m peal lõpetatakse. Lisaks hõredale õhule ootab sõitjaid ees vägagi vahelduv pinnas, mis on korraldajate sõnul tänavuse Dakari üks nõudlikumaid. Katse lõpus osas tuleb võistlejatel veel vallutada kaks düüni.


Tänane kuupäev 20 Sept, 2020 4:51\n21. leht 365-st\n[ 5470 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 ... 365 Järgmine\nPostitatud: 27 Juul, 2010 9:50\nSarkozy kinnitab, et Mistrali tehing on tehtud.\nhttp://www.defenseindustrydaily.com/Rus ... HDs-05749/\n“Avec nos amis russes, vous allez fabriquer les deux BPC. Le contrat, on est en train de le negocier, mais la decision de le faire, elle est certaine.”\nIn English, he’s saying that French yards will build 2 ships, and that the decision to go ahead is a done deal.\nThe same MdlD release also places the cost of FS Dixmude [BPC 3] at about EUR 300 million, but any Russian ships will have additional costs from 2 sources. One is any Russian electronics and weapons, which will have to be integrated with the rest of the ship. That will take time, and costs money, unless Russia opts for some export variant of the ship’s native French electronics and weapons. The other source of added costs is tied to reports that Russia wants to strengthen the ships’ hulls at Russian shipyards after construction, so they’ll be able to cope with the ice around its northern ports. French Ministere de la Defense.\nPostitatud: 27 Juul, 2010 20:03\nVeidi lugemist hiljuti lõppenud õppustest "Vostok 2010" Autoriks ikka seesama Aleksander Anatoljevitš Hramtšihin, Poliitilise ja Sõjalise Analüüsi Instituudi direktori asetäitja, mõningate kohalike korüfeede teada "Euroopa osas mõnevõrra piiratud teadmistega...ning sageli suust ikka täielikku pullisitta ajav" tegelane...\nTõsise konflikti puhul ei osuta tõenäoline vastane meile vastutulekut.\nÕppused "Vostok 2010" ei olnud suurimad õppused mitte üksnes relvajõudude "uue kuue" õmblemise kahe aasta, vaid kogu nõukogudejärgse Venemaa ajaloo jooksul. Neist võttis osa ligi 20 000 sõjaväelast, üle 5000 ühiku maismaatehnikat, 75 lennukit ja helikopterit ning enam kui 40 laeva. Seda on pea kaks korda rohkem kui möödunud aastal õppustest "Zapad 2009". Ja kui arvestada, et möödunud aastal osalesid õppustel ka Valgevene relvajõud, siis Venemaa enda relvajõudude arvukust ületati selle aasta õppustel kolmekordselt. Õppused "Vostok 2010" ei oma ilmselt analooge ka nõukogude ajast, eriti kui pidada silmas riigi lääneosast itta paisatud vägede ja tehnika arvu. Silmas pidada määratuid vahemaid, maapealsete kommunikatsioonide nõrka arengut(Uraalidest itta on ainsaks taoliseks kommunikatsiooniks Transsiberi magistraal) ning taoliste vedude praktilise läbiviimise kogemuse puudumist isegi Venemaa relvajõudude kõrgemal juhtkonnal, pole tegu mitte lihtsa ülesandega.\nTaolised vägede liigutamised toimusid kõigis kolmes väeliigis. Nii näiteks paisati maavägedest Volga-Uraali sõjaväeringkonna 28. motolaskurbrigaad (täpsemalt pataljuni taktikaline grupp selle koosseisust)ilma tehnikata Jekaterinburgist IL-76-tel Primorski kraisse "Vozdviženka" lennuväljale. Grupp sai ühest Kaug-Ida sõjaväeringkonnas asuvast relvastuse ja tehnika säilitusbaasist telvastuse ning tehnika, viis läbi dekonserveerimise ning osales selle tehnikaga õppustel.\nÕhujõududest viidi Kaug-Itta üle ühes Rostovi oblastis paiknevast lennuväebaasist rindepommitajad SU-24 ja Lipetski katsekeskuses paiknevad hävitus-pommitajad SU-34. Kokku oli ümberbaseeritud masinaid 26 lennukit. Kõik need lennukid sooritasid vahemaandumisteta lennu, kusjuures SU-24 tankisid ülelennu ajal õhus kolm, SU-34 aga kaks korda. Tuleb märkida, et Venemaa õhujõududes toimuvad õhus tankimised äärmiselt harva, sealjuures eranditult strateegilises lennuväes (sama kehtib ka nõukogude aja kohta), seetõttu võib rindelennuväe lennukite korduvat õhus tankimist pidada unikaalseks nähtuseks. Samuti tuleb silmas pidada, et lennukeid SU-34 pole hetkel lennuväe käsutuses rohkem kui viis masinat, nii et ilmselt osalesid need kõik ka õppustes.\nMrereväes viidi Põhjalaevastiku koosseisust Kaug-Itta üle tuumajõuseadmel töötav raketiristleja "Pjotr Veliki" ja Musta mere laevastiku koosseisust raketiristleja "Moskva". Kusjuures teel Kaug-Itta osalesid mõlemad laevad ühisõppustes India mereväega. Taolisi laevade ülesõite riigi Euroopa osast Vaikse ookeani laevastiku koosseisu osalemaks õppustel ei toimunud isegi nõukogude ajal mitte kunagi. Väärib allakriipsutamist, et arvestades sõjamerelaevastikus toimunud tugevat kokkutõmbamist said tänu neile õppustele Vaikse ookeani laevastiku kooseisus osaleda kõik meie lahinguvõimelised suured pealveelaevad.\nSel kombel toimus õppustel terve rida unikaalseid momente, mis võimaldab neid postsovietlikus ajaskaalas lugeda tõeliselt ebaharilikeks sündmusteks ning osaliselt isegi võrreldavaks nõukogude ajaga.\nÕPPUSTE EESMÄRGID JA MÕTE.\nÕppuste eesmärgi kohta tegid VF poliitilist ja sõjalist juhtkonda esindavad ametlikud isikud rea avaldusi, millistest ilmnes, et õppustel töötatakse läbi võitlust mingisuguste "bandiitlike formeeringutega". Tõsi küll, Venemaa idaosas puuduvad "bandiitlikud formeeringud", millistega võitlemiseks oleks vajalikud soomustehnika, torudega- ja reaktiiv-suurtükiväe, lennuväe(kasa arvatud uusimad SU-34) ja seda enam suurte sõjalaevade osalus. Hetkel pole taolisi formeeringuid enam ka Põhja-Kaukaasias. Kuid igal juhul töötasid Kaug-Ida sõjaväeringkonna väed läbi suuremastaabilise sõjalise kallaletungi tõrjumist. Seda tõestavad ka ajalehes "Krasnaja Zvezda" ilmunud VF Kaitseministeeriumi publikatsioonid(artiklid "Vostok 2010:lahingumosaiik" 6 juulil ja "Kõrgus, manööver, tuli" 7 juulil). Võib tuua rea tsitaate nendest artiklitest\n" Pühapäeval tõrjusid polkovnik Jevgeni Tubola üksiku tugevdatud motolaskurbrigaadi pataljonid ja divisjonid Kaug-Ida sõjaväeringkonna Sergejevski üldvägede polügoonil operatiiv-strateegiliste õppuste "Vostok 2010" käigus vaenlase maavägede ülekaalukate jõudude pealetungi soostunud metsamasiivide ja mäestikutingimustes, andes vaenlase allüksuste pihta tulelööke klassikalise liikuva kaitselahingu tingimustes"\n"Koondise tankistid ja motolaskurid tulistasid varakult ettevalmistatud ja hästi maskeeritud positsioonidelt tingliku vaenlaste laskurroodusid, mis liikusid mägises orus lahingueelses ja lahingrivistuses"\n"Ja nüüd võtab pealetungiva vaenlase löögi enda kanda eesliinil paiknev major Narses Amirharjani esimene motoriseeritud laskurpataljon. Tema tihedas rohelises põõsastikus maskeerunud laskurroodud koos alampolkovnik Vassili Ljamini esimese iseliikuvate haubitsate divisjoni tuletoetusega kohtavad pealetungivaid laskurallüksusi ootamatute kogupaukude ja marutulega. Tugevduseks antud reaktiivleegiheitjatest "Šmel" tulistab peidikutest rünnakuks rivistumata pealetungivaid jalaväelasi ootamatult alampolkovnik Jevgeni Varakini alluvuses tegutseva leegiheitjate pataljoni jagu. Klassikalistest varitsustest tulistavad pealetungivaid tanke ja teisi soomustatud sihtmärke kapten Ilnar Gabdrahmanovi tankistid."\n"Vaenlase ringisuunduva rühma, mis püüab rokaadorgu pidi polkovnik Tuboli tiivale tungida, teele astus väekoondise tankitõrje reserv- alampolkovnik Aleksander Gorodetski tankitõrje suurtükiväedivisjon. Tema manöövri valmistas õigeaegselt ette brigaadi suurtükiväe ülem polkovnik Aleksander Korobov. Tankitõrjerakettide "Konkurss" ja alakaliibriliste mürskude "Rapiir" abiga on ka see rünnak tõrjutud..."\n"Brigaadi komandör Anatoli Sinelnikov kandis armeekomandörile kindral-major Aleksander Dvornikovile ette tema poolt juhitava taktikalise väekoondise valmisolekust ning sai komandarmilt käsu brigaadi lahingukorra insenervarustuse täiendamiseks ning koondise vahendite ning jõudude kaasamiseks vastase oodatava massilise raketi- ja lennuväe löögi tõrjumiseks."\n" Õppuste "Vostok 2010" kava kohaselt oli tinglik vastane, s.t. "sinised" valmis andma massilist pommilööki õhuruumi tunnimeeste pihta.Ohtu sattus riiklik ülesanne nende üle kontrolli säilitamiseks. Aga selle ülesande täitmisest sõltus otseselt näiteks rahuliku taeva säilimine Habarovski- tähtsate strateegiliste objektidega nagu lennukitehas jne linna- kohal."\n"Õppuste sel etapil toimus üleminek suurtükiväe, lennuväe, pioneeriüksuste ning muude väeliikide allüksustega tugevdatud kolme uueilmelise brigaadi vastupealetungile kolmepäevastes visades kaitselahingutes kurnatud tingliku vaenlase motoriseeritud jalaväe vastu."\nNo ja lõpuks (tsiteerin teist vene sõjalist väljaannet) "Õppuste lõppetapil lõhati tuumafugass".\nSel kombel töötati õppuste käigus läbi suuremastaabilise välisagresiooni tõrjumist, mille käigus kasutab vaenlane soomustehnikat(kaasa arvatud tankid) ja lennuväge. Loomulikult pole eelmainuitud stsenaariumil midagi ühist võitlusega "bandiitlike formeeringutega". Eriti muljetavaldav on muidugi võitlus bandiitidega tuumafugassi abil.\nVäga kõnekas on ka see, et õppustes ei osalenud VDV- õhudessantväed. Kuigi tundub, et kes siis veel kui mitte nemad peaksid demonstreerima mobiilsuse imesid. Asi on aga selles, et just nemad on kõige paremini ette valmistatud võitluseks bandiitlike formeeringutega. Aga tavalahinguis pole "dessantuurat", kel pole ei normaalset soomustehnikat, suurtükiväge ega õhukaitset, üldse vaja.\nKuigi mingeid sedalaadi ametlikke avaldusi ei tehtud(ja ilmselt ei saanudki neid olla) võib väga suure tõenäolsusega oletada, et tegelikult olid õppused "Vostok 2010" mõeldud Venemaa vastuseks Hiina Rahvavabastusarmee möödunudsuvisele õppusele "Suur samm". (NVO kirjutas sellest artiklis "Miljon sõdurit pluss kaasaegne relvastus"09. 10. 09.) Samuti ka vähemal määral vastuseks Tokio võimude avaldustele Lõuna-Kuriilide osas. Seda kinnitavad ka VF relvajõudude Peastaabi ülema Makarovi avaldused sellest, et Venemaa, viies läbi neid õppusi, demonstreerib valmidust regioonis toimuda võivateks sõjalis-poliitilisteks muudatusteks. "Muudatuste" all tuleb ilmselt mõista Venemaa ja Hiina vahelise deklaratiivse "strateegilise partnerluse" üleminekut konfrontatsiooniks ning territoriaalsete pretensioonide tugevnemist Jaapani suunal.\nNõnda võib õppusi "Vostok 2010" lugeda etappi loovaks mitte üksnes sõjalisest vaatekohast, vaid ka poliitilisest. Ilmselt soovib VF juhtkond demonstreerida Pekingile, et kavatseb riigi idarajoonides Hiina kasvavale ekspansioonile piiri panna ning omistab järjest väiksemat tähelepanu "strateegilise partnerluse" deklaratsioonidele. Pole ju see "partnerlus" 20 aasta jooksul saanudki mingit praktilist sisu ning on viinud vaid Venemaa majandusliku ja poliitilise positsiooni tuntavale nõrgenemisele Kaug-Idas ning Ida-Siberis.\nSiiski, kui rõõmustav ka poleks fakt poliitilise adekvaatuse ilmnemisest, olgugi põhimõttel "parem hilja kui mitte kunagi", tekib siinkohal küsimus kallaletungi tõrjumiseks vajalike jõudude ja vahendite adekvaatsusest. Seda enam veel Hiina kallaletungi tõrjumiseks, kus vaenlane omab tohutut arvulist ülekaalu ja on praktiliselt juba likvideerinud oma kunagise kvalitatiivse mahajäämuse.\nLoomulikult on paljud õppuste detailid kaetud "teadmatuse looriga". Muuhulgas on täiesti arusaamatu, kas loodi mingisugunegi ühtne operatiiv-strateegiline juhtimissüsteem "Vostok", või sõdisid Kaug-Ida ja Siberi sõjaväeringkonnad omaette. Eksisteerivad tugevad kahtlused, et realiseerus teine variant. Enamgi veel, nagu pajatatakse ühel ametlikest Kaitseministeeriumi saitidest, oli sõjaväepolügoonidel "Tsugol", "Telemba", "Jurga", "Burduni" planeeritud ja läbi viidud kuus eraldi, teineteisega mitte seotud taktikalist õppust ning taktikalist õppust koos erinevatemaatiliste lahinglaskmistega. Selgub, et õppustel ei olnud ühist liini isegi mitte üheainsa sõjaväeringkonna piires.\nArtiklis "Venemaa kaitse neli vektorit"(21. 05. 10.) kirjutas "NVO" juba sellest, et eriti just idas on VF relvajõud eriti ebaadekvaatselt sõjateatrisse paigutatud. Nii on Kaug-Ida sõjaväeringkonna mandril paiknevas osas (Amuuri ja Juudi autonoomsed oblastid, Habarovski ja Primorje krais) kuus motoriseeritud laskur-, kaks raketi-, kaks suurtükiväe-, üks reaktiiv-suurtükiväe-, ja üks dessant-ründebrigaadi ning seitse säilitusbaasi. Kusjuures on need jõud eraldatud kolme eraldi grupeeringusse, mida eraldab üksteisest sadu kilomeetrit tühjust. Nende vastas seisev Hiina RVA-l on oma koosseisus kaks tanki-, kolm mehhaniseeritud-, kolm motoriseeritud laskur- ja üks suurtükiväe diviisi, kaks tanki-, kuus motolaskur-, kaks suurtükiväe-, ühe tankitõrjebrigaadi. Ehk siis on meil 12 brigaadi nende 9 diviisi ja 11 brigaadi vastu. Õhujõududes pole olukord grammigi parem. Primorje ja Habarovski krais on kaks lennuväebaasi (ehk siis nülitud lennuväepolku), üks hävituslennuväe ja teine pommitajate oma. Shenyangi sõjaväeringkonna õhujõud koosnevad kolmest hävituslennuväe diviisist(7 polku), ja ühest ründelennuväe diviisist(2 polku). Loomulikult on sellistes tingimustes meie jaoks kriitilise tähtsusega jõudude ümberbaseerumise võimekus läänest itta. Mida ka õppustel "Vostok 2010" läbi töötati. Tõsi küll, ka siin on kahtlusi õppuste läbiviimise reaalse situatsiooni adekvaatsuses. Esiteks pole meil üldse eriti midagi ümber baseerida. Isegi kui kõik meie maaväed ja õhujõud ajada Baikali taha, ei õnnestu meil tasakaalustada isegi Shenyangi ja Pekingi sõjaväeringkonna jõude. Viimane seisab Siberi sõjaväeringkonna vastas ning omab oma koosseisus kaks tanki-, kolm mehhaniseeritud-, kolm motolaskur-, ühe suurtükiväe-, ja kolm õhu-dessantdiviisi ning neli tanki-, kuus motolaskur-, neli suurtükiväe brigaadi. Peale nende on Hiinal veel viis sõjaväeringkonda, mis igaüks üksikult võttes on Shenyangi ja Pekingi omadest nõrgemad, kuid suudavad viimaseid siiski 2-3 korda tugevdada. Sisekommunikatsioone mööda vägede ümberpaigutamine Hiinas lõunast põhja endast probleemi ei kujuta.\nMeil aga kujutab vägede ümberpaigutamine läänest itta tohutut probleemi. Vägede vedu mööda Transsibi võtab meeletu aja, liiatigi on see reaalse sõjategevuse korral mõeldav vaid kuni Tšitaani. Õhu kaudu tehnikat vedada on mõeldamatu. Siit tuleneski ilmselt õppustel demonstreeritud väliselt väga särav variant vaid isikkoosseisu Uraalidest ümberbaseerumisega ning tehnika ja varustuse Primorje säilitusbaasidest saamisega. Tõsi küll, siin on mõningad pisikesed "kitsaskohad". Esiteks saavad needsamad piiri läheduses asuvad säilitusbaasid reaalse sõjategevuse korral ilmselt kohe vaenlase poolt hõivatud ning nendes paiknev varustus hakkab täiendama mitte VF relvajõudude, vaid Hiina RVA varusid. Teiseks saab vaenlane kahtlemata omama ka ülekaalu õhus. Järelikult tuleb isikkoosseisu vedavatel lennukitel teha õhus suur "haak", kaldudes niipalju kui võimalik põhja, seejärel aga itta, põletades liigselt kütust. Kusjuures jutt käeb ei vähemast ega rohkemast kui paarist tuhandest kilomeetrist. Sealjuures osutuvad lennuväljad, kuhu transpordilennukid maanduma peavad, nii ehk naa vaenlase õhujõudude tegevusulatuses. Meie PVO adekvaatsus kutsub esile suuri kahtlusi, ehkki küll õppuste käigus töötati läbi massilise õhurünnaku tõrjestsenaarium. Liiatigi tuleb kohale vedada mitte üks või kaks pataljoni. Mis omakorda tekitab küsimuse transpordilennuväe suutlikusest, mis on samuti ülimalt piiratud.\nÕppuste käigu valgustamisel jäid "kaadri taha" side ja luure organiseerimise küsimused, millega meil on alati olnud pehmelt öeldes probleeme. Kusjuures idas kasvavad need probleemid veelgi kasvõi juba sõjateatri mõõtmete tõttu ning paljude üksikute väegrupeeringute olemasolu tõttu, millistel puudub omavahel vahetu kontakt. Kuigi- kui õppustel puudus ühtne läbiv mõte, pole seda küsimust siinkohal mõtet arutada.\nSel kombel demonstreeris õppus "Vostok 2010" kogu uue sõjaväereformi põhimõttelist kõlbmatust. "Relvajõudude uus kujund" on eksisteerivate ohtude taustal ebaadekvaatne. Riigi juhtkond on lõpuks ilmselt teadvustanud endale vajadust lõpetada "strateegilise partnerluse" nimeline komöödia. Olukord Idas on äärmiselt tõsine ja sellele on vaja mingilgi kombel reageerida. Aga nagu selgus, pole reageerida eriti millegagi. Millegipärast siiani üldsusele tundmatud reformi autorid otsustasid millegipärast, et edaspidi hakkab Venemaa pidama vaid lokaalseid sõdu(nagu näiteks Gruusias), suuri aga enam mitte kunagi. Tõsiasi, et taoline prognoos pole millelgi põhinev, ei loksutanud suurt kedagi. Millest tulenes puhtalt voluntaristlik otsus relvajõudude minimaliseerimiseks ja diviiside likvideerimiseks.\nSelge on see, et Idas ei saa põhimõtteliselt olla lokaalseid sõdu. Siin saab toimuda vaid suuremastaabiline sõda või siis ei toimu siin midagi. Millegipärast on kahtlane, et kui Hiina otsustab agressiooni kasuks, siis saab see toimuma "Vostok 2010" stsenaariumi kohaselt ning piirdub "motoriseeritud laskurüksuste" pealetungiga vaid Vladivostokile. Löök antakse mitme armeegrupiga koosseisus sajad tuhanded (kui mitte miljonid) inimesed kogu 4300 kilomeetrise piiri ulatuses. Ja tuumafugasse ei kardeta, arvestades situatsiooni, et sarnast relva omatakse ka ise.\nVägesid, mis meil on jäänud Baikalist ida poole, ei jätku isegi selleks, et katta piiri toetuse saamiseni läänest. Muideks, toetust läänest pole samuti mõtet oodata, seda pole seal lihtsalt füüsiliselt olemas. Sest "geeniused", kes "reformi" planeerisid, leidsid, et mobilisatsioon on "vananenud" asi. Meil on nüüdsest vaid "pidevas valmisolekus" väed. Milliseid on pehmelt öeldes nigelalt vähevõitu. Järelikult suudame olemasolevate jõududega agressiooni tõrjuda vaid juhul, kui vaenlane otsustab meiega äraandmist mängida. Kui ta aga seda ei tee, lömastatakse meie väed momentaalselt. Just seda näitas meile lõppenud õppus.\nKõige huvitavam küsimus on nüüd see, kas mõistab riigi juhtkond, et ei tohi enam ajada segamini oma fantaasiaid ning soove reaalsusega. Läbiviidav sõjaväereform on täielikult läbi kukkunud. Jah, tõepoolest, selle käigus tehti mõned õiged organisatsioonilist laadi sammud, (või vähemalt deklareeriti selliseid- seersantide rolli suurendamine, sõjaväe ja tsiviilfunktsioonide kaitseministeeriumisisene lahutamine, juhtkondade loomine sõjaväeringkondade asemel, "profesionaalse armee" kimäärist loobumine). Kuid kõik see kaotab mõtte, kui relvajõud ei suuda oma arvuliste ja kvaliteedinäitajate poolest tõrjuda mingeid ohtusid. Milleks täiustada juhtimissüsteemi, kui pole midagi juhtida? Vaenlane ei hakka sõdima nii, kuidas on mugavam meile (aga just sellise stsenaariumi kuhaselt toimusid õppused "Vostok 2010"). Ta hakkab sõdima nii, kuidas on talle mugavam. Aga meie oleme kahjuks talle juba kõik mugavused loonud.\nPostitatud: 27 Juul, 2010 21:19\nJälle huvitav lugemine, aitäh Lemet.\nSee artikkel omal väiksel osal täiendab jälle "mosaiiki".\nKui loeb erinevate spetsialistide arvamusi, nii nendest tuleneb ikka mingisugune pilt - hägune, aga pilt.\nPostitatud: 27 Juul, 2010 22:17\nVai, vai, et kohe terve 4300 km ulatuses? Aga mine tea...\nKui kahtluse all on piiri pikkus, siis võiks isand corvus siinkohal pisut teadmisi üles näidata ja siia Eesti rannajoone pikkuse üles panna. Nii rahvahariduse üldvalgustuslikul eesmärgil...\nPostitatud: 27 Juul, 2010 23:06\nTänud Lemetile, vägagi huvitav. Palun ärge hakake jälle karvu kitkuma teineteisel, reeglina jõuab see teineteise isikuomaduste varjatud arvustamiseni kusagil hea maitse piiril. Esimesed postitused vaidluse alguses on tavaliselt üsnagi informatiivsed, edasi on nagu ikka .\nTeineteise olemasoluga leppimiseks lugege minu signatuuri, see annab hingerahu.\nKoos saartega peaks umbes sama olema?\nPostitatud: 27 Juul, 2010 23:15\nTegelikult küll veidi vähem...\nEesti rannik on liigestatud saartest, poolsaartest, lahtedest ja väinadest, mille tõttu rannajoon on väga\npikk - u. 3794 km. Mandriosas on rannajoone pikkus (Narva-Jõesuust Iklani) 1242 km, saartel on\nrannajoone pikkus 2552 km.\nAga eks Hiina ole Eestist pisut suurem riik kah...\nPostitatud: 27 Juul, 2010 23:32\nJa mis peaks takistama hiinlasi näiteks Tšernjajevo või Džalinda juurest suunaga Ohhoota merele liikumast? Või lihtsalt terve piiri ulatuses sujuvalt piiri paarisaja kilomeetri ulatuses põhja poole nihutama? 1991 aasta lepingujärgsest alast. Näiteks Tšitaa-Mogotša-Skovorodino-Nikolajevsk joonele.\nPostitatud: 28 Juul, 2010 8:50\nTänud vihje eest. Omakorda vihjaks vastu, et kui venelased suutsid 45 aastal Suur-Hingani mäestiku ületada soomustehnika, suurtükkide jmt, siis miks pidada Hiina RVA sõdureid kehvemaks. Ida-Hiina raudtee peaks sealkandis samuti siiani töötama...Hiina armee distsipliin tundub kah 45 aasta nõukogude armee distsipliinile rohkem sarnanevat kui tänapäevase Venemaa oma. See viimane küll subjektiivne arvamus.\nPostitatud: 28 Juul, 2010 9:20\nKas mäed siin ja sealpool piiri on põhimõtteliselt erinevad? Kui venelased suutsid samalaadse mäestiku 45 aastal Mandžuurias ületada, siis hiinlased seda tänapäeval Venemaal ei suuda? Ja Ida-Hiina raudtee loetakse Transsibi osaks, kõlbaks vägede liigutamiseks Venemaale (Tšitaa suunda näiteks) tarvitada küll. Nagu ka Baikal-Amuuri trass vähe kõrgemal viiks Sovetskaja Gavanini.\nPostitatud: 28 Juul, 2010 10:01\nMe võimegi vaatama jääda, lõpliku vastuse saame siis, kui "üritus" toimunud. Ja nagu Hramtšihin ütles- sõdima hakkavad nad nii, nagu neile mugavam. Mitte nii, nagu venelased seda sooviks. Loodetavasti ei hakka sa selle mõtteavalduse üle vaidlema...Ja vaevalt, et seda toimumist aastakümneid oodata tuleb...Hiina poolne "hiiliv" vallutus toimub juba praegu täies tempos. Ning Hiina on muutumas järjest eneseteadlikumaks.\nPostitatud: 28 Juul, 2010 12:56\nCorvuse mõttel on tõepõhi all, vast mingi aasta tagasi sai mingeid vene uudiseid sirvitud, sealt tuli välja huvitav lugu. Nimelt avastasid võimuorganid mitmeid hiina perekondasid sügavalt Venemaa territooriumilt. Need olid sinna oma onnid püsti löönud ja juba õite pikka aega seal elanud. Kui uuriti, miks nad seal on, siis oli vastus lihtne, see oli ju vaba maa. Tegemist oli lihtsate talupoegadega, kes piirist pmst. ei teadnudki midagi . Suure tõenäosusega on selline vaikne invasioon seal juba aastaid kestnud. Keskvõim ei jälgi neid äärealasid kuigi tõsiselt, ka pole korralikku piiri seal. Jaapani poolsetel piiraladel on kogu tehnikapark parempoolse rooliga masinaid täis, milledest pooled on minu jaoks täiesti tundmatut tõugu. Ka pole need registris arvel, kogu see info pärineb vene keelsest Auto revüüst. Autoajakirjanikud olid ikka tõsiselt üllatunud sellest, mida nad seal nägid.\nPostitatud: 28 Juul, 2010 13:21\nPaar aastat tagasi rääkis Helme Venemaad kommenteerides, et ühe ja sama passiga tuleb Hiinast väga palju erinevaid inimesi üle, aastas kokku ca 50 000.\nPostitatud: 29 Juul, 2010 10:02\nKusjuures hiinlased ametlikult Venemaal praktiliselt ei sure... Surnud hiinlase pass rändab järgmisele edasi.\nPostitatud: 29 Juul, 2010 23:58


J.MÄKI colour treatment mask 200 ml - bigudi.ee\nJ.MÄKI colour treatment mask 200 ml kogus\nTootekood: 220301 Kategooria: J.MÄKI Sildid: argaaniaõliga, mask, niisutav, toitev, värvitud juustele\nParabeenivaba mask värvitud juustele. Gloss Complex ja vitamiinirikaste õlide (makadaamia-, kreeka pähkli, argaania-, maapähkli-, linaõli ja sheavõi) ja kastooriõli maksimaalne sisaldus hoiavad pikka aega juuste värvi erksana, juuksed on läikivad ja pehmed. Mask toidab ja niisutab juust sügavalt seest ning tugevdab. Tasandab juuste struktuuri ja võtab ära staatilise elektri. Sisaldab UV-filtrit ja kaitseb juukseid keskkonna kahjustava mõju eest. Kasutamine: kanda puhastele rätikukuivadele juustele 10-15 minutiks, seejärel korralikult loputada. Vältida silma sattumist. SOOME PREMIUMBRÄND “J.Mäki” EKSKLUSIIVSELT JUUKSURISALONGIDES. Tagasta pakend: tvo.ee\nJaehind: 69,5 €/L\nKoostis: Aqua/Water, Cetearyl Alcohol, Butyrospermum Parkii (Shea Butter) Fruit, Ricinus Communis (Castor) Seed Oil, Linum Usitatissmum (Linseed) Seed Oil, Macadamia Terrnifolia (Macadamia) Seed Oil, Juglans Regia (Walnut) Seed Oil, Argania Spinosa (Argan) Kernel Oil, Acrylates Copolymer, Corylus Avellana (Hazel) Seed Oil, Glycerin, Cyclopentosiloxane, Cyclohexasiloxane, Dimethiconol, Guar Hydroxypropyl Trimonium Chloride, Phenoxyethanol, Hydrolyzed Keratin, Phenylbenzimidazole Sulphonic Acid, Sodium Hyaluronate, Parfum/Fragrance, Butylphenyl Methylpropional


1 tibu, 2 tibu, 3 tibu … 48 tibu – TÜ teaduskooli ajaveeb\nOn teada-tuntud tõsiasi, et tibusid loetakse sügisel nii põllunduses, turismis kui ka mitmel spordialal. Kuna lõviosa selleaastastest rahvusvahelistest olümpiaadidest on nüüdseks seljataga, on ka meil aeg teha kokkuvõtteid.\n2019. aasta on olnud järjekordne edukas olümpiaadiaasta. Tublid ja andekad Eesti koolinoored võtsid seekord osa 17 rahvusvahelisest olümpiaadist, sh 4 Balti, 1 Põhja- ja Baltimaade, 3 Euroopa ning 9 ülemaailmsest olümpiaadist. Kokku esindas Eestit erinevatel reaal- ja humanitaaralade ainevõistlustel 53 õpilast.\nNeilt võistlustelt toodi koju 48 tibu ehk 48 medalit: 9 kuldmedalit, 21 hõbedat ja 18 pronksmedalit; 3 õpilast pälvisid aukirja, 2 said au-äramärgitud, vt täpsemalt allolevast tabelist. Rohkem informatsiooni konkreetse olümpiaadi kohta leiad klikkides selle nimel.\nVanessa Kricere (GAG*)\nLukas Naimovičius (Leedu)\nToms Šāvējs (Läti)\nBalti keemiaolümpiaad (BChO)\nHanna-Riia Allas (HTG)\nNikita Žoglo (TOVL)\nRichard Luhtaru (HTG)\nKonstatin Dukatš (NKL)\nKaarel Kivisalu (TRK)\nHannes Kuslap (HTG)\nUrmas Luhaäär (NRG)\nRobin Haljak (TRK)\nKarl Paul Parmakson (MHG)\nJarl Patrick Paide (TRK)\nKaarel Paal (TRK)\nBalti informaatikaolümpiaad (BOI)\n27. aprill – 2. mai\nToomas Tennisberg (HTG)\nJaagup Tamme (HTG)\nEuroopa Liidu loodusteaduste olümpiaad (EUSO)\nAnna Pauliina Rumm (TRK)\nHendrik Vija (MHG)\nLiis Siigur (MHG)\nMartin Rahe (TRK)\nSofia Marlene Haug (TRK)\nAndreas Simson (TRK)\nRahvusvaheline filosoofiaolümpiaad (IPO)\nHans Kristjan Veri (TRK)\nEuroopa füüsikaolümpiaad (EuPhO)\nJürgen Öövel (HTG)\nRahvusvaheline füüsikaolümpiaad (IPhO)\nHannes Kuslap (HTG\nRahvusvaheline bioloogiaolümpiaad (IBO)\nKirke Joamets (HTG)\nAndreas Must (TRK)\nMari Remm (HTG)\nRahvusvaheline matemaatikaolümpiaad (IMO)\nArtur Avameri (HTG)\nKaarel August Kurik (TRK)\nRahvusvaheline keemiaolümpiaad (IChO)\nMikael Rinne (TTRK)\nRahvusvaheline lingvistikaolümpiaad (ILO)\n29. juuli – 2. august\nHant Mikit Kolk (HTG)\nOve Üllar Viesemann (NRG)\nRahvusvaheline geograafiaolümpiaad (IGEO)\n30. juuli – 5. august\nAndres Aleksander Tammer (MHG)\nRahvusvaheline astronoomia ja astrofüüsika olümpiaad (IOAA)\nKeszthely & Heviz, Ungari\nAndres Alumets (PKG)\nEuroopa juunioride informaatikaolümpiaad (EJOI)\nAgnes Tennisberg (MHG)\n*GAG – Gustav Adolfi Gümnaasium; HTG – Hugo Treffneri Gümnaasium; TOVL – Tallinna Õismäe Vene Lütseum; TRK – Tallinna Reaalkool; MHG – Miina Härma Gümnaasium; NRG – Nõo Reaalgümnaasium; NKL – Narva Keeltelütseum; TTRK – Tallinna Tõnismäe Reaalkool; PKG – Pärnu Koidula Gümnaasium\nTabel 1: Rahvusvahelised olümpiaadid 2019\nSel aastal lisandus olümpiaadide nimekirja Baltimaade prantsuse keele olümpiaad, mille esimeseks korraldajaks sai loosi tahtel Eesti. 3-liikmelised Eesti, Läti ja Leedu õpilastest moodustatud võistkonnad demonstreerisid meisterlikku keeleoskust ja suurepärasel tasemel väitluskunsti. Järgmisel aastal kohtutakse juba Lätis.\nRahvusvahelisel matemaatikaolümpiaadil saavutati käesoleval aastal kõigi aegade edukaim tulemus. Matemaatikatõdede nutika kombineerimise tulemusena naasti Eestisse lausa 5 medaliga. Täiskomplekt medaleid toodi koju nii Põhja- ja Baltimaade füüsikaolümpiaadilt, rahvusvaheliselt füüsikaolümpiaadilt kui ka rahvusvaheliselt geograafiaolümpiaadilt. Just viimaselt pälviti kuldmedal viimati 2012. aastal. Rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil võitsid lisaks Eestile Euroopa Liidu riikidest kuldmedali veel vaid Soome ja Sloveenia õpilased, ülejäänud kuldmedalid läksid valdavalt Aasia riikidesse. Seega on igati põhjust rõõmustada ja uhkust tunda.\nTäiskomplekt medaleid rahvusvaheliselt geograafiaolümpiaadilt\nRõõm on tõdeda, et Eesti kooliõpilased tunnevad huvi olümpiaadide vastu juba varases eas. Näiteks esindas Eestit Euroopa juunioride informaatikaolümpiaadil ühe noorimana Agnes Tennisberg Miina Härma Gümnaasiumi 5. klassist. Esile tõstaks ka kolmel või enamal olümpiaadil edukalt esinenud noored: Richard Luhtaru, Kaarel Kivisalu, Toomas Tennisberg, Robin Haljak, Konstantin Dukatš, Hannes Kuslap ja Urmas Luhaäär. Kõigile ainevõistluste huvilistele on need nimed juba kindlasti varasemast tuttavad.\nReeglina igal aastal toimuvad rahvusvahelised olümpiaadid viivad osavõtjad erinevatesse riikidesse ja maailmajagudesse. Sel aastal väisati valdavalt Euroopat, kuid külastati ka näiteks Koread ja Hong Kongi. Lisaks kõrgetasemeliste ülesannete lahendamisele kuulub rahvusvaheliste olümpiaadide juurde ka kultuuriprogramm, mille käigus tutvutakse korraldajamaaga, käiakse väljasõitudel, külastatakse vaatamisväärsusi ja tegeletakse erinevate huvitegevustega. Nii näiteks oli sel aastal erinevatel olümpiaadidel osalejatel võimalus õppida Atlandi ookeani lainetes surfamist, külastada etnograafiamuuseumi, uurida elu liivaluidetel ja pöögimetsas, karstialadel ja mägedes, laulda karaoket ning tutvuda Hiina maali-, filmi ja kirjakunstiga.\n2019. aasta tulemused näitavad, et meie noored on võimekad maailmatasemel tegijad. Järgmised suured väljakutsed ootavad neid juba aasta lõpus Kataris toimuval rahvusvahelisel loodusteaduste olümpiaadil ning järgmise aasta aprillis Küprosel aset leidval rahvusvahelisel muusikaolümpiaadil.\nSuur kummardus, tänu ja tunnustus kõigile rahvusvahelistest olümpiaadidest osavõtjatele, nende mentoritele, juhendajatele, õpetajatele ja lapsevanematele.\nKui ka sina soovid end oma lemmikaines proovile panna, näidata oma teadmisi ja oskusi, laiendada silmaringi ja suhtlusvõrgustikku, uuri lisa Eestis toimuvate ja/või rahvusvaheliste olümpiaadide kohta teaduskooli kodulehelt.\nPrevious Post Tartu ülikooli teaduskool – kooli huvilistele\nNext Post 105 loengut riietumiskultuurist astrobioloogiani


kultuuritarbija60+: Lee Child "Viperusteta"\nLee Childi raamatud on minu lemmikpõnevikud. Järjest kahte raamatut lugedes tüütab ära, aga kui seda viga ei tee, siis väga head.\nJack Reacher on ka mu lemmikdetektiiv- nutikas, enesekindel, jõuline, tõenäoliselt ka nägus. Kinos ma Jack Reacherit ei vaadanud. Tom Cruise ei sarnane minu ettekujutusega Jack Reacherist.\nAutor ise ütles oma kangelase kohta nii: „Ta on metroseksuaali vastand, postpoliitiliselt korrektne, post-feministlik post-macho. ……..Ta on lihtsalt see, kes ta on: suur ja tugev mees, kes teeb sinuga täpselt seda, mida sa väärid.”\nÜhes teises intervjuus on Lee Child öelnud:“Reacher esindab tüüpi, kes on ilukirjanduses algusest peale eksisteerinud………Öeldakse, et ta on Ameerika vesternidest pärit müstiline rändur, ja nii see on. Aga vesternikangelane on vaid keskaegse rändrüütli versioon.”\nLoetud raamatus iseloomustab Jack Reacherit selline lõik lk. 242:\nReacher pühkis klaasilt udu ja osutas pöidlaga välja: "Võib-olla seal kuskil on keegi vanadaam, kes koob kampsuneid. Kas sa lähed tema juurde ahastama, et oh sa issand, mida sa teed? et uskumatu, kust sa küll võtad selle julguse, et kampsunit kududa?"\n"Sa võrdled relvastatud võitlust kampsuni kudumisega?"\n"Ma tahan öelda, et igaüks meist oskab midagi. Ja mina oskan seda. Võib-olla on see ainus asi, mida ma korralikult oskan. Ma pole selle üle uhke, aga ma ei tunne selle üle ka häbi. See lihtsalt on. Ma ei saa midagi parata. Olen geneetiliselt programmeeritud võitma, midagi pole teha. Mitu põlve järjest".\nNii rändab peategelane, taskus vaid hambahari, mööda Ameerikat, ta ei otsi seiklusi, seiklused leiavad Reacheri ise üles. Lee Childi raamatute juures meeldib mulle ka see, et naised on head ehk siis Jack Reacheri poolel. Nad on selleks, et neid armastada, nad on targad, kaunid ja intelligentsed kaaslased. Mõnikord vanad lugupidamist väärivad daamid, nagu tuleb ette loetud raamatu alguses ja lõpus.\nVõib-olla ma ei mäleta ja eksisteerib ka "paha naine" mõnes raamatus. Vaatamata sellele, et Reacheri –raamatud mulle väga meeldivad ei suuda ma neid sisu ja pealkirja järgi eristada. Raamatu tutvustus ei tee paha, et hiljem selgeks teha, loetud või lugemata.\nEndine sõjaväepolitseinik Jack Reacher saab uskumatu pakkumise. USA salateenistuse naisagent tahab teda palgata mõrvama Ameerika Ühendriikide asepresidenti. Naine on asepresidendi kaitsemeeskonna verivärske ülemus ja ta soovib, et Reacher üritaks tungida läbi inimeste kaitsekilbi asepresidendini ning paneks sel viisil proovile kaitsemeeskonna tõhususe. Reacheril on olemas vajalikud oskused ja ta on täiesti tundmatu, nii et kes võiks veel paremini selleks tööks sobida? Kuid agent jätab Reacherile ütlemata, et tegelikult ongi juba tundmatud, otsusekindlad ja külmaverelised mõrtsukad asepresidendi sihikule võtnud. Nad on vilunud tapjad, kellel jääb aga kahe silma vahele üks otsustava tähtsusega asjaolu ‒ et võitlusväljal viibib sama otsusekindel ja külmavereline Jack Reacher.\nRaamat on põnev, võib pahaks panna, et liigselt väga põhjalikke ruumide kirjeldusi. Aga kindlasti loetakse need tähelepanelikult läbi lootuses leida mõni vihje, näha peidetut, leida märkamatut. Vihje peitmisega oli autor selles raamatus küll pisut lohakas, liiga nähtaval kohal, aga põnevust see ei vähendanud.\nEga asjata öelda, et raamatud on teadmiste allikad. Guugeldasin pärast lugemist „skvaaleni“- et kas on ikka päriselt inimesel olemas ja leidub seal, kuhu raamatus paigutatud.\nLeidsin põnevat teavet Novaatori lehelt: „Nüüd on aga teadlased leidnud, et inimesed vahetavad käepigistusega ka hulga keemilisi "sõnumeid", mis omakorda võib seletada, miks kätlemist tervitamisel üleüldse kasutama hakati……………Käepigistusel saadud keemiliste signaalide analüüsimiseks lasid teadlased pooltel katses osalenutel kanda steriilseid kummikindaid. Nii jäid palja käega kätelnud inimese kemikaalid kinda pinnale. Analüüsimisel leiti kinda pinnalt kaht ainet, heksakapriinhapet ja skvaleeni, mida kasutavad „keemilises“ infovahetuses ka koerad ja rotid.“\nLee Childilt on ilumunud 20 Reacheri põnevikku: http://www.leechild.com/images/uploads/Lee-Child-Bibliography.pdf\nViimane ilmus 2015 aastal ja välja on kuulutatud juba 2016. aastal ilmuv raamat.\n"Varrak" on tõlkinud neist 9.\nMingil hetkel tuleb muidugi Jack Reacheri lugudele lõpp nagu Fandorini lugudelegi. Ma ei oota seda, aga loodan, et see on kangelase vääriline.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 18:24