Välisõhu kaitse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja\nVälisõhu kaitse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus\n03.07.2013 otsus nr 300\n1) paragrahv 110 tunnistatakse kehtetuks;\n2) seadust täiendatakse §-ga 1101 järgmises sõnastuses:\n„§ 1101. Klorofluorosüsinikke ja klorofluorosüsivesinikke sisaldavate külmaainete ja neid aineid sisaldavate segude edasise käitlemise kohta teabe esitamine\nKlorofluorosüsinikke ja klorofluorosüsivesinikke sisaldavaid külmaaineid või neid aineid sisaldavaid segusid omav isik teatab Keskkonnaministeeriumile hiljemalt 2015. aasta 15. aprilliks temale kuuluvate nimetatud ainete või segude koguse ja edaspidise käitlemise kava, milles kirjeldatakse nende ainete või segude edaspidist plaanitavat käitlemist või käibelt kõrvaldamise viisi.”;\n3) seadust täiendatakse §-ga 1152 järgmises sõnastuses:\n„§ 1152. Aruandlus osoonikihti kahandavate ainete ebaseaduslike vedude kohta\nMaksu- ja Tolliamet esitab Keskkonnaministeeriumile iga aasta 30. aprilliks andmed eelmisel kalendriaastal avastatud osoonikihti kahandavate ainete ebaseaduslike vedude kohta.”;\n4) seaduse 7. peatüki 1. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\nÜldsätted ja kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute taotlemine, eraldamine ja müük enampakkumisel”;\n5) paragrahvi 116 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise register on elektrooniline andmekogu, kus on salvestatud Eesti Vabariigi ja kauplemise süsteemis osalevate isikute arvelduskontode andmed ja nende poolt kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega teostatud tehingud, käitistele eraldatud lubatud heitkoguse ühikud ja nendega teostatud tehingud, käitiste tõendatud ja tagastatud kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikud, käitiste vastavusseisund, ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismi projektide osaliste andmed ning projektide elluviimise tulemusel vähendatud kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikud.”;\n6) paragrahvi 116 täiendatakse lõigetega 51–53 järgmises sõnastuses:\n„(51) Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühik on käesoleva seaduse tähenduses lubatud heitkoguse ühiku, riigi lubatud heitkoguse ühiku, tõendatud heitkoguste vähendamise ühiku ja heitkoguste vähendamise ühiku ühisnimetaja.\n(52) Isiku arvelduskonto on käesoleva seaduse tähenduses juriidilise või füüsilise isiku arvelduskonto, mille kaudu saab teostada tehinguid kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris vastavalt Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011 (ELT L 122, 03.05.2013, lk 1–59), artiklile 65.\n(53) Isiku kauplemiskonto on käesoleva seaduse tähenduses juriidilise või füüsilise isiku arvelduskonto, mille kaudu saab teostada tehinguid kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris vastavalt Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 389/2013 artiklile 66.”;\n7) paragrahvi 116 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(9) Kauplemise süsteemi siseneja on käesoleva seaduse tähenduses ühel või enamal käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsev käitaja, kes on saanud kasvuhoonegaaside heitkoguse loa (edaspidi heitkoguse luba) esimest korda pärast 2011. aasta 30. juunit. Kauplemise süsteemi sisenejaks peetakse ka ühel või enamal käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsevat käitajat, kelle käitises on toimunud märkimisväärne laiendamine pärast 2011. aasta 30. juunit, üksnes nimetatud laiendamise osas.”;\n8) paragrahvi 119 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 119. Kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute taotlemine ja eraldamine”;\n9) paragrahvi 119 lõiked 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;\n10) paragrahvi 119 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:\n„(3) Kauplemise perioodiks 2013–2020 taotletakse ja eraldatakse paiksete saasteallikate käitajate lubatud heitkoguse ühikuid vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele 2011/278/EL, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks (ELT L 130, 17.05.2011, lk 1–45).\n(4) Kauplemise perioodiks 2013–2020 eraldatakse õhusõiduki käitajate lubatud heitkoguse ühikuid vastavalt Euroopa Komisjoni otsusele 2011/638/EL, milles käsitletakse võrdlusaluseid, mida kasutatakse kasvuhoonegaaside saastekvootide tasuta eraldamiseks õhusõiduki käitajatele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 3e (ELT L 252, 28.09.2011, lk 20–21).”;\n11) paragrahv 1191 tunnistatakse kehtetuks;\n12) paragrahvi 1193 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kauplemise perioodil 2013–2020 on Euroopa Liidu õhusõiduki käitajate erireservi (edaspidi erireserv) suurus kolm protsenti Euroopa Liidu õhusõiduki käitajatele eraldatavast summaarsest lubatud heitkogusest.”;\n13) paragrahvi 1194 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Riik paneb enampakkumisele kõik lubatud heitkoguse ühikud, mida alates 2013. aastast ei eraldata tasuta vastavalt käesoleva seaduse §-le 1195 ning Euroopa Komisjoni otsusele 2011/278/EL.”;\n14) paragrahvi 1194 täiendatakse lõigetega 4–18 järgmises sõnastuses:\n„(4) Ajavahemikul 2012–2020 paneb riik igal aastal enampakkumisele õhusõiduki käitajate lubatud heitkoguse ühikud, mille Euroopa Komisjon on riigile määranud Euroopa Liidu tõendatud summaarsest lennunduse heitkogusest aastal 2010.\n(5) Enampakkumisel saadud tulu laekub riigieelarvesse ning seda kasutatakse kooskõlas riigi eelarvestrateegiaga. Iga-aastases riigieelarves kajastatakse vastava aasta enampakkumise tulude ja kulude maht. Riigi eelarvestrateegias kajastatakse enampakkumisest saadud tulu kasutuse kavandatud jaotus, määratakse kliimapoliitikaga seotud meetmete sihtotstarve ning tulu kasutamise eest vastutavad ministrid. Enampakkumise tulust kaetakse kauplemise süsteemi Eestiga seotud enampakkumise halduskulud.\n(6) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega kauplemise perioodi 2013–2020 enampakkumisel saadud tulu kasutamise ja aruandluse üldtingimused.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõike 5 kohaselt riigi eelarvestrateegias määratud meetmete elluviimiseks võib tulu kasutamise eest vastutav minister kehtestada määrusega enampakkumisest saadud tulu kasutamise tingimused ja korra.\n(8) Vähemalt 50 protsenti käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud enampakkumisel saadud tulust, sealhulgas Eestile solidaarsuse ja majanduskasvu eesmärgil eraldatud lubatud heitkoguse ühikute eest saadud kogutulu või selle tuluga samaväärne summa, kasutatakse kasvuhoonegaaside heitkoguse teket piiravate eesmärkide rahastamiseks. Need eesmärgid on:\n1) vähem saastavatele transpordiliikidele ja ühistranspordile ülemineku ergutamine;\n2) taastuvenergeetika arendamine, et saavutada Eesti eesmärk suurendada taastuvenergia osatähtsust 2020. aastaks 25 protsendini ning teiste tehnoloogiate väljaarendamine, sealhulgas taastuvenergia väikelahenduste edendamine, mis aitavad kaasa üleminekule ohutule ja säästvale ning vähem süsihappegaasi heitmeid tekitavale majandusele, samuti kaasa aitamine Euroopa Liidu eesmärgile suurendada energiatõhusust 2020. aastaks 20 protsendi võrra;\n3) energiatõhususe ja puhaste tehnoloogiate alase teadus- ja arendustegevuse rahastamine sektorites, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ;\n4) energiatõhususe parendamise ja energiasäästu meetmete kasutusele võtmine;\n5) kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise ja kliimamuutuste mõjuga kohanemise alase teadus- ja arendustegevuse ning näidisprojektide rahastamine;\n6) panustamine ülemaailmsesse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi ning kohanemisfondi;\n7) kliimamuutuste mõjuga kohanemine;\n8) osalemine Eesti ja Euroopa energiatehnoloogiate strateegilise plaani ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide algatustes, samuti kliimamuutuste leevendamise poliitika ja energiapoliitika planeerimise ning nende poliitikate tulemuslikkuse seire tegevustes;\n9) raadamise vältimise, metsastamise hoogustamise ja metsade ulatuslikuma uuendamise meetmete kasutusele võtmine arenguriikides, kes on ratifitseerinud kliimamuutuste raamkonventsiooni, ning tehnosiirde ja kliimamuutuste kahjuliku mõjuga kohanemise hõlbustamine nendes riikides;\n10) süsinikdioksiidi sidumine metsanduses.\n(9) Kogu käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud õhusõiduki käitajate lubatud heitkoguse ühikute enampakkumisel saadud tulu kasutatakse järgmiste kasvuhoonegaaside heitkoguse teket piiravate eesmärkide rahastamiseks:\n1) käesoleva paragrahvi lõike 8 punktides 1 ja 5–10 nimetatud eesmärkide elluviimine;\n2) kliimamuutuste leevendamis- ja kohanemisprotsessiga seotud teadus- ja arendustegevus, eriti aeronautika ja õhutranspordi valdkonnas.\n(10) Enampakkumisel otsepakkumiste esitamiseks kas oma arvel või oma põhitegevusala klientide nimel peavad väärtpaberituru seaduse § 47 lõike 1 punktis 9 nimetatud isikud selleks taotlema loa Finantsinspektsioonilt.\n(11) Enda või oma klientide nimel enampakkumistoodete, mis ei ole finantsinstrumendid, enampakkumisel otsepakkumiste esitamiseks peavad investeerimisühingud ja krediidiasutused taotlema loa Finantsinspektsioonilt.\n(12) Käesoleva paragrahvi lõike 11 alusel saab luba taotleda Finantsinspektsiooni väljastatud investeerimisühingu tegevusloaga investeerimisühing, mis vastab väärtpaberituru seaduse § 40 lõikele 1.\n(13) Käesoleva paragrahvi lõike 11 alusel saab luba taotleda Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (ELT L 177, 30.06.2006, lk 1–200) vastava tegevusloaga krediidiasutus, mis vastab krediidiasutuste seaduse § 3 lõikele 1.\n(14) Käesoleva paragrahvi lõigetes 10 ja 11 nimetatud loa menetlus viiakse läbi väärtpaberituru seaduse §-des 51–53, § 54 lõigetes 2 ja 3, § 55 lõigetes 1–41 ning §-des 551 ja 56 sätestatut järgides.\n(15) Käesoleva paragrahvi lõigetes 10 ja 11 nimetatud luba antakse üksnes tingimusel, et taotleja täidab Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 59 lõikes 5 sätestatud nõudeid ning esitab seda arvesse võttes väärtpaberituru seaduse § 54 lõike 1 punktides 1–5, 7–10, 12, 13 ja 15 nimetatud dokumendid. Väärtpaberituru seaduse § 54 lõike 1 punktis 12 nimetatud sise-eeskirjade või nende projektide esitamisel tuleb lähtuda ka Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 59 lõikes 2 sätestatust.\n(16) Finantsinspektsioon võib käesoleva paragrahvi lõigetes 10 ja 11 nimetatud loa vastavalt väärtpaberituru seaduse §-le 58 kehtetuks tunnistada, tuginedes Euroopa Komisjoni määruses (EL) nr 1031/2010 sätestatud erisustele ja nimetatud määruse artikli 59 lõike 6 punktis c sätestatule. Käesoleva paragrahvi lõigetes 10 ja 11 nimetatud loa kehtetuks tunnistamisel kaasatakse menetlusse käesoleva seaduse § 120 lõikes 12 nimetatud järelevalve asutus.\n(17) Järelevalve teostamiseks käesolevas seaduses ja Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 59 lõigetes 2 ja 5 sätestatud nõuete täitmise üle on Finantsinspektsioonil õigus saada tasuta andmeid kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registrist kasvuhoonegaaside heitkoguste aruandluse kohta.\n(18) Käesoleva paragrahvi lõigetes 10 ja 11 nimetatud loa taotleja või nimetatud loa saanud isiku suhtes on Finantsinspektsioonil Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 59 lõigetes 2, 3 ja 5 esitatud nõuete täitmise kontrollimisel ja ettekirjutuse tegemisel kõik Finantsinspektsiooni seadusest tulenevad ning väärtpaberituru seaduse § 230 lõigetes 1 ja 5, §-des 2303 ja 233, § 234 lõike 1 punktides 1 ja 3, §-s 2341 ning § 235 punktides 1 ja 5 sätestatud õigused.”;\n15) paragrahvi 1195 lõike 13 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Kui käitajale on eraldatud investeeringute kava alusel lubatud heitkoguse ühikud ja käitaja ei täida tasuta eraldatud lubatud heitkoguse ühikute kasutamise tingimusi ega korda sellises ulatuses, et selle tagajärjena ei viida investeeringute kavas toodud investeeringut õigeaegselt ellu, peab käitaja kandma Keskkonnaministeeriumi määratud kontole investeeringute kava alusel talle eraldatud lubatud heitkoguse ühikute väärtuses raha ja intressi vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 11 alusel kehtestatud keskkonnaministri määrusele.”;\n16) paragrahvi 1195 täiendatakse lõigetega 14–16 järgmises sõnastuses:\n„(14) Investeeringute kava täitmise üle teostab järelevalvet Keskkonnaministeerium.\n(15) Järelevalve teostamisel on Keskkonnaministeeriumil õigus:\n2) saada järelevalve kiireks läbiviimiseks käitajalt või tema esindajalt kirjalikke või suulisi seletusi ning igakülgset muud abi;\n3) viibida järelevalve teostamiseks käitaja ja teiste investeeringus osalevate isikute ruumides ja territooriumil, mis on rajatud tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute abil või mis on seotud tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute kasutamisega, ning teostada paikvaatlust;\n4) teha ettekirjutus tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute kasutamisega kaasneva rikkumise lõpetamiseks, edasiste rikkumiste ärahoidmiseks ja rikkumise tagajärgede kõrvaldamiseks;\n5) ettekirjutuse täitmata jätmise või ebakohase täitmise korral kohaldada käesoleva paragrahvi lõiget 13.\n(16) Järelevalve käigus jälgitakse, et investeering vastaks järgmistele näitajatele:\n1) investeeringu tulemusena käitises uue tehnoloogia rakendamisega heiteteguri vähenemine võrreldes enne uute osade paigaldamist või käitise moderniseerimist oleva heiteteguriga;\n2) investeeringu tulemusena elektritootmisest pärit kasvuhoonegaaside koguheite prognoositud ja saavutatud vähenemine;\n3) investeeringu tulemusena elektritootmises peamiselt kasutatava fossiilkütuse osakaalu prognoositud ja saavutatud vähenemine;\n4) investeeringu tulemusena kasutusse võetud taastuvenergiaga tootmiseks installeeritud võimsus megavattides;\n5) tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute osakaal investeeringu kogumaksumuses;\n7) investeeringuga prognoositud finantstulemus.”;\n17) seaduse 7. peatüki 2. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\nProjektitegevus ja kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemine”;\n18) paragrahvi 120 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 120. Tegevusalade loetelu ja kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise kord”;\n19) paragrahvi 120 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise korra kehtestab keskkonnaminister määrusega.”;\n20) paragrahvi 120 lõike 4 sissejuhatav lauseosa muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise korraga sätestatakse:”;\n21) paragrahvi 120 lõiget 4 täiendatakse punktiga 51 järgmises sõnastuses:\n„51) kasvuhoonegaaside heitkogusega seotud aruandluse kord;”;\n22) paragrahvi 120 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(9) Kauplemise perioodil kehtivad kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikud registreeritakse kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris ja nendega tehakse tehinguid nimetatud registri kaudu järgmiste õigusaktide kohaselt:\n1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ;\n2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta (ELT L 49, 19.02.2004, lk 1–8; eestikeelne eriväljaanne: peatükk 15, köide 8, lk 57–64);\n3) Euroopa Komisjoni määrus (EL) nr 389/2013.”;\n23) paragrahvi 120 täiendatakse lõigetega 10–12 järgmises sõnastuses:\n„(10) Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registri toimingute eest tasutakse riigilõivu riigilõivuseaduses sätestatud määra järgi.\n(11) Paikse saasteallika käitaja ja õhusõiduki käitaja on vabastatud riigilõivu tasumisest arveldus- ja kauplemiskonto avamise taotluse läbivaatamise ning arveldus- ja kauplemiskonto iga-aastase hooldamise eest.\n(12) Järelevalvet kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise üle kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris teostab Keskkonnaministeerium vastavalt Euroopa Komisjoni määrusele (EL) nr 389/2013.”;\n24) paragrahvi 1203 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsev käitaja võib kasutada kauplemise süsteemis kõiki tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid ja heitkoguste vähendamise ühikuid, mis on projektitegevusega saadud ja mida võib kasutada kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli ning nende põhjal vastu võetud otsuste kohaselt, välja arvatud:\n1) tuumarajatistega seotud projektitegevuses;\n(2) Ajavahemikul 2008–2020 võib käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsev paikse saasteallika käitaja kasutada oma kohustuste täitmiseks tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid ja heitkoguste vähendamise ühikuid minimaalselt 11 protsendi ulatuses talle kauplemise perioodil 2008–2012 tasuta eraldatud lubatud heitkoguse ühikute kogusest.\n(3) Käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsev õhusõiduki käitaja võib kauplemise perioodil 2013–2020 kasutada tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid ja heitkoguste vähendamise ühikuid minimaalselt 1,5 protsendi ulatuses oma tõendatud kasvuhoonegaaside heitkogusest samal kauplemise perioodil. Kauplemise süsteemi siseneja võib kauplemise perioodil 2013–2020 kasutada tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid ja heitkoguste vähendamise ühikuid minimaalselt 4,5 protsendi ulatuses oma tõendatud kasvuhoonegaaside heitkogusest samal kauplemise perioodil.”;\n25) paragrahv 1204, § 121 lõike 1 punkt 5, § 121 lõike 2 punkt 2 ja § 1211 tunnistatakse kehtetuks;\n26) paragrahv 1212 loetakse §-ks 1217 ja seadust täiendatakse §-dega 1212–1216 järgmises sõnastuses:\n„§ 1212. Heitkoguse loa andmise otsustamine\n(1) Heitkoguse loa andmise või sellest keeldumise otsustab Keskkonnaministeerium esitatud taotluse ja sellele lisatud ning Keskkonnaministeeriumi nõudmisel täiendavalt esitatud andmete alusel, lähtudes seejuures käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatust.\n(2) Keskkonnaministeerium teeb otsuse heitkoguse loa andmise või andmisest keeldumise kohta ühe kuu jooksul käesoleva seaduse nõuetele vastava heitkoguse loa taotluse ja kõigi sellele lisanduvate dokumentide ning heitkoguse loa taotlejalt käesoleva seaduse alusel täiendavalt nõutud andmete esitamisest arvates.\n§ 1213. Heitkoguse loa andmisest keeldumine\nKeskkonnaministeerium keeldub heitkoguse loa andmisest, kui:\n1) heitkoguse loa taotleja ei tegutse käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal või ei ületa selle tegevusala jaoks kehtestatud heitkoguse loa omamise läviväärtust;\n2) heitkoguse loa taotlejal ei ole välisõhu saasteluba või keskkonnakompleksluba;\n3) ilmneb olulisi vasturääkivusi heitkoguse loa taotluses esitatud andmete ja käitisele antud välisõhu saasteloa või keskkonnakompleksloa vahel;\n4) loa taotleja ei ole esitanud käesoleva seaduse alusel nõutavaid andmeid või on esitanud eksitavaid või tegelikkusele mittevastavaid andmeid või võltsitud dokumente;\n5) heitkoguse loa taotleja on mõistetud mis tahes süüteo eest sundlõpetamisele ning sellekohane kohtuotsus on jõustunud.\n§ 1214. Heitkoguse loa omaja kohustus teatada heitkoguse loas esitatud andmete muudatustest ja heitkoguse loa muutmine\n(1) Heitkoguse loa omaja peab viivitamata teavitama Keskkonnaministeeriumi oma ärinime, registrikoodi, paikse saasteallika käitaja või muude heitkoguse loale kantud andmete muutumisest.\n(2) Heitkoguse luba muudetakse, kui:\n1) loa omaja on Keskkonnaministeeriumi teavitanud loale kantud andmete muutumisest;\n2) heitkoguse loas esitatud nõuete aluseks olnud õigusnormid on muutunud;\n3) esineb muu seaduses sätestatud alus.\n(3) Keskkonnaministeerium muudab heitkoguse luba või annab uue heitkoguse loa 30 päeva jooksul sellekohase teate saamisest arvates.\n(4) Keskkonnaministeerium vaatab vähemalt iga viie aasta järel heitkoguse lubade nõuded üle ja muudab vajaduse korral heitkoguse lube.\n§ 1215. Heitkoguse loa kehtivuse peatamine ja taastamine\n(1) Käitise tegevuse peatamise korral pikemaks perioodiks kui kuus kuud teavitab käitaja sellest Keskkonnaministeeriumi kirjalikult vähemalt üks kuu enne käitise tegevuse peatamist. Keskkonnaministeerium peatab heitkoguse loa kehtivuse käitise tegevuse peatamisest arvates.\n(2) Keskkonnaministeerium peatab tasuta lubatud heitkoguse ühikute eraldamise käitaja sellele käitisele, mille heitkoguse loa kehtivus on peatatud.\n(3) Käitaja teavitab Keskkonnaministeeriumi käitise tegevuse uuesti alustamisest kirjalikult vähemalt üks kuu enne käitise tegevuse alustamist. Keskkonnaministeerium taastab heitkoguse loa kehtivuse käitise tegevuse alustamisest arvates.\n§ 1216. Heitkoguse loa kehtetuks tunnistamine\n(1) Keskkonnaministeerium tunnistab heitkoguse loa kehtetuks, kui:\n1) heitkoguse loa omaja seda taotleb;\n2) selgub, et heitkoguse loa omaja on esitanud heitkoguse loa taotlemisel teadlikult eksitavaid või tegelikkusele mittevastavaid andmeid või muud teavet või võltsitud dokumente;\n3) heitkoguse loa omaja tegevus ei vasta heitkoguse loaga sätestatud tingimustele;\n4) heitkoguse loa omaja on mõistetud mis tahes süüteo eest sundlõpetamisele ning sellekohane kohtuotsus on jõustunud;\n5) heitkoguse loa omaja on pankrotistunud või juriidilise isikuna likvideeritud;\n6) selgub, et esineb mõni muu asjaolu, mis käesoleva seaduse kohaselt on heitkoguse loa andmise keeldumise aluseks.\n(2) Teade heitkoguse loa kehtetuks tunnistamise kohta avaldatakse Keskkonnaministeeriumi veebilehel viie tööpäeva jooksul heitkoguse loa kehtetuks tunnistamisest arvates.”;\n27) paragrahv 122 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 122. Aruandlus ja järelevalve aruandluses esitatud teabe õigsuse üle\n(1) Käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutsev käitaja esitab Keskkonnaministeeriumile iga aasta 25. märtsiks eelmise kalendriaasta kohta heitkoguse aruande koos tõendaja koostatud tõendamise aruande ja kasvuhoonegaaside heitkoguse tõendamisotsusega ning korraldab eelmise aasta heitkoguse tõendamise kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris käesoleva seaduse § 120 lõike 3 alusel keskkonnaministri määrusega kehtestatud korra kohaselt.\n(2) Kui käesoleva seaduse § 120 lõike 1 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruses nimetatud tegevusalal tegutseva paikse saasteallika või õhusõiduki käitaja eelmise kalendriaasta tõendatud heitkogus ei ole hiljemalt 31. märtsil kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registris akrediteeritud tõendaja poolt kinnitatud, blokeerib Euroopa Komisjon nimetatud registris selle käitaja arvelduskonto, kuni nimetatud heitkogus on kinnitatud.\n(3) Järelevalvet kasvuhoonegaaside heitkoguste aruannetes esitatud teabe õigsuse üle teostab Keskkonnainspektsioon.\n(4) Järelevalve teostamisel on Keskkonnainspektsioonil õigus teha ettekirjutusi. Järelevalve teostamisele kohaldatakse keskkonnajärelevalve seadust.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmise korral võib järelevalveametnik rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 3200 eurot.”;\n28) paragrahv 1221 tunnistatakse kehtetuks;\n29) paragrahvi 1222 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Keskkonnaministeerium avalikustab oma veebilehel teabe tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute eralduskavade, ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismi projektitegevuse ning käitiste kasvuhoonegaaside iga-aastaste heitkoguste kohta.”;\n30) paragrahvi 12236 lõiked 4–6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Reeder meresõiduohutuse seaduse tähenduses esitab Keskkonnaministeeriumile iga aasta 20. septembriks aruande tema valduses olevas Eesti Vabariigi lipu all sõitvas veesõidukis kasutusel olevate fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldavates jahutusseadmetes, kliimaseadmetes või tuletõrjesüsteemides sisalduvate ainete koguste ja tüüpide ning kasutuse käigus tekkinud ainekao kohta.\n(5) Raudteeveo-ettevõtja raudteeseaduse tähenduses esitab Keskkonnaministeeriumile iga aasta 20. septembriks aruande tema valduses oleva raudteeveeremi kohta, mis on registreeritud riiklikus raudteeliiklusregistris ning mida kasutatakse Eestis. Aruandes märgitakse fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate jahutusseadmete, kliimaseadmete või tuletõrjesüsteemidega vagunite ja vedurite arv, neis sisalduvate fluoritud kasvuhoonegaaside kogused ja tüübid ning kasutuse käigus tekkinud ainekadu.\n(6) Fluoritud kasvuhoonegaaside käitlemise ja aruandluse korra, aruannete vormid, käitlemise kohta andmeid koondavate asutuste loetelu ja fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate toodete, seadmete või süsteemide käitlemisega tegeleva isiku täpsustatud pädevusnõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.”;\n31) paragrahvi 139 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise nõuete rikkumise eest –\nkaristatakse rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.”\n1) paragrahvi 38 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Kindlustusmaakler ja välisriigi äriühingu Eesti filiaal, kes tegutseb investeerimisühingu, kindlustusandja, kindlustusmaakleri, krediidiasutuse, makseasutuse, e-raha asutuse või fondivalitseja tegevusalal, teise lepinguriigi fondivalitseja, kes valitseb Eestis asutatud eurofondi piiriüleselt, ning välisõhu kaitse seaduse § 1194 lõike 10 alusel enampakkumisel otsepakkumiste esitamiseks loa taotlenud isik maksavad üksnes järelevalvetasu mahuosa, välja arvatud käesoleva seaduse § 43 lõigetes 5 ja 6 sätestatud juhtudel.”;\n2) paragrahvi 39 lõiget 2 täiendatakse punktiga 13 järgmises sõnastuses:\n„13) välisõhu kaitse seaduse § 1194 lõike 10 alusel enampakkumisel otsepakkumiste esitamiseks loa taotlenud isiku korral 0,01–0,5 protsendiga isiku tehtud otsepakkumiste mahust.”;\n3) paragrahvi 453 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Välisõhu kaitse seaduse § 1194 lõikes 10 sätestatud loa taotlemisel tasutakse menetlustasu 300 eurot.”\n„§ 291. Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registri toimingute eest riigilõivu tasumisest vabastamine\nPaikse saasteallika käitaja ja õhusõiduki käitaja on vabastatud riigilõivu tasumisest arveldus- ja kauplemiskonto avamise taotluse läbivaatamise ning arveldus- ja kauplemiskonto iga-aastase hooldamise eest.”;\n2) seaduse 6. peatüki 1. jagu täiendatakse 3. jaotisega järgmises sõnastuses:\nVälisõhu kaitse seaduse alusel tehtavad toimingud\n§ 881. Kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registri toimingud\n(1) Isiku arvelduskonto või isiku kauplemiskonto avamise taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 250 eurot.\n(2) Isiku arvelduskonto või isiku kauplemiskonto hoolduse eest tasutakse iga aasta kohta riigilõivu 320 eurot jooksva aasta 15. jaanuariks.”;\n3) seadust täiendatakse §-ga 3531 järgmises sõnastuses:\n„§ 3531. Riigilõivu tasumine kasvuhoonegaaside heitkoguse ühikutega kauplemise registri hooldustoimingute eest\nKäesoleva seaduse § 881 lõiget 2 rakendatakse alates 2014. aasta 1. jaanuarist.”\nVäärtpaberituru seaduse § 237 lõiget 1 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:\n„31) välisõhu kaitse seaduse § 1194 lõikes 10 sätestatud kehtivat luba omavate isikute kohta;”.


Miks on koroonaviirus südamehaigele ohtlik? - Tänane leht\nMiks on koroonaviirus südamehaigele ohtlik?\nRebeka Kalam Tervisereporter\n24. märts 2020, 0:01 3 min lugemist\nTerviseameti sõnul külvab ajakiri The Lancet niigi segasel ajal asjatut paanikat\nAmeti sõnul tuleb südamehaigetel kindlasti jätkata oma pikaajalist ravi\nPraegu on andmed liiga kaootilised, et viiruse ja ravimi mõju vahel seost otsida\nPraegu on andmed koroonaviiruse kohta liiga kaootilised ning südamehaigetel ei maksa tõtata raviplaani muutma. FOTO: Arvo Meeks\nMiks on südamehaigusega inimesed koroonaviiruse riskirühm ja mispärast on äärmiselt tähtis järgida oma raviskeemi, selgitab doktor Alari Irs, ravimiameti meditsiininõunik ja arst-õppejõud kardioloogia erialal Tartu Ülikooli kliinikumi südamekliinikus.\nTeadusajakirjas The Lancet avaldati 11. märtsil teoreetiline arutelu koos uuringuga, kus väidetakse, et kõrgvererõhktõve või muu südamehaigusega inimesed ja diabeetikud on koroonaviiruse riskirühm. Hiinas koroonaviiruse tagajärjel surnud inimeste põhjal koostatud uuringus tuuakse esile, et mainitud haiged saavad enamasti ravimeid, mis kiirendavad viiruse kulgu ja muudavad seda agressiivsemaks. Nende ravimite hulka oli loetud ka ibuprofeen.\nSellele reageerisid Eesti terviseamet ja ravimiamet, kes juhinduvad oma otsustes Maailma Terviseorganisatsiooni edastatud andmetest, et haiged ei tohiks muuta oma praegust raviplaani. Palaviku alandamiseks aga soovitatakse ibuprofeeni asemel ohutuse mõttes eelistada paratsetamooli.\nUuring, mis külvas segadust\nMida siis sisaldavad ajakirjas The Lancet avaldatud uuringu järgi need n-ö ohtlikud ravimid? Angiotensiini muundavad ensüümid (AKE) reguleerivad vererõhku ja vedeliku tasakaalu kehas. Seda ensüümi leidub ravimites, mida riskirühmaks nimetatud diabeetikutele, südamehaigetele ja kõrgvererõhktõbe põdevatele inimestele välja kirjutatakse. Hiina teadlased väitsid uuringus, et SARS-CoV ja SARS-CoV-2, tungides kopsudesse, soolestikku, neerudesse ja veresoonkonda, võivad niimoodi muuta AKE2 hulka organismis, mida viirus kurjasti ära kasutab.\nAKE2-ensüüme leidus uuringute põhjal rohkelt esimese ja teise astme diabeetikutel, kelle ravimites on AKE-inhibiitorid ja angiotensiin II retseptori blokaatorid (ARB). Leidus aga ka vastupidiseid katseid, milles AKE2-ensüümide määr ei suurenenud.\nAKE2 on suuremas koguses ka tiasolidiindioonides ja ibuprofeenis. Tagajärg on AKE2-ensüümide rohkus organismis, mis aitab Hiina uurijate sõnul väidetavalt kaasa koroonaviiruse sidumisele organismiga.\nAKE-koostisega ravim vähendab organismis põletikku ning seda on pakutud peamiseks kopsuhaiguste, vähi, diabeedi ja kõrgvererõhktõve raviks. Seetõttu on meditsiinis tekkinud konfliktne olukord.\nUuringu tegijad hoiatavad, et südamehaiged, kõrgvererõhktõve ja diabeediga inimesed, keda ravitakse AKE-inhibiitoritega, võivad olla koroonaviiruse riskirühm.\n«See, et juba varem haige inimese tõenäosus lisanduva ägeda haiguse tõttu surra on suurem kui tervel inimesel, on hästi teada kurb tõsiasi,» ütleb Alari Irs, ravimiameti meditsiininõunik ja arst-õppejõud kardioloogia erialal Tartu Ülikooli kliinikumi südamekliinikus.\nMaailma Terviseorganisatsiooni andmed Hiina kohta näitavad, et haiglaravi vajanud koroonapatsientide suremus oli 1,4 protsenti, palju suurem aga kaasuva kroonilise haiguse korral: südame-veresoonkonnahaigusega patsientidel 13,2, diabeediga 9,2, kõrgvererõhktõvega 8,4, hingamisteede kroonilise haigusega 8,0, vähktõvega 7,6 protsenti.\n«Siduda see südamehaiguste puhul mingi spetsiifilise ravimiklassiga on praegu pandeemia tingimustes ülimalt paljude segavate tegurite taustal minu meelest ohtlik ja vastutustundetu. Ajakirja Lancet toimetajast on mul väga raske aru saada,» ütleb Irs.\n«Südamehaigetel on parim jätkata haiguse senist optimaalset ravi ja mitte teha järske muutusi püsiraviskeemides. Kindlasti on ohtlikum kroonilise haiguse dekompensatsioon kui teoreetiline hüpotees ravimi ja haiguse mõningasest võimalikust koostoimest ajakirjas Lancet. Ravi muutmist ei soovita mitte ükski rahvusvaheline erialaorganisatsioon,» rõhutab dr Irs.\nKrooniliste haiguste tegelikud ohud\nArst selgitab, et ägedal viirushaigusel, sealhulgas koroonaviirusel, on kardiovaskulaarsüsteemile kolm peamist lühiajalist mõju.\nEsiteks suureneb südamelihase infarkti risk, mis on tingitud ägedast põletikulisest vastusest infektsioonile. Teiseks võib halveneda südamelihase funktsioon, mis võib viia raske südamepuudulikkuseni (harva esineb ka südamelihase põletik). Kolmandaks suureneb ohtlike rütmihäirete tekke tõenäosus, põhjuseks samuti äge põletikureaktsioon.\n«Covid-19 puhul võib osal patsientidel tekkida kopsupõletik, äge neerupuudulikkus ja lisanduda bakteriaalne põletik, muuhulgas koos baktereemia ja sepsisega – need kõik on kardiovaskulaarsüsteemile raske kahjuliku mõjuga ja ohustavad seetõttu südamehaigete elu rohkem kui nende patsientide oma, kes olid enne viirust terved,» räägib Irs.\n«Saadaolevate kaootiliste andmete alusel on praegu võimatu uurida, kas mõni paljudest neil patsientidel kasutatavatest ravimitest mõjutab haiguse kulgu negatiivselt,» nendib Irs.\nTa tõdeb, et ka tavalise hooajalise gripi korral on selgunud, et haiglapatsiendil on gripi ja südamepuudulikkuse koosesinemisel suurem risk saada äge hingamispuudulikkus või neerupuudulikus, ta võib vajada aparaadihingamist või dialüüsravi ning võib isegi surra. Ka haiglaravi kestus on Irsi sõnul sel juhul pikem kui kummagi tõve puhul eraldi.\n«Südamehaigete tavaravi tuleb Covid-19 raskema kulu korral niikuinii muuta, sest vererõhk võib langeda või tõusta ning tuleb muuta kõrgvererõhktõve ravimite annuseid või nende kasutamine lõpetada. Aga see sõltub iga patsiendi haiguskulust,» lisab ta.\nTartu Ülikooli kliinilise farmakoloogia professor Anti Kalda lisab: «Tõenduspõhine informatsioon ravimite mõju kohta koroonaviiruse ajal puudub ja seetõttu võivad ennatlikud otsused halvendada südamehaigusega patsientide seisundit.»\nEriolukorra ajal on oluline rõhutada, et kriisi edukaks möödumiseks ja haiguse leviku peatamiseks tuleb lähtuda terviseameti, ravimiameti ja Maailma Terviseorganisatsiooni poolt edastatud soovitustest. See tähendab muuhulgas oma ravimiplaanist ja kehtestatud karantiinitingimustest kinnipidamist.


Jaapani enelas ‘Goldmound’ – Juhani Puukool\nJaapani enelas ‘Goldmound’\nKompaktne, ümar põõsas.\nErkkollased lehed säilivad sügiseni. Õied on roosakaspunased, õitseb VI-VII. Eelistab päikeselist kasvukohta ja huumusrikast mulda. Kasutatakse suuremate või väiksemate rühmadena haljasaladel. NB! Pärast esimest õitsemist lõigatakse äraõitsenud õied maha, noored võrsed õitsevad paari nädala pärast uuesti.\nKõik jaapani enela sordid lõigatakse varakevadel 10-15cm kõrguselt maha või noorendatakse igal aastal kolmandikku oksi välja lõigates.


Ülikeerulisest seisust välja tulnud Žalgiris sai võõrsil Fenerbahce üle magusa võidu - Sport\nÜlikeerulisest seisust välja tulnud Žalgiris sai võõrsil Fenerbahce üle magusa võidu\nŠarunas JasikeviciusFoto: Georgia Panagopoulou, EPA/Scanpix\nKorvpalli Euroliigas sai ülimagusa võidu Kaunase Žalgiris, kui võõrsil alistati Istanbuli Fenerbahce 79:76.\nAvaveerandaeg lõppes viigiliselt 17:17. Poolajaks sai väikse edu kätte võõrustajad ning vaheajale mindi Fenerbahce 40:33 eduseisus. Kolmanda veerandaja lõpuks suutis Türgi klubi seitsmepunktilist vahet hoida.\nVeel minut enne normaalaja lõppu juhtis Fenerbahce 76:69, aga Kaunase mehed suutsid mängu tagasi tulla. Marius Grigonise kolmene ning Nigel Hayes'i 2+1 tõid Žalgirise ühe punkti kaugusele. Seejärel suudeti Fenerbahce rünnakul nulli peal hoida ning Grigonis tabas veel kahese ja lisaks kaks vabaviset, mis tõid lõpuks Žalgirisele 79:76 võidu.\nÜleplatsimehena tõi Nando De Colo 29 punkti, Kostas Sloukas panustas Fenerbahce poolelt 13 silma. Žalgirise kangelaseks kerkinud Grigonise arvele jäi võitjate parimana 19 punkti. Zach LeDay tõi 16 silma.\nŽalgirisele oli see kolmandaks võiduks kolmanda kaotuse kõrvale. Fenerbahce jaoks jätkus kurb seeria. Nimelt on neil kuue vooruga kirjas vaid üks võit ja koguni viis kaotust.\nPäeva esimeses mängus läksid omavahel vastamisi Peterburi Zenit ja Moskva CSKA. CSKA sai hooaja viienda võidu, alistades Zeniti 87:70. Otsustavaks sai viimane veerandaeg, mille valitsev Euroliiga meister võitis 26:11.\nVõitjate resultatiivseim oli Mike James 16 punktiga, Johannes Voigtmann tõi 14 silma. Üleplatsimeheks kerkis Zeniti mängumees Gustavo Ayon 20 punktiga, lisaks kanti mehhiklase arvele 8 lauapalli.


Paketid Riga - Tallink & Silja Line\nPäeva spaa ilupaketid.\nPakuvad kiiret ja efektiivset moodust hetkeks aeg maha võtta ja pühendada terve päev iseendale\nBroneeri aeg vähemalt 14 päeva ette – saad teenuse -15% soodsamalt!\nHOOAEG 110 min. 110 €\n• HOOAJA NÄOHOOLDUS\nParabeenivaba hooaja hapniku hooldus pakub heaolu ja lõõgastust ning täidab naha vajadusi vastavalt aastaajale. Kaks korda aastas vahelduseks tavahooldustele töötab Sothys välja hooajalise hoolduse lähtudes aastaaegadest: sügisel on nahk väsinud ning jumetu ning siis sisaldab hooldus tõeliselt kookonlikke aineid, mis toidavad ja siluvad nahka, rikastavad nahka hapniku ja mineraalidega. Kevadel vajab nahk pakasest tingituna rohkem niisutust, hapnikuga rikastamist ja vitamiine, siis lähtub hooldus sellest. Kiire hooajaline hooldus on heaks vahelduseks tavahooldustele – nahk on lõõgastunud ja värske. Müügil ka tooted koduseks hoolduseks!\n• HOOAJA KEHAHOOLDUS\nKord aastas valmistab Sothys uue tekstuuri, aroomi ja värvusega kehahoolduse, mis on mõeldud tõelisele gurmaanile. Kooriv siirup muudab naha koheselt siledaks ja säravaks ning sametine niisutav massaažisiirup jätab naha meeldivalt lõhnastatuks. Meelierutav heaolu kehahooldus sisaldab keha koorimist ning lõõgastavat kogu keha massaazhi.\nKAKS ÜHES – KEHALE 100 min. 88 €\n• ORIENDI ESSENTSIDE TSEREMOONIA LAAVAKIVIDEGA\nEksklusiivne kehahooldus algab keha koorimisega, millele järgneb tasakaalustav massaaž soojade laavakividega. Aasiast inspiratsioni saanud massaažirituaal. Massaaž, mille käigus töödeldakse ka tšakraid. Soojendatud laavakividega masseeritakse kogu keha. Hooldus mõjub kogu organismile lõõgastavalt ja tasakaalustavalt. Tõeline stressist vabanemise rituaal.\n• PARAFINIHOOLDUS JALGADELE\nNAUTIMUS 90 min. 98 €\n• SELJA PEELING KOOS MASSAAŽIGA\nPÄEVA SPA DAAMIDELE 150 min. 140 €\n• ÜLINIISUTAV NÄOHOOLDUS KOOS MASSAAŽIGA\nNäonaha puhastamine, toniseerimine, koorimine, massaaž. Sügavniisutav fiibermask, silmakreem ja näokreem\n• SPA MANIKÜÜR\nKoorimine, mask, massaž, hooldus, parafiin, kätekreem, küünelakk.\nPehmendav hooldus, mis algab jalgade koorimisega. Järgneb mask, massaaž, parafiin ja jalgade kreemitamine. Soovi korral küünte lakkimine.\nPÄEVA SPA HÄRRADELE 150 min. 140 €\nNäonaha puhastamine, toniseerimine, massaaž. Sügavniisutav fiibermask, silmakreem ja näokreem\nPehmendav hooldus, mis algab jalgade koorimisega. Järgneb mask, massaaž, parafiin ja jalgade kreemitamine.\nMASSAAŽIPAKETT 90 min. 82 €\n• KEHAMASSAAŽ MEELERAHU\nLõõgastav massaažirituaal. Gurmeenoote vallandavad magusa apelsini, majoraani ja lavendli eeterlikud õlid.\n• NÄOMASSAAŽ MASKIGA\nNäonaha puhastamine, toniseerimine, koorimine. Massaaž näole, kaelale ja dekolteele.\nMask näole, silmakreem ja näokreem.\nLÕÕGASTUS NOORPAARIDELE 60 min. 94 €\n• KEHAMASSAAŽ MEELERAHU kahele\nNOORPAARIDE KEHAHELLITUS 90 min. 140 €\n• AORIENDI ESSENTSIDE TSEREMOONIA LAAVAKIVIDEGA kahele\nMÕELDES MEESTELE 110 min. 97 €\n• SOTHYS HOMME – VÄRSKENDAV ERIHOOLDUS MEESTELE\nMürkaineid väljutav, stressi alandav näohooldus meestele. Hooldus algab eel-lõõgastava etapiga, kus teostatakse kliendile peamassaaž. Hooldus sisaldab süvapuhastust, millele järgneb näomassaaž. Ingveriga ja C-vitamiiniga kummimask tagab näonaha veatu jume.\nLASTE SPAA (kuni 12 a.) 60 min. 40 €\n• ÕRN NÄOMASSAAŽ MASKIGA\nNäonaha puhastamine, õrn näomassaaž, kreemmask.\n• VÄRSKENDAV NÄOHOOLDUS\nNäonaha puhastamine, toniseerimine, koorimine. Mask näole, kaelale, silmakreem, näokreem.\nHooldus, kreem-mask, küünte lakkimine.\n• KLASSIKALINE KEHAMASSAAŽ\n• PPARAFIINIHOOLDUS KÄTELE\nKäte koorimine, massaaž, parafiin.\n• PARAFIINIHOOLDUS JALGADELE\nKoorimine, lõõgastav massaaž, parafiin.


Kas ilunäitluse žanri ülessoojendamine? — Sirp\nKas ilunäitluse žanri ülessoojendamine?\nBlondiinid. Alar Mäerand\nRokkmuusikal “Kõik blondid surevad välja”. Muusika ja idee Erki Meister ja Bernhard Bass, lavastus ja stsenaarium Marke Tarmo, tantsuseaded Helen Kaljuste ja Ave Smirnov. Esitavad Primitivistid ja KK Laboratooriumi trupp. Esietendus Kanuti gildi saalis 29. XII.\n“Kalevi Kammerkoorist välja kasvanud kunstiühendus KK Laboratoorium ja meesšovinistlik ansambel Primitivistid toovad Kanuti gildi saalis lavalaudadele kodumaise rokkmuusikali “Kõik blondid surevad välja”,” võinuks kõlada vastus etenduse eel esitatud küsimusele: “Mida vaatama lähed?”\nIdee autor Primitivistide liider Erki Meister on ühtlasi kõrgharidusega tunnustatud dirigent ja helilooja, kel tagataskus kunstiakadeemia maalieriala diplom ning kes on viimasel ajal hoopistükkis meelolukate portreefotodega näitusesaalis tunnustust kogunud. Lavastajaks ja stsenaristiks on pedagoogikaülikoolis näitejuhtimise eriala lõpetanud Marke Tarmo, kelle eluloost leida mitmeid kokkupuuteid teatriga. Esituskoht: Kanuti gildi saal. Mida siis selline kooslus pakub? Äkki ikka saab tiba kunsti või vähemalt midagi šokeerivat ehk ekstreemset näha?\nRuumi, kus läbi aastate Eesti ja välismaa tunnustatud tantsijad ja muusikud kunstilist naudingut pakkunud, on ikka pagana raske siseneda puhta lehena: justnagu riideid varna riputades heita eemale eelkogetu ja sellest kerkinud ootused. Riikliku toetusega kunstiasutuses – paraku küll – valmistutakse kohtuma kunstiga. Võib-olla, et mitte just meelepäraseima suunaga sellel tänapäeva ühiskonnas üsna laialivalguval alal, kuid tõenäosus on rahvamaja kõrval tunduvalt suurem. Tuleb tõdeda, et Kanuti gildi saali puhul on ootused suurel määral siiski teised kui teiste kutseliste teatrite puhul. Siit võib leida lihvimata põllukive, ohtralt betooni ja tsementi, mõnikord kogu Mendelejevi tabeli sulatatuna kokku senitundmatuks tehismaterjaliks, vahel võib vääriskivile otsa komistada. Lühidalt öelduna pesitseb siin postmodernism.\nSeekord aga kunsti polnud, ka postmodernsest konteksti arvesse võttes ei poogi laval nähtule vastavaid tunnuseid külge. Potentsiaal oli olemas, aga tulemus… Sotsiaalne aspekt? Pretensioonitu muusikal parodeerib Eestis lokkavat muusikalihullustust. Aga ka sellest mõttest pole asja saanud: liiga vesine, voolas filtrist läbi, ilma et midagi tahket sõelale pidama jäänuks, tulemuseks ainult kogetud tunne voolavusest. Aeg voolas ja midagi veel voolas.\nKõige rohkem ajabki segadusse, et selle projekti eesmärgiks ei oska mõelda – ka parima tahtmise juures – enamat kui osalejate tuttavatele pakutav aastavahetuse-eelne meelelahutus. Kui võtta arvesse tegijate hariduslikku tausta, jääb veel võimalus, et taheti meelega teha midagi nii pretensioonitut. Aga milleks?\nProjekt ei hakanud tööle. Esiteks puudus tervik, mille loomises kunstiakadeemia lõpetanu peaks kodus olema. Oli küll kokku kuhjatud erinevaid komponente, mille oleks saanud eduka sidumise korral teose eesmärki teenima panna. Näiteks sisustuselementide jaotus, mis parodeeris simultaanlavasid, kujutas iseenesest üsnagi toredat võtet. Lavaruum oli jaotatud baar ja kodu tsooniks, ekraani kujul lisandus kolmas – tulnukalaev. Kodutegevuse ajal baaritegevus kivistus, valgustati välja hetkel olulisem tegevuskoht. Ometi kaotas võte lavastuse ülesehituse tõttu oma mõju. Võte ise pakkus visuaalset naudingut, kuid lavastuse pretensioonitu üldtoon lasi sellel, nagu kõigel muulgi justkui aeglase karussellisõidu peal mööduda. Ka selle sidumine baaris sõbrale räägitava loo läbimängimisega lava kodutsoonis ei suutnud tõusta kõrgemale üksteise kõrvale ja sisse asetatud efektide tasandist.\nKusagil peab ju olema peidus mingi mõte, milleks üldse üks asi on loodud. Kas tõesti tegemine tegemise enda pärast? Süžee oli nii lihtne, selle saaks vabalt Primitivistide laule kuulates taasluua, kõrvalliinid jäid välja arendamata. Kuna trupis oli peategelaste kõrval teisigi liikmeid, moodustati koorist kokku tassitud mööbliesemete vahele liikuv-laulev kujunduselement. Peale kahe paari peategelaste omandas lavastuse seisukohast tähenduse vaid vaikiv kelnerist psühholoogi kuju. Dialoogide primitiivsust toonitas teksti lünklik jõudmine publikuni (nii diktsioon kui ka tehniline külg). Lavale on jõudnud üksnes karkass, mida üritati täita liikumisega: oli ühiseid tantsunumbreid, saatjaks esinejate laul ja saali tagaosast kostuv siginasse-saginasse uppuv bändimuusika, samas ka kaootilist ringisebimist. Samuti rikkalike eklektiliste ja tõenäoliselt esitajate enda kokku kombineeritud kostüümidega.\nXXI sajandi ilunäitlus\nKui kooritüdrukud pimendatud saalis taskulampidega maas külitades rambitulesid mängisid (saamaks lavale helkurpinna valgustpeegeldavate omaduste ilmsikstulekuks piisavalt energiat), viis see aina enam mõtted XIX sajandi 90. aastate August Wiera nn ilunäitlustele, mis samuti nõrka sisu arvukate käepäraste vahenditega loodud piltidevahetuse ja muude efektidega peita üritasid. Ilunäitluse žanritunnused paistavad küll kõik täidetud olevat. Kas vahetult enne teatriaastat kutselise teatri eelse eesti teatriajaloo peatüki ülessoojendamine tänapäeva kontekstis?\nIseenesest täitsa südantsoojendav näha laval truppi, kelle olekust võib lugeda entusiasmi, mis nii mõnelegi institutsionaalse teatri reaetendusel võib-olla nii meelepärases lavastuses üles astuvale näitlejale pika puuga ära teeb. Kahju ainult, et see energia suures osas tühja jookseb, kuna muusikali ideeline ja lavastuslik külg, kas tahtlikult või oskamatusest, on nõnda vaimunüristavalt nõrk, et isegi mängulustile vastu hakkab töötama.


Ma ärkasin kõhu allosas valu valu,\nMingi 2 a tagasi oli Peamiselt kroonilise või per-valu korral Munasarjade põhjused ja ravi menstruatsiooni ajal ja pärast seda Peaaegu iga menstruatsiooniga kaasnevad valu ja muud ebamugavused, kuid kui munasarjad valutavad pärast menstruatsiooni, on see günekoloogilise haiguse võimalik sümptom. Ülevaate kohaselt ütlevad inimesed, et see on väga vastik ja võimatu juua.\nMilliseid puuvilju te tavaliselt sööte?\nPalun asendage need millegi muuga, näiteks pirnidega, ja magusat sööge ka vähem. Glükoositase tuleb korda saada. Kui tulemus on negatiivne, soovitatakse naisel jälgida kahenädalast perioodi.\nKui viivituse periood varieerub 3 nädalast 1,5 kuuni, peaksite andma äratuse. See annab märku raskest patoloogilisest protsessist. Mõnikord annab see sümptom märku amenorröa olemasolust. Kui menstruatsioon puudub päeva, peab naine põhjaliku uurimise saamiseks konsulteerima arstiga. Positiivse hCG tulemusega võime rääkida nii emakavälisest rasedusest kui ka raseduse katkemisest. Viimasel juhul võib naine kaevata, et selg ja kõht on valus.\nSel juhul võib ilmneda spetsiifiline määrimine. Kuidas saate aidata Sellise ebameeldiva seisundi nagu menstruatsiooni hilinemine ja alaseljavalu ravi määrab arst pärast ultraheliuuringut ja muid diagnostilisi meetodeid. Kuid kui naisel pole võimalust kiiresti arsti külastada, võib ta võtta mitmeid meetmeid, mis aitavad leevendada valusaid sümptomeid. Spasmilise valu korral on lubatud võtta 1 tablett No-shpy või Spazmalgon.\nKui valu on talutav, on soovitatav seda teha ilma ravimiteta. Võimalik, et ma ärkasin kõhu allosas valu valu nõuab elustiili ja toitumise muutmist. Olles leidnud endas selliseid sümptomeid nagu alaseljavalu ja menstruatsiooni hilinemine, peaks naine keelduma rasvaste ja vürtsikute toitude söömisest. Lõpeta suitsetamine ja joomine. Ülekaaluliste naiste ja nende noorte daamide toitumine, kelle kehakaal on alla kriitilise normi, erineb oluliselt.\nDieedi väljakirjutamine iseseisvalt on rangelt keelatud. Kõhu vasak külg valutab, ülakõhus, alakõhus põhjustab ja ravi Vasaku külje valu võib olla väga tõsise meditsiinilise seisundi sümptom.\nSeetõttu on vaja kiiresti reageerida oma keha signaalidele. Viivitus võib põhjustada tõsiseid tagajärgi. Pidage meeles, et mis tahes haiguse ravi on kõige tõhusam varases staadiumis. Mida teha, kui valu vasakpoolses küljes tekitab teile ebamugavust?\nEsiteks on vaja kindlaks teha põhjus ja seejärel seda ravida. Pole haruldane, et isegi kogenud arstid teevad vigu. Seetõttu peate olema teabekas patsient. Valu võib olla erineva iseloomuga, erineda kestuse, nihestuse ja intensiivsuse poolest. Mõelge vasaku külje peamistest valu põhjustest. Vasak külg valutab kõhu ülaosas Kui teil on valu ülakõhu vasakpoolses osas, võib see paljudel juhtudel olla seedetrakti haiguse sümptomiks.\nSellisel juhul võib kõhuvalu leevendamiseks korraga sisse võtta söetabletti, juua kummeli- või köömneteed ning süüa vedelat kiudaineterikast kaerahelbeputru. Igasugune harjumatu toit võib kõhu kergelt valutama panna. Seda juhtub sagedasti turismireisidel, kui valimatult kohalikke toite maitstakse. Selliseks puhuks tuleks apteegist vastavad tabletid kaasa osta. Tänapäeval on ma ärkasin kõhu allosas valu valu eluviisi ja pingelise töö puhul sage nähtus nn ärritatud soole sündroom, mis võib lisaks kõhukinnisusele või -lahtisusele tekitada ka soolegaase ja kõhuvalu.\nNii et ma mõtlesin pikka aega, et oleks hea kolonoskoopia läbimine. Muidugi teadsin, et see oli kõige kohutavam menetlus. Aga usaldusväärne. Ma ei teadnud, et seda saab teha anesteesiaga. Noh, terapeut ütleb mulle, et pean läbima kolonoskoopia. Siis ma olin hirmul. Hakkasin otsima kliinikuid ja kulusid. Hinnad olid muidugi ebameeldivalt üllatunud. Aga mida teha, kui see on vajalik - on parem mitte olla niiske ja käia läbi selle protseduuri anesteesiaga, kuid ilma valuta teate täpselt, kuidas asjad lähevad.\nJa ma registreerusin linna haiglasse, protseduuri maksumus oli täpselt 7 tuhat rubla. Päev enne protseduuri, ma ei söö midagi, minu jaoks on see õnneks lihtne. Kell 17 hakkasin jooma Moviprepi ravimit. Tegelikult kõik läks liiga kergesti, välja arvatud see, et ma palusin pidevalt vett välja ja see oli keemiliselt kollane. Ta sai mind õhtul ja hommikul enne kolonoskoopiat.\nMuide, ainus miinus Moviprepist on selle maitse. See on valus. Ja nii, ma kordan, et kõik on väga lihtne. Ja siis tuli X päev, hommikul kell 10 saabusin haiglasse, kell läksin kontorisse, protseduur läks, kogu naisarstide nõukogu ootas mind seal.\nNad ütlesid, et võtavad riideid alumisest osast maha, andsid välja mingi läbipaistva kangast pantaloons, nad ütlesid mulle, et tahan istuda toolil see näeb välja nagu günekoloogiline, kuid ei muuda jalgu nii palju. Siis mõõtsid nad survet, panid sensori sõrmele, hakkasid veeni süstima mõningaid ravimeid. Me rääkisime abstraktsetest teemadest.\nSelja- ja käevalu | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - akvamarintiir.ee\nTundsin, et kõik oli korras ja ma ei tahtnud üldse magada. Juba hakkasid kartma, et anesteesia ei mõjutanud ja seejärel süstisid nad veel 2 tavalist süstalt ja seejärel muutusid mu silmad häguseks.\nSelgub, et protseduur kestis umbes minutit ja ma magasin oma toolis veel pool tundi. Mäletasin ka, et kui ma magasin 1 sekundi pärast, hakkasin ma tundma valu maos, aga ma magasin. Pärast protseduuri hakkasin ma tundma ebamugavust kogu maos. Selle tulemusena on diagnoosiks krooniline koliit. Selgus, et see ei ole kohutav diagnoos, mida saate elada.\nPärast tuimastust oli see magada, kuid arstid ütlesid, et see oli võimatu. Siis läksin ümber oma äri, ma magasin bussis. Kui pärast protseduuri on möödunud 3 tundi, hakkasin sööma. Ja siin olen pattu teinud.\nTäiesti hästi teades, milliseid toiduaineid saab süüa ja mis ei saa peaaegu kõikhakkasin kohe kohe kõike, mida ma tahtsin. Noh, ma ei suutnud seda seista, ma ise maksan selle eest. Õhtul protseduur oli eile hommikul ei teinud ma midagi haiget. Aga täna hommikul ärkasin ja kõht valus kogu päeva, selline valu on lõhkemine.\nMa söön kõike, mida tahan, kuid mõõdukalt. Tooliga ei ole väga. Ma ei tea, millal valu läheb. Mis pillid juua ma ei tea, Mezim. See lõpetab minu ülevaatuse.\nMa võin nõustada 2 asja: läbida kolonoskoopia ainult anesteesiaga ja järgida dieeti järgmise paari päeva jooksul. Ma olen lihtsalt kolonoskoopiaga. Hirmuäratav, vaevu jõudnud maja - kõik keeb ja valutab! Ma ei leidnud midagi nii kohutavat. Sa võid ilmselt teha muid uurimismeetodeid.\nKolonoskoopia oli sama, nii et esimesed 20—30 cm olid vastuvõetavad, mitte kohutavalt valusad, siis tundus, et julgused lihtsalt lõhustuvad, soolestikku lasti palju õhku! Ma pidin oma arsti juurde nimetama irrigoscopy-re ngen pärasoole! Ma lugesin enne protseduuri erinevaid kommentaare, eeldades, et kõik oleks korras. Tegelikult on valu valus ja mitte ülekantav.\nMa ei tea, mida seda võrrelda. Uuring kestis peaaegu tund. See oli tegelik täitmine.\nÜhtegi FGD-d ja selle kõrval ei olnud. Kuigi ma olen väga kannatlik inimene, ei saanud ma ise oksist, hirmust ja siis karjuda. Ma nõustasin, ähvardasin arste, nõudsin kohest peatumist ja üldanesteesiat mis tahes raha eest. Aga nad ei kuulanud mind, kuid jäid kangekaelselt oma sisikonda.\nKui keegi peab seda protseduuri tegema, ärge säästke raha. Vaagnapõhjalihaste pingutustest kasu pole. Kas saab mind kuidagi aidata või peangi edasi kannatama?\nReumatoloogi juures olen päris palju pidanud käima, see leidis mul verest kopsu klamüüdiat ja mingit muud nakkust ning söötis mulle paar kuuri doksitsükliini ja celebrexi, mis tühjendasid kõvasti rahakotti, pakkudes vaid ajutist leevendust koos mõningate kõrvalmõjudega. Mandlitega olen opi järjekorras. LOR kõrvadest midagi ei leidnud, arvas, et mul võivad olla kõrvade juures mingid sooned haiged. Verd ja uriini on proovitud — on muidu normis v. Kindlasti halvendas minu tervist see, et põdesin depressiooni.\nEks senised uuringud on seda ka kinnitanud. Loen Teie kirjast välja tänapäeval kahjuks väga sagedase haiguse, depressiooni sümptomeid. Selle avalduseks ei pea olema mitte püsiv kurvameelsus, eemaletõmbumine, vaid üheks sümptomiks võib olla seletamatud kehalised vaevused: väsimus, liigesvalu, söögiisu muutused. Annate mulle olulise vihje: varasem töökoormus See võibki olla praeguste vaevuste põhjus. Liiatigi on Teil depressiooni diagnoositud, see seisund võib sageli korduda. Mida soovitan: 1.\nJulgesti nõu pidada oma perearstiga. Oma patsiente katsun testida mõne koormusuuringuga.\nKui selle tulemus on korras, siis on see veenev argument nii patsiendile kui tohtrile. Kui test pole korras, annab see viite täpsemateks südameuuringuteks. Soovitan julgesti nõu pidada ka psühhiaatri, psühholoogiga. Depressioon on ravitav, kuid õige ravimi leidmine on kunst ja ravi on pikaajaline, miinimum 4—5 kuud, tavaliselt 8—12 kuud. Delikaatne teema on ka seksuaalsus ja sellega seonduv. Kui Teie eas on selles liinis mingid probleemid, võib see kui tahes hea tervisega mehe muuta haigeks.\nNiiviisi tõuseb piima C-vitamiini sisaldus. See on hea ja hapudel piimatoodetel on ka teadupärast seedimist korrastav toime, paraneb sooletegevus.\nEi tohiks seda kasutada ebaselgete kõhuvalude korral. Kui on valu näiteks haavandist, siis see ägeneb ja inimene tunneb end kehvemini. Piimaseen nõuab hoolt: iga päev on vaja seda sõeluda ja valada peale värske piim.\nOlen leidnud, et viimase kasutusvariandi puhul ei jää küüslaugulõhnasid. Nii eritub temast ka lenduvaid fütontsiide ehk viirusevastaseid aineid, mis toimivad ka ninaneelus ja hingamisteedes, kuhu need ei pääse, kui küüslauk lihtsalt vedelikuga alla neelatakse. Kas minu kirglik šampanjaisu võib mingil moel mõjuda maksatalitusele, sest mul pole ju sapipõit. Aeg-ajalt tekivad parema roidekaare alla pistvad valud. Aga hea šampus ma ärkasin kõhu allosas valu valu valud üles. Muud alkoholi ei tarbi.\nŠampanja on lahja alkohol, milles sisalduv süsihappegaas mõjub sapieritusele soodustavalt. Kuna sapipõit ei ole, valgub sapp peaasjalikult soolde, hiljem ka ksüstiit neerude sümptomite tõttu ühissapijuhasse, mis käitub kui sapipõie aseaine. Peale joogi tarvitamist on soovitav kerge eine. Arstina meenutan ka seda, et igapäevaselt 50 g absoluutset alkoholi võib viia maksa pöördumatu kahjustuse, tsirroosi tekkeni 10—15 aasta jooksul.\nKui Teie šampanjakogus päevaselt ületab ml on see oht reaalne. Ei usu, et just nii palju igapäevaselt seda jooki tarvitate.\nKuna pudel seda õlilist eliksiiri maksab umbes krooni, tahaks teada, mida arvavad sellisest imerohust arstid, võib tal olla kas või ükski nimetatud toimetest või on tegemist tarbija petmisega. On ta Teie arvates üldse kuidagi organismile kasulik, kas soovitate osta? Kuna tegemist on taimse õliga, siis see omab mõningal määral soodsat toimet organismi rasva ainevahetusse, vahest vähendab ka halva kolesterooli taset. Selle toimega ta võib veidi vähendada südame isheemiatõve riski.


🏅▷ Umbes 20 Sensor Toweriga ühendatud rakendust süüdistatakse kasutajaandmete kogumises\nUmbes 20 Sensor Toweriga ühendatud rakendust süüdistatakse kasutajaandmete kogumises\nSensor Tower on turuanalüüsi poolest tuntud Ameerika ettevõte, mis on spetsialiseerunud nutitelefoni rakendustega seotud majanduslikele teadmistele. Nüüd süüdistatakse ettevõtet seotuses umbes 20 rakendusega, mis koguvad kasutajaandmeid ilma loata. Mõned rakendused ei ole nende pakkumise osana avalikult loetletud, kuid need on tuvastatud ettevõttega seotud programmeerijate elulookirjeldustes.\nBuzzfeednewsi uurimine teatas, et miljonid inimesed installisid Google Play tasuta ja piiramatu VPN-i rakendused, Luna VPN-i, mobiilse andmeside ja Adblock Focuse; ja Adblock Focus ja Luna VPN iOS-is näevad, et nende andmeid kogub Sensor Tower. Väljaanne hoiatab, et platvorm on mõned neist juba eemaldanud ja uurib kõiki kaasatud rakendusi.\nanduritorn “data-title =” anduritorni andur – umbes 20 rakendust, mis on ühendatud anduritorniga, süüdistatuna kasutajaandmete kogumises – SAPO Tek “>\nNagu selgitatud, palub ettevõtte rakendus kasutajal installida juursertifikaadi, mis on fail, mis võimaldab juurdepääsu kogu nutitelefoni läbivale andmeliiklusele. Avaldatud avalduses ütles Sensor Tower, et kogub ainult oma toodetesse integreeritud analüütilisi ja anonüümseid andmeid. Ettevõte töötab andmete kallal, andes klientidele ülevaate rakenduse populaarsusest, suundumustest ja tulupotentsiaalist.\nLigi 20-st rakendusest, mida teatati andmete kogumiseks, on enamus neist lõpetatud. Ettevõte väitis, et nad ei pääse kasutajate isiklikule ja tundlikule teabele juurde. Sellegipoolest rikkusid poest välja jäetud inimesed oma vastavaid platvormi kasutamise eeskirju.\nTags:kasutajaandmete, kogumises, rakendust, sensor, süüdistatakse, Toweriga, ühendatud, umbes\nFunktsiooniga Hiljem pole kunagi liiga hilja oma hallatavate sotsiaalsete võrgustike lehti planeerida ja optimeerida\nDigitaalmajandus on järgmisel nädalal Portugali digitaalse tippkohtumisega tähelepanu keskpunktis


Vooremaa Ita Ever:„Arvo Kruusemendis on meeldiv trots kõige paremas mõttes”\nIta Ever:„Arvo Kruusemendis on meeldiv trots kõige paremas mõttes”\nEnnekõike Oskar Lutsu „Kevade”, „Suve” ja „Sügise” filmilinale toomisega kuulsaks saanud filmirežissööril Arvo Kruusemendil täitus eile 90. eluaasta. Tema filmides on mitmeid huvitavaid ja meeldejäänud rolle mänginud näitlejanna Ita Ever. Meenutagem näiteks Arno ema „Kevades”, Kiire ema „Sügises” või Anu Soldamit filmis „Naine kütab sauna“. Viimatimainitut on muide peetud Everi üheks tipprolliks. Ita Ever, kes olnud ka Arvo Kruusemendi õpingukaaslane, meenutab usutluses Vooremaale koostööd juubilariga ja selle põnevamaid seiku.\nKus Te esmakordselt Arvo Kruusemendiga kohtusite ?\n„Kohtusin temaga esmakordselt Moskva Teatrikunstide Instituudis (GITIS), kus 1948. aasta sügisel loodi Eesti Stuudio. Pean ütlema Arvo Kruusmendi kiituseks, et ta aitas mind väga palju eksamiteks valmistumisel. Nimelt mina tulin GITIsesse kolmandale kursusele. Mu kursusekaaslased olid seal õppinud juba kaks aastat. Nii oli minu vene keele oskus tagasihoidlikum. Arvo oli aga see inimene, kes ulatas mulle kohe keeleõppes abistava käe. Ta aitas mind ka erialaeksamiteks valmistumisel. Ma olen selles mõttes talle väga-väga tänulik.”\nMis on meeles kursuse juhatajast, professor Ilja Sudakovist?\n„Teda mäletan ma vähe. Käisin küll tema näitlejameisterlikkuse tundides, kuid tema lavastustes ei osalenud. Spetsialiseerusin rohkem komöödiatele.”\nKas Arvo Kruusemendis võis juba Moskvas tajuda lavastaja ja ka filmirežissööri talenti?\n„Seda küll mitte üks raas. Ta oli ikka läbi ja lõhki näitleja. Pärast kõrgkooli lõpetamist töötaski ta esialgu näitlejana Tallinna Draamateatris.”\nKas mängisite ka koos?\n„Ei, aga Kruusement hakkas ka kohe lavastama. Mina mängisin esimesena tema lavastatud Viktor Rozovi näidendis „Rõõmu otsingul”. Kui varem olin ennekõike noorte tüdrukute mängija nagu ikka noor näitlejanna, siis selles lavastuses püüdis Kruusement mind murda karakternäitleja võimete ja oskuste suunas. Selle eest panen talle jälle väga suured plusspunktid. Nii saingi tõuke, et minust hiljem kujunes selline karakteriga näitleja.”\nKruusemendi esimeses filmis, Eesti kõigi aegade parimaks mängufilmiks valitud „Kevades” (1969) mängisite Arno ema. Mis on sellest rollist meeles?\n„See oli väike roll. Kui Arno on haige, siis ema korraks kummardab tema kohale ja pühib tal higi. Midagi keerulist selle rolli tegemises polnud.”\nKüllap pakkus Kiire ema roll filmis „Sügis” (1990) hoopis rohkem võimalusi?\n„Seda rolli meeldis mulle väga teha. Arvatavasti kutsus Kruusement mind Kiire ema mängima põhjusel, et olin juba teatris teatud-tuntud karakternäitleja. Ma pean ütlema, et Arvos oli ikka väga tugev annus lavastajat.”\nArvo Kruusemendi režissööritööna valminud mängufilmis „Naine kütab sauna” (1978), mis valmis Villem Grossi romaani „Talvepuhkus” järgi, tunnistati Teid peaosa Anu Soldami rolli eest Nõukogude Eesti I filmifestivalil aasta parimaks naisnäitlejaks. Milles seisnes selle filmi fenomen?\n„Arvo ikka proovis Anu Soldami rolli mitut näitlejannat, nagu filmi tegemisel tavaks. Lõppude lõpuks ta otsustas, et ikka mina sobin sinna. Filmi valmimine oli väga kaunis ja huvitav tööperiood. Oli väga palju talvevõtteid, kus tuli lumega maadelda.\nVõtteplatsil Kruusement ei karjunud, mitte iialgi ei tõstnud ta häält, vaid suutis ennast arusaadavaks teha hoopis peenemate vahenditega.”\nToome siinkohal ära katkendi Annika Koppeli raamatust „Arvo Kruusemendi filmid „Kevade”, „Suvi”, „Sügis”.”, peatükist „Ita Everi suurepärane filmiroll” (lk. 147).\n„Arvo režissöörina muidugi suunas, tegi selgeks, mida ta tahab – see oli tema nägemus, mida ma püüdsin realiseerida. Eks ta nägi vaeva ka. Ma ei ole küll kapriisne näitleja, aga võib-olla ma alati ei taba kohe, mida lavastaja tahab. Teatris on improvisatsioonimoment suurem, aga kinos seab aeg piirangud. Ja tollal oli lint kallis, ei saanud pikalt teha.\nFilmi „Naine kütab sauna” võtted toimusid Kuusalu kandis metsade keskel mahajäetud suvilas. Majja, mida Anu küttis, pidid tulema väliskülalised – romaani järgi ungarlased. Et aga Nõukogude Liidu ja Ungari kommunistlike parteide vahel oli toona suur konflikt, asendati filmivariandis ungarlased prantslastega.“\n1982. aastal valmis Kruusemendil August Gailiti romaani järgi film „Karge meri”. Mängisite seal nii saja-aastast saare nõida Löönet kui ka reeder Toora Jookust. Kaks täiesti erinevat naist – mida see näitlejale tähendas?\n„Ma arvasin, et küsite selle filmi kohta. Kruusement võttis endale ikka väga ränga vastutuse, kui valis mind ühes filmis kahe erineva rolli peale. Nähtavasti see risk vist õigustas.\nKüllap kriitikud ütlesid ühte ja teist. Meie ise aga jäime rahule.\nMõneti ebameeldivana on meelde jäänud päev, mil mul pandi näole Lööne grimm, milleks kulus mitu tundi, siis aga ütles Kruusement, et sel päeval ei saagi filmivõtteid teha. Olin ränga grimmiga päev otsa päikese käes istunud.”\nLööne grimmi kirjeldus raamatus „Arvo Kruusemendi filmid „Kevade”, „Suvi”, „Sügis”.”\n„Alguses pandi näo peale liim. See oli puuliim, millega toolijalgu kleebitakse. Siis võeti vatti ja pihustati selle peale laiali, siis läks teine kiht liimi ja alles seejärel tuli grimm. See pidi tekitama kortsud. Aga suu? Kas saja-aastasel on hambaid? Suu kleebiti kinni.”\nKuidas tervikuna iseloomustada koostööperioodi Arvo Kruusemendiga?\n„Kui nostalgiliselt mõelda, siis ütleksin, et kõik oli meeldiv, kõik sujus. Inimesed olid hoopiski sõbralikumad kui praegu. Vähem oli kadestamist, või olin ma siis nii noor ja rumal, et ei saanud selles aru.”\nNäitlejatena saite aga Arvo Kruusemendiga kokku Roman Baskini filmis „Vana daami visiit” (Friedrich Dürrenmatti samanimelise näidendi järgi), kus mängisite peategelast Claire Zachanassiani ja Arvo Kruusement Teie abikaasat. Kuidas filmipartnerlus õnnestus?\n„Arvo oli filmis üks minu abikaasasid. Clairel oli olnud mitu abikaasat, kellega ta oli abiellunud ja kohe lahku läinud. Ja üheks abikaasaks arvas Roman Baskin sobivat Kruusementi.\nSee oli tema teadlik valik. Küllap ta võttis arvesse Kruusemendi tip-top väljanägemist. Tema kehastatud tegelaskuju pidi olema väga kuulus kinonäitleja.”\nKas filme, kus olete mänginud, vaatate ise tihti?\n„Vahetevahel ikka vaatan, kui teleprogrammid neid näitavad.”\n20. aprillil sai Arvo Kruusement 90 aastaseks. Mida arvate tema pikaealisusest?\n„Ma arvan, et asi on tema iseloomus. Ta on inimene, kes oskab ennast organiseerida, asetada situatsioonidesse, kus ei teki suuri tagasilööke. Arvan, et see on sellest tingitud. Arvol on olnud küll tagasilööke tervisega, näiteks kuuekümnendatel aastatel filmibussiga toimunud avarii tagajärjel, kuid ta on sellistest olukordadest suurepäraselt välja tulnud. Temas on kuidagi meeldiv trots kõige paremas mõttes. See on väga sümpaatne.\nKruusemendi voorus on seegi, et ta suudab kergesti endale kuulajaid võita. See lihtsalt on temas. Võib öelda, et sümpaatne vanahärra.”\nKas olete Arvo Kruusemendiga ainsad, kes legendaarsest GITISe lennust tänaseni vastu pidanud?\n„Oi jumal! GITISe eesti lennust on elus vaid Arvo Kruusement, mina ja Aasa Käsi, kodanikunimega Aasa Drui. Kokku oli meid aga kakskümmend viis. Üks lennu lõpetanu jäi Moskvasse, ülejäänud tulid Eestisse. Vaat selline lugu.”\nArvo Kruusement Ita Everist\n„Seoses Ita Everiga meenub mulle kõige rohkem film „Naine kütab sauna”. See ongi nagu tema film, mis üles ehitatud Anu Soldami tegelaskuju peale. „Karges meres” mängis ta väga hästi Toora Jookust. Kahjuks ei tulnud meil kõik selle filmi võtted plaanikohaselt välja, sest too suvi oli väga vihmane ja rikkus palju võtteid ära. Häid teatrinäitlejaid tuleb aga ikka filmis kasutada. See on ju vana tõde.\nIta Everist teeb tugeva näitleja see, et ta on vahenditult siiras. Kui näitleja valetab, siis paistab see kohe välja. Ita Ever on aga ehe nii laval kui ka filmis. Ma arvan, et kui näitleja on võimekas teatris, siis on ta seda ka filmis. Selline oli omal ajal ka Ants Eskola, kes mõlemas variandis väga hästi mängis, oma osasse põhjalikult sisse elas.”\nSündis 1. aprillil 1931 Paides\nHaridus: Tallinna 14. algkool (1939-1940)\nTallinna 4. keskkool (1950)\nMoskva Lunatšarski nimeline Riiklik Teatrikunstiinstituut GITIS (1953)\nTöökohad: Eesti Draamateater (alates 1953)\nFilmidebüüt: Reeda roll Herbert Rappoporti mängufilmis „Andruse õnn”\nRežissöör Arvo Kruusemendi filmides: „Kevade” (Arno ema) „Naine kütab sauna” (Anu Soldam –esimene filmipeaosa), „Karge meri” (Toora Jookus ja Lööne ), „Sügis” (mamma Kiir)\nTuntuimaks rollis Vene filmis peetakse miss Marple’i osa „Musträstaste saladuses” (Mosfilm 1983)\nEesti NSV teeneline kunstnik (1966)\nEesti NSV rahvakunstnik (1973)\nJõgeva rajooni preemia rolli eest näidendis „Polkovniku lesk” (1983)\nOskar Lutsu huumoripreemia (2006)\nPimedate Ööde filmifestivali elutööpreemia (2016)\nPerekond: abielust Eino Baskiniga poeg Roman Baskin (näitleja ja lavastaja)\n1960. aastatest 2005. aastani oli tema abikaasaks näitleja ja lavastaja Gunnar Kilgas


VIDEO: Midagi täiesti uut - tennisematši peatas valjuhäälne seksimine! - Sport\nVIDEO: Midagi täiesti uut - tennisematši peatas valjuhäälne seksimine!\nUSA-s Floridas toimuval Sarasota Openi tennisturniiril jäi üks matš väga omapärasel põhjusel korraks pooleli. Nimelt segas mängijaid lähedalasuvast majast kostnud häälekas seksimine.\nPeaväljaku matš ameeriklaste Frances Tiafoe ja Mitchell Kruegeri vahel peatati teise seti keskel, mil Tiafoe ei suutnud seksihäälitsuste saatel servima hakata.\n"See tuleb üle järve asuvast korterist," sõnas hämmeldunud kommentaator.\nKui valjuhäälne oigamine oli kostnud juba paar minutit, hüüdis Tiafoe: "See ei saa ju olla nii hea!" Krueger, kes oli matši kaotamas, virutas aga frustratsiooni märgiks ühe tennisepalli korteri suunas.\nMaailma edetabelis 87. kohal asuv Tiafoe võitis pärast väikest pausi jätkunud kohtumise 6:3, 6:2.\nAnett Kontaveit: sain palju enesekindlust\nFederer peab võitmisest puhkama


Streikivad Prantsuse veokijuhid jätkasid eile juba 11. päeva teetõkete püstitamist, kui tööandjate ja töövõtjate kõneluste vahendaja ütles, et saavuti vaid osaline kokkulepe ja läbirääkimised lõppesid.\nPrantsuse ja Taani veokijuhtide streik on paisanud segi kaubandussuhted Euroopas, sulgenud teed ja sadamad. Streigid on tõsiselt häirinud värske puu- ja köögivilja, kala ja muude toidukaupade eksporti Hispaaniast, Prantsusmaalt, Skandinaaviast jt Euroopa riikidest.\nBelgia Zeebrügge sadamas on praamijärjekord veninud 20tunniseks. Saksamaal on riknevate toidukaupade varud kahanenud. Taani veokijuhtide streik on jätnud piirile mädanema miljonid ekspordiks mõeldud jõulukuused. Prantsusmaal on tekkinud terav bensiinipuudus. REUTER-BNS\nWJC president Edgar Bronfman ütles sellel nädalal Oslos, et holocaust'i ohvrid paigutasid suure osa oma varast neutraalse Rootsi pankadesse.\nNeutraalse Rootsi majandussuhted natsliku Saksamaaga hõlmasid maagivedusid ning ka Wallenbergide tööstusdünastial olid sidemed natsliku Saksamaaga.\nRootsi keskpank uuris sügisel pangas oleva 188 tonni kulla päritolu, kuid ei leidnud mingeid tõendeid selle kohta, et see kuld oleks tulnud natslikult Saksamaalt. REUTER-BNS\nVenemaa naftakontsern Lukoil ostab riigi ühe suurema ajalehe Izvestija aktsiate kontrollpaki.\nInformeeritud allikate teatel saavutati möödunud nädalal kokkulepe, mis annab kompaniile 60 miljoni dollari eest ajalehe kontrollpaki.\nIzvestija tiraazh on 500 000. AP-BNS


Esileht/Hilleberg, Mägimatkamine, Matkaköök, MatkaTV, Nõuanded, Talvematk, Talvevarustus/VIDEO. Talvel matkamine ja talvematka laager. MATKaTV\nTalvel lumes matkamine ja ööbimine telgi on elamus omaette. Talvematka laagri 1. saates räägivad Raivo Plumer ja Argo Mere talvel matkamisel riietuse ja varustuse valikust. Raivo aastakümnete pikkuse kogemuse matkamees ja alpinist. Tema matkatarkust ja matkanõkse “ellu” jääda on lust kuulata. Argo on samuti käinud rasketes oludes matkamas ja ta teab peensusteni matkavarustuse valimisest.\n1:28 Telgi paigaldamine.\n2:30 Telgimatt talvel\n3:30 Talvine magamiskott, mida jälgida.\n4:51 Kuidas magamiskotti kasutada. Matkatarkus.\n7:52 Riietus magamisel\n8:34 Kinnaste ja sokkide kuivatamine talvematkal\n9:22 Kuidas telgis öösel jalgadele ja kehale sooja saada.\nSaates leiab vastused küsimused ja soovitused sellistele teemadele nagu\nKuidas ja miks ette valmistada telgi aluspind lumel?\nMillised matid ning madratsid ja milleks sobivad talvematkal?\nTelgi ettevalmistamine ja püstitamine talvematkal.\nTelgi vaiad lumes.\nKuidas talvel magamiskotis magada ja mis probleeme tekitab niiskus?\nMis riietega talvel telgis magatakse?\nKuidas telgis öösel sooja saada ja säilitada?\nTalvel matkamise ja talvematka laagri 2. saates räägivad Raivo ja Argo talvel matkamisel riietuse ja varustuse valikust.\n3:31 Õhukindlus ja niiskus telgis. Eemaldamine.\n6:33 Matkaköök, pliidid ja kütused\n8:40 Toiduained talvematkal ja nende külmunult töötlemine.\n9:30 Õhtune ja hommikune toimkond\n10:45 Talvematka laagri riided ja jalatsid.\nVastused ja teemad, mis leiavad saates käsitlemist\nTelgi püstitamine lumes.\nMiks kaevatakse telgi ette auk?\nMiks visata telgi peale lund?\nMilline on talvematka telk?\nÕhukindlus ja õhuniiskuse probleem ja lahendused telgis.\nMiks kaevatakse telgi eeskotta auk?\nToimkonnad, mis ja kuidas õhtul ning hommikul.\nSoovitused talvemata riiete ja jalatsite valimiseks.\nSaate pani kokku Väino (Väints) Laisaar.\nVIDEO. Käte ja jalgade soojendamine. Padjakesed kinnaste ja jalatsite sees. MATKaTV\nAutor MATKaSPORT| 2021-02-17T15:36:52+00:00\tveebruar 17th, 2021|Hilleberg, Mägimatkamine, Matkaköök, MatkaTV, Nõuanded, Talvematk, Talvevarustus|0 Kommentaari


Signe Vesso • 3. aprill • 4 min\nMuudatuste tegemisel osutuvad sageli kõige suuremaks probleemiks juhtide uskumused, kirjutab meeskondade koolitaja Signe Vesso.\nJuhtimises toimub peegeldamisefekt – juht arvab, et näeb meeskonda, kuid tegelikult näeb iseenda tegevuse tulemusi. Juht kohtab igal sammul iseenda mõju tagasipeegeldust. Mõtlen siin kõikvõimalikke eelarvamusi töötajate kohta: nad nagunii ei tule kaasa, nagunii ajavad vastu jne —, mis hakkavad juba eos muudatuste tegemise protsessi mõjutama.\nUskumused on tõekspidamised, mida me ei vaidlusta ja mis juhivad meie käitumist. Enamik uskumusi tuleneb lapsepõlvest ning kogemustest. Uskumusi omandatakse kogemusliku õppimise teel ja seetõttu enamik inimesi neid ei teadvusta. Kõikidel on piiravaid uskumusi, mis tulemuslikkust ei toeta, ja toetavaid uskumusi, mis aitavad saavutada. Ent kunagi kogemuste omastatud uskumused ei pea uutes olukordades alati enam paika.\nSeetõttu on oluline lubada endale uusi kogemusi, proovida teha teistmoodi, mõelda teistmoodi – et vana uskumus saaks hajuda ja uus kinnituda. Muidu me saame mõistusega küll aru, et õige, see või teine uskumus takistab tulemuste saavutamist, kuid tegelikult käitume ikka endist viisi.\nMõned uskumused ja nende mõju käitumisele:\nKui mina ei tee, siis ei saagi tehtud. – See uskumus takistab delegeerimist.Enne töö, siis lõbu. Tee tööd töö ajal, lõbu tuleb lõbu ajal – Töö on tõsine ja ränk asi, kus puuduvad positiivsed tunded. Töö ja rõõm on lahutatud.Lapsed on vait, kui vanemad räägivad. – Hiljem ülekanne juhi suhtes: töötaja on vait, kui ülemus räägib.Küürakat parandab ainult haud. – Selline mõtlemine hoiab probleemi alal, juht ei hakka üldse nn probleemse inimesega tegelema, kuna pole mõtet midagi teha, inimesed ju ei muutu.Iga heategu saab karistatud. Kui teed head, siis teised kasutavad sind ära – seega ei tasu teisi aidata ja vastutulelik olla.Elu teeb korrektuure. – Mina ei pea sekkuma. Lastakse asjadel minna omasoodu, oma mõjujõudu ei kasutata.Ära kire enne koitu. Ära hõiska enne õhtut. – Tähistada ja rõõmu tunda võib vaid lõpus kui tulemus käes, tööd tehes on rõõmustamine kohatuTugevam jääb ellu. – Kõik püüavad näidata ennast tugevamatena, targematena. Vigu tunnistada ei tohi, ja mitte seda, et vajatakse abi.Üheksa korda mõõda, üks kord lõika. – See vähendab spontaansust ja loovust, oma ideede väljaütlemist toorel kujul.Kiida lolli, loll rabab. – Kui kiidan teist, siis ta arvab, et manipuleerin temaga, ta nagunii ei usu mind, ta arvab, et pean teda lihtsameelseks ja lolliks.\nMõned uskumused, mis aitavad koostööd teha:\nÜheskoos on kergem mäkke ronida. – Inimesed kutsuvad teised appi, kui on vaja, ja asjad saavad tehtud.Kui kuidagi ei saa, siis kuidagi ikka saab. – Inimesed ei heitu takistustest, vaid on kindlad, et lahendused on olemas, nad mõtlevad need väljaMitu pead on ikka mitu pead. – Inimesed usuvad, et ka teistel on väärt mõtteid, üheskoos on jõutakse parematele tulemustele.Julge pealehakkamine pool võitu. – Inimesed usuvad, et oluline on peale hakata ja asuda julgelt tegutsemaMida annad, seda saad. Mida külvad, seda lõikad. – Inimesed võtavad vastutust, et minu tegutsemisest oleneb tulemus.Parem pool muna kui tühi koor. – Igal juhul tasub tegutseda, isegi kui perfektset plaani poleVead on võimalused. Tegijal juhtub nii mõndagi. Kui ei riski, siis ei saa ka saavutada. – Inimesed julgevad katsetada uusi asju ja õpivad oma kogemustest.\nKui juht soovib koos oma meeskonnaga saavutada teistsuguseid tulemusi, siis aitab seda eesmärgi saavutada mõtlemine, et kõigil võib olla oma mätta otsast vaadatuna õigus. Eri arvamused rikastavad üksteist ja ühiselt on võimalik leida veel kolmas ja neljaski vaatepunkt. Kui ta niimoodi mõtleb, ei tekita tema omast erinevad arvamused mitte viha, vaid uudishimu. Meeskonna initsiatiiv hakkab vallanduma tänu juhi harjumusele väärtustada meeskonnaliikmete arvamusi.


12.12.2009 - (1271)\n1.Joh.4,7-12: "Armsad, armastagem üksteist, sest armastus on Jumalast, ja igaüks, kes armastab, on Jumalast sündinud ja tunneb Jumalat. Kes ei armasta, ei ole Jumalat ära tundnud; sest Jumal on armastus. Selles on Jumala armastus meie vastu avalikuks saanud, et Jumal oma ainusündinud Poja on läkitanud maailma, et me Tema läbi elaksime. Selles on armastus — ei mitte selles, et meie oleme armastanud Jumalat, vaid selles, et Tema meid on armastanud ja on läkitanud oma Poja lepituseks meie pattude eest. Armsad, kui Jumal meid nõnda on armastanud, siis peame ka meie üksteist armastama. Jumalat ei ole iialgi ükski näinud. Kui me üksteist armastame, siis jääb Jumal meisse ja Tema armastus on saanud täiuslikuks meie sees."\nSee lõik Pühakirjast räägib suurimast jõust universumis – armastusest. Milline peab küll olema Jumala armastus, et Ta jagab seda oma suurimat jõudu – armastust – inimlastega! Kuid kui võimas ka on inimeste armastus, eriti vanemate armastus oma laste vastu – see ehtsaim omakasupüüdmatu armastus –, on Jumala armastus kõigist suurim! Tema armastab oma lapsi veelgi enam, veelgi omakasupüüdmatumalt, veelgi erapooletumalt, tingimusteta. Kui põikpäised on inimlapsed! Mida Jumal kõik on talunud – kannatlikult, ikka armastades ja lootes, et Tema juurest ära läinud lapsed saavad paremad mõtted ja tulevad Ta juurde tagasi.\nÜks väike tüdruk küsis tihti oma isalt, kas Jumal ikka veel armastab teda, kui ta oli vihastanud väikese õe peale või polnud kuulanud ema sõna. See kõlab lapse (lapsiku) küsimusena, kuid kas meie, täiskasvanud, ei maadle oma sisimas tihti sama küsimusega? Kas Jumal ikka veel armastab meid, kui me vahel teeme seda, millest teame, et see pole õige; kui oleme vihased ja pahased kõigi, isegi Jumala peale? Kas Ta tõesti armastab meid ikka veel?\nRom.5,8 ütleb, et "Jumal osutab oma armastust meie vastu sellega, et Kristus on surnud meie eest, kui me alles patused olime!" Jeesus suri patuste eest, Jumala juurest ära läinud inimlaste eest, rajades oma surmaga neile tagasitee Jumala kui Isa juurde! Kas me mõistame seda? Kas me mõistame, et Jumal armastab kõiki inimesi?\nÜhes linnas organiseeris kohaliku kiriku pastor oma koguduseliikmetega homoseksualismi-vastase meeleavalduse. Ta oli haaranud sellesse isegi lapsed ja andnud neile kätte loosungid, nagu näiteks: "Jumal vihkab homosid!" ja "Jumal põletab lesbisid põrgus igavesti!"\nKüsime: Kas homoseksuaalsed suhted on patt? Kindlasti! Kas Jumal vihkab pattu? Kindlasti! Kas Jumal vihkab patust? Mitte iialgi! Jumal armastab patust! Jumal vihkab pattu, kuid armastab patust, oma eksinud last. Kui Jumal vihkaks patust, siis vihkaks Ta ka sind ja mind – iga inimest, sest kõik inimesed on patused! Ja kui Ta vihkaks patuseid inimesi, siis poleks Ta nende eest surnud; Ta oleks patustanud inimesed lihtsalt hävitanud!\nMida ütles Jeesus abielurikkumiselt (patult) tabatud naisele, kes heideti Ta jalge ette? "Ma vihkan sind, sa, patune!"? Sugugi mitte! Kõigepealt tuletas Ta naise süüdistajatele meelde, et ka nemad on patused, öeldes – Joh.8,7: "Kes teie seast on patuta, see olgu esimene tema peale kivi viskama!" Kui ühtegi kiviga viskajat ei leidunud, ütles Ta lõpuks naisele: "Ega minagi sind hukka mõista; mine ja ära tee enam pattu!" (Joh.8,11).\nJeesus tuli otsima ja päästma kadunuid. Iga oma sõna ja teoga näitas Ta, et Ta neid armastab. Jer.31,3 ütleb Jumal: "Ma olen sind armastanud igavese armastusega, seepärast jääb mu osadus sinuga!"\nKahjuks on siin ilmas palju inimesi, kes tunnevad, et keegi neid ei armasta – et keegi ei kuule nende nuttu ega hooli, kui nad saavad haiget. Nad on "vale-evangeeliumi" ohvrid, mis ütleb, et kui sa tahad anda oma südame Jumalale, pead sa kõigepealt saama lahti igast patust oma elus. Alles siis võid sa end pidada kristlaseks. See on niisama absurdne, kui öelda alkohoolikule, et alles peale joomisest lahtisaamist võib ta ühineda AA rühmaga! (Anonüümsed Alkohoolikud, kes üksteist julgustades püüavad sellest pahest vabaneda.)\nIlm.3,20 ütleb Jeesus: "Vaata, ma seisan ukse taga ja koputan: kui keegi mu häält kuuleb ja ukse avab, selle juurde ma lähen sisse ja söön õhtust ühes temaga ja tema minuga!" Näete, Jeesus ei saa siseneda enne, kui inimene Talle ukse avab. Kuid paljud ei julge avada, sest neile on sisendatud, et enne Jeesuse sisselaskmist peab nende "maja", nende elu olema puhas ja korras. Kuna nad aga ei suuda oma elu pattudest puhastada, tunnevad nad end olevat väljapääsmatus olukorras, määratud elama pimeduses.\nKuid see pole nii. Olenemata sinu pattude suurusest, on olemas tee neist vabanemiseks. Joh.14,6 ütleb Jeesus: "Mina olen tee ja tõde ja elu!" See, keda sa ei julge sisse lasta oma patususe pärast, ongi see Ainus, kes võib sind su pattudest vabastada. Ja Ta teeb seda, kui sa Ta oma ellu lased. Ta kutsub – Mat.11,28-30: "Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud ja mina annan teile hingamise! Võtke endi peale minu ike ja õppige minust, et mina olen tasane ja südamelt alandlik; ja te leiate hingamise oma hingele. Sest minu ike on hea ja minu koorem on kerge!"\nSelline on tõeline evangeelium. Jumal armastab meid nii palju, et Ta tegi lunastusplaani juba enne inimese loomist. Ta tegi seda sellepärast, et ei suutnud taluda mõtet, et Ta peaks kaotama ühegi oma lastest patu tõttu, mis oli Saatana kaudu sündinud universumi. See oli omamoodi turvasüsteem. Jeesus kandis ristil meie pattude karistuse, et me – hoolimata sellest, mis meiega juhtub – võiksime Jumala tingimusteta armastusele toetudes ikkagi jõuda õnnelikult Paradiisi.\nSee on mõte, mida ei suuda aduda paljud inimesed teistest religioonidest. Neile lihtsalt ei mahu pähe, et lunastus on saavutatav "nii kergesti."\nLugu räägib ühest Ameerika misjonärist, nimega David Morse. Ta saadeti Indiasse, et viia seal läbi evangeelsete koosolekute seeria. Teda saatis nii suur edu, et ta otsustas rajada väikese koguduse, et jõuda evangeeliumi rõõmusõnumiga veelgi rohkemate inimesteni.\nSelles India piirkonnas, kus David töötas, oli meeste üheks peamiseks sissetuleku allikaks sukeldumine kultuurpärlite kogumiseks. Ta sai heaks sõbraks ühe vana sukeldujaga, kelle nimi oli Rambhau. Rambhau tuli juba esimesele koosolekule ja jätkas käimist peaaegu igal Davidi peetud evangeelsel koosolekul. Misjonär käis tihti Rambhau kodus ja luges talle Piiblist Jumala armastusest oma laste vastu. Vana sukelduja valmistas isegi oma evangelistist sõbrale ilusa tooli, kus ta sai istuda ja lugeda Jumala imelistest asjadest.\nEhkki Rambhau täielikult uskus Jumalat, Tema tohutut väge ja armastust inimeste vastu, lükkas ta alati tagasi Davidi ettepaneku lasta end ristida kristlikku usku. Ühel õhtul, olles jälle lugenud Piiblist, ütles misjonär: "Rambhau, sa oled nii ustavalt käinud kirikus juba kaks aastat ja sulle meeldib kuulata Jumala Sõna, ütle mulle, miks sa ei soovi saada ristitud ja võtta vastu Jeesust oma Issandaks ja Päästjaks."\nVana mees vastas: "Sinu tee taevasse on liiga kerge minu jaoks! Kui ma saaksin taevasse sel viisil, tunneksin end seal kerjusena, kes on sisse lastud kaastundest. Kogu oma elu olen ma olnud uhke mees, nii et sa peaksid mõistma: ma pean tegema midagi, et seda ära teenida!"\nKuidas misjonär ka püüdis, ei suutnud ta panna Rambhaud mõistma, et Jeesus on välja teeninud meie koha taevas ja ainus viis sinna saada on vaid tunnistada Tema tegu meie eest.\nJärgmisel päeval tuli vana pärlipüüdja Davidi koju, kaasas väike laegas. Misjonär kutsus mehe sisse ja küsis, mis on laekas. Mees vastas kindlal häälel: "Pastor, ma olen otsustanud, et alustan oma teekonda teie taevasse."\n"See on tore, Rambhau!" vastas misjonär. "Ma ristin sind homme."\n"Sa ei saa aru, pastor," ütles vana mees, "ma alustan oma teekonda, et ära teenida kohta taevas. Ma olen otsustanud minna Dehlisse oma põlvedel."\nDavid oli shokeeritud. "Rambhau, Dehlisse on üle 900 miili! Sinu põlved lähevad katki ja sa saad veremürgituse või pidalitõve, enne kui jõuad sihtkohale!"\n"Ei, ma pean minema Dehlisse. Surematud on rahul minu teoga ja nii ma saavutan taeva," vastas mees.\nMisjonär luges jälle Piiblist, et Jeesus on juba maksnud taevasse pääsemise hinna, kuid vana pärlipüüdjat see ei liigutanud. Ta oli oma otsuse teinud. Ta ütles: "Pastor Morse, sa oled olnud viimased paar aastat mu parim sõber. Sa oled olnud minuga nii rõõmudes kui muredes, keelamata mulle midagi, mis on olnud sinu võimuses mulle anda. Ja kõige tähtsam, sa oled teinud mind tuttavaks oma Jumalaga, keda ma nüüd teenin. Ma lahkun homme, et tõenäoliselt mitte kunagi enam tagasi pöörduda. Seepärast soovin ma anda oma kõige kallima varanduse sulle."\nVaadates mõtlikult laekakese poole, jätkas ta: "Mul oli kord poeg. Ka tema oli pärlisukelduja. Kuidas ma sooviksin, et sa oleksid teda näinud, ta oli parim sukelduja kogu India rannikul! Me mõlemad unistasime täiusliku pärli leidmisest, mis oleks hea suurusega ja ühegi veata. Meil oli nii palju ühist. Oh, kuidas ma teda armastasin!"\nVana mehe silmi tulid pisarad, kui ta jätkas: "Oli päev enne minu 60 sünnipäeva ja mu poeg soovis nii väga leida üht imeilusat pärlit, et seda mulle kinkida. Pärlit, mis meenutaks mulle ta armastust minu vastu ja mida ma võiksin igavesti imetleda.\nJah, pastor, ta leidiski selle pärli oma viimase sukeldumise ajal. Kuid ta oli olnud vee all liiga kaua. Ma nägin kohkunult, kuidas ta elutu keha aeglaselt vee peale kerkis. Tema peost leidsin ma selle – tema kingi minule."\nDavid avas laeka ja nägi selles üht suurimat ja ilusaimat pärlit, mida ta eales oli näinud.\n"See pärl on täiuslik, pastor," ütles vana mees. "See on nüüd sinu oma – tänutäheks sinu armastuse eest ja minu armastuse väljenduseks."\nMisjonär oli hetke sõnatu. Siis ta ütles: "Ma võtan selle pärli... kuid ma pean sulle selle eest maksma... kuidas oleks 10 tuhat dollarit?"\nRambhau vaatas misjonäri pilguga, mis väljendas segadust: "Pastor Morse, sa ei saa aru... mu poeg andis oma elu selle pärli eest! Kellelgi siin maailmas pole nii palju raha, et seda minult OSTA! Kuid ma soovin KINKIDA selle sulle. Palun, ära solva mind sellega, et püüad mulle selle eest tasuda!"\nMisjonär võttis vana mehe käest kinni ja ütles: "Vend, kas sa ei mõista? Juba mitu aastat oled sa püüdnud osta Jumalalt midagi, mille eest Tema poeg andis oma elu ja mida Ta tahab sulle kinkida. On tõsi, et ühelgi inimesel pole nii palju raha, et osta sinult seda imeilusat pärlit – ja ometi oled sa valmis seda mulle kinkima, armastusest minu vastu. Rambhau, sa võid roomata oma põlvedel ümber kogu maailma, kuid sellega ei suuda sa ära teenida kübetki taevast. Taevas on sulle juba ostetud Jeesuse verega ja Jumal kingib selle sulle armastusest sinu vastu! Ära solva Teda sellega, et püüad selle eest talle tasuda! Võta see kink vastu!\nKaks meest nutsid koos rõõmust, kui Rambhau sai lõpuks aru, kui suur on Jumala armastus tema vastu. Samal õhtul ta ristiti ning ta teenis Jumalat ustavalt oma elu lõpuni.\nPaulus kirjutab Rom.6,23: "Sest patu palk on surm, aga Jumala armuand on igavene elu Kristuses Jeesuses, meie Issandas!" "Sest nõnda on Jumal maailma armastanud, et Ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes Temasse usub, ei saaks hukka, vaid et temal oleks igavene elu!" (Joh.3,16).\nMe ei saa Jumala armastust "osta". See juba on meil! Isegi neil, kes Teda kunagi vastu ei võta! Jumal armastab kõiki ja soovib, et me tuleksime Tema juurde sellistena, nagu oleme. Kui võtame Jeesuse oma Päästjaks ja elu Issandaks, hakkab Ta meid puhastama ja poleerima, sest Ta näeb meis hindamatut pärlit, ning tagasi tulles kogub Ta kõik säravad pärlid oma varaaita – enda juurde taevasse!\nSeda teeb Jumala armastus, mis ikka veel otsib vastuarmastust paljude südames.


Agnes ja villa saladus | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nRahvusvahelist tähelepanu äratanud «Agnese»-sari jätkub uute mõistatustega.\n«Agnes ja villa saladus» on keskmisele kooliastmele mõeldud sarja teine raamat. Varem on ilmunud «Agnes ja unenägude võti» (2020).\nSarja raamatute autor Tuutikki Tolonen (snd 1975) on Soome kirjanik ja sõnakunsti õpetaja. Tema sulest on ilmunud ka menukas lasteromaanisari «Kollivalve», mida on tõlgitud juba enam kui 25 keelde. «Agnese» raamatuid kaunistavad Soome illustraatori ja graafilise kujundaja Kati Vuorento (snd 1973) joonistatud pildid.\nhttps://www.raamatukoi.ee/agnes-ja-villa-saladus 387120 Agnes ja villa saladus https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/R/0/R0287216_216_2.png 18 18 EUR InStock /lasteraamatud/lastekirjandus Rahvusvahelist tähelepanu äratanud «Agnese»-sari jätkub uute mõistatustega.

Agnes ja tema ema on pärinud vana villa, milles juhtuvad seletamatud asjad. Tubades hõljub olematute lillede lõhn ja hommikuti on lahti klaveri kaas, kuigi keegi ei ole pilli puutunud. Ja miks kajavad ülakorrusele viival trepil sammud? Agnese vaarema päevikuid ja maja ennast uurides saavad Agnes ja Pulla teada, et vana villa peidab endas uskumatuid saladusi.

«Agnes ja villa saladus» on keskmisele kooliastmele mõeldud sarja teine raamat. Varem on ilmunud «Agnes ja unenägude võti» (2020).

Sarja raamatute autor Tuutikki Tolonen (snd 1975) on Soome kirjanik ja sõnakunsti õpetaja. Tema sulest on ilmunud ka menukas lasteromaanisari «Kollivalve», mida on tõlgitud juba enam kui 25 keelde. «Agnese» raamatuid kaunistavad Soome illustraatori ja graafilise kujundaja Kati Vuorento (snd 1973) joonistatud pildid. Rahvusvahelist tähelepanu äratanud «Agnese»-sari jätkub uute mõistatustega.

Agnes ja tema ema on pärinud vana villa, milles juhtuvad seletamatud asjad. Tubades hõljub olematute lillede lõhn ja hommikuti on lahti klaveri kaas, kuigi keegi ei ole pilli puutunud. Ja miks kajavad ülakorrusele viival trepil sammud? Agnese vaarema päevikuid ja maja ennast uurides saavad Agnes ja Pulla teada, et vana villa peidab endas uskumatuid saladusi.

«Agnes ja villa saladus» on keskmisele kooliastmele mõeldud sarja teine raamat. Varem on ilmunud «Agnes ja unenägude võti» (2020).

Sarja raamatute autor Tuutikki Tolonen (snd 1975) on Soome kirjanik ja sõnakunsti õpetaja. Tema sulest on ilmunud ka menukas lasteromaanisari «Kollivalve», mida on tõlgitud juba enam kui 25 keelde. «Agnese» raamatuid kaunistavad Soome illustraatori ja graafilise kujundaja Kati Vuorento (snd 1973) joonistatud pildid.


Kommentaar: Kohtumine eriliste inimestega - Arvamus - Lõuna-Eesti Postimees\nKommentaar: Kohtumine eriliste inimestega\n4. juuli 2018, 0:09\nEelmisel nädalal õnnestus mul esmakordselt külastada Seto Folki. Tegu oli silmiavava kogemusega, kuna varem polnud ma ühelegi seto peole sattunud. Nagu nüüd öelda võib – kahjuks.\nTekkis veendumus, et Setomaal elavad või piirkonnaga on seotud erilised inimesed. Ühest küljest on nad vägagi omad. Teisalt on neil aga mingi x-faktor, mis setosid keskmisest eestimaalasest eristab. See avaldub nii silmavaates, üldises olekus kui selleski, kuidas pidutsetakse.\nArvestades peo mastaapi, oli tähelepanuväärne kas või see, et silma ei hakanud ühtki ilmselges joobes inimest. Seda hoolimata sellest, et pakuti mitmesuguseid vägijooke.\nSamas tehti kõike erilise kire või lustiga. Eriti selgelt avaldus see esimese seto tantsupeo puhul. «Setod tantsivad täpselt nii, nagu nemad seda oskavad. Nii nagu keegi on seda neile õpetanud või nad on seda ise kusagil teisel külakirmaskil näinud. See oli hästi vaba ja isevoolu pidu,» selgitas ettevõtmise fenomeni selle peakorraldaja, ülemsootska Piret Torm-Kriis.\nLoodan väga, et setod oskavad hoida erilist sära oma silmis ja erilist vaimsust oma pidudel.\nPeo vaba vaimu iseloomustasid hästi ka siin-seal vähemasti pealtnäha spontaalselt tekkinud ühisleelotamised. Tundus, et see kunst on selge igale setole.\nTunda oli ka erilist hoolivust. Tihti võis peopaigas näha liikumas peresid, kus oli koos kolme põlvkonna esindajaid. Kui pesamuna tahtis õnneratast keerutada või midagi põske pista, leiti pea alati selleks võimalus. Kui aga ei leitud, ei järgnenud südantlõhestavaid jonnihooge.\nEnne pidu oli mul väike hirm, kuidas suhtuvad setod minusugusesse kohaliku keele mittevaldajasse. Kartus oli asjatu: setod ei andnud kuidagi mõista, et nende keelt mitte kõnelevad inimesed kuidagi halvemad või võõramad oleks. Üks härrasmees uuris küll, kuidas mul seto keele oskusega on. Kui aga ausalt tunnistasin, et kehvasti, läks tema jutt sõbralikult edasi ladusas kirjakeeles.\nLoodan väga, et setod oskavad hoida erilist sära oma silmis ja erilist vaimsust oma pidudel. Oleks kahju, kui näiteks Seto Folgist saaks vaid üks suuri rahvahulki kokkutoov kommertsfestival teiste seas. Olen kindel, et see ei tooks rõõmu setodele ega kaugemalt tulnud peolistele.\nÕnneks tundub tänavuse folgi põhjal otsustades oht, et peost kunagi kommertsüritus saab, olevat valgusaastate kaugusel. Eriti kui arvestada, kes on Seto Folgi peakorraldajad.


Pae pargi jooksul saab hakata geenidoonoriks ja anda verd - Tervis\n23. mail Pae pargis toimuval Pae pargi III rahvajooksul on kõigil soovijatel võimalus saada geenidoonoriks andes geeniproovi SYNLABi telgis.\nPae pargi jooksul saab hakata geenidoonoriks ja anda verd\nAprilli alguses alanud 100 000 geeniproovi kogumine saab hoogu juurde. Kõik geenidoonoriks saada soovijad, sh jooksjad enne starti, on oodatud Pae parki SYNLABi telki (Lasnamäe linnaosa valitsuse hoone taga, Pallasti 54) kolmapäeval, 23. mail kell 16-18.00. Lastejooksud algavad kl 17.30 ja põhijooks 4,8 km 18.30.\nGeenidoonorilt võetakse 6 ml veeniverd. Eelnevalt ei ole vaja aega broneerida, verd saab anda elavas järjekorras. Kogu protseduur võtab mõne minuti ja on tasuta. Verevõtuks võib aga ei pea olema 4-6 tundi söömata-joomata. Lisaks saab telgis tervisekontrollide alast nõu laborispetsialistidelt.\nGeenidoonoriks saamiseks on vaja täita nõusolekuvorm ja anda vereproov. Oma nõusoleku geenidoonoriks hakkamiseks saab anda digiallkirjaga ID-kaardi või Mobiil-ID abil keskkonnas www.geenidoonor.ee. Geenidoonoriks võivad saada Eesti elanikud alates 18. eluaastast, kes ei ole varem liitunud geenivaramuga ja kellel on Eesti isikukood.\nLasnamäe linnaosa vanem Maria Jufereva märkis, et võistlus on kõigile tasuta, kuid osalejatel on võimalus kohapeal toetada SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi. "Annetused suunatakse arendavaid teraapiaid vajavatele raskelt haigetele lastele häirunud funktsioonide parandamiseks ning igapäevatoimingutes toimetuleku tõstmiseks," lisas Jufereva.\nRahvajooksu info ja jooksule registreerimine: https://www.facebook.com/Pae-Pargi-Rahvajooks-162709757779037/ või www.stamina .ee\nNeil, kel ei ole võimalik Pae parki kohale tulla, saavad geeniproovi anda E-R suuremates haiglates ja SYNLABi laborites üle Eesti. Lasnamäel saab anda verd Lasnamäe Tervisemajas Linnamäe tee 3 või kesklinna SYNLABis, Veerenni 53a. Kõikide verevõtukohtade täpsed asukohad ja lahtiolekuajad leiab www.geenidoonor.ee.