Strateegia riba valiku jaoks.\nTugiliin Tugi on kahe või enama küna kõrgusi ühendav alumine sirgjoon.\nPärast kõrgeima hinna määramist hakkavad nad investeerima müügioptsioonidesse. Alumine libisev rida Bollinger Bands - tugitase Supportmis näitab madalat hinda. Pärast madalaima hinna määramist hakkavad nad investeerima ostuvõimalustesse. Liikuv keskmine joon on indikaator stohhastiline ostsillaator. Sellel on 20 tsüklilist perioodi, see tähendab, et indikaator näitab viimase 20 päeva ajaperioodi. Volatiilsus - koridori muutuv laius, mis kajastab hindade muutust ajas.\nLiinide purustamine Enamasti liigub hind väljakujunenud kanali piires. Ettevalmistus kauplemiseks algab hetkest, mil see läheneb ühele piirile. Kui hind ületab alumise joone, siis on suur tõenäosus, et see hakkab peagi tõusma. Selle eelduse põhjal saate osta optsiooni kasvuprognoosiga Kui ülemine rida on katki, peaksime ootama hinna langust. Seda taktikat saab kasutada ainult siis, kui turul pole väljendunud tugevat suundumust.\nSelle probleemi lahendamiseks võite kasutada täiendavaid tehnilise analüüsi tööriistu.\nKuid saate teha Bollingeri ansamblite näidudega. Selline piiri lühiajaline rikkumine viitab sellele, et trendivektor ei muutu niipea. Parem on tehing avada, kui hind pisut tagasi põrkab. Kujundid Kuid kuidas teha kindlaks, et hind pärast ületamist ei liigu edasi samas suunas, vaid läheb vastupidises suunas?\nAlustame sellest W-kujulised kujundid. Need moodustuvad koridori põhjas.\nReeglina on mustri esimene osa kõrgem kui teine, kuid seda pole vaja. Joonis moodustatakse järgmiselt.\nMida suurem on volatiilsus, seda laiem on riba, madala volatiilsusega on riba kitsas ning hinnahüpped on nii aeglased, et neid on keeruline isegi hüpeteks nimetada - näiteks hüpped aegluubis. Nagu eespool mainitud, sõltub Bollingeri riba laius vara volatiilsusest. Pikaajaline graafik näitab selgelt, et bänd kitsendab perioodiliselt palju ja hinnaliikumine aeglustub, seejärel laieneb ja hind hakkab meeletu kiirusega liikuma.\nSeetõttu on pärast iga kitsendamist võimalik ennustada laienemist ja hinnaliikumise kiirust. Laienemise hetk pakub häid kauplemisvõimalusi. Enamasti on kõik küünlad ansambli sees, hind ei hüppa üles ega alla.\nSee on kauplemise jaoks rahulik periood, kuid kui hind hakkab piirile lähenema, võib see tähendada varajast läbimurret ja seejärel kiiret liikumist vastupidises suunas. Mis tahes läbimurre tähendab trendimuutust, kuid ainult siis, kui graafikul ei olnud väljendunud trendi. Kui see oli, siis räägib jaotus selle jätkumisest, mitte muutusest.\nIga puudutus või joone ületamine on võimalus edukas panus teha. Parim aeg kauplemise jaoks - hind on pärast puudutamist tõusnud keskjoonele. Vastuvõtt "W ja M-kujulised kujundid" See tehnika võimaldab teil mõista, kas trend muutub või mitte, sest isegi pikim hinnaliikumine ühes suunas lõpeb varem või hiljem.\nGraafiku alumises osas on hääldatud täht "W", enamasti on selle parem osa vasakpoolse kohal. Seda nähtust võib täheldada nii stabiilse trendiga kui ka selle puudumisel. Hind jõuab alumise piirini, põrgatab ja puudutab keskjoont, misjärel see puudutab uuesti alumist piiri. Pärast teist puudutust tõuseb see uuesti ja kui keskmine joon ületab, siis on see signaal trendipöördeks. M-kujuliste kujundite puhul on kõik täpselt sama - need tähendavad muutust tõusutrendis langustrendiks.\nDiagrammi ülaosas tõuseb hind piirile, põrkab keskjoonele, naaseb piirile ja põrkab uuesti. Strateegia riba valiku jaoks diagramm langeb alla keskjoone, siis trend muutub. Mõnikord juhtub, et kui graafikule ilmub täht "M" mACD indikaator näitab eelseisvat hinnalangust. Sellist näitude vastuolu nimetatakse lahknemiseks, mis näitab peatset hinnamuutust mis lõpuks ka juhtus.\nM ei tundu alati tuttav, mõnikord võib see olla viltu või kõver, kuid see ei muuda tähendust. Alloleval pildil on M-tähte raske ära arvata, kuid kõik tingimused on täidetud, mis tähendab, et on toimunud trendimuutus. M ei tundu alati tuttav, mõnikord võib see olla viltu või kõver, kuid see ei muuda tähendust Binaarsete optsioonide jaoks on loodud paljud strateegiad, kasutades Bollingeri laineid, samuti palju sarnaseid tehnikaid, mis on välja töötatud Forexi finantsturu jaoks, kuid sobivad ka binaarsete optsioonide jaoks.\nAlgajal on parem alustada kõige lihtsamast ja arusaadavamast strateegiast, ilma palju näitajaid kasutamata, et mitte segadusse sattuda. Sellest sõltub suuresti binaarse optsioonimängija edu. Küünlajalgade tabel on ka väga "kõnekas", peate lihtsalt õppima, kuidas seda lugeda. Edukalt saate kaubelda ainult Bollingeri ribade ja ülalkirjeldatud tehnikate abil, nimelt: Tähed W ja M; Kõndige mööda riba; Liini jaotus.\nMõnikord piisab neist edukate panuste tegemiseks, kuid võite kasutada ka näitajaid, mis maandavad tema otsustes kahtlevat kauplejat. Parim on kasutada hinna ostsillaatorit ja MACD indikaatorit.\nSignaale võetakse vastu üsna harva, kuid need on üsna täpsed. RSI, nagu ka Bollinger Bands, leiate enamiku maaklerite ja kõigi kauplemisterminalide põhiloendist. RSI-seadetes töötamiseks on seatud tasemed 30 ja Nii et ma ei anna valemit neile, kes seda vajavad - nad leiavad selle. Ma ütlen liialdamata: olen somerset bitcoin tirdzniecba neist.


Seni on vallad väga hästi suutnud ise otsustada, kuhu tuleb arendus ja kuhu jäävad põllumaad, ütleb kahe sellise maalapi vahel seisev Rae abivallavanem Priit Põldmäe.Foto: Liis Treimann\nSelleks, et Eestimaa paremad põllud majade alla ei kaoks, plaanib riik kehtestada kahele kolmandikule põllumaadest ranged keelud ja käsud. See paneb kahvlisse nii maa omanikud kui ka kohalikud omavalitsused ning tekitab õiguskantsleril küsimusi.\nKuus aastat valminud ja mitu valitsust üle elanud seaduseelnõu keelab ehitamise maadel, mis on tunnistatud väärtuslikuks põllumaaks. Kes sellistel maadel midagi muud teha tahab, see peab selleks põllumajandusametist eraldi loa saama. Ühe hooga keelatakse ka põllumaade metsastumine, mis tähendab, et maaomanikule hakkab kehtima niitmiskohustus.\nSelleks, et 2050. aastal maailma rahvastik ära toita, peab erinevate uuringute kohaselt tootma tänasega võrreldes 50−70% rohkem toitu, ütleb eelnõu seletuskiri. Kuna põllumaade laiendamise võimalused on valdavalt ammendunud, siis muutub järjest olulisemaks küsimus, kui hästi käiakse ümber põllumajandusmaa kui peamise toidutootmise ressursiga.\nPraeguste seaduste järgi otsustab väärtuslike põllumaade jaotumise ja ka selle, kuhu ühes asulas teid või koole kavandatakse, kohalik omavalitsus. Kuivõrd uus eelnõu paneb sellele olulisi piiranguid, siis kannatab ka valdade ja linnade õigus kohalike küsimuste üle otsustada.\nOtsus puudutab kümneid tuhandeid omanikke\nMiks tahab ministeerium tuhandete omanike otsustusõigust monopoliseerida, jääb Kodumaja ASi nõukogu esimehe Lembit Lumpi hinnangul täiesti arusaamatuks. "Põllumassiivid tunnistatakse ministeeriumi otsusega väärtuslikuks ja lisaks piirangutele tekib siis omanikele veel kõiksugu kohustusi, tuleb hakata drenaaži ehitama ja teab mis kulusid tegema. Praegu küll ei paista, et otsus oleks piisavalt hästi läbi mõeldud. Tegeletakse millegi ülereguleerimisega, mis juba varem on täiesti hästi ja õigesti reguleeritud," ütles ta.\nVäärtuslik põllumajandusmaa — põllumaa, mille mulla boniteet on üle Eesti keskmise või maakonna keskmise.\nPwC Legali vandeadvokaat Indrek Kukk juhtis tähelepanu ka sellele, et eelnõus ei räägita kinnistutest, vaid põllumassiividest. Seetõttu võib juhtuda ka nii, et põllumajandusamet määrab kindlaks põllumassiivi, millest suurem osa jääb näiteks naabri kinnistule, osa omaniku kinnistule, aga ehitada ei saa seal lõpuks kumbki.\nPõllumehed on seadusega rohkem rahul. Jaan Sõrra põllumajandus-kaubanduskojast leiab, et põldudele ehitamisega on mindud liiale. "Eelnõu on tervitatav, eriti kuna teistes riikides on sarnaseid seadusi kehtestatud. Põllumaa, millele kord on ehitatud, seda enam tagasi ei saa," rääkis ta.\nSiiski teeb põllumehigi ehituskeeld ettevaatlikuks. "Peaasi, et väga suurt bürokraatiat ei tuleks sellega kaasa, et kui põllumehel endal on vaja maja ehitada oma maale," ütles Sõrra, kelle hinnangul ei ole vahet, kas otsustab kohalik omavalitsus või ministeerium, kui ainult tähtajad ei oleks liiga pikad. Pealegi võib ju ka omavalitsus oma võimu kurjasti ära kasutada.\nKüsimuse all omandiõiguse riive\nKukk seevastu leidis, et omandiõiguse riive on seaduses selline, mis on teatud tingimustel võrreldav sisuliselt võõrandamisega. "Need rängad piirangud tagavad ju selle, et majanduslikult kõige otstarbekamal viisil maad kasutada ei ole võimalik," märkis ta.\nRiigikogu maaelukomisjonis kinnitas asekantsler Marko Gorban, et justiitsministeerium vastuolu põhiseadusega ei näe. Minister Tarmo Tamm lisas, et õiguskantsler on märku andnud, et kui seadus võetakse vastu, pöördub ta riigikohtusse, kuna leiab, et seadus on vastuolus põhiseadusega, selgub komisjoni protokollist.\nSeletuskirjas märgitakse, et lisaks omandiõiguse põhiseaduslikule kaitsele, tuleneb põhiseadusest ka Eesti loodusressursside kaitsmise kohustus. Kukk tõdeb, et põhiseaduslikud õigused võivadki olla omavahel vastuolus, aga tuleb leida kuldne kesktee ja tuvastada, kas omandiõiguse piiramine on proportsionaalne, kas meetod on eesmärgi saavutamiseks sobiv ja kas võib leiduda vähem koormavaid võimalusi.\nValdadelt kaob kaalutlusõigus\n"Miks selline eelnõu üldse kavas on, mis eesmärk sellel on? Esmajoones paistab, et riik ei usalda enam kohalikke omavalitsusi ega Eesti inimesi. See on asjatu kartus või hirm. Tegelikult võetakse kohalikus omavalitsuses ka praeguse regulatsiooniga seda arvesse," kritiseeris Kukk.\nSama meelt on Rae vallas planeeringut eest vastutav abivallavanem Priit Põldmäe. "Nagu Villu Reiljani ajad on tagasi, kus minister tahab kogu Eesti elu eest otsustada. Kui keegi näeb probleemi, kus vallad ei saa väärtuslikke põllumaid kaitsta, siis näidaku. Juba praegu peame üldplaneeringuga tegema uuringu, väärtuslikud põllumaad ära märkima, põllumeestega kokku leppima, üldplaneering on demokraatlik dokument," ütles Põldmäe.\nRae vallas näiteks määrati kindlaks, et põhjaossa tulevad arendused, seal müüsid põllumehed maa maha ja arendasid selle raha eest põlde valla lõunaosas. "Me ju näeme, kus toimub valglinnastumine, kus on mõistlik arendada, seal planeerime arendusi, kus on perspektiivikas põldu harida, seal panime maa otstarbe kaitse alla," rääkis ta.\n"Nagu Villu Reiljani ajad on tagasi, kus minister tahab kogu Eesti elu eest otsustada."\nSee, kuidas ministeeriumil või põllumajandusametil peaks tekkima pädevus otsutada valla ruumilise planeerimise üle, jääb Põldmäele arusaamatuks. "Ma olen põllumehe poeg ja põllumajanduses alustanud. Seaduse põhimõte on tervitatav. Kuid probleem on selles, et see seadus ei täida oma ülesannet ega ole seda ka praegustes tingimustes vaja. Iga hea mõtte pärast ei ole vaja uut seadust teha," jäi Põldmäe kriitiliseks.\nKa Lembit Lump küsis, miks tahetakse valdadelt otsustusõigus ära võtta. "Ega krundid iseenesest ei teki. On üldplaneering, sellele kehtestatakse detailplaneering, ja nii edasi. Loogiline on see, et selle kõige üle otsustab siis ka kohalik omavalitsus," ütles ta.\nIndrek Kukk tahtis teada, kui ulatuslikult on siis tegemist omavalitsuste põhiseaduslike tagatiste riivega, sest kohaliku elu küsimusi peab otsustama omavalitsus. Sarnasel põhimõttel seisab ka Euroopa kohalike omavalitsuste harta.\nSeda enam, et keelu alla pannakse ka väärtuslikuks tunnistatud põllumaad, mis asuvad alevike asustuspiirides. Täpsemalt on alevikes esialgsetel andmetel väärtuslikke ja üle 2 hektari suuruseid põllumajandusmaa massiive 1200 tükki kogupindalaga umbes 31 000 hektarit.\n"Nii väikesel lapil edukat põllumajandust ei tee, seal ei ole ruumi kombainiga ümbergi pöörata."\nSellel, kui keset alevikku jääb kahehektariline maalapp teiste, näiteks elamumaade vahele, ei näe Priit Põldmäe üldse mõtet. "Ükski põllumees seda kaht hektarit majade vahel harima ei hakka, seal tekib müra, seal tuleb kasutada taimekaitsevahendeid, sellises keskkonnas ei saa seda tööd teha. Põllumeeste jaoks see paremaks midagi ei tee," jäi ta kindlaks.\nIndrek Kukk leidis, et seadus on konkreetselt maaomanike kahjuks ja suurmaaomanike kasuks. Kui maa kasutusviisid on rangelt piiratud, siis langetab see maa hinda, aga kui kellelgi ongi ainult kahehektariline maatükk, siis ei jää tal muud üle kui see kas maha müüa või sellega mitte midagi pihta hakata. Peale niitmise. "Nii väikesel lapil edukat põllumajandust ei tee, seal ei ole ruumi kombainiga ümbergi pöörata," märkis ta. Sellist maad on mõtet osta aga ainult suuromanikel, kellele maa odavaks muutumine teeks kindlasti head meelt.\nMõju maa hinnale tunnistab ka Sõrra. "Eks mõned põllumehed, kes on mõelnud lõpetada ja kavandavad maa müüki või sinna elamumaa planeeringute saamist, eks nende jaoks maa hind siis langeb, kui ehitust planeerida ei saa. Aga need on vast üksikud juhud," ütles ta.\nKuhu jäi hea tava?\nHoolimata pikast ja põhjalikust ettevalmistusajast sattus eelnõu menetlemine riigikogus nii, et ettepanekute esitamise aeg on 2. jaanuaril. Kümme tööpäeva pärast esimest lugemist, nagu riigikogu kodukord ette näeb, aga pühade perioodil. "Kes jõuab jõulude ajal selle eelnõu läbi töötada," jäi Lembit Lumpile kahtlus, et heast tavast pole siin juttugi. Seda enam, et tegemist on eelnõuga, mis puudutab kümneid tuhandeid inimesi, lisas Indrek Kukk.\nKiirustamise viljad on ka näha. Arvamusi ja ettepanekuid saavad esitada ka näiteks kinnisvarafirmad. Mitme ettevõtte juhid olid pühade-eelsel nädalal juba puhkusel või tunnistasid, et on eelnõu olemasolust küll teadlikud, aga ei ole jõudnud sellesse veel süveneda.\nMaaeluministeerium: lõpuks kaitseb üks seadus ka põllumaad\nPõhiseaduse järgi on küll maaomanikul õigus oma varaga vabalt ümber käia, aga sellele sättele lisanduvad ka klauslid, et kitsendused sätestab seadus ning omandit ei tohi kasutada üldiste huvide vastaselt, ütles maaparanduse ja maakasutuse büroo peaspetsialist Helve Hunt.\nKuidas eelnõu parandab olukorda võrreldes olemasolevate seadustega?\nPraegu ei ole ühtegi seadust, mis väärtuslikku põllumajandusmaad tegelikult kaitseks. Antud eelnõuga parandatakse mullastiku kaitse õiguslik tühimik.\nKui palju piirab seadus võrreldes praegusega kohalike omavalitsuste õigusi toimetada, planeeringuid kehtestada?\nSeadusega püütakse luua olukord, kus kohalikud omavalitsused järgiksid planeeringute koostamisel väärtusliku põllumajandusmaa kaitsemeetmeid kogu riigis ühetaoliselt ja ühesugustel alustel.\nAlgatatud on kohaliku omavalitsuste üldplaneeringute koostamine. Maaeluministeerium, põllumajandusamet ja Põllumajandusuuringute Keskus on valmis kõrvuti muude kaasatud asutustega osalema planeeringute koostamises, et saada põllumajandusmaa massiivide, sealhulgas väärtuslike põllumajandusmaa massiivide, määratlemisel kohalike omavalitsustega parima koostöö kaudu kõige õigemad tulemused.\nVäärtuslikule põllumajandusmaale võib ehitada ja selle sihtotstarvet võib muuta, kui selle maa-ala maakasutuse juhtotstarve vastab pärast selle seaduse vastuvõtmist kehtestatud üldplaneeringuga määratud maakasutuse juhtotstarbele.\nSeega, kui maakasutus on üldplaneeringus kokku lepitud ja kooskõlastatud (näiteks hõlmatakse üldplaneeringuga mingis ulatuses väärtuslik põllumajandusmaa muul kui põllumajanduslik kasutus), siis kokkulepitusse hiljem enam ei sekkuta.\nKui palju piirab seadus maaomanike õigusi oma varaga vabalt ümber käia?\nSeadus kaitseb üksnes maatulundusmaa sihtotstarbega väärtusliku põllumajandusmaa massiive, mille suurus on 2 hektarit või rohkem. Sihtotstarbed on paigas aastast 1994. Eeldame, et omanik teab talle kuuluva maa sihtotstarvet, sest maksab ta ju selle alusel ka maamaksu. Kui omanik tagab maa kasutamise vastavalt selle sihtotstarbele, siis on kõik korras.\nSeega ei saaks ju omanik niisama eeldada, et ta hakkab põllumajandusmaad lihtsalt äkki täis ehitama. Sellist vabadust ei anna täna ei ehitusseadustik, looduskaitseseadus, muinsuskaitseseadus jne.\nMis puudutab maaomaniku õigust oma varaga vabalt ümber käia, siis jah, põhiseaduse § 32 seda ka väidab, kuid sellele sättele lisanduvad ka klauslid, et kitsendused sätestab seadus ning omandit ei tohi kasutada üldiste huvide vastaselt. Põhiseaduse § 5 ütleb ka seda, et Eesti loodusvarad ja loodusressursid on rahvuslik rikkus, mida tuleb kasutada säästlikult. Mullastik, eriti selle väärtuslikum osa, millele tugineb meie toidujulgeolek, on taastumatu loodusressurss, mille olemasolu eest on viimane aeg hakata seisma meil kõigil.\nKas põllumaa omanik on edaspidi kohustatud oma maid näiteks niitma, et neid võsavabana hoida?\nTalupojatarkusega maaomanik ei lase talle kuuluvat kõrget väärtust, milleks on suurem kui 2 hektari suurune viljakas põllumajandusmaa, võssa kasvada. Seda eeldust kinnitab asjaolu, et umbes 90% väärtusliku põllumajandusmaa massiividest on registreeritud PRIA põllumassiivide registris ning need maad on põllumajanduslikus kasutuses.\nSamas n-ö võssa võib lasta kasvada kuni 0,5hektarist põllusoppi ning põllumajandusameti loal võib kujundada näiteks põllumajandusmaastiku mitmekesistamiseks puudesalu. Kui aga omanik ei suuda talle kuuluvat kõrge väärtusega põllumajandusmaad võsavabana hoida, siis väärtusliku põllumajandusmaa kaitse seisukohalt peab ta tulevikus hakkama seda tegema.\nKas selle seaduse tulemusel võib tekkida olukord, kus 200 × 100 meetri suurune maatükk jääb alevikus muude maade vahele, mis on näiteks elamumaa, st et majad ja põllumaa hakkavad kuidagi "ruuduliselt" vahelduma?\nKüsimuse püstitusest ei saa hästi aru. Massiivid, mis osutuvad väärtuslikeks, jäävad tulevikus nii, nagu nad on seal praegu, kenasti mitmekesistama aleviku maastikupilti. Alevikes on ning alevike piiridega lõikub esialgsete analüüside kohaselt kahe hektari suuruseid ja suuremaid väärtuslikke põllumajandusmaid kokku ligi 1200 tükki kogupindalaga umbes 31 000 hektarit. Lisaks on alevikes neid üle 2 hektari suuruseid põllumajandusmaa massiive, mis eeldatavasti ei ole keskmisest kõrgema boniteediga, 12 000 hektari ulatuses.\nMis juhtub siis, kui alevikust saab alev, kas siis need põllumaad vabastatakse kaitse alt?\nKui alevikust saab alev, siis seal asuvate põllumajandusmaa massiivide mullastik jääb paraku selle seaduse mõistes õigusliku kaitseta. Sel juhul saab loota kohaliku omavalitsuse üldplaneeringuga kehtestatavatele normidele ja „tervele mõistusele“.


Pildid: Kaire Vilgatsi auto põles suure leegiga - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nLaulja Kaire Vilgatsi auto, mis täna hommikul maanteel põlema läks.\nFOTO: Kuvatõmmis Instagramist / kaire_vilgats\nLaulja Kaire Vilgats postitas pühapäeval Instagrami lugudesse kaadrid oma põlevast autost. «Kui poleks ise kohal olnud, ei usuks,» lisas laulja ja kinnitas, et temaga on kõik hästi.\nPühapäeva hommikul postitas Kaire Vilgats sotsmeediasse kaadrid põlevast autost. «Kui poleks ise kohal olnud, ei usuks,» kirjutas Vilgats video juurde ning märkis ära, et tegu oli hommikuse adrenaliinidoosiga.\nJärgmises loos näitas Vilgats pilti juba kustutatud auto sisemusest ning kinnitas, et see oli tema auto. Lõpetuseks lohutas Vilgats oma fänne, et temaga on kõik hästi ning laulja oli juba teatrisse proovi jõudnud.\nVilgats kinnitas Elu24-le, et helistas hädaabinumbril hommikul kell 9.44 ja viibis õnnetuse hetkel autos üksinda.\n«Autos tundsin vinguhaisu. Peatusin ja väljusin autost. Siis peatus üks auto ning selle juht pakkus abi,» kirjeldas laulja hommikut. «Kuna tossu hakkas tulema, siis mees juba hüüdis, et auto põleb, helistagu ma 112. Mees osutus päästetöötajaks, kes nüüd kiirabis tööl,» täpsustas Vilgats. Endise päästetöötaja kiire tegutsemine päästis ka laulja vara autost: «See oli imeline abi.»\n«Arvatavasti oli tehniline rike elektrisüsteemides,» pakkus ta õnnetuse põhjuseks.\nVilgats läks pärast õnnetust edasi proovi, kuid tunnistas: «Enesetunne on veidi häiritud. Laval suutsin eksida.»\nPäeva jooksul jagas Vilgats sotsmeedias hommikust veel kahte videot, kus ühel on kuulda ka valjemat pauku. «Issand, kui jube,» kommenteerib laulja taustal, mille peale abipakkuja täpsustab, et tegu oli õhkpadjaga. «Täitsa pekkis,» lausub laulja video taustal.\nKaire Vilgats jagas Instagramis videot oma põlevast autost.\nFOTO: Kuvatõmmis Instagramist / @kaire_vilgats\n«Õhkpadja plahvatuse sain ka pilti,» kirjutab Vilgats video juurde, milles valjemat pauku.\nKaire Vilgatsi leekides hävinud auto.\nKaire Vilgats teatas fännidele, et temaga on kõik hästi.


Äripäev • 2. mai 2018 kell 5:23\nLisaks teatas ettevõte 100 miljardi dollari suurusest aktsiate tagasiostuprogrammist, andes sellega investoritele kindlust, et iPhone on endiselt kuum kaup. Lisaks sellele tõstetakse dividendi 16 protsendi võrra.\nApple kasvatas esimeses kvartalis (Apple'i enda arvestuse järgi 2018. aasta teises kvartalis) käivet 16 protsenti, 61,1 miljardi dollarini. Analüütikud prognoosisid 60,9miljardist käivet.\nEttevõtte puhaskasum kasvas 25 protsenti, 13,8 miljardi dollarini (2,73 dollarit aktsia kohta). Apple näeb ka käimasolevat kvartalit positiivsemalt kui analüütikud, mistõttu aktsia kerkis järelturul 2,3 protsenti.\niPhone'i müük oodatust tugevam\nKuigi analüütikud olid iPhone'i müügitulemuste osas möödunud nädalal skeptilised - kehvavõitu tulemused Apple'iga koostööd tegevatelt kiibitootjatelt viitasid justkui iPhone'i nõrkusele -, jäi Apple siin analüütikute ootustele (52,3 miljonit telefoni) vaid õige pisut alla: esimeses kvartalis müüdi 52,2 miljonit iPhone'i.\nSamuti kallines müüdava telefoni hind: kui möödunud aasta samas kvartalis sai iPhone'i kätte keskmiselt 655 dollariga, siis tänavu tuli välja käia 728 dollarit. Kontserni juht Tim Cook püüdis ka investorite kõhklusi uue iPhone Xi vastu hajutada. Kui mitu kuud püsis hirm, et tuhandedollarine telefon vaevalt et massidesse jõuab, siis nüüd kinnitas Cook, et tegu oli selle kvartali müüduima mudeliga.\n„Kliendid valisid iPhone X telefone Apple’i toodete seast järjest rohkem. Sama nägime ka detsembris lõppenud kvartalis, mil telefon turule tuli,“ ütles Tim Cook. „Me kasvasime ka kõigi geograafiliste segmentide lõikes – Hiinas ja Jaapanis ületas kasv 20 protsendi piiri.“\nApple’i teenuste segmendi käive kasvas 31 protsenti, 9,1 miljardi dollarini. Analüütikud ootasid 8,4 miljardi suurust käivet.\nApple’i aktsia on viimase 12 kuuga kallinenud 15 protsenti, Dow Jones on samal ajal tõusnud 15 protsenti.


EHA kutsub esitama kaastöid Eesti Haridusteaduste Ajakirja erinumbrisse | Tartu Ülikooli haridusteaduste instituut\nEHA kutsub esitama kaastöid Eesti Haridusteaduste Ajakirja erinumbrisse\nEHA kutsub esitama kaastööd Eesti Haridusteaduste Ajakirja erinumbrisse (kd 4, nr 2), mille teema on erivajadused ja käitumisprobleemid. Seekordse numbri toimetajad on Tartu Ülikooli kasvatusteooria dotsent Kristi Kõiv ja emeriitprofessor Jaan Kõrgesaar, Tallinna Ülikooli sotsiaaltöö dotsent Mare Leino ning eri- ja sotsiaalpedagoogika lektor Tiiu Tammemäe. Erinumber ilmub 2016. aasta novembris.\nErivajaduste ja käitumisprobleemide erinumbrisse oodatakse kaastöid, mis hõlmavad eripedagoogiliste ja pedagoogilis-psühhologiliste probleemide laia spektrit. Oodatudon nii süvateoreetilised käsitlused kui ka uurimistulemused Eestist ja teistest maadest.\nVõimalikud teemad sealhulgas on:\n* hariduslike erivajaduste märkamine ja avaldumine;\n* erivajadustega laste arengu hindamine;\n* kaasav haridus: õpetuse sisu ja korraldus;\n* emotsionaalsed, sotsiaalsed ja käitumuslikud probleemid;\n* õppurite antisotsiaalne ja kuritegelik käitumine;\n* agressioon ja vägivald koolis;\n* koolikiusamine ja kiusamine muus kontekstis;\n* tõenduspõhine sekkumine ja probleemide ennetamine.\n1. Autorid saadavad teemad ja eestikeelsed resümeed (pikkus kuni 200 sõna) hiljemalt 30.09.2015 toimetaja Kristi Kõivu aadressil kristi.koiv [ät] ut.ee. Resümee sisaldab teemakohase teaduskirjanduse põhiseisukohad, uuringu eesmärgi, uurimismeetodid ja (oodatavad) tulemused.\n2. Toimetajad teatavad autoritele otsuse resümee vastuvõtmise kohta 08.11.2015.\n3. Autorid esitavad toimetajatele korrektselt vormistatud käsikirja koos ingliskeelse kokkuvõttega 10.02.2016.\n4. Toimetajad teatavad autoritele retsenseerimise tulemused 24.03.2016.\n5. Autorid arvestavad retsensentide märkusi 07.04.2016.\n6. Vajadusel käsikirjade teine retsenseerimine ja märkuste arvestamine 02.06.2016.\n7. Artiklite keeletoimetamine juuniaugust 2016.\n8. Ajakirja küljendamine Tartu Ülikooli Kirjastuses septemberoktoober 2016.\n9. Ajakirja ilmumine 01.11.2016.\nTäiendavat infot ajakirja ja kaastöödele esitatavate nõuete kohta saab aadressilt http://ojs.utlib.ee/index.php/EHA või ajakirja kodulehelt eha.ut.ee. Küsimustega ajakirja kohta võib pöörduda ajakirja vastutava toimetaja Krista Uibu poole aadressil krista.uibu [ät] ut.ee.


Märksõna: 4k | Kahvel\nSharp tegi 5.5-tollise UHD ekraani\nEnda pildistamine on viimasel ajal haiglaselt populaarsust kogunud ning elektroonikatootjad näevad selles trendis suuri rahasid. Samsung pakub oma uue NX500 digifotokaga võimalust ennast jäädvustada 24MP piltide või 4K video kujul.\nKui HDMI loodi, oli tegemist justkui millegi imelisega. HD pilt ja ruumitäitev heli, ühes pisikeses kaablis, ajal mil SCART oli veel vägagi levinud. Mida paremat võiks tahta? Aeg läks edasi…\nPhilips võitis EISA auhinna veel esitlemata teleri eest\nSelle uudise võib kindlasti apsaka alla kategoriseerida. Philips pälvis Euroopa suurima multimeediaväljaannete toimetuste organisatsiooni EISA auhinna Philips 65PFL9708 teleri eest. Uudise teeb huvitavaks asjaolu, et mainitud telerit pole Philips veel…


Eelteade: Vastseliina kihelkonna sugupuude näitus tulekul - Perekonnaajaloo foorum\nEelteade: Vastseliina kihelkonna sugupuude näitus tulekul\nPostitus Postitas Eike Riis » Reede 06. Märts 2009, 19:55:03\nJätkates Võro Instituudi ja Eesti Genealoogia Seltsi (EGeS) Võrumaa juurte uurijate juba traditsiooniks muutunud koostööd on seoses Oraval toimuva Kaika suveülikooliga kavas 2009.a suvel korraldada\nSeega on piisavalt aega eksponaatide ettevalmistamiseks. Kuidas ja millal hakkab toimuma eksponaatide kogumine, sellest teatatakse aegsasti, kui näituse toimumise aeg ja koht on paika pandud. Kavas on leida võimalus, kus näitusega saaks tutvuda vähemalt ühe kuu jooksul, veel parem kui poolteist või kaks.\n• Võrus: Maimu Hinn, EGeS-i Võrumaa osakonna esinaine\ne-post: hinnmaimu@hot.ee ; mobiil 5190 9744\n• Tallinnas: Eike Riis, EGeS-i Tallinna osakonna Võrumaa tugiisik\n• sugupuude skeemid, tabelid, stendid jm peavad olema varustatud tugevdusliistuga (sh võimalusega kinnitada riputusnööri, tugevdusliist soovitavalt puidust) vähemalt eksponaadi ülemises servas, rullikeeratavatel eksponaatidel raskuseks ka alumises servas;\n• eksponaatide kleepimine seinale või muul viisil seinale kinnitamine ei ole võimalik;\n• seinale riputatava eksponaadi soovitav maksimaalne kõrgus 2 meetrit, laius soovitavalt mitte üle 1,5 meetri;\n• horisontaalsetele alustele (laudadele) on võimalik paigutada ainult köidetud uurimusi ja albumeid (soovitavalt ca A4 formaadis, maksimaalselt A3 formaadis);\n• palume eksponaadid varustada selle valmistaja (suguvõsauurija) kontaktandmetega, et huvilistel oleks võimalik vajadusel tegijaga konkreetse sugupuu teemal otse ühendust võtta;\n• palume mitte esitada üksikuid dokumente, fotosid, suguvõsa või kokkutulekute meeneid vms – paluks need kinnitada näitusele sobivalt nt paberist, kartongist vms alustele ja kujundada seinale riputatavaks või kokku köidetud eksponaadiks.


Kuld on vara, mis on tekitanud inimestes emotsioone juba tuhandeid aastaid ja tema atraktiivsus on säilinud tänapäevani. Erinevalt paljudest teistest varadest on kuld vastupidav, kergesti transporditav ja üle maailma aktsepteeritav. Nõudlus kulla järele ei tulene ainult ehtetööstusest, vaid ka paljudest teistest tööstusharudest nagu näiteks elektroonika-, kosmose- ja meditsiinitööstusest.\nKuld on tähtis väärismetall, mida on sajandeid kasutatud rahana, vara säilitajana ja juveelinduses. Looduses esineb kuld väikeste terakeste või kamakatena kivis. Puhas kuld on eredat kollast värvi, mida on ajalooliselt peetud atraktiivseks, lisaks on ta pehme, tihe, läikiv ja kõige vormitavam ning plastilisem väärismetall.\nKulda on kasutatud müntide tegemiseks erinevates riikides sajandeid. Kuna kuld ise on tavakasutamise jaoks liiga pehme, siis on vase või mõne muu metalli lisamisega teda tugevdatud. Kulla puhtust mõõdetakse karaatides (k), puhas kuld on 24k.\nNB! Investeerimiseks sobivate kuldmüntide hinnad algavad 100 eurost. Kuldplaadi võib kätte saada isegi 30 euroga. Vaata täpsemat hinnakirja…\nTänapäeval ringluses olevad mündid ei sisalda enam kulda. Kulla keemilise elemendi sümbol on Au ja aatomnumber 79. Kulla ladinakeelne nimetus aurum.\nPaljude riikide keskpangad, fondide haldajad ja ka eraisikud on investeerinud oma varad kulda, kuna usuvad, et see investeering annab kaitset inflatsiooni ja majandusliku teadmatuse vastu.\nKulda investeerimisel on investoril mitmeid võimalusi: füüsiline kuld, kullal põhinevad finantsinstrumendid (futuurid ja optsioonid), börsil kaubeldavad fondid, kullatootjate aktsiad, kullasertifikaadid ja -kontod. Valida võib otseste või kaudsete investeerimisviiside vahel. Kuld võib olla, kas kõige väiksemate või kõige kõrgemate kuludega investeering – see oleneb investori valikutest.\nInvesteerimiskuld – kuldmündid ja kuldplaadid:\nHinnad alates ~35 eurost.\nHinnad alates ~100 eurost.\nHinnad alates ~15 eurost.\nTutvu investeerimiskulla valiku ja hinnakirjaga e-poes…\nKõige enam levinud investeerimisvõimaluseks on siiani füüsiline kuld, ehk investeerimine kas kuldmüntidesse, kullaangidesse või kuldplaatidesse. Füüsilist kulda mõõdetakse untsides. 1 unts (oz) = 31,103 grammi. Väiksemad mündid on 1/20 oz ja suurimateks kullakangideks on seerianumbritega nummerdatud 400 oz (umbes 12,5 kg) kaaluvad kangid. Kõige tavalisemaks peetakse 1 oz münti. Kuna mündi või kangi tootmiskulud on sõltumata mündi suurusest samad, on investorile soodsam investeerida suurematesse müntidesse või kangidesse.\nTavaliselt on kuldmüntide kullasisaldus 99,99%. Füüsilisse kulda investeerimisel on oluline silmas pidada, et mündi numismaatiline väärtus (lisandväärtus) ei ületaks kulla hinda (sisemist väärtust). Numismaatika on teadus ja numismaatiline väärtus on oluline müntide kollektsionääridele, kuid investeerijale võib see investeeringu veelgi ebalikviidsemaks muuta, kuna nende müntide hind koosneb kolmest komponendist: metalli sisaldusest, numismaatilisest hinnalisandist ja kaupmehe kasumist. Investeerimismüntidel jääb ära numismaatiline hinnalisand, mis võib olla üsna oluline osa mündi ostu- või müügihinnast.\nFüüsilise kulla omahind sõltub paljudest asjaoludest. Hinna sisse on arvestatud nii tootmise-, hoidmise-, tarnimise-, käitlemise- kui ka kindlustamise kulud ning samuti ka müüja kasum, mis otseselt mõjutavad füüsilise kulla hinda. Lisakulud ei pruugi küll mängida olulist rolli nendele investoritele, kes on investeerinud rahaväärtuse säilitamise eesmärgil, kuid nendele investoritele kes loodavad suuremat tulu, on lisakulud määrava tähtsusega. Ostes füüsilist kulda on ostuhinnas arvestatud kõigi nende kuludega. Vaata investeerimskulla hinnakirja.\nJuba eelajaloolistest aegadest alates on kulda peetud tähtsaimaks metalliks. Egiptuse hieroglüüfid kirjeldavad kulda juba aastal 2 600 eKr. Ka Vanas Testamendis mainitakse mitmetes kohtades kulda.\nMali impeerium (riik Lääne-Aafrikas, 1235–1645) oli vanas maailmas kuulus oma kullavarude poolest. Põhiliseks kulla eksportijaks sai impeeriumi valitseja Mansa Musa, kes vahendas Põhja-Aafrika riikidesse nii palju kulda, et sellest tekkinud inflatsioon tekitas majanduskriisi, mis kestis rohkem kui 10 aastat.\nKulda mõõdetakse grammides või untsides. 1 unts (oz) on võrdne 31,103 grammiga. Kui kulda on segatud mõne muu metalliga, siis seda väljendatakse karaatides, 24 karaati tähistab puhast kulda. Kuid kullasisaldust antakse ka järjest tihedamini kümnendsüsteemis, näiteks kullasisaldus 0,999 tähendab väga puhast kullasulamit.\nPõhiliselt tänu kulla pehmusele, kuid ka tugevusele, elastsusele, sulamise temperatuurile, värvile ja muudele omadustele, on ta põhiline väärismetall, mida kasutatakse ehete tegemisel.\nPuhta kulla mõõteühik on 24ct ning see on liiga pehme, et sellest näiteks ehteid teha, seega tuleb seda segada teiste metallidega, et moodustada sõrmus, kõrvarõngas või muu ehe. 18-karaadine kuld sisaldab 75% puhast kulda, 14-karaadine kuld sisaldab 58.5% puhast kulda ning 9-karaadine kuld sisaldab 37.5% puhast kulda.\nTihti lisatakse kullale juurde vaske või hõbedat. Roosaks kullaks nimetatakse umbes 25% vase sisaldusega kulda. Valge kuld jällegi koosneb kullast, niklist, tsingist ja vasest.\nAastatel 1526 kuni 1930 oli kuldmüntide puhtuseks 22k. Tänapäeva kollektsionääride ja investeerijate kuldmüntide puhtus on 24k, kuigi kuni tänapäevani tehakse kuldmünte Ameerika Kuld Kotkas (American Gold Eadle) ja Suurbritannia Kuld Vürst (Gold Sovereign) 22k puhtusega. Kanada Kuldne Vaher (Canadian Gold Maple Leaf) on puhtaima kullaga münt (kuldmünt), mida tänapäeval toodetakse – kulla sisaldus 99,999%. Lisaks hakkas aastal 2006 Ameerika tootma American Buffalo-t, mis on ka kõrge 99,99% kullasisaldusega.\nKullastuudio on saatesari, kus kullast ja investeerimisest räägivad oma ala asjatundjad. Saadetes tuleb juttu kullast nii maailma majanduse kui ka üksikisiku tasandil. Saatejuht on Neeme Raud. Vaata saateid ja videosid.\nVäikeinvestoritele on mõeldud kullakontod mis ei nõua suuri rahalisi vahendeid. Kullakontode tugevamaiks küljeks on ajafaktor. Virtuaalse kulla ostmine või müümine toimub elektrooniliste kanalite kaudu hetkega.\nEestis pakub kullakonto avamise võimalust näiteks Admiral Markets. Kullakonto on standard kauplemiskonto, mille baasvaluutaks on kullaühikud. XAU on rahvusvaheline finantssümbol, mis tähistab kulda. Lühend tuleneb kulla keemilise elemendi tähisest Au ehk aurumist. Kullaühik kujutab endast ilma tagatiseta sünteetilist valuutat. Kullakonto omanik ei saa oma vara füüsilises kullas välja võtta, vaid investeering konverteeritakse ümber soovitud valuutaks. Sisuliselt on tegemist võimalusega maailmaturul kasumit või kahjumit teenida ostes virtuaalseid kullaühikuid. Hoiustega võrreldes on kullakonto vahe selles, et määravaks ei ole mitte tähtajalise hoiuse intress vaid kulla hinna kõikumine maailmaturul.\nTänapäeval loetakse väärismetallideks kulda, hõbedat, plaatinat, pallaadiumi ja nende sulameid.


Karilaid: Parvlaevasaaga vastutus lasub peaminister Taavi Rõivasel - Riigikogu\nKarilaid: Parvlaevasaaga vastutus lasub peaminister Taavi Rõivasel\nRiigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Jaanus Karilaid sõnas eile pärast parlamendis toimunud parvlaevade teemalist arupärimist, et valitsuse suutmatus parvlaevahanke probleemidega varajases faasis tegeleda, näitab nende ebakompetentsust ning ükskõiksust saarte inimeste suhtes. Karilaid tunnustab minister Kristen Michalit, kes on tänaseks oma eelkäijate eksisamme tunnistanud, kuid lisab, et tegemist on siiski selgelt ebapiisava pingutusega.\n„Nüüdne vigade tunnistamine ning Leedolt asenduslaevade rentimine on hädakäik, milleni poleks majandus-ja kommunikatsiooniministeerium parvalaevahanget korraldades üldse jõudagi. Opositsioon hoiatas juba enam kui pool aasta tagasi, et on tõenäoline, et me vajame asenduslaevu, sest uued tellitud laevad ei jõua kohale. Toona seda tunnistada ei soovitud ja raiuti justkui rauda, et laevad jõuavad kohale. Nagu ikka, ignoreeriti ja lausa naeruvääristati opositsiooni hoiatusi. Täna on aga peale pikka hämamist ja valetamist selge, et opositsiooni kriitika oli adekvaatne. Eesti poliitikat eristab põhjamaisest poliitiliselt kultuurist see, et opositsiooni häält ei taheta kuulata. Opositsiooni kuulamine aitaks aga vältida taolisi rahvale kahjulikke otsuseid,“ rääkis Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid.\nKarilaiu hinnangul on parvlaevade kaasus hea näide sellest, kuidas teerullipoliitika rakendamine ei too riigi jaoks positiivseid tulemusi. „Üsna kiirelt oli selge, et Vabariigi Valitsusel puudus parvlaevadega seoses plaan B. Tagasiminek Leedo parvlaevade juurde ei kuulunud kindlasti valitsuse esialgsete plaanide hulka.“\n„Rahvas on väsinud sellest, et maksumaksja raha lennutatakse hoolimatult tuulde, kuid vigade eest ei vastuta keegi. Olen veendunud, et tänase segaduse eest vastutab peaminister isiklikult, kuna just Taavi Rõivase kabineti istungil 2014. aastal otsustati ära poliitiline suund minna parvlaevahankega edasi ilma, et oleks vahepeal ilmnenud vigu likvideeritud. Taavi Rõivasel on aeg vabastada peaministri ametikoht, ainult ministrite vangerdustega tänast valitsust ei päästa,“ lõpetas Jaanus Karilaid.


DREW TUMA GAY, ABIKAASA, ABIELUS, PARTNER, LGBT, PALK, POISS - MUSTKUNSTNIK\nDrew Tuma Gay, abikaasa, abielus, partner, LGBT, palk, poiss\nDrew Tuma on Ameerika televisiooni ajakirjanik ja ankrumees, spetsialiseerunud ilmastikutingimustele ja värskendustele. San Francisco meteoroloog Drew on praegune ABC7 peamine ilmastikuolu. Päikesepaistest vihma, meele ja kõige muu vahepeale otsib endine WTTG-TV uudistekanal kõike ja annab sellest teada.\nElukutse:Teleajakirjanik ja meteoroloog\nDrew Tuna isiklik elu - kas ta on abielus?\nUhke homo Drew Tuna on siiani vallaline ja lastetu. Nautides oma päevi San Franciscos, võtab ta rõõmsalt kaasa tema partner, kinnisvaramaakler Joey Hersh.\nDrew, kes on alati olnud oma seksuaalse sättumuse suhtes avatud, tervitab televisioonis ühte silmapaistvat geimudelit. Ajakirjanik Drew jagab praegu õnnelikke suhteid oma parema poole Joeyga, kes on tuntud kinnisvaramaakler, kellel on üle kümne aasta pikkune karjäär San Franciscos.\nPhiladelphias aretatud ilmaviga hammustas seda kuulsat meteoroloogi 1996. aastal, kui ühe tormi 40 tolline lumi linna ummistas. Uudishimu ja kirg ilma vastu tuli loomulikult, kuna ta oli keskkooli ajal ilmaklubis.\nLisaks on tal Penn State'i ülikoolis bakalaureusekraad meteoroloogias, kus tal oli esimene kogemus kohalikus kaabeltelevisiooni kanalis nimega PCN-TV.\nDrew tuunikala vanus - kõrgus ja kaal\nDrew Tuna on pealtnäha kõrge kasvu, kõhna rühi ja tasakaalustatud kehakaaluga ideaalne mees. Alati vormis, ta on kasvava eaga uskumatult säilitanud oma sportliku kehaehituse.\nSeksikas 29-aastane terava näo ja hästi vormitud kehaga, Drew pargitud jume, köitvad silmad, kenasti tehtud soeng ja poleeritud välimus rikub sõna otseses mõttes vananemise seadust. Kõik need aastad on ta oma hoolitsetud kohalolekuga püsinud väga nägus, toonuses ja ligitõmbav.\nAlates liitumisest San Francisco KGO-TV-ga 2014. aastal on ta kogunud üsna kohaliku fänni. See ei põhine mitte ainult tema mõistusel või ankurdamisel, vaid ka tema mudelilikul välimusel ja soovil sotsiaalmeediat kasutada.\nSuurejooneline spordiharrastaja Drew viib tervisliku eluviisi, et hoida oma keha puutumata. Innukas jooksja, olles võistelnud Virginias Richmondis Triatlonis, naudib ta kokkamist, reisimist ja oma kallimaga aega veetmist.\nSeisukohal naudib ta elu San Franciscos koos oma juhtiva mehe Joey'ga, avastades linna restorani, külastades uusi kohti ja nautides täiuslikku õhtusööki. Jälgige teda sotsiaalmeedias, sealhulgas Twitteris ja Instagramis, et end värskena hoida.\nTõmbas tuunikala puhasväärtust ja palka\nDrew Tuna netoväärtus: Drew Tuna on KGO-TV sertifitseeritud eetrimeteoloog, kes ei ole meedias ega avalikkuses avaldanud oma netoväärtuse või palga tegelikku arvu.\nAastaid kestnud raske töö ja pühendunud karjääri tõttu muutsid kõik takistused ja viletsused temast eduka ja särava mehe, kes ta praegu on. Alustades oma karjääri 2005. aastal WHSV-TV-s pea meteoroloogina, on Peeni ülikooli vilistlased oma edukast televisioonikarjäärist vaieldamatult suure varanduse teeninud.


Registreeruda palume hiljemalt 7. oktoobriks 2019 siin elektroonilisel registreerumisvormil >>\nKoolitustasu on 50 EUR ning sisaldab koolitust ja kohvipause.\nLähem info: kodulehel ui.eelk.ee, tel 553 0399 või See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nEELK Usuteaduse Instituut kutsub 21.09.2019 peretööalasele täiendusõppe kursusele "Paarisuhte ehituskivid"\nKoolituse viib läbi EELK peretöö koordinaator Pia Ruotsala\nKäsitletakse paarisuhte dünaamikat ning toetusvõimalusi selle erinevates etappides. Tutvustatakse peretöö erinevaid võimalusi koguduses, sealhulgas kogudustes läbiviidava koolituse "Paarisuhte ehituskivid" põhimõtteid ja metoodikat.\nKoolitus toimub: kell 10.00 - 17.00 EELK Usuteaduse Instituudis, Pühavaimu 6, Tallinn.\nRegistreeruda hiljemalt 19.09.2019. Elektrooniline registreerumisvorm asub siin >>\nLähem info: Kerstin Kask e-post See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. või tel. 553 0399\nPeretöö alane koolitus "Paarisuhte ehituskivid" 9.03.2019 Tartus\nKoolitus "Psühhoanalüütiline käsitlus paariteraapiast"


CNG gaasiga auto tankimine, gaasiauto laadimine, elektriauto laadimine\nTangi kodus odavamalt kui tanklas\nCNG kodulahenduse seade näeb ilus välja ja sellega tankides on CNG hind 30% odavam kui tanklas.\nTALLINN NARVA JÕHVI PAIDE VILJANDI TARTU PÄRNU HAAPSALU KURESSAARE 8.5€ 3.9€ 5.0€ 6.2€ 3.6€ 7.3€ 6.5€ 8.3€\nProbleemid mida lahendame\nEi pea järjekorras ootama\nCNG tanklaid on vähe – Seadmega saad kodust välja minemata tankida. Ei pea järjekorras ootama.\nHoiad raha kokku\nKütus on kallis, nii hoiad raha kokku. Hoia kokku kuludelt kuni -30%\nBensiiniga saad ka sõita\nElektriautoga kui saab aku tühjaks, siis edasi sõita ei saa. Aga gaasiseadmega saad edasi sõita ka bensiiniga.\nCNG EESTI OÜ – AINUKE TEGIJA EESTIS, KES PAKUB LAHENDUSI KODUST TANKLANI\nOmades ise kodulahendust või väikeettevõttele mõeldud tankimisseadet on gaasi kg hind odavam ligikaudu 30% kui tanklast ostes. Terviklahenduse pakkumine võiks olla ka oluline välja tuua (tooode, gaasipaigalduse projekteerimine, paigaldus, kontroll, hooldus).\nKaks korda odavam kilomeeter\n60% vähem süsinikoksiidi\n50% vähem süsivesinikke\n45% vähem lämmastikoksiide\nFirma oli professionaalne. Seade on viisakas ja ei riku eramu ilmet. Säästmist ei ole veel jõudnud summaliselt jälgida, aga väga mugav on.\nŠkoda Octavia Combi 1.5 TSI G-TEC CNG\nMeie ettevõttes on mitmed autod gaasi pealt. Olen rahul firma tööga. Teenus oli kvaliteetne ja mehed olid hingega asja juures\nOmasin kogemust gaasiseadmega autoga. Peale koduse gaasitankimise võimaluse lisamist tuleb tunnistada, et auto tankimist enam ei pane tähelegi. Olen lahendusega väga rahul.\nUuri lähemalt kuidas lahendus toimib.\nVali kas sind huvitab:\nSeade on ilus\nUhke on kodus autot tankida (eriti kui naaber seda teha ei saa)\nTangi elektriauto rohkem kui 60% soodsamalt kui tanklas.\nEttevõtte masinapargi saab ettevõtte territooriumil tankida. 30% odavam tankida, töötajatel ei kulu töö aeg tanklas käimisele- iga töötaja saab panna masinad õhtul tankima ja hommikul tangitud autodega tööle minna.\nSina protsessi pärast ei pea muretsema, see tehakse kõik sinu eest ära. Näitad näpuga, kuhu seadet soovid, meie paigaldame selle sinna.\nLeiame sulle parima ja kulusäästlikuma seade\nPaigaldame seade soovitud kohta\nTeostame kontrolli, et kõik on ohutu, mille kohta saad kasutusloa\nSoovid rohkem teada CNG autogaasi kohta või soovid abi uue CNG auto soetamisel? Jäta oma e-posti aadress ja me võtame sinuga ühendust hiljemalt 1 tööpäeva jooksul\nCNG autogaasi faktid\nCNG Eesti OÜ\n+372 5850 8025\nKui teil on küsimusi või soovite täpsustada midagi, siis võta meiega ühendust.


Aabrami hobulausujad: Ruth Linder\nRuth Linder – üks tüdrukutest\nKümne tütre ema Ruth (44) on ühtaegu nii uhke kui uje, nii häbelik kui avameelne. Ta ei salatse ühegi tõsise ja delikaatse teema puhul. Mõni tühiasi pole lihtsalt teema – nagu näiteks ta enese tervis või hingeseisund… Ta ei kiru ega palu abi. On nagu särav ja lootusrikas, lihtne ja ehtne tüdruk oma tütardesülemi seas. Tema korduvaim väljend on „ei masetse“. Sest masetsemine ei vii kuhugi.\nLoeme kõigepealt kaunitarid – ikka tõesti kohe väga eriliselt kaunid tüdrukud on – vanuse järjekorras üles.\n24aastane Birgit töötab Soomes aiandis. 21aastane Kairit Tallinnas Montessori lastehoius. 19aastane Kristin on Soomes – ning ka 15aastane Kerlin oli suvel õe juures raha teenimas.\nPäeval, mil Kanepi vallakorterist, kus naiskond oma kodu kapitaalremondi tõttu „suvitas“, Peetrimõisasse sõitsime, tuhises korteriahistusest kodutalu õuemurule seitse neiukest-noorukest. Ketlin (13), Keirin (11), Liisa-Jane (8), Kertu (5), Kristel (3) ja Berit (1,5) – ning vanim õde Birgit koos elukaaslase Renoga.\nKuidas see elukaaslus käib, kui Reno töötab Rootsis plaatijana, on natukene mõistatus – igatahes tänu sellele, et poiss on kohal, mahume kahte autosse ja pääseme kolmanda korruse paneelkarbist tüdrukute päriskoju, kus nad puhkevad hetkega õide.\nSelge, et nad ei taha sealt üldse äragi minna. Et nad ei nurise. Korraldavad end sõnatult ja virisemata ekipaažideks. Aitavad üksteisel turvavööd kinni. Üksteisest möödudes kallistavad üksteist. See kõik on neil nii geneetiline kui kasvatuslik.\nPerel on küll Audi olemas, aga Ruth ei sõida ning kui kuhugi on vaja minna, mahub sellesse sedaani vaevalt pool perest niikuinii. Mismoodi nad mõnetoalisse korterisse mahtunud on, jääb mõistatuseks. Selge, et üksteisest hoolimise, soojuse, tööjaotuse ja leplikkuse abil. Ent oktoobrikuus tuleb korterisse nagunii õpetaja elama ning naiste vägi peab olema tagasi Peetrimõisas.\nTahab ka. Väga. Kodu ju. Aga…\n„Üllar lammutas kevadel üle kolmveerand-aasta siin käies katuse maha ja ahjud laiali ja sõitis aga jälle minema,“ ohkab Ruth. „Olen temaga tunde ja tunde telefoni teel rääkinud. Kui ta meist isana ja mehena puudust ei tunne ja meie järele ei igatse, siis halastagu vähemalt oma laste peale kui inimene ja ehitagu kodu tagasi elamiskõlblikuks. Ei. Nagu seinale.“\nEma ja tütarde sõnul loovutab pereisa suurele sülemile tuhat eurot kuus. Ülejäänu kulub enda peale ära. Mida papa just seal keskmisest kõvasti kaugemas Soomes teeb, naine ja lapsed ei tea. Ei räägita. Üldse millestki ei räägita.\n„Skype’is ta ikka vahel küsib, kuidas koolis läheb,“ meenutab haldjalik Ketlin.\n„Suvi oli ju, mitte kuidagi ei läinud,“ muigab rangelt kaunis Keirin. „Vihma sadas enamasti. Nii läkski. Korteris.“\n„Ühe nädalaga oleks katuse saanud ehitada,“ teab isegi Liisa-Jane.\nJah, tänapäeval ehitatakse nädalaga katus, kuuga maja ja aastaga linn. Kui tahetakse. Kui.\nVäiksemad vaatavad lihtsalt igatsevalt aknast välja.\nVõru Tamulasse ujumasõit on suur asi. Kontserdil käidi viimati mullu suvel, kui pereema võitis Elvase Allen Veziko kontserdile pääsme – siis lubati tervel pesakonnal muusikat kuulama minna. Aitäh.\nMillal pereisa viimati Kanepis käis?\nTütred ja ema vaatavad üksteisele küsivalt otsa. Mais. Ja eelmine kord… mullu augustis. Isa töötab Soomes enda sõnul sellises kohas, et sagedamini koju tulla ei saa. Soome on mõnikord kaugemal kui tavaliselt. Nii kaugel, et tundub olevat kümne tütre isa tegelik kodu.\nKui arutleda teemal, kas nende peres võib olla teoksil midagi sellist, nagu telelugudes „Kartulid ja apelsinid“ või „Kalevipojad“, kus kaksikelu elavad Eesti mehed peavad kahes riigis üleval paralleelmaailmu, vahetavad erinevas eas ilusad naised pilke. Jah. Väga vabalt võib nii olla. Ta ei räägi. Ei oma võõrsil tööst ega elamisest – mitte millestki ei räägi.\n„Meie kooselu hakkas lagunema, kui Rõngust ära tulime. Elasime varem Valgutas ja siis olime küll lähedased ja armastasime teineteist tõeliselt. Siia tulime sobiva talu pärast. Aga Kanepis tööd ju pole,“ meenutab Ruth. „Ehkki kolm viimast tütart on juba siin sündinud, hakkas abielu just siinkandis lagunema. Ma ei igatsegi enda kõrvale enam meest. Ei oma ega uut. Tahaksin, et nüüd 44aastasena algaks minu enese elu.\nEranditult iga mu laps on soovitud ja planeeritud. Seda ma ei eita, et eks poega sai ikka oodatud – aga kes kaera külvab, see otra ei lõika. Ja patt oleks nii tervete ja toredate tütarde eest mitte tänulik olla. Ma niiväga tahtsin, et meil oleks suur ja harmooniline pere. Nagu päris. Aga ei tulnud välja.“\nRuth, kes ei käi kunagi vallast abi palumas ega kusagilt ka sellist toetust küsimas, mida saada võiks, on oma koorma juures uskumatult nooruslik ja värske. Kulmud-kõrvad vallatult augustatud nagu vanimal tütrelgi. Aga pruutis tema jah vähimalgi määral pole.\nKui sõidame valla korterist Soodoma taha Peetrimõisa, hingavad igas eas piigad kergendatult. Algab ronimine ja hõiskamine, palli ja kullimäng. Tüdrukud hoiavad omavahel ühte, tunnetavad üksteise iga hingetõmmet, moodustavad gruppe – aga üksteisele liiga ega haiget ei tee.\nEma vastab küsimusele, kas tema õrn tervis – mida trotsides ta on kümme last sünnitanud! – pärineb lapseeast, esmalt vaikusega.\nSiis räägib rahulikult: „Ma olen alkohoolikute laps.\nJalad olid mul juba sündides erilised jah. Aga mõistus tundub korras olevat. Mind pandi lastekodusse. Ema olen näinud elus ühe korra – vanaema, kes mul lastekodus ikka külas käis viis mind teda vaatama. Aga ta oli ka selle ainsa külaskäigu ajal nii purjus, et ei tundnud mind ära. Vanaema küsis, kas ta ei mäleta, et tal kaheksa aasta eest tütar sündis. Võõras naine meenutas – oi jah, Ruth sina või… Rohkem ma teda ei näinud. Meil on justkui üsna arvukas perekond – aga joodikud puha.\nEma enese poeg – mu vend siis… – tappis ta joomingu käigus ära. Isa uppus purjuspäi järve.“\nRuth muigab rahulikult, et on jah nagu Tõnu Tepandi laulus „Kiri kodukülast“, kus aina üks ots ja äär teoksil. Eesti külaelu keskmisest veel karmim karmaline-geneetiline alkoholineedus koos vägivalla, töötuse ja kogu muu inetusega.\nRuth igatses väga tõelist perekonda.\nNüüd lükkub päris-pere-mudeli avastamine ja leiutamine ühe põlvkonna võrra edasi. Ehk läheb tütardel paremini. Ehk kohtuvad nemad taevas määratud paarilistega, kellega unistuste kodud rajada.\nKui isa ei leidnud võimalust mahavõetud katuse ja ahjude asemel uusi ehitada, tulid Kredex ja Kanepi vald appi. Tiina Urmi abiga kirjutati projekt, millele tänu on Peetrimõisa talus kõik vajalikud materjalid ja aknad, vahendid ja riistad olemas. Ehitajaks konkureerinutest võitis kohalik firma Pihlasalu, kellele anti objekti koduks-ehitamiseks aasta.\n„Tänapäeval ehitatakse aastaga linn, mitte üks maja,“ muigavad tüdrukud. „Me ei virise. Kui eeskoja asemel ehitatav vannituba-pesuköök mingilgi määral püsti, saab Reno ise siseviimistluse teha ja iga edusamm ehitusel on praegu meie jaoks tõeline pidu ja…“\nJa kedagi appi kutsuda Linderitel õigupoolest polegi.\nOn küll jah meie rahvulik hoogtöövõtu tehnika talgud. Ent keda talgutele kutsuda, palun?\nSee osa internaadikaaslastest, kes on veel elus, pole mingid talgulised.\nRuth lõpetas küll Helme kutsekooli kodunduse-loomakasvatuse erialal, ent läks mehele ja sai emaks enne, kui jõudnuks tööle asuda. Seega pole tal kolleege, kelle seas talgud välja kuulutada. Ega kutsekoolikaaslasigi õieti – ta ei mäleta nende nimesid, ei tea, mis nendest saanud on ning kooli ennastki pole ju enam.\n„See, et ma pole mitte kusagilt pärit, ei tähenda, et ma ei võiks olla kusagile teel,“ teatab Ruth endale ainuomase ujeda uhkusega. Samal ajal, kui võluvalt ilus, Gavroche’i meenutav vanim tütar Birgit toidab-joodab talu valvavat peni, kes on… ka tüdruk, oh armas taevas hoidku küll!\nMeie vestluse ajal jääb viiene Kertu valusasti suure ja väikese piiri peale – ta pole enam nii väike, et ema näpu otsas esimesi samme astuda. Pesamuna omal jalal kõndimist isa muuseas näinud polegi… Aga ka mitte nii suur veel, et võrdväärsena palli mängida. Pall läheb käest ja Kertu hakkab nutma. Hääletult. Teiste poole selga keerates, et nad ei näeks, et ta nutab.\nSelles hääletus nutus on nii palju vaprust, kahvatut ent sitket edasipürgimist ning teadmist, et kõigil siin päikese all on õigus oma kohale ja õnnele. Ja siinkohal lakkan mina olemast ajakirjanik – mu süda laieneb valusasti, et sinna mahuks nii see väike ingel, tema õed ja ema kui kõik Eestimaa ja maailma lapsed, kelle õnnest on ometi nii natukene puudu.\nKõik, mida nad vajavad, on kusagil siinsamas olemas.\nMul olid oma loovus- ja loomakasvatustalus sel suvel 3lapselised 3päevalised lastelaagrid. Augustikuu ühe nädala jätsin Linderitele. Et nad korteris oma kodu ootamiselt vaheldusse ära tuua. Ema ja need seitse tütart, kes võõrsil polnud.\nValla poolt on üks suvelaager ühele lapsele… Aitäh.\nJa nüüd arvutagem.\nKaheksa inimese sõit Kanepi-Tartu-Rapla. Nädal aega kolm korda päevas sooja toitu – aga ka jäätist ja kommi ja värskelt hapendatud kurki ja puuvilju… Kaheksa inimese viimine Tallinnasse 3D kinno. Ja Tom Valsbergi-Jane Kruusi Inglisaali väelauludele. Ja indiaanikotta higitelki. Ja mõnele kontserdile.\nTahate edasi arvutada?\nOn jah see koht, kus suurte arvude seadus ja väikeste asjade jumal kokku põrkavad.\nLeidsin nende tulevasse kodusse soodsa hinnaga lehma – noor, hästi piimakas ja Mustikas on nimi. Ja peotäie parte, kimbukese kanu. Kindlasti leiaksin ka mõne Põlvamaa suurfarmi, kellel on võimalik selle ühe lehma ja linnukimbu talveheinad-silo-vili kinkida. Kindlasti.\nEnt need lahendused peavad olema alalised. Ikka õng, mitte kala – ja kui kala, siis pidev, sest ühekordne kala liputamine teeb nälja veel teravamaks.\nSaatuse tahtel juhtusime just pärast seda, kui mu sotsiaalne närv Linderite taluhoovil väga valjusti piiksviiks tegi, vestlema teletoimetaja-särgitööstur-pereema Karmel Eikneriga. Ja just sellest, et Eesti-sugune väike maa võiks olla kogu muule maailmale eeskujuks – kuidas meil osatakse kõik olemasolev õiglaselt ja loogiliselt toimima ja jaguma panna.\nRongides ja bussides on nagunii tühje kohti – rahata suurperedel peaks olema võimalus neil kohtadel kultuuri ja elamuste lätete juurde sõita. Kinodes ja kontserdisaalides jätkuks neile, abonemediga lasterikastele alati kohti. Sama peaks kehtima trennide kohta.\nMinu talus saavad nad hobuseid kallistades kõiksusega ühendusse ja teadmise, et… Ja edasi? Põlvamaal on talle, kus mõni neist piigadest areneks ratsasportlaseks. Mõnest saaks iluvõimleja, muusik, kunstnik, kui…\nSelle KUI teemal olemegi Karmeliga tunde aru pidanud. On aeg tekitada staap, kus vajaduste ja võimaluste KUI-võrgustik põimuks. Meil kõigil on kanda ja vedada suurprojekt nimega Elu, ent Eestimaal on aeg ja eeldused väikesele õiglasele mudelile pühenduda. Pole enam umbisikuline ega tingivas kõneviisis ajad – tehtagu, võiks..\nRuth ja Birgit, Kertu ja kõik teised tüdrukud lähevad mulle nii väga südamesse, et tahaks… tegutseda.


Andrus Vaarik | Oleksin EKRE valija, kui elu poleks mulle muid uksi avanud\nAndrus Vaarik | Oleksin EKRE valija, kui elu poleks mulle muid uksi avanud (180)\nAndrus Vaarik, näitleja, sotsiaaldemokraat, 19. september 2018 17:30\nÖeldakse, et lollid on need, kes pole nooruses punkarid ja vanaduses konservatiivid. Minul on vastupidi. Olen talupoegade poeg, pärit pärisorjanduslikust mõtteviisist ja kodust. Minus ei olnud mingeid dissidentlikke algeid, ei mingit patriootilist lastetuba, olin apoliitiline kõlupea ja sotsiaalselt infantiilne. Sõnakuulelik ja korralik. Ma ei uskunud, et Eesti vabariik taastatakse. See tundus ebareaalne. Aga ime sündis. Paradigma muutus tuli siis, kui ma olin juba füüsiliselt küps inimene.\nKuidas EKRE hoolib\nNõukogude Eestisse sündides olime me kõik objektid. Kommunismiehitajad. Toona oli hoopis teisiti, kui see, mida ma nägin oma laste pealt, kes sündisid siia maailma teadmisega, et maailm on nende jaoks, mitte nemad ei ole maailma jaoks. Olen aeglase arenguga kodanik, kes on alles 60ndaks eluaastaks kujunenud enam-vähem terviklikuks inimeseks.\nTäna saan väita, et olen end ise raske tööga subjektiks kasvatanud ja ma ei anna seda käest ära. Akadeemiline haridus – lavakunstikool on valdavalt kutsekool – on mul kõhnuke, kuid elukool seevastu päris hea. Mul on olnud õnn suhelda väga paljude tarkade ja haritud inimestega ning midagi on ka külge jäänud. Ma tean, mida annab haridus.\nTeen praegu „tagasi“ oma noorust. Olen muutunud kapitalismi suhtes kriitiliseks, pea dissidendiks. Kasumiusk, me riigireligioon, meenutab mulle mu lemmiktsitaati poola kirjanikult Stanislaw Lecilt: „Kui riigil on inimeste käest midagi vaja, hakkab ta ennast kodumaaks kutsuma.“\nKapitalism töötab ju sellel, et õnn on kuskil kaugel ja kõrgel, et sa pead hommikust õhtuni töötama ja rügama, makse maksma. Sulle sisendatakse, et sa ei saa olla õnnelik nüüd ja praegu, vaid pead oma õnne poole vahendeid valimata rühmama ja selle kätte võitlema. Ilmselt on vanusega seotud ka arusaam, et raha eest ei saa seda, mis sind tegelikult õnnelikuks teeb. Me elame Eestimaal, Eesti vabariigis! Taevane arm! Meil on kõige puhtam õhk, Soome järel puhtuselt teine toit ning pool meie riigist on kaetud metsaga.\nKeskmine elatustase on Eestis täna sealmaal, kus rikkuse kasvades meie õnnetunne enam ei suurene. Aga haridustaseme kasvades suureneb võimalus endast ja maailmast rõõmu tunda. Ärme püüagi teha Eestist üht Euroopa viiest rikkaimast riigist ja meil ei saa iial olema sel hulgal majanduspagulasi, et neist probleem tekiks. Esimesed heidetakse, tagumised tapetakse, keskmised koju tulevad.\nKahtlemata on Eestis inimesi, kes elavad halvasti või jääb nende elatustase keskmisele alla. Just need inimesed on EKREle kerge saak. Samas on mul hea meel, et meil on selline erakond nagu EKRE. Ta on teinud nähtavaks selle osa eestlastest, kellest teised erakonnad pole eriti hoolinud. Need inimesed on kodanikena äratatud ja toodud valimiskastide juurde.\nKapitalismis on arvukalt neid, kes tunnevad end õnnetuna ja pole rahul. Igaüks tahab kiita ja pai saada. EKRE on osavalt rahuldanud pea 20 protsendi eestlaste tunnustusvajaduse. Aga need saavutused, mille eest neid tunnustatakse, on valdavalt kaasasündinud ja füsioloogilised – selleks on rahvus, emakeel, nahavärv ja sugutung. Tunnistan, et kui elu ei oleks mulle avanud muid uksi, oleksin tüüpiline EKRE valija.\nEKRE on asunud raevukalt ründama kohtunikke, sest üle poole Eesti elanikest on kantud karistusregistrisse. Nii nõksatabki paljudes põlema ebaõigluse tuluke ning nad on sisimas reflektiivselt solidaarsed, kui öeldakse, et kohtunike pead peavad veerema.\nKui EKRE juhtpoliitikud tahavad ausad olla, siis tegelikult peaks nende esimeseks vaenlaseks olema hoopis haritud inimesed, õpetajaskond. Haridus tõmbab neilt vaiba ära. Olen kõigiti hariduse usku. Haridus, haridusse panustamine on pääsetee ja Eesti kool on üks parimaid maailmas. Seepärast usun siiralt, et EKRE tänaste pooldajate lapsed juba avastavad hariduse toel, et nad ise ja maailm nende ümber pakub lõputult võimalusi õnnelik olla.\nOn ülioluline, et inimestel oleks valikuvõimalus, et see valik oleks võimalikult suur ja mitte olude poolt ette määratud, vaid ennekõike inimeste endi teha. Siin jooksebki põhimõtteline veelahe EKRE ja sotsiaaldemokraatide vahel, mis seisneb selles, et meie püüame anda kõigile võimaluse, aga mitte nii, et kisume ülevalt tipud alla, vaid anname alumistele võimaluse tõusta. See on ka sotsialismi ja sotsiaaldemokraatia põhiline vahe – mitte hävitada eliiti, vaid muuta kõik eliidiks.\nEestis tänases ühiskonnas ärritab mind enim kurjus ja viha. Kes küll mõtles välja käibefraasi, et ükski heategu ei jää karistuseta? Olen veendunud, et iga heategu saab tasutud. Heategu on nagu nohu, see on nakkav. Headus on võitlus entroopia vastu. Me peame inimestena suutma oma ühiselu ohjata nii, et headust tuleb juurde. Ja kurja tehakse enamjaolt lollusest.\nNatsionaalkonservatism on oma olemuselt irratsionaalne, mitmete religiooni tunnustega. Ta on suuresti usupõhine ja emotsionaalne, mistõttu ei saa eriti ka dialoogi tekkida. Olen nõus vana Churchilliga, et demokraatia on üks kohutav ja võigas asi, aga tõesti, paremat pole. Kõige paremini toimib demokraatia haritud seltskonnas. Kui ühiskonnas on rohkem haridust ja headust, siis ma ka usaldan demokraatiat enam, sest inimesed valdavad materjali ja iga inimese arvamusel on kaalu.\nMulle meeldib teatris see, et seal tuleb teisi kuulata. Tegu on kollektiivse elamise vormiga. Ja tegelikult on kogu meie elu väga kollektiivne, kus tuleb olla üksteise suhtes tähelepanelik, üksteist kuulata ja mitte muutuda tigedaks, kui keegi arvab teisiti. Üllatu, ära vihasta! Ühiskond on vähemuste ühendus ja iga vähemus on vägev.


Leedu keel – ATCG Tõlkebüroo, Tallinn, Eesti\nTõlge leedu keelest ja leedu keelde\nLeedu keel on emakeeleks peaaegu kolmele miljonile Leedu elanikule. Leedu keelt valdab veel 170 tuhat väljaspool riigi piire elavat inimest.\nLedu keel kuulub inodeuroopa keelkonna balti keelte rühma. Leedukeelse ilukirjanduskeele loojaks peetakse Martynas Mažvydast (1510–1563), kes lasi 1547. aastal Köningsbergis trükkida esimese leedukeelse raamatu ― luterliku katekismuse. Just selle ajaga seostatakse leedu ilukirjanduskeele tekkimisega, mis lõplikult kujunes välja 19. lõpus – 20. sajandi alguses. Erinevalt teistes elavatest indoeuroopa keeltest on leedu keeles säilinud vanad foneetika ja morfoloogia eripärad. Oletatakse, et umbes 13.-14. sajandil hakkas leedu keeles kujunema akuštaidi ja žemaidi murre, mis hiljem kujunesid iseseisvateks murreteks. Tänapäeva Loode-Leedus räägitakse põhiliselt žemaidi ja Leedu kagu osas akuštaidi murret.\nSuulise leedu keele raskus seisneb selles, et rõhuasetus ei ole kindlalt paigas. Seoses sellega erinevad sõnad oma tähenduselt vastavalt sellele, kus asetseb rõhk. Laensõnu on leedu keeles vähe, kuid teatud raskusi võivad tõlkimisel tekitada nn rahvusvahelised sõnad, mis pärinevad kreeka või ladina keelest. Tallinna ATCG Tõlkebüroo on alati valmis osutama teile leedukeelset järeltõlke teenust. Kuna meie tõlgid valdavad leedu keelt emakeele tasemel, toimuvad teie läbirääkimised äripartneritega kõrgtasemel.\nLeedu keeles ei ole artikleid. Põhiliselt kasutatakse kolme ajavormi: lihtminevikku, olevikku, tulevikku, harvem täisminevikku. Samuti on olemas ainult üks tingiva kõneviisi vorm, mida saab mineviku ajavormis kombineerida kesksõnaga. Leedu keel eristub kõikidest teistest keeltest kesksõnavormide rohkusega. Alates 16. sajandist kasutatakse leedu keele kirjapanekuks mõnevõrra mugandatud ladina tähestikku.\nTallinna ATCG Tõlkebüroo spetsialistid tõlgivad teile laitmatult ametliku dokumentatsiooni, patendiga seonduva või ilukirjandusliku teksti. Meie tõlkijad aitavad teil korraldada seminare, valmistada ette videokonverentsi jne. Alates 8.00 –20.00 ootame teid aadressil Estonia pst 1 – 318.\nLeedu keelest ja keelde kirjaliku tõlke hinnad\nKirjalik tõlge LEEDU keelest 25 EUR 30 EUR\nKirjalik tõlge LEEDU keelde 25 EUR 30 EUR


SISUTURUNDUS Taruvaik – looduse vägi! ITK EMO juhataja: üksteist rumala peaga üle trumbata pole mõistlik Seaduse hall ala laseb teraapiafondi teenuste eest küsida tavalisest kõrgemat visiiditasu Võrdlus: Eesti arst teenib kuus 1000 eurot rohkem kui Läti ja Leedu kolleeg SISUTURUNDUS Mida teha, kui pea valutab? Apteeker õpetab, millised haavahooldusnipid on iganenud ja mis aitab tõhusamalt paraneda 6 põhjust, miks sääsed just sinu verd ihaldavad Mahukas uuring: karsklased on suuremas vähiohus kui mõõdukad joojad\nPeavalud 05.08.10 / Peavalu\nMure järgmine et minul on peavalud aastaid õigem oleks õelda aastakümmneid olnud ja seda kogu aeg pea ühel poolele siis paremal poolel oimu kohas ja tegivad nad enamuses uneajal .Ärgates on valu juba nii suur et ei talu enam valgust ja ega soojust,valud on pulseerivad ja kestavad enam vähem 1- 4 tunnini.Olen käinud ka uurinkudel millest pole kasu olnud.Samas sai siin paar aastat tagasi kutsutud kiirabi sest pea valu oli nii väljakannatamatu et jookse peaga vastu seina .Minule tehti kolm süsti ja nende tagajärjel ma ei tundnud pea valusid pea kaks aastat.Tänaseks on mul jälle valud tagasi ja seda juba igapäevaseks saanud,kui täpsem olla siis iga öised.Mingit otsest diagnoosi pole mulle senini pandud kuigi võin oletada et tegu on migreeniga.Mida siis edasi teha kas hakata seda komejanti otsast peale mille tulemus on niigi ette teada või soovitate midagi tõhusamat.\nKui tõesti peavalud on ainult öösel (kas on?) siis on võimalik, et tegemist on omapärase peavalu vormiga - hüpnilise peavaluga. See on peavalu vorm, mis sarnaneb justkui migreenile aga teatud põhjustel tekivad valuhood magamise ajal.\nSelleks, et täpsemalt teie peavalude iseloomu arutada ning raviküsimusi arutada soovitan tulla minu vastuvõtule.\nSaame selle eraldi kokku leppida


Ravi keskkõrvapõletik folk õiguskaitsevahendeid - kuidas ületada haigus, Ravi valu liigestes folk oiguskaitsevahendeid\nTäname retseptide eest. Voolab kõvasti; Oligo või monoartriit, mille kahjustused on suurte liigeste alguses, sageli põlve. See võiks olla käimas tagasi valudest, reuma ja artriit, Siin on kasulikke näpunäiteid, kuidas leevendada seda valu ja paremaks juhtimiseks.\nTreat haiguse ja Kõhre kaitsvad raviks artroos ja artriit Ravi ishias folk õiguskaitsevahendeid. Hoolimata uue ja tõhusama ravi, ravimid nagu indocin ja prednisoloon on leitud õiguskaitsevahendeid artriit.\nSümptomid Ja Ravi; artroos, artriit, podagra. Folk õiguskaitsevahendeid seljavalu on erinevad ja paljud neist, kuid on mõned.\nKui osteokondroos in lumbosacral muudab tihti artriidi sümptomeid ja artroos, osteoartriit, et see on parem alustada ravi ravi folk õiguskaitsevahendeid. Ravi kestab kuud. Kõhre kaitsvad raviks artroos ja artriit ravida folk õiguskaitsevahendeid Osteoartroos: ravi ja ennetamine.\nNaiste viljatuse põhjuste ja lapse juhtiva positsiooni puudumine põhjustab ilmselt klamüüdia. Igal juhul on selliseid järeldusi, et teadlased jõudsid välja. Oletame, artroos ja artriit. Reumatoidartriit on varajase puude, osteoporoosi ja luumurdude põhjus ning enneaegne surm, mis on tingitud kroonilisest neerupuudulikkusest ja sekundaarse infektsiooni lisamisest. Seda haigust, hoolimata selle tõsidusest, ravitakse edukalt siiski eluks, kuid ainult õigeaegse diagnoosimise ja õige ravi taktikaga.\nOn tõendeid, et RA võib pärida, täpsemalt autoimmuunreaktsioonide tüüpi. Eristatakse juveniilse reumatoidartriidiga, mille debüüt võib alata enne 16 aasta vanust. Reumatoidartriidi etapid Arstid ja Liigeste marke artroos kasutasid arstide ja teadlaste jaoks artriidi etappide mugavaks liigitamiseks palju jõupingutusi.\nVoolab kõvasti; Oligo või monoartriit, mille kahjustused on suurte liigeste alguses, sageli põlve. Ning veel, millest see Reuma on paljude liigese- ja lihasehaiguste üldnimetus. Kuidas inimene seda tunnetab?\nReuma on ohtlik haigus, 1. Varemalt peale hakata ravima, siis on kergem välja ravida. Reumat raviti saunas. Selleks Seda ekstrakti kasutatakse mitmesuguste haiguste vastu nagu reuma, rinnahaigused jne.\nReuma vastu on seebilillede Selle sees oli ka salvi ja tinktuuri õpetus, kuidas seda valmistakse. Maarjasõnajala juur om hää rohi.\nPärast ravikuuri valud kadusid ning pärast seda kas seda välja ravida ei olegi võimalik Olen küll juba 35 aga reuma piinab mind juba noorukieast. Birkenfeldt, E. Seda ei õnnestu täielikult välja ravida, kuid kaasaegse raviga saab haiguse Kuidas haigust diagnoositakse? Arst kuulab kaebusi, vaatleb liigesemuutusi, määrab vereanalüüsid põletikunäitajate ja autoantikehade leidmiseks ning teeb röntgen. Üks kõige tõhusamaid viise kuidas ravida uroloogiliste haiguste hulgas on malaaria vähk hepatiit astma reuma.\nNad on rikkad bioloogiliselt aktiivseid aineid, millel on põletikuvastane toime. Selleks, et toota fitosborov kasutada looduslikest toorainetest kvaliteetne, mis on kasvatatud ja koristatud mägismaal, ökoloogiliselt puhtaid alasid Altai. Stabiilse ravitoimet, ravi peab olema vähemalt üks kuu.\nMõnel juhul on soovitatav veeta paar kursuste pausi piisav, et teha paus nädal. Kui patsient saab ravi, millel on kalduvus allergiliste reaktsioonide korral on vaja ravi alustada väikseima annusega fitosbora. Võid minna vastuvõtule keskmine terapeutilise annuse.\nOn mitmeid sorte fitosborov ja saab edukalt kombineerida ravi ajal. Lőppuks praeguse kroonilise liigeste haigused võib üheaegselt manustada kaks või kolm ravimit, vaheldumisi neid.\nSel juhul sõna ravikuuri pikendada kolme kuu võrra. Kehakaalu mõju haiguse Vuugid on tekkinud suured koormused, eriti inimestele, kes on ülekaalulised. Esimene koormus kogemus puusa ja põlve liigesed, jalad. Vajalik tingimus ravi efektiivsust on vähendada kaalu. On võimatu, et kaalus kiiresti, sest see võib olla ohtlik tervisele. Kaal peaks järk-järgult väheneb keskmiselt kaks kilogrammi kuus. Suure tähtsusega riikliku liigeste tasakaalustatud toitumine arvu põhi toitaineid.\nVäga keerulises struktuuris on liigesed, nad sageli põletikulised ja vigastatud. On alkoholismi raviks isegi küsimus. Haiguste jalg liigesed. Pet tunda vähk.


Eesti tulevikku kahjustavade enim eesti poliitik ja eesti mats\nLisatud: 13. september\nEelmisel nädalal küsis TMS oma lugejatelt, kes nende hinnangul kahjustab Eesti tulevikku kõige rohkem. Ligi viiendik ehk 19 protsenti vastanuist ütles, et eesti poliitikud. 17,6 protsenti leidis aga, et süüdlaseks on tavaline eesti mats.\n14,7 protsenti pidas kurja juureks välismaiseid pankureid, 11,2 protsenti Vene agente Eestis.\n10,6 protsenti ütles, et Eesti tulevikku kahjustavad kõige enam punaprofessorid, võrdselt 9,3 protsenti oli neid, kes arvas, et kõige suuremat kurja teevad eesti ärimehed ja ametnikud.\n8,1 protsenti lugejaist oli seisukohal, et Eesti tulevikul pole häda midagi ja keegi seda ei kahjusta.\nKüsitlusele vastas 516 inimest, eelmisel nädalal oli TMS portaalil 5375 külastust.


Härrasmehe saladus – Ersen.ee | raamatupood, osta raamat, e-raamatud, kirjastus ersen, raamatud internetist, telli soodsa hinnaga\nHome / E-raamatud / Romaanid Harlequinilt / Härrasmehe saladus\nE-raamat: Härrasmehe saladus\nRaamatu nr: 11521\nFaili maht: 6.33 MB\nSari ajalooline romaan 095\nLydia Brook on Victoria-aegses Londonis elav iseseisev noor naine, kes on äsja võtnud vastu Henry Strugise abieluettepaneku. Hetk enne seda, kui vaimulik nad paari paneb, sekkub Alex Golding, Henry naisevend, teatades, et Henry on juba abielus. Lydia on täiesti muserdatud ja segaduses. Kui Alex talle hiljem seltsi pakub, tunnevad mõlemad, et nende vahel on midagi erilist ja veedavad öö koos.\nHoolimata vastastikusest tõmbest lähevad nad oma teed, kuni saatus nad taas kokku viib. Lydia küsib pangast laenu oma õmblustöökoja avamiseks, aga talle öeldakse ära ja Alex pakub talle ise laenu. Vastu tahtmist võtab Lydia selle vastu, teades, et kui ta mehega suhtlema peab, ei suuda nad teineteisest eemale hoida. Nii juhtubki, et Lydia jääb rasedaks ja teades, et ühiskond mõistab vallalise lapsega naise karmilt hukka, on ta keerulise dilemma ees. Ta ei taha oma iseseisvusest loobuda ja ainult lapse pärast Alexiga abielluda, aga kas tal on õigust oma lapsele isa keelata? Pealegi ei tea Alexi õde Miranda, et just Lydia oli see, keda tema abikaasa abielluma keelitas, ja Lydia kardab sellest rääkida, kartes teisele naisele liigselt haiget teha.\nRaamatu nr: E06348918


Kuidas eemaldada rasva nagu. aitab kreemi kui kaua lastel, lastega dieet koos atsetooniga tselluliidi oriflumil\nMini seelikut ei ole mina kunagi saanud endale lubada. Kui järgmisel päeval pärast operatsiooni esmast tulemust nägin, ei suutnud ma oma silmi uskuda!\nRasvaimu eemaldab üleliigse rasva Tõhusaimaks meetodiks lõua- ja näokontuuri ehk kuidas eemaldada rasva nagu väljajoonistamisel on rasvaimu. Operatsioon on kiire ja annab erakordselt head tulemused. Peamine, mida patsiendid pärast kaela ja kuidas eemaldada rasva nagu rasvaimu rõhutavad, on see, et nad näevad üleüldiselt saledamad ja nooruslikumad välja — justkui oleksid kaotanud kaalu kogu kehalt.\nTegemist on apa itu slimming master kirurgilise sekkumisega, mis aga tagab märkimisväärse muutuse.\nEsimesel nädalal tuleb vajadusel kanda kompressioonsidet Suuõõne kaalulanguse valjakutse ideed eemaldamine uus teenus! Isegi väga saleda näoga inimesel võib suuõõnes põskede sees olla rasva, mis muudab näo ümaramaks.\nSedasi eemaldad tõhusalt rasva | costablanca.ee\nNäoniidid ja facelift — lõtvunud nahka pinguldab vaid kirurgia Topeltlõug võib tekkida üleliigse naha, üleliigse rasva või nende kombinatsiooni tagajärjel. Rasvaimu üksi ei aita neil puhkudel, kui patsiendil on nahaülejäägid või kui näolihased ja nahaalused koed on lõtvunud. Sellisel juhul tuleb ette võtta kas kirurgiliste näoniitide protseduur või necklift.\nVäike lõug Kui inimesel on väike lõug, siis visuaalselt võib jääda mulje lõualotist. Vaid lühikese protseduuriga muudab lõuaimplantaat näo visuaalselt kitsamaks ning kuidas eemaldada rasva nagu või kaotab lõualoti. Naiste puhul vaadatakse, kas lõuajoon ja ülahuul jäävad ühele joonele ning meeste puhul võiks lõug olla alahuulega samal kaugusel või isegi natuke eespool.\nSiin sain kõigile küsimustele vastused ja tundsin, et need on operatsioonid, mida soovin. Mulle teostati kaela ja näo rasvaimu ja paigaldati lõuaimplantaat. Kui järgmisel päeval pärast operatsiooni esmast tulemust nägin, ei suutnud ma oma silmi uskuda! Mu nägu nägi välja täiesti teistsugune, ma ei olnud lapsest saadik mitte kunagi olnud nii ilusa näoga.


mastifilabori segu: mastadori tõu teave, kutsikad, hinnad ja palju muud\nMastiff Lab Mix: mastadori tõu teave, kutsikad, hinnad ja palju muud\nSegaverelised tooge alati lemmiklooma omandisse põnevust ja salapära. Kuigi teil võib olla kogu teadmine maailmas kahe tõu kohta, mis moodustavad segu, pole kunagi lõplikku vastust selle kohta, mida saate nende poegadest.\nMastiff Labi segud, tuntud ka kui Mastadors, ei erine. Need disketid, armastusväärsed koerad on saadud Labradori retriiveriga segatud mastifist. On ka teisi mastifi segusid, näiteks Ameerika mastif mis tekkis kui Anatoolia lambakoer aastaid tagasi liinile kasvatati.\nKui segaverelise omamisega kaasnevad küsimärgid on korras, sukelduge kutsika vanemasse. Lisateave kahe tõukoera kohta, mis selle segu moodustavad, võib kindlasti aidata teil oma lemmiklooma korralikult hooldada.\nVaatame seda segatõugu koos selle loojatega vanematega.\n1.2 Labradori retriiver\n9 Korduma kippuvad küsimused\nMastadorid, nagu me mainisime, on mastifi ja labradori retriiveri ristand. Floppy kõrvade ja suurte silmadega on see segu võluv tõug ja populaarne pere lemmikloom. Nende suur, sõbralik nägu tõmbab tõenäoliselt kedagi kaasa ja nende aktiivne olemus muudab nad suurepärasteks välikaaslasteks.\nEhkki nende suurem suurus võib uustulnukaid veidi hirmutada, on Mastadorid kurikuulsalt armsad. Kohanemisvõimeline ja lõbus, hea perekond võib seda segaverelist rõõmu tunda.\nKuigi me õpime kindlasti rohkem mastifilabori segu kohta, on tavaliselt kõige parem alustada tõupuhtamatest vanematest, et saada parem ülevaade sellest, milliseid jooni kutsikas võib omaks võtta.\nMastifi tõug on olnud väga pikka aega. Paljud eksperdid usuvad see toodi Ameerikasse Inglismaalt, Aasia kaudu. Arvatakse, et see nimi pärineb ka prantsuse sõnast Mastin, mis tähendab valvekoera.\nSee sobiv nimi pandi neile suurtele koertele, keda sageli kasutati nii kariloomade kui ka kodutalu valvamiseks metsloomade ja varaste eest. Nende lojaalsus oli võrreldamatu, mis tegi neist suurepärase lemmiklooma nii seltsiks kui ka kaitseks.\nMastifid on kindlasti suurem suurus. Miinimumil tuleb mastif tavaliselt õlgast umbes 30 tolli pikkune. Nende kaal võib olla vahemikus 130 kuni 220 naela. Nende suur suurus ja tugevus olid need, mis muutsid nad kaitset vajavate inimeste jaoks nii atraktiivseks.\nSelle tõu sport on lühike, sirge väliskarv, millele on lisatud tihe ja veelgi lühem aluskarv. Nende värvid varieeruvad tuhmast aprikoosist kuni harjaseni ja mõned neist variatsioonidest võivad sisaldada tumedaid ribasid. Mastifi tähelepanuväärseim omadus on nende tumepruun või must nina, kõrvad ja silmalaelad.\nEnamikul mastifidest on lühike karv, kuid neil võivad olla ka pikad juuksed . Selle tulemusel kipuvad mastifid küll valama ja nõuavad mõningast hooldust ja harjamist.\nMastifid uhkustavad vapruse, lojaalsuse ja kaitsevusega. Ehkki nad on võõraste inimestega suurepärased ja lähenevad sõbralikult kõigile, on neil loomulik võime tajuda ohte ja ohte. Kui nad tunnevad, et midagi pole korras, ei kõhkle nad oma peremeest kaitsmast.\nTegelikult on teada, et mastif astub igasuguse eskaleerumise - isegi õdede-vendade või abikaasade - vahelise vaidluse vahele. Ütlematagi selge, et see tõug ei meeldi konfliktidega. Bullmastifid, võrreldes inglise mastifidega , võib olla veidi enesekindlam ja territoriaalne.\nKuid kaitsev on see koer siiski tundliku sisekujundusega, mis võib tekitada häbelikkuse, hirmu või agressiooni tunnuseid, kui teda pole korralikult koolitatud, armastatud ja ravitud. Kuid head pered, rohke liikumine ja sotsialiseerumine muudavad mastifid suurepärasteks perelemmikuteks ja kaitsjateks, kellel on lakkamatu lojaalsus ja lõbusad vaimud.\nLabradori retriiver on Ameerika populaarseim koeratõug ja seda põhjusega. Labradori nimi ja nimetus olid algselt kasutatavad ja kasutatakse siiani jahindus . Nemad on väga targad koerad, kes võtavad hästi käske , töötades koos oma peremeestega lindude loputamiseks ja hankimiseks.\nEhkki need on praktiliselt kasulikud, on tõug juba ammu tuntud oma lahke ja armastava temperamendi ning lojaalsuse poolest. Selle tõu sõbralikkus on võrreldamatu, mis muudab need suurepäraseks kõigile koeraomanikele, nii uutele kui ka vanadele. Pered armastavad laboreid tänu suurepärasele kaaslasele.\nLabradorid on sotsiaalsed liblikad. Nad mitte ainult ei armasta teid, teie peret ja teie pere sõpru, vaid saavad suurepäraselt hakkama ka teiste koertega. Neile meeldib mängida ja nad vajavad palju treeningut. Neil on kindlasti kõrge energiatase, kuna nad on looduslikud sportlased, kes armastavad jooksmist, toomist, ujumist ja kõiki muid mänge, mida võite välja mõelda.\nLabradori retriiverid on tavaliselt 21 kuni 25 tolli pikk. Nad kaaluvad tavaliselt 55–80 naela, sõltuvalt nende tervisest ja soost. Neil on paksud ja kõvad mantlid, mida on erinevates värvides, kollasest mustani šokolaadini. Võite ära tunda ka nende pikkade, paksude, liputavate sabade järgi.\nSegatõuguga tegeledes on nende vanemate tundmaõppimine alati kasulik. Nüüd, kui oleme läbinud mõned tõukoerte põhitõed, võime süveneda mastifilabori segusse.\nMastifilabor võiks sarnaneda rohkem mastifi poole või rohkem labori poolega. Samamoodi võib selle suurus olla väga erinev. Mastiff Labs võib kasvada 50–130 naela. Kuna see jätab nende täiskasvanute suuruse juhuse hooleks, on hea veenduda, et selle tõu tundmatuga on kõik korras.\nHea viis oma segakoera täiskasvanute kehakaalu kohta parema ülevaate saamiseks on uurida, kui suured olid mõlemad nende vanemad. Siiski on hea võimalus, et teie koer on üldiselt üsna suur, arvestades, et mõlemad tõud on keskmise suurusega või suuremad.\nNiipalju kui nende värvus ulatub, sõltub see suuresti labradori poole värvist. Kuigi teie mastifilabor pärib oma värvi mõlemalt vanemalt, on laboril tavaliselt laiem valik ja seetõttu võib sellel olla suur mõju segapoja välja nägemisele.\nNagu öeldud, võib teie kutsikal olla mastifi tume nägu või see võib olla täiesti must nagu labor.\nEhkki nende laboripool võib viidata mõnele eraldumisele, on Mastadoril tavaliselt lühikesed juuksed ja rasvane nahk, mis muudab tõu isepuhastamise lihtsamaks. Nende võime oma mantli eest hoolitseda muudab teie elu lihtsamaks; aga peate oma mastifilabori jaoks hoolitsemise osas veel mõned asjad ära tegema.\nMastadoritele meeldib vees mängida ja seetõttu vajavad nad hooldust. Nende isepuhastumine võimaldab teil piirata vanni võib-olla üks kord kuus, kuid nende kõrvad nõuavad palju rohkem tähelepanu. Infektsioonide vältimiseks peate regulaarselt puhastama ja kontrollima oma Mastadori kõrvu.\nLisaks on mõistlik harjata selle tõu kasukat kord nädalas. See aitab levitada nii nende looduslikke õlisid kui ka eemaldada lahtised karvad, et soodustada uute juuste kasvu. Samuti peaksite regulaarselt nende käppasid puhastama, kuna nad on üsna aktiivsed.\nKui mastifid vajavad vaid mõningast treeningut, et jääda õnnelikuks, on labradorid väga aktiivsed ja sportlikud. Mõõduka kuni kõrge energiataseme segu annab teile tõenäoliselt üsna aktiivse segu.\nTreening ja mänguaeg on Mastiff Labsi jaoks väga olulised. Kui soovite, et teie poeg oleks mitte ainult õnnelik, vaid ka hea käitumisega, peate veenduma, et kulutate piisavalt aega, et hoida neid hõivatud ja liikuvana.\nPeaksite oma Mastadori viima igapäevaseks jalutuskäiguks või vähemalt laskma neil ringi joosta avatud ruumis, näiteks koerapargis või suures hoovis. Lisaks meeldib neile käia jooksmas, mängimas ja pikkadel treeningutel.\nKorraliku treeningu puudumine ei pruugi teie Mastadoris agressiivsust suurendada, kuna tema kuulekas mastif pool võtab üle, võib see negatiivselt mõjutada nende üldine tervis ja sobivus.\nKuna mastadorid on aktiivsed koerad, vajavad nad head toitu. Nad on aktiivsemad kui tavalised mastifid, kuid mitte nii aktiivsed kui labradorid. Suuruse tõttu vajavad nad koeratoitu, mis on valmistatud spetsiaalselt suurtele tõugudele meie lemmiktoidud mastifide jaoks, mille oleme siin välja valinud . Nad mitte ainult ei põleta terve päeva jooksul ringi liikudes palju kaloreid, vaid on ka suuremal küljel, nii et nad söövad rohkem kui väiksemad tõud.\nMastifilabor saab kõige paremini süüa kvaliteetset kuiva koeratoitu. Nad võivad süüa kuni kolm tassi päevas. Labradorid on aga tuntud selle poolest, et nad söövad kõike, mis nähtaval on. Selle omaduse tõttu võiks sama teha ka teie Mastador. Kuigi peate hoolitsema selle eest, et nad sööksid piisavalt, et tervist säilitada, peaksite ka veenduma, et nad ei söö liiga palju.\nKuna tegemist on segaverelise tõuga, võtab mastifilabor vähem tõenäoline geneetilise tervisega seotud probleeme, mis puhtatõulistel võivad olla. Kuid see ei muuda neid haiguste või vigastuste suhtes immuunseks.\nKuna mastadorid on suured koerad, on nad hilisemas elus altid suurte koerte probleemidele, nagu südameprobleemid ja puusaliigese düsplaasia. Lisaks vajab iga suurte floppy kõrvadega koer regulaarset puhastamist, kuna neil on tõenäolisem kõrvapõletik ja ebameeldiv lõhn.\nSamuti on labradorid rasvumise suhtes altimad, arvestades nende rahuldamatut isu ja vajadust süüa kõike, mida nad näevad. Nagu me Mastadori isuga mainisime, on oluline mitte ainult tagada, et nad saaksid piisavalt toitaineid, vaid et nad ei sööks liiga palju.\nNagu iga segakoera puhul, erineb teie mastifilabori isiksus ja temperament järgmisest mastifilaborist. See on ristanditel väga levinud.\nSiiski on ohutu öelda, et teie Mastador on tõenäoliselt väga sõbralik ja lahke. Vanemate tõugude omaduste põhjal on see segu lojaalne, kaitsev ja armastav. Nad teevad suurepäraseid perekoeri ja on lastega väga head.\nKui segate kokku labori lojaalsuse ja mastifi kaitsva olemuse, saate suurepärase valvekoera. Ehkki pole teada, et see oleks inimeste või teiste loomade suhtes agressiivne, tunnetab see tõenäoliselt ähvardusi ja ohtusid ning hüppab konfliktide vahel oma peremehe, pere ja territooriumi kasuks.\nMastiff Labi segud saavad kõige paremini hakkama siis, kui nad on aktiivsed ja hästi sotsiaalsed. Kui teil on perekond, kes on kogu päeva vältel pikka aega lahkunud, pole see tõug tõenäoliselt teie jaoks. Liiga kauaks üksi jäädes või igavledes võib teie Mastador muutuda hävitavaks ja näidata ärevuse märke.\nMastiff Labi segud on väga nutikad koerad, nii et koolitus ei tohiks olla liiga suur probleem. Tegelikult on neid üldiselt üsna lihtne koolitada. Mastadorid kipuvad näitama võimalust käske ja trikke hõlpsalt ja kiiresti kätte saada.\nKuigi teie mastifilabor vajab kindlat meistrit või pakijuhti, saavad nad hästi hakkama mitme treeneriga, erinevalt teistest tõugudest, kes ainult kaptenit kuulavad. See sobib suurepäraselt pereolukordadeks, kus kõik saavad koolitusel osaleda ja teie kutsikat kordamööda jälgida.\nSegatõu kohta ei saa kunagi olla liiga palju teavet. Ehkki oleme teile juba palju häid teadmisi pakkunud, teame, et teil võib siiski olla küsimusi. Vaadake mõnda neist korduma kippuvatest küsimustest ja nende vastuseid.\nK: Kui kaua Mastiff Labs elab?\nV: Mastadorid elavad tavaliselt kuskil 10–15 aastat. Pidage meeles, et see eeldatakse, et nad on terved. Selle tagamiseks, et Mastador saaks oma elueast maksimumi, peate end korrektse toitumise, treeningu, loomaarsti külastuste ja peibutamisega kursis hoidma.\nK: Kui palju Mastiff Labs maksab?\nV: Kuna mastadorid on uuem segatõug ja neid peetakse disainerkoeraks, võivad nad olla natuke kallid. Kasvatajad võivad selle kutsika eest küsida kuni 2000 dollarit. See võtab arvesse ka seda, kui populaarsed ja suurepärased on labradori retriiverid, mis muudab nende osa segus väga oluliseks ja soovitavaks.\nK: Kas Mastadorid on head jahikoerad?\nV: Jah! Kui algselt kasutati mastifit rohkem valvekoerana, siis labradori retriiverist saab suurepärane jahikoer. Mõlemad tõud on väga koolitatavad ja lojaalsed, nii et jahimehed saavad neid kindlasti treenida, et nad saaksid oma ekspeditsioonidel kaasa ulukite loputamiseks ja toomiseks.\nIdee veidi ettearvamatust suurest koerast võib uute loomaomanike jaoks veidi hirmutada, kuid kui olete tõuga veel rohkem tuttavaks saanud, muutub see palju lihtsamaks. Ehkki Mastador on suur ja vastutav, on ta nii lojaalne, armastav ja sõbralik.\nSuurepärane perekoer, leiate varsti, et sellel massiivsel metsalisel on õrn süda ja pühendumus oma pere kaitsmisele.\nVeidi liikumist, järjepidevat treenimist ja palju armastust leides leiate endale suurepärase kaaslase mastiflabradori segu.\nPunane nina Pitbull: faktid, kutsikate hinnad ja temperament\nselline, mis näiliselt hästi töötab. & text = Tema suurus on ainulaadne\nparimad kiudainerikkad koeratoidu-anaalse näärme probleemid\nkoera agility koolitus\nParimad siberi huskide koerakastid: kennelitüübid, suurused ja palju muud\nMiks mu koer norskab kogu aeg? Siin on 7 erinevat põhjust\nParimad Delaware'i koerapargid (Bethany rand, karussellitalu ja muu)\nKas koerad saavad lehtkapsast süüa? Loomaarsti riskide ja eeliste analüüs


Tallinna asemel Kopenhaagenisse lennanud SmartLynx keeldus reisijatele kompensatsiooni maksmast | Rahageenius\nTallinna asemel Kopenhaagenisse lennanud SmartLynx keeldus reisijatele kompensatsiooni maksmast\n17. juuni 2019 kell&nbsp11:38\nTarbijavaidluste komisjoni pöördunud tarbija avaldusest ilmneb, et reisijad olid ostnud Novatours OÜ vahendusel lennupiletid lennuks 22.12.2018 marsruudil Lanzarote – Tallinn, lend nr MYX578. Lend pidi Lanzarotelt väljuma kell 12.10 ning saabuma Tallinna kell 20.30.\nKuna lend oli veninud, ei olnud meeskonnal võimalik jätkata teenindamist, kuivõrd rakendusid meeskonna puhke- ja tööaja piirangud (tööaeg max 15 tundi ja 15 min). Kaupleja arvates oli tegemist erakorraliste asjaoludega, mida tal ei olnud võimalik\nEuroopa Kohtu praktika kohaselt loetakse erakorralisteks asjaoludeks ainult sündmused, mis oma olemuselt või päritolult ei ole omased asjaomase lennuettevõtja tavapärasele tegevusele ja väljuvad tema tegeliku kontrolli alt.\nKaupleja on esitanud hilinemise põhjendamiseks erinevaid väiteid, kuid pole erakorraliste asjaolude esinemist tõendanud. Lennu hilinemise põhjustasid väidetavalt Lanzarote lennujaama juhtimiskeskuse tegevus, millest tulenevalt ei saanud lennuk väljuda tavapäraselt lennurajalt, ebapiisava kütusekoguse tõttu tuli teha vahemaandumine tankimiseks, lennujaama rakendatud piirangut tõttu said lennuki meeskonna töötunnid täis ning tuli tellida Riiast uus meeskond ja seda oodata.\nEelloetletud sündmusi ei saa käsitleda asjaoludena, mis võimaldaks kauplejal keelduda hüvitise maksmisest. Lanzarote lennujaama kirjas selgitatakse üldiselt, et 22.12.2018 oli lennuliikluses tihe päev ja vahel suunatakse lennud teisele rajale, selline olukord olevat igal laupäeval.\nIsegi kui lugeda väljalennu hilinemine asjaoluks, mida kaupleja mõjutada ei saanud, pidi kauplejale olema ettenähtav, et tekkinud olukorras ei pruugi meeskonna tööaeg olla piisav lennuks Tallinna. Kaupleja oleks pidanud toimetama asendusmeeskonna Kopenhaageni lennuväljale arvestusega, et pärast lennu tehnilist peatust saaks koheselt jätkata lendu.\nSeega ei hilinenud lend lennuettevõtjast sõltumatutel asjaoludel ning reisijad on õigustatud saama hüvitist 400 eurot reisija kohta.\nMärksõnad: kompensatsioon, lennuk, smartlynx


Täna tunnustati Eesti Teadusagentuuri üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi auhinnatseremoonial muinsuskaitse eripreemiatega Varje Õunapuu Eesti Kunstiakadeemias kaitstud magistritööd "Injekteerimismörtide hindamine ja kasutus Pöide Maarja kiriku näitel" ja Lembi Anepaio Tartu Ülikoolis...\nEile, 3. detsembri õhtul valiti Eesti UNESCO rahvusvahelisse komiteesse, mis tegeleb kultuuriväärtuste kaitsega relvakonflikti korral. Komiteesse kuulub 12 riiki ja Eestit esindavad komitees Muinsuskaitseameti ja Kaitseministeeriumi eksperdid. „Tänapäeva erinevates konfliktikolletes näeme sageli...\nPealkirjas esitatud lause pärineb muinsuskaitseseadusest. Sama moodi oli see kirjas ka 1925. aastal vastu võetud Eesti esimeses muinasvarade kaitse seaduses. Miks siis ikkagi kuulub leid riigile? Mis või kes see riik õieti on ja mida ta nende leidudega teeb? Miks kuulub arheoloogiline leid...\nMuinsuskaitseamet hakkab koos pilootmuuseumidega katsetama säilitamise ja inventeerimise tehisintellekti Kratt Sällit, mis muudab muuseumiinventuurid mugavamaks ja kiiremaks. Projekti eeltaotlus sai Riigi Infosüsteemi Ametilt heakskiidu ning poole aasta jooksul tuleb läbi viia hange ja esitada...\nMuinsuskaitseamet on riigiamet, mis tegeleb Eesti kultuuripärandi kaitse, säilitamise ja arendamisega. Meie ülesanne on tagada kultuuripärandi kõige olulisema ja tähenduslikuma osa - enam kui 26 500 mälestise hoidmine ja arendamine. Ootame oma meeskonda PÄRNUMAA NÕUNIKKU Muinsuskaitseameti...\nKonkurss peadirektori ametikohale\nRiigisekretär kuulutas välja avaliku konkursi Muinsuskaitseameti peadirektori ametikoha täitmiseks. Muinsuskaitseamet on Kultuuriministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, kes viib ellu riigi kultuuripärandipoliitikat, hoolitsedes Eesti kultuuripärandi väärtuslikuma osa säilimise...\nMuinsuskaitseamet viib ellu Euroopa Majanduspiirkonna ja Norra finantsmehhanismist rahastatud projekti „Ajalooliste linnasüdamete elavdamine ja kohalik areng kultuuripärandi kaudu“. Täpsem info projekti kohta on Sotsiaalministeeriumi kodulehelt: https://www.sm.ee/et/norra-toetused-2014-2021...\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ja Muinsuskaitseameti pressiteade Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ja Muinsuskaitseameti koostöös toimus esimene muuseumihäkaton, mille eesmärk oli panna tehisintellekt ehk kratt muuseumide näituste ja publikuprogrammide heaks tööle. Häkatoni...\nTallinna Linnahall on ainulaadne, oma ehitamisest alates sümboli tähendusega objekt, mis võimaldaks Eestisse tuua tippkultuuri. Linnahallis on kasulikku pinda üle 37 000 ruutmeetri, millele saab vajadusel, seda sisehoovide ja jäähalli osa rekonstrueerimise arvelt, pinda lisada....\nMuinsuskaitseamet andis täna Tallinnas Vabal Laval kätte tunnustused valdkonna möödunud aasta parimatele. Kokku anti 11. kategoorias välja 55 tunnustust innustavat eeskuju näitavatele pärandihoidjatele ja -tutvustajatele ning hästi restaureeritud mälestistele. ...


rtinvesteeringud: Äkki tulla maailma aktsiaturgudelt koduturule varju\nÄkki tulla maailma aktsiaturgudelt koduturule varju\nSeda blogi alustades on USA suuremad indeksid päeva lõikes üle protsendi miinuses, kõik ootavad hirmunult presidendi kõnet. Oma presidendi kartmine turgude poolt näitab ka juba midagi. See on hinnang sotsialistlikule valitsusele. Järjest rohkem tuleb hinnanguid erinevatelt analüütikutelt, et senine kunstlik enda ülespoole tõstmine ei ole jätkusuutlik ja toob kindlasti veel suuremaid või väiksemaid probleeme kaasa. Sel nädalal käis televisioonis sellise hinnangu välja ka Eesti analüütik Maris Lauri, kes arvas, et see on rohkem lääneriikide kui meie probleem. Iseenesest on tal ju õigus, kuid kahjuks sõltub Eesti liiga palju meie eksportturgudest - seega nende lollused teevad ka meile halba. Loodame, et oma võlad nad maksavad vähemalt ise, meid see otseselt ei puuduta - kui nemad maksavad võlgu, siis meil on aega oma "atra seada".\nAga mitte sellest pole tänane teema. Nädal tagasi otsisin lühiajalisele rahale paigutamise kohta ja tegin konto LHV-s. Selle loomulikuks jätkuks oli Eesti aktsiaturule natuke sügavama pilgu vaatamine. Eesti turg kukkus mõnes mõttes sügavamale kui USA. Taastumine toimus mingis osas sügise alguseni, mõnele aktsiale rohkem, mõnele vähem. Praegusel hetkel võib prognoosida hindu, kuhumaani aktsiate hinnad võiksid tõusta (ettevaatlikkusest ei tasuks neid päris buumi tipu pealt võtta) mingi aja jooksul. See tõus praegusest oleks kvaliteetemate aktsiate puhul ca 150-250%.\nInvesteerimisel on oodatava liikumise prognoosimine sageli küllatki selge, olulisem on aimata aega, milla see toimub. Nii oli see ka USA praeguse kinnisvara-panganduse krahhi eel. Seda, mis tulemas oli, teadsid vast kõik (võib-olla meie Skandinaavia pangad mitte, kes nüüd süü baltikumi peale ajada püüavad; nagu Savisaar ülemaailmse kriisi süü Ansipi kraesse). Seda on kerge kontrollida, lugedes veebis tolle aja arvamuslugusid ja analüüse. Aja prognoosimisega oli (ja on) raskem, kes sellega maailma mastaabis täppi pani, teenis miljardeid dollareid.\nMillal liigub Tallinna börs (kui viimase nädala hüpe välja jätta)? Praeguseks liikumiseks on aluseks 2 tegurit: intressimäärade langus meie pankades ja eelarvenormi täitmise kinnitus valitsuselt. Tähajaliste hoiuste intressimäärad on meie pankades detsembri algusest pea poole jagu vähenenud - kui üle 3%-lise intressiga tundus riskivabasid summasid lühiajaliselt pankades hoida veel kuidagi mõistlik, siis 1,5%-ga enam nagu väga ei taha (selle pealt hakkasin ka mina muid variante otsima). Raha laekumine peaks ka selge olema, kuidagi ei tahaks uskuda, et meie valitsus samamoodi rahvale valetaks nagu USA oma. Seal on muidugi veel teised tegijad nagu kohalikud omavalitsused (milledest Tallinn selgelt püüab tahtlikult euro tulekut ära rikkuda - mida halvem inimestel, seda parem nende parteil valimistel) ja teised, kuid vast on pilt ka nede osas piisavalt selge.\nEnamus sellest pildist on näha kohalikele investoritele, vaid üksikud killud ka välismaistele. Kindlasti jõuavad maailma rohkem ametlikud tulemused, mis peaks paari kuu pärast tulema, samuti Euroopa arvamus suve alguses. Selle baasil võib meie väikesele turule ka maailmast raha tulla - suurt raha siia polegi võimalik investeerida, keegi ei viitsi meie turu peale ka aega raisata. Samas piisab meie turu liigutamiseks ka palju väiksematest summadest. Seega, kui ei tule suuremaid tagasilööke, siis poole aasta jooksul peaks toimuma päris suur hüpe ülespoole. Ka kõige negatiivsema stsenaariumi puhul ei peaks suurt langust praegustelt hinnatasemetelt tulema.\nLisades maailma olukorra, milles pole ikka veel selgust, kas V, W, L või mõni muu täht ning enamus mõtlevaid analüüsijaid arvab, et praegusest seisust tuleb varsti liikumine mingis suunas, suunda vaid ei oska praegu veel määrata, tundub meie turg pikemaajaliselt küllaltki mõistlik - tõusuvõimalus on selgelt olemas ja küllatki tõenäoline, languseks palju ruumi pole (kui mitte vale firma otsa sattuda), suur tõenäosus on, et kriisi madalatest hindadest välja liikumine tuleb ka poole aasta - aasta sees.\nSeega pool aastat kuni aasta võiks meie turul positsiooni vabalt omada. Arvestama peab, et likviidne pole meie turul mitte ükski vara, lühiajaliselt võib tulla järske kõikumisi ka allapoole, oma raha kättesaamine turult võtab rohkem aega kui suurematelt turgudelt.\nPosted by Raul Tagaväli at 2:22 PM\nRT January 24, 2010 at 4:28 AM\nSeda blogi kirjutades tundus, et oli toimumas lihtsalt üks järjekordne presidendi jutu peale toimuv paanika. Demokraadid ise hakkasid peale börsipäeva lõppu asja siluma, kuid dzinn oli prugist juba välja lastud.\nReedel toimus pidev langus USA turul allapoole, mis viimase paari tunni jooksul päris paaniliseks läks. Eks esmaspäeval ole näha, kas asi saadakse pidama.\nEnne juba presidendi kõnet avaldas Elliot Wave väga musta prognoosi, mille järgi sel aastal tuleb langus kõigis varades, kriisi põhi tuleks alles 2014. aastal. Maailma õnneks öeldakse, et nende ennustuste täitumise tõenäosus pole seni väga suur olnud.\nKui aga peakski maailmas nii halvasti minema?\nMis siis siin postis toodud jutust Eesti kohta?\nKa Eestis oli reedel päris aktiivne müük turul.\nSamas: igal juhul peaks Eesti aktsiaturg paremini käituma kui USA. Kui maailma majanduses tuleb see paljukardetud W, siis pole meil tõus nii suur, kui muidu võiks olla, kuigi tõusu prognoosiks ikkagi.\nIntressitaseme muutumine, euro lootus, rahade Eestisse toomise mõtekus ju sellest ei muutu. Järgi jääb vaid psühholoogia, mis muidugi Tallinna börsi väga järsult liigutab.\nÄkki tulla maailma aktsiaturgudelt koduturule varj...


Karl Suure Euroopa noorteauhind ootab kandidaate - Hea Kodanik\nUudised Karl Suure Euroopa noorteauhind ootab kandidaate\nKarl Suure Euroopa noorteauhind ootab kandidaate\nKuidas olla parem kodanik? #4\nKvartaliaruanne huvikaitsest 4/2020\nVaata, millised olid loomakaitseorganisatsiooni Nähtamatud Loomad suurimad saavutused aastal 2020\nVabaühenduste Liidus 1. nädalal\nKui oled 16-30 aastane ja viisid mullu läbi tähelepanuväärse noortele suunatud projekti, osale Karl Suure Euroopa noorteauhinna konkursil – peaauhind 7500 eurot.\nEuroopa Parlament ja Aachenis asuv Karl Suure rahvusvahelise auhinna sihtasutus kutsub igal aastal noori kõigist ELi liikmesriikidest üles esitama noorte poolt ja noorte heaks läbiviidavaid projekte, mis annavad tunnistust aktiivsest osalemisest Euroopa arengus. Sel aastal toimub konkurss juba 10. korda.\nVarasemad võitjad on saanud auhinna selliste projektide eest nagu noortevahetus või spordi-, kunsti- ja kultuurivaldkonna üritused. Tegemist võib olla ka internetiprojektidega, millel on Euroopa mõõde. Varasemate võitjate projektide kohta saate lugeda siit. 2016. aasta Eesti vooru võitis projekt nimega “Skype Book Club” (“Skype raamatuklubi”). Tegemist oli noortele suunatud projektiga, mille käigus erinevatest riikidest pärit noored kohtusid Skype konverentskõne kaudu, et koos analüüsida kirjanduslikke tekste.\nLisaks leiavad võiduprojektid laialdast kajastamist ka erinevates meediakanalites. Kõigil rahvusliku vooru võitjatel tekib võimalus kohtuda Saksamaal, Aachenis teiste noortega kõikjalt Euroopast.\nKandideerimine ja lisainfo: http://www.charlemagneyouthprize.eu/\nKandideerimise tähtaeg: 20. veebruar 2017.