Projektid – Lasteaed MARI\nMARI Uudised nr 180\nKeskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) projekt “Raba – uus tarkus Pihlamarjarühma lastele” 198.- eurot\nHITSA robootikavahendite projekt (Matatalab Lite, Qobo tigude ja Blue-Bottide komlekti soetamine) – 1003.- eurot\nKeskkonnainvesteeringute Keskus “Lasteaed MARI õpib keskkonnateemaliste programmide toel” 1 238.- eurot\nJõgevamaa Ettevõtlus- ja Arenduskeskuse projekt “Kõige parem jook on vesi!” (tassipüramiidide soetamine) 305.- eurot\nHITSA robootikavahendite projekt (Matatalabide soetamine) – 462,14 eurot\n1. Keskkonnainvesteeringute Keskus “Uued teadmised aktiivõppeprogrammidest Lasteaia MARI lastele” 1 064.- eurot\n1. Keskkonnainvesteeringute Keskus “Vahetud kogemused looduses Lasteaia MARI lastele” 2312.- eurot\n2. EV100, Laste ja noorte kultuuriaasta “Põltsamaa lasteaedade MARI ja Tõruke ühine kultuuriõhtu Mina ja sina olemegi meie!” 500.- eurot\n1. “Ettevõtlik kool” konkursil 2016 kategoorias “Ettevõtlik lasteaed” peaauhind Linnulaulude CD ja lauliku väljaandmise eest, preemiaraha 300.- eurot pani välja Swedbank\n1. Keskkonnainvesteeringute Keskus “Naabruses reisides ja rännates tuleb MARI-dele tarkus mängeldes!” 1 813,20 eurot\n2. Eesti Kultuurkapital “Laps sai laulud linnunokast” 480.- eurot\n3. EV 100 “Igal lapsel oma pill” 500.- eurot\n1. Keskkonnainvesteeringute Keskus “Teele, teele, kurekesed Põltsamaalt Egiptimaale” 1 685,80 eurot\n2. Kultuuriministeerium “Uued linnulaulud lastele” 800.- eurot\n3. Keskkonnainvesteeringute Keskus “Lasteaed MARI tervitab saabuvaid rändlinde” 1 656,78 eurot\n4. Kultuurkapital “Uued linnulaulud lastele” 650.- eurot\n1. Eesti Kiropraktik Arstide Liidu kampaania “Selg Sirgu!”: diplom Seljasõbralik Lasteaed 2014 ning auhinnaks 3 seljapatja\n2. Jõgevamaa turvalisuse ja ohutuse kuu september 2014 – I koht lasteaedade seas ning auhinnaks 1 helkurvest, 10 helkurkäepaela ja 50.- eurone Kuremaa Ujula kinkekaart\n3. Häirekeskus “Euroopa 112 päev” fotokonkurss – eriauhind (meened) foto huvitava lahenduse eest\n1. Keskkonnainvesteeringute Keskus “Kodukant õpetab” 1 449,56 eurot\n1. IF Kindlustuse turvafondi kampaania Facebookis laste turvalisuse arendamiseks – peavõit 2000.- eurot\n2. Keskkonnaameti konkurss Keskkonnakäpp 2014 Õnneliku Õppija Auhind lasteaedade seas (loodusharidusliku projekti “Meinart mesilase loodusekool” eest)\n1. Keskkonnainvetseeringute Keskus “Meinart Mesilase loodusekool” 5 778,17 eurot.\n1. Keskkonnaministeeriumi konkurss Keskkonnateoke 2012 tunnustus projekti “Väikeste veeuurijate õppeaasta lasteaias MARI” eest 200.- eurot\n1. Keskkonnainvesteeringute Keskus “Väikeste veeuurijate õppeaasta Põltsamaa lasteaias MARI” 5 081,22 eurot\n2. Avatud Eesti Fond “MARI lasteaia abistavad käed” 471,65 eurot\n3. Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed “Parim õpikeskkond mitmekultuurilises lasteaias läbi väärtuskasvatuse” 2 770,72 eurot\n1. Keskkonnainvesteeringute Keskus “Väikeste loomauurijate õppeaasta Põltsamaa lasteaias MARI” 4 403,26 eurot\n2. Maanteeamet “Reinuvader Rebane linnaliikluses” 148,96 eurot\n1. Tervise Arengu Instituudi konkurss Tervisesõbralik Töökoht 2010 eripreemia innovaatilise idee eest 213.- eurot\n2. Jõgeva Maavalitsuse konkurss Jõgevamaa Tervist Edendav Asutus 2010 – parima asutuse preemia 150.- eurot\n1. Meie Inimesed Sihtasutus “Individuaalne lähenemine igale uusimmigrandile” 42 177.- krooni\n2. Keskkonnainvesteeringute Keskus “Põltsamaa lasteaed MARI meeltearenduspäev Kassinurme looduskeskkonnas” 12 000.- krooni\n1. Caparol Eesti AS “lihtne värvida – lihtne aidata” 1270 kg tasuta värvi välis- ja sisetöödeks\n“Kõige parem jook on vesi!” 2018/2019\nProjekti käigus anti nii lastele kui lastevanematele teoreetilisi teadmisi vee vajalikkusest organismile, teiste jookide mõjust nii hammastele kui tervele organismile. Sealjuures tähtsustati ka puhta vee olemasolu maakeral ning rõhutati vee säästmise olulisust.\nSoetasime 5 rühma (va sõimerühm) pesuruumidesse tassipüramiidid, millel ripuvad nagides kõikide rühma liikmete (nii laste kui täiskasvanute tassid) ning lastel on nüüd võimalus iseseisvalt ja säästlikult kraanist vett tarbida.\nTõusis teadlikkus vee vajalikkusest organismile nii lastel kui lastevanematel, nad teevad janu leevendamiseks õigeid valikuid. Lastel on igal hetkel võimalus lasteaias iseseisvalt tarbida joogivett, loputada toidukorra järgselt suud ning see protseduur on hügieeniline ja vett säästev. Tassipüramiidid on statsionaarne ja vastupidav sisustus iga rühma pesuruumis, mis võimaldab veel mitmetel aastatel edaspidi veejoomiskultuuri jätkata, juba uute rühma tulevate lastega.\n2013/2014 projekt “Kodukant õpetab”\n“Meil jälle päikene, meil jälle kevade…!\nNiisuguse lõbusa lastelaulu saatel algasid meie lasteaias juba traditsiooniks saanud suvise looduslaagri hommikud Maasikmarjarühmas. Sedakorda kandis looduslaager nime “Kodukant õpetab”.\nEsimesel laagripäeval meisterdasime kõigepealt templitrükis laagrilipu, mis kujutas värvilisi maasikmarjaõisi. Alustasime ka laagritabeli täitmist, kus kajastusid kohalolijad ja päeva lõppedes meeldejäävamad hetked nähtust-kuuldust. Esimese päeva reis viis meid Elistvere loomaparki. Vaatamata sajusele ilmale oli reis põnev, lastele pakkusid kõige suuremat elamust piison ja karu. Tore oli kogeda, kuidas lapsed oskasid giidiga koostööd teha, kuulasid ja esitasid küsimusi mitte ainult loomade, vaid ka ümbritseva looduse kohta. Näiteks Hugot huvitas väga, miks on loomade aedikutes “murtud puid”. Reisi lõppedes tekkis lastel kindel plaan koguda loomadele talveks toiduvaru. Reisilt tagasi tulnud, lahendati üheskoos mõistatusi loomade kohta ja vaadati pildimaterjali, mis on metoodikakabinetis tallel eelmiste aastate KIK projektidest ja mida oli nüüd hea kasutada nähtu kinnistamiseks. Laagripäev lõppes mälutreenimismänguga “Mida ma võtaksin laagrisse kaasa…”. Lastele järgi tulnud vanemad said laagritabelist lugeda, mis päeva jooksul tehti ja kuidas see lastele meeldis.\nTeisel laagripäeval külastasime Sassi Jaanalinnutalu. Enne reisi kuulasime plaadilt linnulaule, vaatasime sinna kõrvale pildimaterjali ja joonistasime linde. Sajune ilm ei lasknud meid ka õue ning mängisime veel linnuteemalisi laua- ja liikumismänge. Vaatamata sellele, et Sassi Jaanalinnutalu asub meie linnale väga lähedal, olid seda varem külastanud ainult mõned lapsed ja üks õpetajatest. See tõik väärtustas meie projekti veelgi, sest eesmärgiks oligi ju kodukoha loodus- ja hariduskeskkonna tutvustamine. Lastele pakkusid väga huvi emud, nende häälitsused kõlasid justkui “kõhukorin”. Emude munad olid põõsa all maas ja tumerohelist värvi – seda ei osanud keegi arvata. Elevust tekitas orav, kes elas ühes aias koos pulmatuvide ja faasaniga. Isane kalkun oli väga uhke, sest ta oli just äsja isaks saanud. Suurim sensatsioon laste jaoks oli aga rääkiv papagoi. Tagasi tulnud, täiendasid lapsed oma hommikusi joonistusi lindudest uute värskete teadmistega. Üks asi oli väga selgesti laste töödes väljendatud: emul on 3 varvast ja jaanalinnul on neid 2.\nKolmanda laagripäeva veetsime Endla Looduskeskuses, kus saabudes võttis meid vastu väga tore giid Elo. Tema plaan oli viia lapsed matkale, aga enne minekut tuli selleks veel ettevalmistusi teha: näit. mängiti mängu “Rästik ja nastik”, et lapsed neid matkal kohates ära tunneks (kohtumisi aga siiski ei juhtunud). Matka pikkus oli u. 3 km ja see kulges Männikjärve ümber, laudteedpidi üle laugaste. Keset raba oli punkt, kus tehti ilmaprognoose ja vaadati veetaset. Joodi ka rabavett, selle maigu kohta oli igaühel oma arvamus. Tore oli lastele ringi moodustamine ümber lauka ja vetruva maapinna peal hüppamist proovida. Vahva oli vaadata, kuidas giid Elo samblatutti pigistades sealt suure koguse vett kätte sai. Ja kellele lastest siis ei meeldiks, kui lubatakse käbidega täpsust visata, see tegevus oli elav ja lõbus. Sel päeval kohtusid lapsed ka hobustega, eriti armas vaatepilt oli neile see, kui üks varss ema kannul tallist vapralt välja astus. Põnevust jätkus ka looduskeskuse hoone sees, kus nupule vajutades süttisid maketile nende kohtades tuled, kus lapsed just käinud olid. Ja seal sai ka päevast ilusa kokkuvõtte teha.\nNeljas laagripäev algas varakult väljasõiduga Imaverre, Piimandusmuuseumisse. See oli kui ajalooline retk, mil lapsed viidi vanasse aega ja näidati tolle aja töid ja tegemisi, kuidas ja mis riistadega piimast erinevaid toite tehti. Laboris nägime aurukatelt ning instrumente, millega määrati piima puhtust, kvaliteeti ja rasvasisaldust. Jagatuna 4 gruppi valmistasime ka jäätist, koostisaineteks rõõsk koor ja kondenspiim. Kuna rühmade vahel tekkis väike võistlusmoment koore vahustamisel, siis ühel rühmal valmis jäätise asemel või. Peale üsna rasket vispliga töötamist said kõik lapsed lõpuks ka omavalmistatud jäätist maitsta. Päeva teises osas joonistasime, mis sel päeval kõige rohkem meeldis. Laste kõigist töödest meisterdasid õpetajad lastele laagri tunnistused. Iga laps sai sel kombel kellegi teise lapse ühe loodustöö omanikuks.\nLaagri viimane päev, kuum suvepäev, algas jalgsimatkaga Põltsamaa veepuhastusjaama. Tutvusime kõigi vee puhastamise etappidega. Biotiikide juures saime kuulda ka konnade kontserti ning näha jääkosklite perekonda. Kogetud hais ja veepuhastamise protsess tekitasid mõnedele lastele mõtte, et enam justkui ei tahakski tualetis käia, et mitte vett reostada. Tore õpetus oli lastele ka see, et enne veepuhastusjaamast ära tulekut oli ette nähtud kõigile külastajatele kätepesu. Puhaste kätega oli hea astuda bussi ja asuda viimasele reisile Jääajakeskusesse. Laste rõõmuks algas kõik kohe mänguliselt, kus katsetati erinevate materjalide raskust, katsuti jääd, vaadati lamades virmalisi. Sellele järgnes retk minevikku. Lastele oli kõik põnev – mammutid, koopalõvi, koopamaalingud. Paljudel olid kaasas oma fotoaparaadid ja lapsed tegid suure hulga pilte põnevatest väljapanekutest, et seda õhtul kodus pereliikmetelegi näidata. Eriti suure tähelepanu osaliseks sai ilmamääraja-eesel, kelle saba järgi saab ilma ennustada. Külastus lõppes ühise jäätisesöömisega Saadjärve kaldal. Põltsamaale tagasi jõudes toimus laagri lõpetamine, lauldi viimast korda laagrilaulu, anti kätte tunnistused ja langetati selleks korraks laagri lipp.\nKogu nädal oli väga õpetlik erinevate keskkonnateemade käsitlemisel. Saime kodukandiga palju lähedasemaks, avastasime endi jaoks palju vahvaid kohti. Tõdesime, et toredate elamuste saamiseks ei olegi vaja sõita Rootsi laevakruiisile või välisriiki lõbustusparki. Oma kodukohas on palju vaatamist väärt paiku!\nOleme tänulikud, et KIK toetab laste loodushariduslikke ettevõtmisi, mida lasteaed ise oma eelarvest rahastada ei suuda.\nMaasikmarjarühma õpetajad Eneli Pung, Mairi Püvi ja õpetaja abi Merje Välba.\n2012 juunikuuga lõppes Keskkonnainvesteeringute Keskuse rahastusel toimunud projekt „Väikeste veeuurijate õppeaasta Põltsamaa Lasteaias MARI”.\nToetamaks mitmekesisemalt igapäevast õppe-kasvatustegevust valdkonnas Mina ja keskkond sai lasteaias kokku pandud põnev tegevuskava. Süvaõppetöö kaudu, kuid samas mängulisi võtteid kasutades, andsime lastele põhjalikumaid teadmisi vee tähtsusest taimedele, loomadele ja inimestele ning toetasime säästva ja hooliva suhtumise kujunemist veesse kui ühte tähtsamaisse ainesse elukeskkonnas. Ettevõtmisi jagus nii lasteaiamajja kui väljapoole. Kõiki tegevusi aitas laste jaoks tervikuks siduda aasta peategelane part MAPA, kes oli kohal kõigil ülelasteaialistel üritustel.\nSügisel, talvel ja kevadel toimusid jalgsi õppekäigud kodukoha veekogude äärde. Erinevatel aastaaegadel tõdeti, et elu veekogus on eri aegadel isemoodi. Sügisel käisid 5-7 a. lapsed kahel õppereisil. Varbla Looduskeskuses uuriti nii palja silma kui mikroskoobiga, kes elavad tiigivees ning Härjanurme Kalakasvatustalus saadi teada, kuidas toimub kalade kasvatamine. Väga huvitavaks kujunes veeteemaliste tarbeesemete näitus, kus lapsed ja lapsevanemad tõid kodudest erinevaid asju alates kalakujulisest kammist lõpetades kalapüügivahenditega. Õpetajad valmistasid metoodilist õppevara, valmisid teemamapid veekogudest, kaladest, veeloomadest ja-lindudest, sademetest.\nTalvel õpiti tubastes tingimustes tundma vee-elu põhja- ja lõunamaal. Soetasime lastele hulga uusi õppemänge ja mänguasju ning lasteraamatuid. Hästi õnnestus veeteemaliste laulude kontsert, kus laulustuudio lapsed esinesid solistidnae ja kooriga. Oma õige koha leidsid kontserdil tuntud laulud „Kivil istus väike konn”, „Miku oma kiisuga”, „Väike meremees” ning „Miki merehädas”, viimases laulus astus laste kõrval merehiiuna üles Põltsamaa linnapea Jaan Aiaots. Koostöös lastevanematega valmis taaskasutatud materjalist näitus „Prügikalad”, mida esitlesime ka linnarahvale Kesk-Eesti kunstigaleriis pART. Talvine aastaaeg võimaldas lastel valmistada ka erilisi meisterdusi – külmutatud jäävitraaže, millega kaunistati rühmatoa aknaid.\nKevadel keskendusime vee vajalikkusele taimede kasvuks. Igas rühmas jälgiti praktiliste katsete käigus, kuidas vee olemasolu või selle puudumine mõjutab taime kasvamist. Vee puhtuse vajalikkust näitas õppekäik Veepuhastusjaama. Koostasime ka voldiku lühikeste õpetustega vee säästmisest. Toreda elamuse jättis Tuhala Nõiakaevu külastus. Kevadise õppeperioodi lõpetasime perepeoga Põltsamaa Noorte ja Elukestva õppe Keskuses, mis paikneb Põltsamaa jõe kaldal. Part MAPA ja laste sõber looduseuurija Nähka otsisid laste abiga jõe kaldal peidetud varandust, mis lõpuks küll leiti, kuid tuli jagada piki Põltsamaa jõge saabunud paaditäie üpris heatahlikke piraatidega.\nProjekti lõpetas juunikuus toimunud koolieelikute looduslaager, kus võeti kokku kõik aasta jooksul õpitud teadmised. Laagri pesapaik oli küll lasteaia õuel ja laagrilipp lehvis seal päevad läbi, kuid lapsed ise viibisid enamuse ajast õppereisidel. Tallinnas, Rannarahva Muuseumis, kogeti programmide „Väikesed meremehed” ja „Veeohutus” käigus, millist tähtsust omavad loodusele merendusega seotud ametid. Uues lennusadamas tekitas põnevust, mõnedele ka aukartust, allveelaev. Laagrilapsed käisid ka Võrtsjärvel parvega ning Emajõel laevaga sõitmas. Üheskoos valmisid laagri lõpuks teemamapid „Veega seotud ametid” ning „Veesõidukid”. Valmis hulk fotosid, mis jäävad lasteaeda meenutama vahvaid ettevõtmisi.\nNii meie lapsed terahaaval tarkusi kogusid. Igast ettevõtmisest oli abi, et aidata lastel mõista – vesi on üks tähtsaim ja asendamatu aine meie planeedil, vett tuleb säästa, sest sel on otsene seos ümbriteva keskonna ja selle puhtusega.\nPROJEKT „VÄIKESTE LOOMAUURIJATE ÕPPEAASTA MARI LASTEAIAS”.\nKeskkonnainvesteeringute Keskuse finantseerimisel toimunud projekt, mis vältas lasteaias läbi kogu õppeaasta, on edukalt lõpule jõudnud. Keskkonnainvsteeringute Keskus finantseeris projekti 4403,26 euroga Projekti eesmärk oli mitmekesistada õppe-kasvatustegevust lasteaias keskkonna- ja loodushariduse osas. Plaanitud tegevused on teoks tehtud ning lapsed seeläbi palju uusi teadmisi saanud.\nLasteaed on viinud läbi õppe-kasvatustegevust valdkonnas “Mina ja keskkond” vastavalt oma võimalustele igapäevase õppetöö osana. Et põhjalikumalt, süvendatumalt ning küllaldaselt aktiivõppemeetodeid (näit. õuesõpe) kasutades käsitleda loodusteemasid, oli lisaks tavaõppekavale vajadus eraldi koostatud projekti järele. Kuna käesoleval hetkel ei ole majandusliku olukorra tõttu eelarves vahendeid laste õppetöö korraldamisega väljapool lasteaiakeskkonda ning ka õppetööd toetavate materjalide hulk on viidud miinimumini, siis toetav projekt andis vajaliku aluse kvaliteetsele õppetööle.\nProjektis kavandatud tegevused olid jaotatud etapiti aastaaegadesse, et tutvuda erinevate loomaliigi esindajatega, jälgida nende elutegevust.\nSügisel tehti põhjalikku tutvust metsloomadega. 6 rühma vahel jagati loomaliigid ning nendest teadmisi otsides valmisid kõigis rühmades plakatid ja mapid. Mappides kajastuvad faktid looma elutegevusest, aga ka jutud, mõistatused, vanasõnad, luuletused, laulud ning pildimaterjal. Saalis toimus metsloomadest mänguasjade näitus ning rühmades laste käeliste tööde näitused. Vanemad rühmad kogusid metsloomadele talvetoitu ning saatsid selle tuttavate jahimeeste kaudu metsa loomadele.\nTalveperioodil jälgiti loomariigi elutegevust talvetingimustes ning tutvuti lemmikloomadega. Vahvad olid väljasõidud, kus otsiti talvises metsas loomade elutegevuse jälgi. 2 vanemat rühma külastasid Tartu Zooloogiamuuseumi ning tulid tagasi väga eredate muljete ja uute teadmistega. Koostöös lastevanematega valmistasime lasteaia õuele lumest loomaskulptuure, millest jätkus lastele rõõmu kuni lume sulamiseni. Lemmikloomade teemat läbi võttes valmisid rühmades käeliste tööde näitused ning internetileheküljel Fotki.com näitusel „Meie pere lemmikloom” olid üles riputatud perede saadetud fotod oma pere loomadest.\nKevadperioodil õpiti tundma koduloomi. Sarnaselt sügisel tehtule valmisid nüüd rühmades plakatid ja mapid koduloomadest, saalis oli välja pandud koduloomadest mänguasjade näitus. Lapsed käisid reisil Pärnu Pihlaka koduloomaaias, Elistvere loomapargis, kohtusid veterinaariga loomakliinikus ning vaatasid talupidamises koduloomi. Maikuu viimasel laupäeval toimus ülelasteaialine perepäev, kus matkati Põltsamaa jõe kallast pidi vanale karjamaale. Tee peal üllatasid matkajaid erinevad loomad (lasteaia töötajate kehastuses), sihtpunktis lauldi ühendkooris loomateemalisi laule ja korraldati võistlusmänge.\nJuunikuus organiseeritud 5-päevane lastelaager tegi kokkuvõtte loomauurijate õppeaastast. Kahel päeval uuriti läbi kõik aasta jooksul valminud mapid kodu- ja metsloomadest ning plakatid, samuti soetatud õppekirjandus ning DVD-d. Käidi uudistamas Sassi Jaanalinnutalu elanikke ning Imavere Piimandusmuuseumis õpiti, kuidas lehmalt saadavast piimast lõpuks maitsev jäätis valmistada. Pikk ja hariv päev veedeti nii Tallinna Loomaaias kui ka Aegviidu Looduskeskuses.\nProjektis toimuvate väljasõitude, ürituste ning õppetegevuse kaudu avardusid laste teadmised ja silmaring elust loomariigist. Lapsed õppisid vahetus keskkonnas tundma loomade elu-olu, käitumist ja märkama loomariigi tähtsust inimkonnale. Lastes kasvas tunnetus, et loomiriigi elanikke on vaja kaitsta ning abistada.\nTiia Kaeramaa, projekti juht\nParim õpikeskkond mitmekultuurilises lasteaias läbi väärtuskasvatuse\nProjekt viidi lasteaias läbi 2011/2012 õppeaastal.\nProjekti sihtrühmaks olid meie lasteaias käivad 5 eesti keelest erineva emakeelega last ning nende vanemad. Sihtrühma kuulusid ka õpetajad, kellele projekti käigus anti koolitust, kuidas kasutada väärtuskasvatust kui meetodit, et täiustada muukeelsest kodust pärit lapse õpikeskkonda. Käesoleva projektiga tähtsustasime psühho-sotsiaalse keskkonna (inimeste, nii täiskasvanute kui laste, vaimset valmisoleku) väärtustamist eesti keelest erineva emakeelega laste õpikeskkonnas. Püüdsime muuta turvalisemaks lasteaia vaimset keskkonda eeskätt läbi väärtuskasvatuse, et paraneks lasteaia psühho-sotsiaalne keskkond (mikrokliima) ning kõik mitte-eesti kodukeelega lapsed tunneksid end eriti väärtustatuna just nende eripära – erineva emakeele ning kultuuritausta tõttu.\nProjekti raames viidi läbi küsitlused lastevanemate ja õpeatajate hulgas. Muukeelsete laste vanemate seas oli küsitluse eesmärk selgitada välja perede hinnangut, kuidas väärtustatakse neid hetkel meie lasteaias. Pedgoogide küsitluse tulemustest lähtuvalt kavandasime arendustegevusi töös muukeelsete lastega.\nÕpetajatele läbisid täiendkoolituse ”Väärtuskasvstus lasteaias” raames ja õppetegevuse „Väärtuskasvatuse osa sobiva mikrokliima loomisel mitte-eesti kodukeelega lastega läbiviidavas õppe-kasvatusprotsessis“. Eesti emakeelega lasteaialastele viisime läbi väärtuskasvatuse-alaste tegevusi, arendamaks neis tolerantsust ja austust, väärtustamaks teisi kultuure ja rahvusi. Lapsed õppisid seeläbi erisuse väärtustamist: inimesi on erinevaid – teise välimuse, riietuse, keele, temperamendi, nahavärvi, kommete, moraali ja palju muuga.\nKoostöös mitte-eesti kodukeelega laste peredega viisime läbi „Kultuuride nädala“, kus tähelepanu keskmes on teise kodukeelega lapsed. Nädala jooksul viisid nende laste pered läbi mänguhommikuid tõstmaks esile nende erisust kultuuri mõttes. Lapsed üle lasteaia ka nendest rühmadest, kus ei käi teistest rahvustest lapsi, said tutvuda erinevate rahvuste kommete ja tavadega ning õppisid seeläbi tolerantsust ning austust eri rahvaste ja kultuuride vastu.\nKogemuste vahetamiseks viibis lasteaia personal õppereisil Tartu Ristikheina lasteaias ja Jõgeva maakonna Tiheda lasteaias, kus tutvusime teistest rahvustest pärit lastega tehtava õppe-kasvatustööga, eeskätt väärtustamise osas, aga ka sealse koostöövõrgutiku olemusega, õpetajate nõustamistööga ning teise emakeelega lapse eripäraga arvestamisega.\nProjekti tegevuse tulemusena paranes psühho-sotsiaalne keskkond lasteaias. Eelkõige täiustus psühho-sotsiaalne keskkond väärtuskasvatuslike tegevuste läbiviimise tõttu. Tegevused muutsid ka eesti laste väärtushoiakuid, lastel on enam oskusi olla tolerantsemad, sallivamad, mõistvamad. Õpetajad on teadlikumad ja oskavad sihipärasemalt kasutada väärtuskasvatust kui üht meetodit eesti keelest erineva emakeelega laste arengu toetamisel. Õppereisil saadud kogemuste kaudu oskab ka abipersonal paremini toetada õpetajat. Lapsevanemad on koostööaltimad, on suurenenud ühtekuuluvustunne läbi nende perele suurema tähelepanu pööramise, tunnustamise ja väärtustamise kaudu.\nAnnika Kreitsman, projektijuht\nHuvitav õppeaasta Põltsamaa MARI lasteaias.\nKäes on kena kevad ning toimekas õppeaasta hakkab lõpule jõudma. Põltsamaa MARI lasteaias oli see väikeste putukauurijate aasta, mis sai võimalikuks tänu KIK-i poolt rahastatud projektile”Meinart Mesilase looduskool”.\nMeie, oma Vaarikamarja rühma 6-7 aastaste lastega, otsustasime ühe eesmärgina lõimida oma iganädalastesse õppe-kasvatustegevustesse, projektile tuginedes, ka putukate teemat. Igal nädalal valisime ühe putuka, kellest rääkisime põhjalikumalt. Kõikide õpitud putukate kohta valmis slaidiprogramm, mida lapsed huviga jälgisid ning mis osutus laste teadmiste kinnistamisel väga efektiivseks. Slaidiprogramiga oli võimalus tutvuda Põltsamaa piirkonna kõikidel lasteaiaõpetajatel, kes külastasid kevadisel avatud tegevuste päeval meie lasteaeda.\nPutukaid oleme koos lastega otsinud ja uurinud matkadel, õppekäikudel ja väljasõitudel. Rühma uurimiskeskuses olid võimalused luubiga uurida ja raamatu järgi määrata erinevaid putukaid, keda lapsed ja lapsevanemad aktiivselt meile õppematerjaliks pakkusid. Esimeseks putukaks, keda lapsed said põhjalikumalt uurida, oli kartulimardikas. Nimelt leidsime kartulimardika oma rühma kartulivaolt lasteaia õuealal. Kuigi mardikas oli meie kartulile kahju teinud, saime ikkagi oma vaost märkimisväärse saagi, mida erinevate suuruste järgi sorteerisime ja kaalusime. Kogu oma saagi kasutasime otstarbekalt: valmistasime tärklist, tegime kartulikooki, keetsime ja praadisime. Küll maitsesid hästi toidud omakasvatatud kartulist!\nPutukad ei ole puudunud üheltki meie lasteaeda puudutanud ürituselt. Meie rühmast laulustuudios käivad lapsed esinesid meeleolukal putukateemaliste laulude konkursil „Pirinal-põrinal“.\nLasteaia 40. aasta juubelipidu kultuurikeskuses möödus sumisedes – kõik lapsed, kogu maja personal ja paljud vanemad olid kehastunud putukateks. Üheskoos lustisid nii kärbsed, lepatriinud, sajajalgsed, mardikad, rohutirtsud, liblikad, sipelgad ja ristiämblik. Peo lõpus sai iga laps kingituseks laste, vanemate ja õpetajate poolt ühiselt koostatud ning KIK projekti”Meinart Mesilase looduskool” raames rahastatud Putukate aabitsa.\nÕppeaasta jooksul valmisid rühmades ka toredad teemakohased õppemängud. Meie Vaarikmarjarühm valmistas tekstiilist lauamängu „Ämblikule külla!“, käsitööna valmisid 14 erinevat heegeldatud putukat mängu „Leia õige!“ tarbeks. Mängus „Kes ma olen?“ sai laps moodustada liitsõnast koosneva putuka nime. Lisaks mängudele valmisid rühmades putukatest töölehed ning õpimapid.\nOleme rahul, et läbi k putukateema eesmärgi sai täidetud ka meie põhieesmärk – lapsed on hästi ette valmistatud kooliks. Putukauurijate projekt kestab meie majas selle õppeaasta lõpuni. Ees ootab veel ülelasteaialine matk koos lapsevanematega ning viiepäevane suvine laager koolieelikutele. Laagri programm hõlmab tegevusi ja väljasõite, mille eesmärgiks on silmaringi laiendamine ja teadmiste andmine putukatest.\nPõltsamaa MARI lasteaia Vaarikmarja rühma õpetajad Eve Järviste ja Eve Kulp.


Kuidas heegeldada poevõrku / kotti - DROPSi õpetused / Terve juhend\nHeegeldatud kotid on jälle moes! Ei ole kunagi kotti heegeldanud? Aga ära muretse! Siin on samm-sammuline õpetus, kuidas heegeldada kotti (poevõrku) Pacific Blues (DROPS 199-15), nii et võid kohe alustada!\nOn küsimusi? Jäta need kommentaaridesse lehekülje lõpus ja me vastame niipea, kui võimalik!\nSuurus: heegeldatud ruut on umbes 74 x 74 cm ilma äärise ja sangadeta.\nSangad: umbes 33 cm ilma ääriseta (umbes 43 cm koos äärisega).\nNB! Sangad venivad kasutades pikemaks.\n250 g värv nr 34, hele teksasinine\nHeegelnõel: DROPS heegelnõel 4 mm.\nHeegeldamise tugevus: 18 ühekordset sammast lai ja 9 rida kõrge = 10 x 10 cm.\nHeegelnõela suurus on ainult soovituslik. Kui on liiga palju silmuseid 10 cm kohta, võta suurem heegelnõel. Kui on liiga vähe silmuseid 10 cm kohta, võta väiksem heegelnõel.\nAllpool on terve koti skeem. Ei oska skeemi lugeda? Ära muretse, allpool on skeemi tükikesed koos piltidega ja selgitustega sammu haaval!\nKott heegeldatakse ringselt keskelt väljapoole, alt põhjast üles. Me selgitame skeemi A.1 iga ringi. Pärast heegeldatakse ääris ja sangad. Rohkem infot ja õpetusi ning videoid leiab allpool.\n= 1 ahelsilmus (kui on mitu ahelsilmust real, siis on see ahelsilmustest kaar)\n= 6 ahelsilmust (ahelsilmustest kaar)\n= ring algab 3 ahelsilmusega (asendab esimest ühekordset sammast ringi algul), lõpus tee 1 aassilmus kolmandasse ahelsilmusesse ringi algul\n= ring algab 3 ahelsilmusega (asendab viimast ühekordset sammast ringil), lõpus tee 1 aassilmus kolmandasse ahelsilmusesse ringi algul\n= ring algab 1 ahelsilmusega (ei asenda esimest kinnissilmust)\n= ring lõppeb 1 kinnissilmusega ümber esimese ahelsilmustest kaare\nNüüd heegeldame skeemi A.1 sammu haaval. Punased nooled näitavad heegeldamise suunda.\nSkeem A.1 on juba tehtud? Kliki siin, et minna kohe 10. sammu juurde ja jätka koti tegemist.\n1) RUUT: Tee 4 ahelsilmust Cotton Light lõngaga ja 4 mm heegelnõelaga, ning ühenda ringiks 1 aassilmusega esimesse ahelsilmusesse.\n2) 1. RING: Heegelda ringselt skeemi A.1, vaata tingmärke üleval.\n3) Ringi lõpus tee 1 aassilmus kolmandasse ahelsilmusesse ringi algul.\n4) 2. RING: Heegelda ringselt skeemi A.1.\n5) Ringi lõpus tee aassilmus kolmandasse ahelsilmusesse ringi algul.\n6) 3. RING: Alusta ringi 1 ahelsilmusega (ei asenda esimest kinnissilmust ringi alguses), jätka skeemiga A.1\n7) Ringi lõpus tee kinnissilmus ümber esimese ahelsilmustest kaare ringi alguses.\n8) 4. RING: Alusta ringi 6 ahelsilmusega, jätka skeemiga A.1.\n9) Ringi lõpus tee 1 kinnissilmus ümber esimese ahelsilmustest kaare ringi alguses.\n10) Kui terve skeem A.1 on tehtud 1 kord vertikaalselt, jätka ringselt skeemi 2 viimast ringi, st. igal ringil on 1 ahelsilmustest kaar rohkem igal küljel - JÄLGI HEEGELDAMISE TUGEVUST!\n11) Kui on tehtud 28 ringi algusest, on igal küljel 27 ahelsilmustest kaart + ahelsilmustest kaar igas nurgas. Lõpus tee kinnissilmus (tärn) nagu näidatud skeemil A.1.\n12) Siis tee 6 ahelsilmust ja 1 aassilmus esimesse 4-st ühekordsest sambast enne järgmist nurka.\n13) Ruut on tehtud ja on umbes 74 x 74 cm.\nHEEGELDAMISE INFO 1: korda tärnide vahel olevat osa (* kuni *).\nHEEGELDAMISE INFO 2:\n1. RING: * tee 1 kinnissilmus igasse esimesse 4 ühekordsesse sambasse – loe HEEGELDAMISE INFOT, tee 2 kinnissilmust ümber ahelsilmustest kaare nurgas, 5 ahelsilmust, 2 kinnissilmust ümber sama ahelsilmustest kaare nurgas, 1 kinnissilmus igasse järgmisesse 4 silmusesse.\n15) Siis tee 3 kinnissilmust ümber iga järgmise 3 ahelsilmustest kaare.\n16) Siis tee 1 kinnissilmus ümber iga järgmise 21 ahelsilmustest kaare.\n17) Siis tee 3 kinnissilmust ümber iga järgmise 3 ahelsilmustest kaare.\n18) Nüüd korda * kuni * (vaata 14 - 17) - loe HEEGELDAMISE INFOT 1 - kokku 4 korda ringil (= 51 kinnissilmust igal küljel), lõpus tee 1 aassilmus esimesse kinnissilmusesse ringi algul.\n19)2. RING: * tee 1 kinnissilmus igasse esimesse 6 silmusesse, tee 2 kinnissilmust ümber ahelsilmustest kaare nurgas, 5 ahelsilmust, 2 kinnissilmust ümber sama ahelsilmustest kaare nurgas, 1 kinnissilmus igasse järgmisesse 6 silmusesse.\n20) Siis tee 1 kinnissilmus ümber iga järgmise 39 ahelsilmustest kaare. *\n21) Korda * kuni * (vaata 19-20) kokku 4 korda ringil (= 55 kinnissilmust igal küljel). Ringi lõpus tee 1 aassilmus esimesse kinnissilmusesse.\n22)3. RING: * tee 1 kinnissilmus igasse esimesse 8 silmusesse, tee 2 kinnissilmust ümber ahelsilmustest kaare nurgas, 5 ahelsilmust, 2 kinnissilmust ümber sama ahelsilmustest kaare nurgas, 1 kinnissilmus igasse järgmisesse 8 silmusesse.\n23) Siis tee 1 kinnissilmus ümber iga järgmise 39 ahelsilmustest kaare. *\n24) Korda * kuni * (vaata 22-23) kokku 4 korda ringil (= 59 kinnissilmust igal küljel). Ringi lõpus tee 1 aassilmus esimesse kinnissilmusesse.\n25) Nüüd heegelda sangad järgmiselt:\n4. RING: tee 1 kinnissilmus igasse esimesse 10 kinnissilmusesse.\n26) Siis tee * 3 kinnissilmust ümber ahelsilmustest kaare nurgas, tee 60 lõtva ahelsilmust sanga jaoks, jäta vahele järgmine ruudu külg, heegelda ümber ahelsilmustest kaare järgmises nurgas (jälgi, et ahelsilmustest kett ei ole keerdus).\n27) Tee 3 kinnissilmust ümber ahelsilmustest kaare nurgas.\n28) Siis tee 1 kinnissilmus igasse kinnissilmusesse kuni järgmise nurgani. *\n29) korda * kuni * veel 1 kord (vaata 26-28), aga lõpus tee 1 aassilmus esimesse ahelsilmusesse ringi alguses.\n30) 5. RING: tee 1 kinnissilmus igasse silmusesse.\n31) 6. RING: tee 1 kinnissilmus igasse silmusesse. Katkesta ja kinnita lõng.\n32) Nüüd heegelda 1 ring kinnissilmuseid sanga teisele poole, st. heegelda sanga ahelsilmutesse:\nKinnita lõng kinnissilmusega esimesse ahelsilmusesse pärast nurka.\n33) Jätka, tehes 1 kinnissilmus igasse sanga 60 ahelsilmusesse, tee 3 kinnissilmust ümber ahelsilmuse nurgas.\n34) Jätka, tehes 1 kinnissilmus nurgas silmusesse kuni järgmise nurgani, tee 3 kinnissilmust ümber ahelsilmuse nurgas, lõpus tee aassilmus esimesse kinnissilmusesse ringil.\n35) Katkesta ja kinnita lõng. Korda ümber teise sanga.\nAitäh, et heegeldasite koos meiega!\nMe soovime kannatamatult näha teie kotte! Lisa oma koti pilt sotsiaalmeediasse sildiga #dropsalong ja #pacificbluebag , siis me leiame selle üles!\nRohkem informatsiooni erinevate silmuste ja tehnikate kohta leiab alljärgnevast õpetuste ja videote nimekirjast:\nÕpetus: Kuidas lugeda heegeldamise skeeme\nÕpetus: Heegeldamise silmused (illustreeritud)\nVideo: Kuidas heegeldada skeemi A.1 koti juhendis DROPS 199-15\nVideo: Kuidas heegeldada äärist kotile DROPS 199-15\nVideo: Kuidas heegeldada sangad kotile DROPS 199-15


Mürgised kalad - KALAPEEDIA\nMürgised kalad, kalad, kes võivad põhjustada inimestele neis sisalduvate mürkide tõttu lühema- või pikemaajalisi tervisekahjustusi, vahel ka surma. Millist kalaliiki pidada mürgiseks, polegi alati ilmselge, seetõttu on mürgisteks peetavaid liike erinevates käsitlustes 220 kuni 1250. Osa kalaliike on pidevalt mürgised, osa muutuvad mürgisteks ajutiselt (nt kudeajal) – need on nö loomulikult ehk esmaselt mürgised kalad. Kaladel võib esineda ka teisene mürgisus, mis tuleneb nende toidust ja elukeskkonnast. Teisene mürgisus võib inimesele olla ohtlikumgi, kuna seda ei osata karta.\nLoomulikult ehk esmaselt mürgiseid kalu võib jagada aktiiv-mürgisteks ja passiiv-mürgisteks.\nAktiiv-mürgistel kaladel on mürginäärmed ja organ(id), mille kaudu mürki väljutada. Näiteks meriahvenatel (Sebastes) eraldub mürk esimese seljauime ogakiirte ja lõpusekaane ogade kaudu, astelraidel (Dasyatis) asub piitsakujulises sabauimes mürginääret sisaldav astel, katraanil ehk harilikul ogahail (Squalus acanthias) on aga mõlema seljauime ees mürginäärmega ühendatud oga. Vahel on tegemist hinnatud toidukaladega, keda kalamehed ja kalatöötlejad peavad oskama õigesti käsitleda. Parasvöötme mürgisemaid kalu on merilohed (Trachinus), kelle mürgiogadest saadud torge põhjustab inimesele pöörast valu ja raskematel juhtudel ka surma. Kuni 15 cm pikkune rästik-merilohe (Echiichthys vipera) on Lääne-Euroopa rannikul üsna tavaline ja eriti arvukas liivase põhjaga rannavees, kus supleja võib talle kogemata peale astuda. Sageli saadakse teda kaaskalana krevettide püüdmisel, mis sunnib krevetipüüdjaid sorteerima oma saaki väga ettevaatlikult. Euroopa meredes (ka Läänemere lõunaosas) elab kuni 45 cm pikkune harilik merilohe (Trachinus draco), kes viibib sügavamas vees ning pole seetõttu suplejatele nii ohtlik nagu rästik-merilohe. Vaatamata mürgisusele on harilik merilohe huvikalastajate püügiobjektiks ning teda müüakse toidukalana ka kalaturgudel.Meripuugid ehk merikiisad (Scorpaena) pole inimestele nii ohtlikud nagu merilohed, kuid ogakiirte torked on valulikumad kui meriahvenate puhul. Vahemeres ja Euroopa ning Aafrika ranniku lähedal elavat harilikku meripuuki (Scorpaena porcus) tabatakse vähesel hulgal kaaskalana ja tema liha peetakse erakordselt maitsvaks. Põhja-Ameerika läänerannikul on kõrgelt hinnatud toidukalaks kalifornia meripuuk (Scorpaena guttata).\nPõhiosa aktiiv-mürgistest kaladest elab troopilistes vetes. Rohked on korallrahude juures elavad tiibkalad (Pterois), keda kasutatakse ka inimtoiduks. Nimetame ära ka väga ohtliku õudnäsaliku (Synanceja verrucosa) ja jaapani mürkahvena (Inimicus japonicus) – viimast kasvatatakse Jaapanis toidukalaks, tema mürki kasutatakse hiina meditsiinis.\nPassiiv-mürgistel kaladel mürginäärmed puuduvad, kuid neil on mürgised mõned kehaosad (nahk, maks, sapp, mari vms). Eesti vetes on selliseks kalaks nt angerjas, kelle veri ja lima on kergelt mürgised. Ka Eestisse asustatud valgeamuur (Ctenopharyngodon idella) on osalt mürgine: tema puhul asub mürk sapipõies. Mürgine on ka ojasilm (Lampetra planeri), keda aga tema väiksuse tõttu toiduks ei kasutata, seevastu jõesilmu (Lampetra fluviatilis) puhul pole asi sugugi selge: Eesti kalateadlased ei pea meie vetes elavat jõesilmu mürgiseks, kuid kalakirjanduses on mitmeid kirjeldusi silmude perekonda kuuluvate kalade söömisel saadud mürgitustest ning isegi surmajuhtumitest. Kuulsaimateks mürgikaladeks on mitmed kerakalalaste (Tetraodontidae) sugukonda kuuluvad liigid, kelledest Jaapanis ja mujalgi maailmas valmistatakse fugu-sašimi nimelist rooga. Mürgid on nendes kalades koondunud põhiliselt silmadesse, nahka, kõhukelmesse, maksa ja gonaadidesse. Kudemise ajal on mürgine Euroopa vetes elava ja spordikalana hinnatud hariliku pardkala (Barbus barbus) mari, samuti Aasias elavate osmanite (Diptychus) ja marinkade (Schizothorax) mari, viimastel ka kõhukelme. Tegemist on väärt toidukaladega, kuid kudeajal püütuina tuleb neist sisemused hoolikalt eemaldada.\nTeisene mürgisus tuleneb kalade toidust ja elukeskkonnast. Selle äärmuslikeks ilminguteks on tsiguateroos ja haffi tõbi. Teisest mürgisust põhjustab ka kalade saastumine, mis tuleneb keskonna saastumisest. Probleem on terav ka Läänemeres, mis tööstusriikidest ümbritsetuna peab taluma suurt reostuskoormust. Esimene hädakell kõlas 1970-ndatel, kui müügilt korjati ära tursamaksa konservid, kuna maksad olid mürke täis. 1974. aastal ristiti lõhedel täheldatud ilming sündroomiks M74 (M tuluneb siin rootsikeelsest sõnast miljöbetingad, 'keskkonnast tingitud') - kudema tulnud lõhede pojad surevad varsti pärast koorumist. Tegu pole konkreetse haiguse, vaid kogu ökoloogilise süsteemi muutumisest tuleneva tagajärjega: rikutud on vitamiini B1 (tiamiini) ainevahetus.\nKõige rohkem on Läänemeres tekitanud probleeme kloororgaanilised ained nagu pestitsiid DDT, PCB-d (polüklooritud bifenüülid) ja dioksiinid. Nende poolest oli Läänemeres olukord kõige hullem 1970-ndatel. Aastail 1970-1980 keelustati arenenud riikides DDT kasutamine (Eestis juba 1968), kuid Aafrikas tarvitatakse seda kohati tänini, peamiselt malaaria-sääskede tõrjeks. Piirama hakati ka PCB-de kasutamist (dielektrikutes, jahutusvedelikes, määrdeainetes, värvides) – need satuvad keskkonda enamasti jäätmete hooletu käitlemise tõttu. Mitmete abinõude mõjul on Läänemere saastatus toksiliste ainetega kahanenud, kuid päris puhtaks ei muutu meri enam kunagi. Ka lisandub uusi saasteliike – on juba tõendeid, et Läänemerele elustikule võivad kahjulikult mõjuda nanoosakesed ja mikroplastid.\nRästik-merilohe (Echiichthys vipera)\nJaapani mürkahven (Inimicus japonicus)


Parimad mustad ja rukkileivad karvade maskid - Maskid 2021\nPeaaegu kõik tüdrukud unistavad tihedate ja tugevate juuste pärast. Mida nad ei kasuta oma eesmärgi saavutamiseks. Nad joovad erilisi vitamiine, pesevad pead kalliste šampoonidega, teevad igasuguseid maske.\nVahel isegi meditsiiniline sekkumine ei suuda soovitud tulemusi saavutada. Pärast ebaõnnestunud katseid tüdrukud on sunnitud pöörduma rahva meditsiinis abi saamiseks. Inimeste retsepte on loodud sajandeid ja seetõttu usaldavad neid miljoneid inimesi.\nKõige tavalisem viis juuksekatte parandamiseks on leiva maskid. Nad aitavad muuta juuste juuksed terveks ja ilusaks ning samal ajal ei kahjusta selle struktuuri üldse.\nRahvameditsiinis kasutatakse rukkileiva, sest valget leiba on vähem kasulikke omadusi. Musta leibas on B-vitamiin, mis takistab juuste väljalangemist, kiirendab karvade kasvu ja aitab tasakaalustada rasvade näärmete tööd. See koosneb ka proteiinidest, rasvadest ja süsivesikutest, mis soodustavad juuste tervist ja toitumist.\nSamuti on huvitav, et kui see leotatakse, ilmub gluteen, mis toimib pehme puhastusvahendina. See läbib kõik juuksed vajalike mikroelementidega, parandades samal ajal kuulmispea kvaliteeti.\nEt valmistada toitev maski juuksed, peate kasutama pehmet leiba. Kruusid pole selleks sobivad. Mukish valatakse soojas vees ja nõutakse umbes 90 minutit. Pärast seda viiakse saadud puder vette kuni sujuvaks, nii et kreemid ei jää juuksed kinni.\nPärast seda kantakse kõõm peanahale ja kogu pikkusega lukudesse. Siis kogunevad lokid kobarasse pea taga ja isoleeritakse. Sest soojendamiseks peate võtma kilekotti, katta oma peaga ja üles tõsta rätikuga. Sest Selline mask on täiesti ohutu, see võib võtta aega. Mõned tüdrukud sooritavad seda protseduuri enne magamaminekut ja pese maski hommikul.\nSee retsept aitab leotada juuksefolliikleid ja juuri kasulike vitamiinide ja mikroelementidega. Mitmed sellised protseduurid aitavad kiirendada juurte kasvu ja muuta iga üksik juuksed tugevaks ja tugevaks. Lukud säravad loomuliku värviga ja muutuvad sõnakuulelikuks.\nKoostisained parimate tulemuste saamiseks\nLeiva maskid aitavad juuste folliikuleid taaselustada ja leotada, aidates parandada peanahka. Kuid mõned probleemid ei suuda retsepti lahendada ainult rukist või mustast leibest. Et kiirendada kasvu, eemaldada liigne rasv ja vältida juuste väljalangemist, peate kasutama täiendavaid koostisosi.\nÕlu - Koos tselluloosimassiga saab see tugevdada karvade kasvu. Kuid selle meetodi puhul elav õlu. Nad saavad loputada juukseid juuste puhastamiseks, parandada vere mikrotsirkulatsiooni ja lisada ekstra juuste mahtu.\nMaski valmistamiseks tuleb soojendada 150 ml õlut ja leotada kaks väikest rukkileiba. Tinktuve peaks seisma kolm tundi, pärast seda rakendatakse köied ja juured. Pea ülaosas soojendatakse ja maski maha pääseb tund aega.\nÕli on hea tervis ja puhastaja. Selline lisaaine aitab juuste saastumise protsessi aeglustada. Sobib oliiviõli, räbu ja takjasõli jaoks. Võite kasutada õli asemel majoneesi. Selle retsepti ettevalmistamiseks vajate 2 supilusikatäit mis tahes kavandatud õli ja pehmendatakse veega leiba.\nSinep stimuleerib juuste kasvu. Massi ettevalmistamiseks võta 1,5 spl sinepi, 400 ml keefirit, 3 munakollasi ja 3 tükk rukkilehte. Kõik koostisosad segunevad homogeense massina ja saadud potid kantakse kiududele. Ülaservas soojendatakse pea koos rätikuga ja hoitakse umbes tund aega.\nRavimtaimed - kummel, salvei ja nõges ravivad purustatud otsad ja tugevdavad karvu tervikuna. Küpsetamise retsept on üsna lihtne: lisage 250 ml rohi puljongisse leiba. Segu hõõrutakse peanahasse hästi ja see jaotub kogu keerme pikkuses. Kõik see soojendatakse taskurätikuga ja hoitakse poolteist tundi, pärast mida mask pestakse tavalise veega.\nKeefir eemaldab rasvase sära, taastab folliikulite struktuuri ja vähendab kiilaspäisust. Keefiris on palju kasulikke mikroelemente ja vitamiine. Keefirile leotatud leivaküpsisegu segu loksutamiseks ja masse segatakse segistis. See pannakse lokkidele ja hoitakse tunnis sooja rätikuga. Pärast seda lained pestakse sooja veega.\nGinger + vadak on efektiivne kõõm. Leiba, ingverit ja vadakut pekstakse homogeense konsistentsiga. Hoidke suspensiooni umbes pool tundi ja loputage sooja veega.\nHoney + piim toidab ja niisutab juukseid. Kombineerides rukisibuumi, on neil võimalik taastada kahjustatud juuste endine ilu. Niisutava maski moodustamiseks segage 2 supilusikatäit mett 250 ml soojas piimas. Seejärel lisage Borodino klapi pehme osa. Kashitsu levib juuste pikkuses ja hoiab seda pea 50 minutiks.\nApple õuna äädikas taastab kahjustatud ja lõhenenud juuste otsad. See koosneb vitamiinidest: A, E, C, B2 ja B6. Maski loomiseks peate võtma 250 ml vett, 3 supilusikatäit õunasiidri äädikat 9% ja 50 g leivaküpset. Kõik see segatakse hoolikalt ja jaotatakse pooleks tunniks märgadeks kõverateks. Seejärel pestakse segu jaheda veega.\nPunase jahvatatud pipar kiirendab juuste kasvu folliikulite mõju tõttu. Selle retsepti tegemiseks vajate 4 supilusikatäit mett, 1,5 tl pipart ja leotatud leiba. Hoidke maski umbes pool tundi, kuid kui põletust ei saa taluda, siis pese see varem ära.\nMenetlus on lubatud mitte rohkem kui üks kord nädalas.\nKüüslauk tugevdab juuste struktuuri ja normaliseerib juuste kasvu. Maski valmistamiseks võta 2 küüslauguküünt ja 50 g leiba küpsust. Koostisaineid pekstakse segistis ja saadud karusnaha kantakse 20-minutilise märghaardel. Maski on soovitatav pesta maski abil šampooniga.\nSidrunimahl kaitseb juuksekaotust ja kiirendab rakkude taastumist. Retsept koosneb 2 tl sidrunimahla, 2 spl tarbelõli, 250 ml õlut ja 250 g musta leiba koorekast.\nVitamiinide A ja E kapslid - stimulant, mis aitab kiirendada juuste kasvu ja annab neile looduse värvuse. Selle retsepti ettevalmistamiseks vajate 150 ml elusat õlu, üks kapsel vitamiinidega A ja E ning 200 g pehmendatud leivakübust. Saadud segu kantakse niisketesse juustesse ja hoitakse kuni ühe tunni jooksul. Maski saab pesta tavalise veega.\nPiim võib tugevdada iga juukse struktuuri ja säilitada kuuldavuse loomulikku ilu. Maski ettevalmistamiseks vajate pool klaasi piima, teelusikatäis mee ja 3 mustat leiba. Seda massi tuleks infundeerida 20 minutit, seejärel lisada sellele väike oliiviõli.\nSegu kantakse pea pooleks tunniks, seejärel loputatakse kiud põhjalikult. Selle jaoks on kõige parem kasutada šampooni.\nSibul mahl aktiveerib juuste kasvu. Sibula mahl leotatakse leivakruun, mille järel segatakse seguna enne kastmete moodustumist. See putru tuleks ühtlaselt kanda ahelaid ja hõõruda peanahasse. Pärast poole tunni möödumist tuleb maski eemaldada nõgese või kummeli kastmega.\nMusta ja rukkileibast saad valmistada terapeutilist šampooni, mida saate kasutada iga päev. Selleks segatakse segistis vesi ja leivaküpsised, mille järel pesevad peast nagu tavaline šampoon. Kuid peate pesade põhjalikult pesta, et neil ei jääks purjeid.\nMusta leiba juuste värvi maski retsept on näidatud alloleval videol.\nLeivatükke pole alati kerge pesta, nii et maskidele lisatakse erinevaid õlisid. See võib olla oliiviõli, jojoba, argan, kookos või takjas. Ja kodus retseptid peate kasutama leiba küpsetus, nii et koorik on raskem pesta.\nKoostisainete piitsutamine on väga raske, seetõttu on kõige parem kasutada segistiit selleks otstarbeks. Sel moel segatakse kõik komponendid ühtlaselt ja maski saab kergemini eemaldada.\nEnne segu käivitamist on vajalik leotada must või rukkileib. Kuid liiga kaua see vees võib vähendada ravivaid omadusi, nii et pehme tinkktur võib olla kuni 20 tundi. Ja leotage muru kõige tavalisemas mitte-mineraalvesi. On võimalik kasutada ja tinktuure erinevatest maitsetaimedest ja taimedest.\nEt mitte kahjustada tervist, peate enne maski juuste juurutamist kontrollima keha reaktsiooni allergeenidele. Võimalik, et üks komponente põhjustab allergilist reaktsiooni või ärritust.\nLeiva segude kasutamine on kõige parem märgade lokkide jaoks ja te saate neid pesta mitte ainult tavalise veega, vaid ka taimede või nõrga äädika lahtisidemetega. Ja kui lõppude lõpuks oli pärast juuste puhastamist juuksed olnud kõht, siis saab neid kambriga eemaldada sagedaste harudega.\nKahjuks inimestele mõeldud retseptid ei sobi kõigile. Borodino, mustad või rukkileivad kasutavad tervisekindlad maskid on mõned piirangud.\nValguse ja lokkis juuste omanikud ei soovi kasutada retsepte koos musta leiba lisamisega. Ta saab kergelt värvida kerge lokke. Muidugi mõju ei kesta kaua, kuid see võib ikkagi põhjustada ebamugavust.\nTüdrukud, kelle juuksed on ülemäärase rasvaga seotud, on kõige parem maskide pesemine šampooniga ja rohkem kui üks kord. Tavapärane vesi või ravimtaimede kastmine ei toimi.\nSageli ei ole soovitav kasutada retsepte leibaga. Parim on juuksed 1-2 korda nädalas ravida.\nHoidke segu lokkides liiga pikk, optimaalne aeg on 1 tund. Peale selle tuleb pea põhjalikult pesta.\nKontrollimata retseptide kasutamine ei tohi kahjustada tervist. On vaja uurida reaalsete inimeste vastuseid ja alles seejärel kasutada traditsioonilise meditsiini nõuandeid.\nVastavalt tüdrukutele, kes kasutasid rahvakeele parandamiseks juuksed, on kasu rukkileivast. Tema abiga paljutasid paljud tüdrukud nõrgestatud lokid ja lõhenenud otsad. Shevelura omandas elava ja tervisliku välimuse ning ilmnes täiendav maht.\nToote tohutu eelis on selle kättesaadavus, mis võimaldab kodus valmistada leiva maski.\nJuuksekasvuks must leiba maskid\nLeib kogu pea - nagu vanaemad meile rääkisid alates lapsepõlvest ja olid õiged. Inimesel on raske kujutada endast ilma selle väärtusliku tooteta, mis ei puuduta mitte ainult meie tervist, vaid ka ilu. Pikemat aega on teada, et juuste juuste mask on imekaubandus, mis suudab muuta meie lokke. Rukkileibil põhinevad maskid on võimelised ravima juba kahjustatud juuksed ja ennetama probleemide arengut tulevikus.\nSelle tootega seotud maskid on võimelised aitama isegi kõige raskematel juhtudel. Musta leiba osana sisaldab palju väärtuslikke aineid, mis võivad avaldada kasulikku mõju peanaha sees olevatele protsessidele ja juuste struktuurile.\nPP-vitamiinil on raviv toime hapraks, kahjustatud, kuivadele näpunäidetele;\nDieetkiud normaliseerivad ainevahetusprotsesse;\nVitamiin B2 annab tugevuse, tugevdab juuri;\nOrgaanilised happed normaliseerivad rasvade näärmete tööd;\nVitamiin B5 vastutab värvuse sära eest, terve sära;\nVitamiin B1 tugevdab juukseid;\nA-vitamiini suurepäraselt eemaldab kõik kõõmavastased ilmingud, kadu;\nVitamiin B6 on võimeline tungima rakkude tasemele, parandades ainevahetust, mõjutades juuste mikrostruktuuri;\nE-vitamiin kaitseb keskkonna kahjulikke mõjusid;\nTärklis soodustab loodusliku sära omandamist;\nVitamiin B9 kõrvaldab surnud rakud, kiirendab uuendamisprotsessi;\nKaalium on hädavajalik mikroelemente kuivade, lõhestatud, dehüdreeritud kiudude taastamisel;\nFluor on vastutav majanduskasvu stabiilsuse eest;\nVask takistab kadu, kahjustusi.\nSoovitused leivamassi valmistamiseks\nKas olete valmis enda jaoks õige retsept leidma? See on ilus! Kuid soovitud efekti saavutamiseks peate teadma ravivate ühendite valmistamise omadusi leiba puhul. On mitmeid põhilisi soovitusi, mis aitavad valmistada kõige tõhusamat maski ja mitte saada negatiivset kogemust.\nMaskis lisage parim rukki leib, sest see sisaldab kõige rohkem väärtuslikke aineid.\nLeivakoored ei sobi juuste töötlemiseks.\nEnne kogu kooriku sisseviimist tuleb seda leotada mineraal- või tavalises keedises vees.\nPaksu homogeense massi saamiseks peate kasutama segistiit;\nOn väga oluline tagada, et retsept sisaldab koostisosi, mis ei ole teie jaoks allergeenid.\nKuidas maski kandma ja pesta\nEnne maski kasutamist peate hoolikalt pesta juukseid šampooniga. Seejärel kompositsiooni liikumise õrnalt masseerides ikka veel märja lukuga, jagage kogu kuuldepea pikkus. Parim mõju rukist koosneb siis, kui seda soojendatakse rätikuga filmiga. Sellised maskid kestavad tavaliselt 30 minutit. Kompositsiooni pehmest puhastamiseks on soovitatav lisada maski väike kogus taimset, eeterlikku õli või munakollast.\nMusta leiba maskide retseptid rasvumise tugevdamiseks ja tõkestamiseks\nIlusad juuksed on korrapärase korrapärase juuste ja peanaha hooldamise tulemus. Kui suurenenud sademete protsessi ilmus rabe, sügelus ja muid probleeme, siis on aeg hakata lecheniyu.Hlebu endale toime isegi juuste väljalangemine, see parandab vereringet ja tugevdab karvanääpse.\nKefri segu kukkumistest\nkeefiri 3-4 supilusikatäit\nmee 5 g.\nEeljahvatada leiba viilu väikeses koguses piima ja seejärel lisada kefiini, hõõruda see kõik läbi sõela. Nüüd lisage segule mõni tilk sidruni ja vedelat mett. Kasutage seda ühendit tihendamiseks, katke see kogu ahelate pinnale, juurtele. Pese oma pea jooksva vee all pool tundi pärast pesemist.\nõlu 100 ml\nvitamiinid A ja E (1 tk)\nÕlle joob, kõigepealt lahustatakse vitamiine, asetage leiba. Segu kirjutamine on hea kahe tunni tagant. Teil ei ole vaja vee välja pressida. Kandke mass juuretsoonile, soojendage seda. 30 minuti pärast loputage juukseid põhjalikult ilma puhastusvahendita. Täiendavate efektide korral loputavad ringlevad ülejäänud õlut (parem on lisada sellele retseptile kerged sordid).\nRetseptid rahalistele vahenditele kasvu kiirendamiseks ja elujõulisuse taastamiseks\nJuuste ja juurte struktuuri küllaldase toitumise puudumise tõttu lagunevad rakud järk-järgult ja lahtised juuksed tõusevad. Tagasi elu, jõud, kasvuprotsessi aktiveerimiseks aitab maskeerida must leiba. Koos teiste toodetega on see hädavajalik abi.\nMask kõõluste tiheduse ja kasvu jaoks\nvesi kuumutatakse 250 ml\noliiviõli 5 ml.\nLeiva tükid tuleb asetada veele, paariks paariks. Kui see aeg läheb, lisage oliiviõli, raputage see. Nüüd saate segu juustele katte peal katta. Massi tuleks jätta juuksed pooleks tunniks, seejärel loputada see dušiga šampooniga.\nPepper charge, et kiirendada kasvu\nrukkileib (2-3 tk)\npipra tinktuuri koguses 3 supilusikatäit\nkeefiri 50 gr\nmajonees koguses 1 tl\nmandliõli 10 ml.\nPange keedetud tükid keevasse vette, jätke paar tundi. Saadud karusnahast valage veega marli, seejärel lisage pipar. Põhjalikult lihvige ülejäänud koostisosad, hõõruge juurtele. Pühkige oma pea sooja rätikuga. Pärast 40 minutit loputage see šampooniga. Samuti on soovitatav kasutada palsamit.\nTavapärase ja kuiva tüüpi lokke toitmise maskide retseptid\nKuivate juuste tüüp vajab pidevat hoolt. Selle abi pakkumiseks mask leivast. Just see toode sisaldab hindamatuid vitamiine, mikroelemente, mis võivad niisutada lokke, taastada neile sära. Tavapärane tüüp vajab ennetust, muidu ilma korraliku hoolitsuseta võivad tekkida sellised mured nagu nõrkus, pimedus, alopeetsia jne.\nKuivate juuste eluvõim\nnisuiduõli koguses 2 spl\nhapukoor 10 ml.\n5 tilka rosmariini, müra, ylang-ylangi ja viirukiga õlisid\nPaar leiba viilutäis leotatakse keeva veega, kuivendatakse, segatakse õli ja ülejäänud maskiga. Segada hoolikalt üksteisega, segada segistiga. Saadud massi tuleb kohaldada niisutatud kiududele. Mõne tunni pärast pesta mask vee ja šampooniga.\nPiim normaalsetele juustele\nmett 1 teelusikatäis\nmust leib 100 gr\n100 ml. kuum piim\nValmistage leivakreem: pehme leiva pehme piima pehmendamiseks. Siis peate lisama õli ja kallis. Koostage komponendid kokku, katke kergelt niisutatud kiud. Masseerivad liigutused hõõruvad segu nahka. Pärast 40 minutit loputage põhjalikult pesuvahendiga.\nJuukseõli tüüpi retseptid\nSeda tüüpi juuksed peetakse üheks kõige probleemsemaks. Juuksed peavad olema puhas ja hästi hooldatud. Kui annate endale vähemalt natuke abi, siis kohe probleem algab: rasvade liigne jaotumine, määrdunud välimus, mahu puudumine jne. Probleemi lahendamine aitab tavalist rukki leiba. Sellel põhinevad maskid lahendavad kõik probleemid sõna-sõnalt esimesest rakendusest.\nleiba must (4 viilu)\npiim koguses 2 tassi\nlooduslik mee 10 gr\nsinep pulber 5 gr\nEelsoojendatud piimas leotada koorikuid, jätta lühikeseks ajaks, seejärel jahvatada see homogeenseks konsistentsiks. Segu kuumutavale meele lisage: sinepipulber segatakse munakollaseks, kallis ja kuumutage seda veevannis. Kreemika massi võib saada segistiga. Maski tuleks kanda kogu keti pikkusele, seejärel hõõruda ringi liikumistega nahka, soojendada käterätiku ja korkiga. Pärast poole tunni möödumist loputage veega, keerake juuksed palsamiga.\nüks supilusikatäis järgmistest maitsetaimedest: oranž, nõges, kummel, salvei, kartong\nKõigepealt tuleb valmistada ülalnimetatud ravimtaimedest kastmist: lisada kuuma vett kuumad ürdid, tuua keeda ja jätta ahi jahtuda toatemperatuurini. Peale jahutust puljongis lisage leiba. Segistage leib kreemjas kuivas. Segu segatakse tund ühe tunni jooksul. Pärast seda aega loputage juukseid põhjalikult veega ja lasege see loomulikult kuivada.\nMida ainult naised ei suuda mõista kauni, suurepärase kuuldava pea! Ideaalne igapäevane püüdlus idee järgi ei pööra tähelepanu mitte ainult professionaalsetele hügieenitoodetele, vaid ka tavalistele toiduainetele. Nii palju aastaid tagasi sai leiva mask juuksed üheks parimaks ilu võitlemiseks. See aitab kiiresti taastada tervist ja lahendada palju probleeme juustega.\nJuuksed pea peale esteetilisi funktsioone täidavad kaitsva rolli. Kuid enamik inimesi usub, et ilu jaoks on vaja lokke. Ja see on ka tõsi. Pea juuste peal kaitstav roll on luua mingi tõke.\nVõibolla sa lihtsalt ei märka, et juuksed kipuvad perioodiliselt muuta oma iseloomu! Nad on üllatavalt kuulekas, ja siis äkki hakkavad püsti, võita praegune ja üldiselt käituda siivutult - saab tõmmata maha mööduv mees kaelusega sünteetiliste või isegi alustada murda!


Kodutud foorum - Teema: Naiste juuksed??\nKodutud.com » Ilu » Naiste juuksed??\nAutor: Teema: Naiste juuksed??\npostitatud 02.03.2003 kell 20:38\nMillised võiks olla teie meelest naiste juuksed? Ja kui pikad? ja kas värvitud v looomulikud? kas sirged v lokkis? Milliseid juukseid endale unistaksite v olete rahul endaomadega?\nMinul on nyyd lykihesed juuksed.. ennem olid yle poole selja aga kukkusid välja ja pidin vastu tahtmist maha lõikama.. unistaksin endale pikki juukseid.. ja sirgeid.. kuigi väike lokk ei teeks ka paha... ja värvimine? Olen tumedapääline ja varem värvisin ma juukseid pruuniks kuid nyyd on väljakasvanud juba paar cm. ja lobun värvimisest...\npostitatud 02.03.2003 kell 20:50\nendal on olnud soenguid kiilaspäisusest s****-miseni alati olen eelistanud pikki ja sirgeid juukseid.Hetkel kasvatan ja lõbusamax teen kiharad värvimisega igal juhul peab soengu kandja ikka teadma ,mis talle sobib ja kuidas ta seda välja kannab,olgu ta ,siis õhukeste v.paxude juustega\npostitatud 02.03.2003 kell 21:32\nEnda puhul tahaks, et juuksed nats tihedamad oleks, muidu aga rahul. Üleüldiselt aga, kui inimesele sobib poisipea, siis miks ta peaks kasvatama endale pikad juuksed ja vastupidi, kes tahab pikki, siis mingi trendi pärast neid küll lühikeseks lõikama ei peaks... Seega, mul pole kindlaid arusaamu, millised juuksed peaksid naisterahval olema, peamine on ikka see, et ta hea välja näeks ja ennast ise hästi tunneks - olgu siis loomuliku värviga või toonitult... Ahjaa, ise värvin aeg-ajalt heledamaks, loomulikult olen satään. Ja pikkust on just parasjagu neil minu arust, õlgadeni.... kui natu veel kasvavad, siis tõttan taas juuksuritädi juurde... Aga jah, olen kandnud ka poisipead, kuid leidsin, et sellega on rohkem jamamist kui pikkade salkudega. Kuigi omast arust päris sobis mulle seegi...\npostitatud 02.03.2003 kell 21:37\nmul on õlgadeni,järkus sysimustad juuksed..\npostitatud 03.03.2003 kell 03:42\nHetkel on õlgadeni .. suvel veel oli poisipea.\nAga ma tahan ikka pikki juukseid tagasi . ja kahju, et mul nad lokkis ei ole\nAga noh . võibolla teen\nVärvimise kohapealt selline asi, et mina värvin, punaseks. Vahel heledamaks, vahel tumedamaks\npostitatud 03.03.2003 kell 09:18\nPikad juuxed, ikka nii üle õlgade!\npostitatud 03.03.2003 kell 12:09\nmul on jubedad juuksed, ei mina tea mis nendega peale hakata, et normaalsed oleks\nigatahes on nad nac üle õlgade ja koledad ja vastikud ja mingi ajuvaba lainetus on ka sees....\npostitatud 03.03.2003 kell 12:21\nkunagi oli mul mingi ull punkari-maania..see oli ka ammu..siis olid juuksed tulipunased ja pea "sarvi" täis..tydinesin ära ja kasvatasin välja..kahju..nii tore oli kui tänaval pikalt järele vaadati\npostitatud 03.03.2003 kell 12:45\nSa siis pool mind... mul seal sees veel leekivpunased salgud\npostitatud 03.03.2003 kell 12:49\nma kusjuures kaalusin endale sama sisse lasta irv..hea kokkusattumus..hetkel veel olen õndsas mustuses..eks näeb mis iljemb saab..\npostitatud 03.03.2003 kell 14:25\nMul poolpikkad heledad ise rahul keegi teine pole ka märkust teinud nii et kõlbavad vist küll\nkuigi ise ka igast tsirkust oma juustega teinud vahest imestan et nad mul üldse peas olen neid mustaks värvind siis jälle värvi maha võtnud,blondeerinud,punaseks värvinud,veelkord blondeerinud,värvi maha võtnud,kuni lõpuks siis sain normaalseks heledaks tagasi ja nii see nüüd ka jääb\nSirged, pea vööni ja süsimustaks värvitud.\nJuuksed peavad olema sellised, et nendega ennast hästi tunned.\nEndal praegu poolpikad punased - kevad tuli südamesse.\nAga mul on nad sellisel aastaajal alati nii elektrit täis,et jube kohe - midagi ei aita.\nOlen proovinud igasuguseid juukseid - lühikesi, pikki, tumedaid, valgeid, heledaid, punaseid, lokke ja sirgeid juukseid - eluga tuleb kaasas käia.\npostitatud 03.03.2003 kell 21:21\nAlgne postitaja: Nora\nMinu maitse eelistuste üks põhiline tüüp on Sul siis peas\npostitatud 03.03.2003 kell 22:06\nMul poole seljani ja siuxed tumepruunid kuid pean kohe kohe varsti juuxurisse minema ja lõikama lühikesex..\npostitatud 04.03.2003 kell 09:15\nHetkel veel üle õlgade,pruunid,kergelt laines.Aga alates reedest....lühemad,vedrustatud.Värv...esialgu jääb samaks.\npostitatud 04.03.2003 kell 09:18\nlyhike ja turris tumepunane poisipea...nu juustele sooviks ma ehk paksust juurde\npostitatud 04.03.2003 kell 09:22\nVirg üritab juustele pikkust juurde saada... aga juuksur juba ähvardas, et järgmine kord peab ikka veidi piirama kah...\npostitatud 08.03.2003 kell 22:27\nNiih nyyd lammas valmis.Kaks nädalat kannatan ära siis saab juba peeglisse vaadata.Aga toon..vat see küll lähi ajal muutuma hakkab.Teeks rohelise kollaste triipudega siis kaugelt vaadates sinine tundub\npostitatud 08.03.2003 kell 23:24\nOh, rahul küll ei ole. Tahaks pikki ja pakse, aga või ma neid saan On heledad, toonin ikka ja jälle, ja suhtkoht lühikesed hetkel, kuigi poisipea ka mitte. On selline kuklas turritav kanap**** kui koolutada.\nAga lokke eriti enam ei tee vast. Ma end juuksuri kätesse usaldand ja ütles, et ei olevat moes. Nu tema teab vast paremini.\nAga jah, loodus on kohati ebaõiglane küll. Mulle andnud teine kaks karva kolmes reas, aa mehel parrukas missugune. Vanem poiss kah isasse. Nu hakka või kadedaks.\npostitatud 09.03.2003 kell 09:26\nNoorena olid hästi paksud, tugevad ja sirged juuksed...hallikaspruunid...tüüpiline eestlaste värv vist\nPeale lapsi juuksed veidi õhemaks jäänud ja alati lasen juuksuril ka neid õhemaks lõigata, sest neid ikka päris palju veel peas.\nOn olnud vööni juuksed ja üsna poisipea moodi. Pikad juuksed pidin maha lõikama...kuna hakkasid peavalud...juuksed olid liiga rasked Nüüd on tavaliselt kas õlgadeni...või sutsu pikemad...või siis lasen jälle lühikeseks lõigata...sinna poisipea kanti. Hetkel lühikesed ja sirged. Kuid kasvatan jälle vahelduseks välja.\nOlen olnud punane ja blond ja oma värviga...sirgete ja keemilistega Aga tean, et kõikse enam sobivad mulle heledad, poolde selga ulatuvad, veidi laines juuksed. No umbes nagu avataril...midagi taolist. Nüüd ongi kavas hakata seda teostama jälle\npostitatud 09.03.2003 kell 11:27\nmul ka õlgadeni.\nainult, et otsad on punakas-oranūid.\nkuna minu eelistused pidevalt muutuwad, siis yhtset stiili minu jaoks olemas ei ole.\npostitatud 10.03.2003 kell 10:32\nmina olen omadega kah rahul (enne rasedust olin väga rahul, kuid rasedus tegi laastava töö ) hetkel on siis tumepruunid, üle vöö ja sirged salgud, päikesekäes vasep\npostitatud 10.03.2003 kell 10:52\nMinul küll kohutavalr paksud juuked...lausa nuhtlus.Eriti suvel... Ma leks nõus neid kuidagi vähendama\npostitatud 10.03.2003 kell 12:00\nJuuksurid seda päris hästi oskavad. Mina küll olen abi saanud. Väga kenasti võtavad üleliigse ära. Suvel tõesti nuhtlus, kui on liiga paksud juuksed ja eriti veel kui need pikad on. Aga olen lasknud alati niisuguse lõikuse teha, et saab juukseid hõredamaks võtta või siis kergelt...peaaegu märkamatult järkus...juuksurid igasugu nippe teavad Tuleb ainult juuksurile muret kurta...küll juba juuksur miskit ette võtab\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0176320 sekundit


Süüdlasliku näoga koer ei pruugi end üldse süüdi tunda | Koera käitumine | Koer.ee\nTegelikult tunneb koer hoopis hirmu. Sellisele järeldusele jõudis juba 2009. aastal koerte käitumist uurinud teadlane dr Alexandra Horowitz, kes eelmisel aastal avaldas raamatu koerte haistmismeelest. Horowitzi 2009. aasta uuring keskendus sellele, et inimesed tõlgendavad koerte emotsioone läbi oma kogemuste, kirjutab Business Insider.\nHorowitzi sõnul kipuvad inimesed arvama, et koerad tunnevad samu emotsioone, mis nemad, aga see pole tingimata tõsi. Parim näide sellest on koera süüdlaslik pilk. «Kui ma näen koera, kel on selline süüdlaslik näoilme, siis ma arvan samuti, et koer tunneb end süüdi,» ütles Horowitz.\nSeda näoilmet on raske märkamata jätta: koer langetab veidi pead ja vaatab omanikku niinimetatud kutsika silmadega. Võib-olla on ka koera kõrvad peadligi, võib-olla limpsab ta keelega suud. Kõik need märgid viitavad tegelikult hoopis hirmule, ent inimesed arvavad tihtilugu, et koera valdab süütunne.\nHorowitzi uuring näitas, et koeral võib küll olla süüdlaslik näoilme, aga tegelikult kardab koer seda, et omanik saab tema peale pahaseks. Teisisõnu võib öelda, et koer kardab tagajärgi. Võib-olla on omanik minevikus koeraga riielnud või lausa koera löönud ning see on koerale meelde jäänud.\nHorowitz sõnas, et kuigi inimese ja koera aju on mingil määral sarnane, on seal siiski ka palju erinevusi. Ükski uuring pole veel suutnud tõestada, et koerad näiteks teeksid tulevikuks plaane või mäletaksid minevikust kindlaid episoode. Horowitz rõhutas, et ei saa kindlalt väita, et koerad ei mõtleks tulevikule või minevikule, kuid seda on äärmiselt keeruline uurida. Loomulikult talletuvad koerte mällu mälestused, aga ei saa väita, et koerad meenutavad neid või mõtlevad neile nii, nagu inimesed.\n«Nad ei talleta mälestusi sõnade abil,» nentis Horowitz. «Nad ei räägi sellest. Kas nad mõtlevad sellele, kui nad pikutavad diivanil ja ootavad omanikku koju? Me ei tea. Me tahaks teada, aga kahjuks ei tea.» Kuna meil puuduvad sel teemal teaduslikud tõestusmaterjalid, siis kipumegi ekslikult arvama, et koerad mõtlevad ja kogevad emotsioone samamoodi nagu inimesed.\nebatiinus kelgukoerad kutsika õpetamine käitumine käpad silmad veekoerad šnautserid


Politsei eriettevalmistuse instruktorina möödub mu tööpäev suurelt jaolt lasketiirus või spordisaalis. Vormikandjana pean ülioluliseks stressitaluvust ning nii füüsilist kui ka vaimset valmisolekut. Sama eeldan endalt väljakutsetel nii võistlustel kui ka politseitöös.\nViimase aastakümne jooksul olen kaasa löönud mitmetel takistusjooksu ja seiklusspordi võistlustel Euroopas ja Eestis ning ka ultrajooksu maastikul Soomes, Kreekas, kui ka Eestis. Samuti olen osa võtnud ja poodiumil seisnud mitmetel politsei spordivõistlustel.\nSuurimaks saavutuseks pean kõiki olnud ning tulevasi seiklusi, kus enda vaimu ja füüsist proovile panna. Soov end nii füüsiliselt, kui vaimselt arendada ei tulene välistest teguritest vaid seesmisest tahtest, mis mind igapäevaselt treenima sütitab. Leian, et tõelise valikuvabaduse ja oma elu üle otsustamise võimaluse tagab igapäevane distsipliin ja püsivus nii tööl kui ka treeningutel.\nOlen harjunud treenima muusikat või podcast’e kuulates. Heade kõrvaklappide või kõlari puhul hindan selle töökindlust, mugavust ja aku kestvust. Miiego kõrvaklappe olen kasutanud juba aasta ning need on olnud vankumatud abimehed nii jooksuradadel kui ka jõusaali- või välitreenigutel.\nSiim kasutab Miiego MiiBuds Action ja Miiego MiiBlaster


Ravimifirmad pumpavad haigekassast raha - ärileht.ee\nRavimifirmad pumpavad haigekassast raha\nSel aastal maksab haigekassa ravimieelarvest 100 miljonit krooni ravimitootjatele lihtsalt kaubamärgi eest, sest kallid originaalravimid on tõrjunud odavamad geneerilised ravimid kõrvale.\nMaksame ühisest rahakotist mitte ravimi toime, vaid kaubamärgi eest,” ütles Pärnu Postimehele haigekassa juhatuse esimees Maris Jesse. “Selle raha võiks aga kasutada mujale: raviteenuste parandamiseks, arstide ja õdede palgatõusuks.”\nViimastel aastatel on ravimite hinnad pidurdamatult tõusnud. Eriti võib seda täheldada nende soodusravimite osas, mille puhul haigekassa maksab kinni kuni 100 protsenti hinnast.\nKeskhaigekassa ravimite büroo juhataja Kadi Lamboti andmetel on näiteks insuliin kolme viimase aastaga kallinenud 40 protsenti.\nRavimitootjate esindajad põhjendavad hinnatõusu eelkõige dollari tugevnemisega, aga ka vajadusega välja töötada aina uusi patentravimeid.\n“See on lihtsalt äri. Kogu Eesti tervishoid kannatab selle all, et seal on äri muutunud prevaleerivaks,” ütles perearstide liidu esimees Madis Tiik.\n“Meil on ravimitootjal tähtis oma toode soodusravimite hulka saada ja siis tal rohkem muret ei ole — kasum jookseb. Kui kõik ravimid oleksid turul võrdsed, langeksid hinnad vähemasti 50 protsenti, sest müüja ei saa kallimalt müüa, kui ostja on võimeline ostma,” selgitas perearst.\nHaigekassa näeb ravimihindadest liigse õhu väljapumpamise võimalusena referents- ja kokkuleppehindade kehtestamist uue ravikindlustusseadusega.\nLambot selgitas, et referentshinda ei määrata ravimile, vaid selles sisalduvale toimeainele. Paljud firmad toodavad sama toimeainega erinevaid ravimeid. Referentshinna puhul saab patsient valida, kas ta võtab 50-kroonise rohu, mille haigekassa kompenseerib, või sama toimeainega 300-kroonise, millest 250 ise kinni maksab.\nRavimitootjate liit on referentshindade vastu. “Niisugune teerullimeetod annab ainult ühekordset efekti. Hinnatõusu see ei pidurda, sest tõusevad ka analoogravimite hinnad,” ütles Mikk Jürisson ravimitootjate liidust.\nRavimitootjate liidu poolele on asunud ka sotsiaalminister Siiri Oviir, kes riigikogu liikmena esitas ravikindlustusseaduse eelnõule referentshindade mõju vähendavad parandusettepanekud.\nSeevastu äsja moodustatud geneeriliste ravimitootjate liidu esindaja Kalle Känd on referentshindade poolt, tema arvamuse järgi annaks see ravimieelarves isegi kuni 200 miljonit krooni säästu.\nRavimituru käive Eestis oli eelmisel aastal 1,56 miljardit krooni, sellest 540 miljonit krooni käis haigekassa kaudu välja riik.


Raadioelektroonika – Vikipeedia\nSee artikkel on esitatud liitmiseks artikliga Raadiotehniline elektroonika. Lisateavet artikli arutelust\nRaadioelektroonika tähendab elektroonikat, mida kasutatakse raadiotehnikas, s.t. raadiosaatjates ja raadiovastuvõtjates.\nKonkreetsemalt kuuluksid raadiotehnika valdkonda kõrgsagedusvõimendid, segustid ja sageduse muundajad, vahesagedusvõimendid (koos ribafiltritega), modulaatorid ja modulatsiooni detektorid, kooderid ja dekooderid ning helisagedusvõimendid.\nRaadioelektroonika haarab raadiotehnilisi süsteeme alates automaatsest võimenduse või nivoo reguleerimisest ja sageduse automaatsest järelhäälestusest kuni keerukate süsteemideni (näiteks radarid, raadionavigatsiooni süsteemid, positsioneerimine).\nRaadioelektroonika alasse kuuluvaks võib lugeda ka digitaalse informatsiooni (digitaalse signaali) ülekande süsteeme, mis on ette nähtud audio- ja videoinfo edastamiseks ehk digitaalse ringhäälingu süsteeme.\nRaadioelektroonika alasse kuuluvaks võib lugeda ka mobiilsidet ja mobiilset või traadita internetiühendust, mis samuti on digitaalsete andmete (informatsiooni) edastamisel põhinevad, kuid erinevalt ringhäälingust on siin side kahepoolne (dupleks).\nRaadioelektroonika alasse kuuluvaks loetakse tihti ka heli- ja videotehnilist seadmestikku, mida kasutatakse saatja poolel, kuigi tegelikult on siin tegemist helitehnilise ja pilditehnilise seadmestikuga (ehk audio- ja videoelektroonikaga).\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Raadioelektroonika&oldid=5393139"\nLehekülje viimane muutmine: 15. juuli 2019, 18:55\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:55, 15. juuli 2019.


TÄHELEPANU - KÕIK KES KASUTAVAD 2P2 FOORUMIT (KASVÕI AASTAS KORRA) [Arhiiv] - PokkeriProd.com Pokkerifoorum\nPokkeriProd.com Pokkerifoorum > Pokker > Üldiselt Pokkerist > TÄHELEPANU - KÕIK KES KASUTAVAD 2P2 FOORUMIT (KASVÕI AASTAS KORRA)\nView Full Version : TÄHELEPANU - KÕIK KES KASUTAVAD 2P2 FOORUMIT (KASVÕI AASTAS KORRA)\n2p2-s on "phishing" katseid tehtud ja seetõttu, kõik kes kasutavad 2p2 foorumit siis kindlalt lugege läbi:\nSee on Teie enda turvalisuse huvides. Ja kes isegi kasuta, siis lugegu ikka läbi, sest "phishingut" võite kohata tulevikus paljudel muudel saitidel.\nPhishing siis on populaarsest lehest täiesti identse koopia tegemine aga URL on natuke erinev, et siis lohakatelt internetikasutajatelt (kes on enamus) varastada ära paroolid. Ja reeglina need lohakad interneti kasutajad ongi need samad vennad, kes kasutavad igal pool samu paroole - logides ratesse, kui ka oma firma pangaarvele sama parooliga.\nInimesi on ikka igasuguseid, nüüd juba foorumi paroole vaja ::)\nSest foorumi paroolid avavad tee edasi - mailidele, pokkeritubadesse, e-walletid (moneybookers, neteller jne), sest inimesed ei viitsi kasutada erinevadi paroole.\nKui aus olla, siis igasugu asjaajamistel on vaja niipalju eri lehekülgedel regada, et paroolid korduvad kindlasti, sest füüsiliselt ei jõua neid vahetada ja meeles pidada. Näiteks webi lehte tehes, ma ei teagi mitukümment korda oli vaja kuskile regada, et midagi saada ja kui nüüd peaks eri paroole kasutama, läheks suht tilti ;D\nno asi on easy. Kõikidel mõttetutel kontodel - miski rate.ee või sinukoer.ee või siis miski lihtsalt mõttetu foorumi paroolid võivad kõik samad olla aga edasi, kus liiguvad tähtsad - pokkerikontod, mailid, e-walletid, pangakontod või muud kohad, kus liigub infot, millega on sulle võimalik põhjustada majanduslikku kahju peavad olema kõik erinevad.\nrsk, just võtsin ie-l selle kaitse asja maha. rsk. peab tagasi panema siis.\nMul ei ole IE-ga olnud kunagi mingeid probleeme aga teadjad mehed räägivad, et IE pidi olema kõige ebaturvalisem interneti lehitseja ja soovitatakse teisi. Mozilla Firefox populaarseim ja ise ka igaks juhuks kasutan toda. Samas on mugavam kui IE aga minu arvates kohati aeglasem.\nei suuda mozillat kasutada. ie või ilma netita;)\nTäpselt vastupidi, ainult mozilla ;D\nChrome kah OKEI~!\nChrome = nuts\nproovige, väga kiire on ka


Mis aitab muuta tulpide kimp kõige moes ja stiilseks? - Puuviljad\nVeel üks lilletaimede särav ja populaarne esindaja on tulbiõied. Tulbid on väga ilusad, eredad lilled, kasvatatud päikselises Hollandis. Selles riigis tõepoolest kasvatatakse neid suurepäraseid tulpe tohutul arvul, pärast mida eksporditakse lilli kõikjale maailma..\nKollane ja punane tulbid põllul\nErinevate tulpide väli\nRoosad tulbid tee ääres\nPunased tulbid päikese käes\nPaar kollaseid tulpe\nÜks tulbis närbunud\nPilk tulpidele altpoolt\nMitmevärvilised tulbid tüdrukule 8. märtsil\nTit istub tulbis\nTüdrukule mõeldud roosade tulpide kimp\nTulbid ja siid\nKevadised mitmevärvilised tulbid\nKimp tulpe ja muid lilli\nKollane ja punane tulbid\nTulbid valgel taustal\nMitmevärvilised tulbid mustal taustal\nTulip on kevadlill, sümbol looduse ärkamisele pärast pikka külma talve. Tulpide kimbud on uskumatult õrnad ja säravad. Ja iga tüdruk meie planeedil võtab hea meelega kingituseks sellise suurepärase värvilise kimp..\nJagage neid fotosid oma sõprade ja teile lähedaste inimestega!\nPeen kevadine ilu - tulp on juba ammu inspireerinud luuletajaid ja selle erksad värvid kajastuvad paljudes kuulsate kunstnike lõuendites. Idas austati seda tulist lille pühana ja Euroopas oli 16. sajandil selle hind võrdne teemandi hinnaga..\nNüüd pole sibulate sibulad ja tulbikimbud enam nii vapustavat raha väärt, kuid nagu varemgi, paeluvad nad jätkuvalt oma sortide uskumatut ilu ja mitmekülgsust..\nIdamaine lill Euroopa avaruses\nPaljud inimesed usuvad ekslikult, et need kevadlilled on pärit Hollandist, kuid tegelikult toodi nad Euroopasse Türgist ja sealt - Iraanist, kus neid peeti rahu ja harmoonia sümboliks. Ida tuline lill jõudis Euroopa lagedale esmakordselt 16. sajandil ja esialgu võisid selle omandada ainult aristokraadid. Sa võid isegi osta tema pirnidele kodu.\nNüüd on enam kui 3000 tulbisorti, mis erinevad väga paljude värvivarjundite poolest. Kõige tavalisemad on punased ja kollased, kuid värvid on fantastiliselt mitmekesised..\nRoosad, valged, lillad, kreemjad, lillad, sinised ja isegi mustad lilled on hämmastavad. Samuti on muljetavaldav tassi originaalsus, mis võib olla klaasi kujuga, meenutada õitsvat pojengi või olla nõeljaservadega..\nMitmevärviline lihtne varakult\nNeid tulpe on tuntud juba 17. sajandist ja nende ühine eelkäija on Euroopa sort Duke van Toll. Neid eristab paks vars ja klaasikujuline suur lill, mida saab värvida rikkalike erksate värvidega (roosa, oranž, punane). Samuti on valgeid sorte. Neid kasvatatakse lillepeenras ja dekoratiivsetes pottides, kuid madala varre tõttu ei kasutata neid tavaliselt kimpides..\nSelle rühma kõige levinum sort on kahevärviline "Printsess Irene", millel on Burgundia äärisega oranžikaspunased kroonlehed. Need lilled näevad suurepärased välja nii lillepeenras kui ka kimpides koos unustamata jätmisega.\nRoosa-lilla sordi "Candy Prince", mida peetakse üheks kõige õrnemaks, on nõudlus ka lillekaupmeeste seas. "Valge prints" avaldab muljet kergelt teravate servadega lumivalgete kroonlehtedega.\nVarase õitsemisega topelt vara\nOma omaduste poolest on nad sarnased lihtsate sortidega, kuid erinevad froteepurga pungadest, mis ei tuhmu pikka aega. Neid kasutatakse aedade piiride kaunistamiseks ja kasvatatakse ka pottides. Kollase õitega Monte Carlo sort on üks populaarsemaid sorte..\nKeskmiselt õitsevad Darwini hübriidid\nNeid pikkade varte ja suurte pungadega Hollandi tulpe aretasid Hollandi tõuaretajad eelmise sajandi keskel. Nende värv on väga mitmekülgne: traditsioonilisest punasest ja kollasest lilla ja oranžini. Neist kõige atraktiivsem on punane sort Apeldoorn, mis õitseb mai alguses, kuid kuivab kuuma ilmaga kiiresti..\nSellesse kategooriasse kuulub kuni 50 sorti (kõrge varre ja keskmise pungaga), mille töötasid välja inglise aretajad 18. sajandil. Neid eristab hiline õitsemine mai lõpus. Ümardatud kroonlehtedega ebaharilikel pungadel on mitmetahuline värv - lumivalgest kuni peaaegu mustani.\nJust sellesse kategooriasse kuuluvad kõige võluvamad sordid "Öökuninganna" ja "Punane Georgette". Viimane avaldab muljet peaaegu granaadi värvi kroonlehtedega. Lillede "Öökuninganna" uskumatu lilla värv on nii tume, et neid nimetatakse isegi mustadeks tulpideks. See on üks ekstravagantsemaid ja lummavamaid sorte..\nNeid peetakse nende lillede kõige iidsemaks sordiks. Kui varem valitsesid nad kõikides lillepeenardes, siis nüüd asendavad neid sagedamini muud ilusad tulbid. Teravate kroonlehtedega pungi meenutab liiliaõis, mis on konkreetse nime põhjus. Nende värvikas õitseng kaunistab aedu ja parke alates mai keskpaigast. Nende suurepäraste sortide tulpide fotod lihtsalt ei suuda kogu oma võlu eluslooduses edasi anda. Kõige ilusam sort on Sapporo, mille õied on väga sarnased kuninglike liiliatega..\nEristades kroonlehtede põhjas olevat rohekat varjundit, aretasid sordi geneetikud looduses kasvavatest tulpidest, ristati nende õite mitmesuguste teiste liikidega. Algse roheka värvuse saavutamiseks tehtavad katsed jätkuvad. Pungad võivad olla erineva värvi ja kujuga, kuid alati on kroonlehtedel kõigil roheline või heleroheline varjund.\nKevadroheline sort on populaarne. Artiste sordi suured rühmaistandused näevad lillepeenardel ilusad välja. Kõige ekstravagantsem selles rühmas on Violet Bird, mis ühendab erkrohelise ja tumelilla värvid. See näeb kõige paremini välja valgete nartsisside ja roosade unustamisvõimaluste kõrval.\nNeed kroonlehtedel servaga ääristatud tulbid eristati 20. sajandi lõpus eraldi kategoorias..\nNeed erinevad keskmise varre kõrguse ja suhteliselt väikeste kollase, valge, roosa või rubiinise tooni õitega. Selle kategooria kaunimad tulbid on Swong Wins, Joint Division, muljetavaldav paksude narmastega, ja Lambada.\nNeed on kroonlehtede originaalse keerukuse ja mitmekesise värvitooniga nii muljetavaldavad, et tekib illusioon, et suur kunstnik ise pritsis kord oma paleelt värve nendele lilledele ja andis neile nii uskumatu võlu.\nNende värvikat õitsengut saab imetleda alates mai keskpaigast. Need on kõige haruldasemad ja kõige vähem tulbisordid, mida eristab nende tagasihoidlikkus ja eriline dekoratiivne toime. Populaarne roosa ja valge Cordell Hull ja kreemjas lilla Insulinde.\nNendest tulpidest on kõige hämmastavam päritolu lugu. Need pärinesid haruldase viirusega nakatunud Darwini sortide loodusliku geneetilise modifikatsioonina. Selle tulemusel on nende kroonlehed muutunud eksootiliste lindude karvaste tiibade ja värviliste sulgedega. Need ilusad tulbid loovad muljetavaldavad dekoratiivsed kimbud.\nPikim õitsev sort Epricot Perrot, mille avakujuline äär ja kroonlehtede lainelised servad on värvitud erksates punakasoranžides toonides. Rokoko tulbid, millel on gofreeritud äärega kroonlehtede lõhenenud servadega pungad, pole oma eksootilise ilu poolest vähem atraktiivsed. Nende sortide ebatavaline ilu on muljetavaldav isegi fotograafias..\nAlates 17. sajandist tuntud sordil on pojengide meenutavad värvilised lilled. Selle värv võib olla kas süütult lumivalge või uskumatult särav ja värvikas..\nNendel lilledel on liiga rasked pungad, mis tugeva tuule ja vihma käes võivad kergesti puruneda. Nende seas on kõige eksootilisem sort roosade ümbritsetud lumivalgete kroonlehtedega Plombir, mis sarnaneb jäätisega ja mida peetakse eriti hoolitsevaks..\nTürgi ja Iraani stepid ja kõrbed on kaetud kevadel looduslike tulpide värvika vaibaga. Ka selliseid metsikuid, kuid üksikuid lilli saab imetleda Krimmis, poolsaare stepialadel. Himaalaja mägede (1500–3000 m) mägismaade hulgas on metsloomadele haruldaste valgete tulpide lagendikud, mis näevad lume taustal eksootilisi.\nEriti lummav vaatepilt on Kalmykia steppide paisides tuliste lillede värviline õitsemine aprilli keskel. See on ainus koht Venemaal, kus tulbid kasvavad steppidel, mida inimesed pole kunagi harinud. Siin kasvavad valge (kõige varem), kollase ja punase värvi lilled.\nKui uskuda legende, siis õitseb kord 9 aasta jooksul Kalmykia steppidel haruldane must tulp. Kõik, kes selle leiavad, saavad teha soovi ja leida tõelise õnne. Tulise lilli värvikat õitsemist Kalmyki stepis täheldatakse kolm päeva perioodil, mil muld kuivab ja muutub tõeliselt soojaks. Tulbifestivali peetakse siin alates 2013. aastast.\nHolland on tõeline tulpide maa. Need toodi siia 16. sajandi lõpus, millest sai tulbi buumi lähtepunkt. Inimesed olid sel ajal nõus eksootiliste lillede eest varanduse maksma. Keegi sai nendega rikkaks, keegi läks katki. Alates 80ndatest. 20. sajandi tulpe kasvatatakse Hollandis tööstuslikult, mis teeb sellest riigist peamise eksportija maailmas..\nNende lillede värvikaid välju saab imetleda peaaegu kõikjal maal. Kuid kõige ilusamad neist asuvad Lisse, kus asub tohutu Keukenhofi lillepark. Kõige andekamad lillekasvatajad ja maastiku kujundajad töötavad siin originaalsete lillepeenarde loomiseks. Jalutuskäik mööda pargi alleesid võimaldab teil saada unustamatu esteetilise naudingu, imetledes imelisi tulbikompositsioone.\nKauneid Hollandi tulbipõlde leidub ka Põhjamere rannikulinnade lähedal. Võite külastada ka tavaliste geomeetriliste kujunditega tulbivälju, mis asuvad tühjendatud reservuaaris Amsterdami lähedal, mida sageli nimetatakse tulpide linnaks..\nAprilli lõpus toimub Hollandi pealinnas värvikas tulbifestival, kust saab osta haruldasi sibula sorte. Neid lilli on võimalik imetleda ka Leideni botaanikaaias ja selle läheduses asuvatel põldudel.\nValged tulbid sobivad hästi punaste ja oranžide nõbudega ning kollased näevad iiristega hästi välja. Originaalsed kompositsioonid saadakse ka siniste lilledega kombineerituna. Näiteks saadakse lumivalgete tulpidega hämmastavaid pulmakimbusid, lisades neile taivase hydrangeas. Sellised kompositsioonid rõhutavad kõige märkamatult pruudi õrnat ja romantilist pilti..\nSageli eelistatakse kontrastseid kompositsioone, milles kroonlehtede õrna varjundiga sordid on kombineeritud erksate värvidega. Eriti hoolikas valimine nõuab sarnaste tulpide toonidega kimpude kompositsiooni. Nendel värvilistel lilledel pole peaaegu üldse lõhna (Pärsia käsikirjades võrreldi neid kauni hääleta heleda paabulinnuga), seetõttu on nad eriti populaarsed tubade kaunistamisel..\nSoovitame teil vaadata kõige huvitavamat artiklit maailma kaunimate kimpude kohta..\nKuningas Farhadi kohta on üks vana Pärsia legend, kes ei suutnud oma armastatu surma üle elada ja viskas kalju alt alla. Selles kohas on kasvanud ilusad punased lilled - tulbid, mis on muutunud piiritu armastuse sümboliks. Kuid sorte on palju ja sõltuvalt kroonlehtede värvist võivad neil olla erinevad sümbolid..\nPunane tulpide kimp antakse kirgliku armastuse märgiks, lilla - sõpruse ja sügava austuse sümbolina ning valge - vabanduse ja leppimise märgiks. Viimane annab tunnistust ka tingimusteta armastusest, mille jaoks pole mingeid tõkkeid..\nRoosad lilled on seotud helluse ja rõõmuga, oranžid - hea tujuga ja lillad - annete tunnustamiseks. Aristokraatide lilledeks peeti musti ja lillasid tulpe. Nad on aadli sümbolid.\nMitmevärvilisi tulpe lilleseadetes peetakse saajale komplimendiks. Kollased tulbid hoiavad Usbeki legendi järgi õnne. Neid peetakse rõõmu ja õnne sümboliks..\nSinised tulbid on kasvatajate eriti pika töö tulemus ja unistajate kujutlusvõime, kes soovivad kingitusena saada ebatavalisi lilli. See on tegelikult sama tavaline lilla toon, mis teatud valgustingimustes näib sinisena. Usutakse, et see on õnne ja õnne lill..\nTürgis ja mitmetes araabia riikides peetakse tulpi Allahi lilleks, kuna kõikvõimaliku ja selle taime nime puhul on samad tähed. Seetõttu leidub tema pilti nii vaipade, kangaste ja keraamika traditsioonilistes idamaistes kaunistustes kui ka islami templite kaunistustes. Nende kaunite lilledega dekoratiivset taldrikut on keeruline Türgist kingituseks mitte tuua.\nTulbid mängivad erilist rolli ka Hollandi maalikunstis. Paljud kuulsad kunstnikud erinevatest kunstikoolidest on seda teemat oma töödes käsitlenud..\nNäiteks võib neid lilli näha Abraham Mignoni algses natüürmortis "Kimp kassi ja hiirelõksuga".\nRembrandti maalil "Taimestik" juhitakse tähelepanu lillemaailma jumalanna pärja suurele tulbile.\nJan Brueghel noorem - "Satiir Tulip-maaniast"\n17. sajandi Hollandi tulbibuumi ilmekalt illustreerib Jan Brueghel noorema irooniline maal - "Satiir Tulipimaaniast".\nJean-Leon Gerome - "Tulbi hullus"\nSamad ajaloolised sündmused kajastuvad Jean-Léon Jerome maalil "Tulbi hullus".\nVan Goghi maalidel võib näha ka Hollandi tulbivälja.\nNeed lilled on lemmikteema Ameerika kaasaegse kunstniku Sherri Wolfe loomingust, kes kujutab vaasis tulpide lähivõtteid Metsiku Lääne tüüpiliste maastike või Hollandi ajalooliste maalide taustal. Lugu on ilusaks taustaks tema lilleseadetele.\nKui soovite kaunistada interjööri ilusa pildiga, peaksite valima tulbidega natüürmordi. Isegi maalitud lilled on ilusad ja kui märke usute, võivad need teie koju rõõmu ja heaolu pakkuda..\nUhke tulpide kimp, isegi fotol, ei jäta kedagi ükskõikseks. Need lilled jäävad alati oma populaarsuse tippu ja nende teadjate arv ainult kasvab. Pole üllatav, et isegi neli sajandit hiljem pole tulpide populaarsus Hollandis hääbunud ja nende sordid lendavad endiselt kogu maailmas, rõõmustades aednikke ja lillede ilu tundjaid nii aedades kui ka looduses..\nKõigis riigi piirkondades kasvatatakse suvilates ja majapidamiskruntidel erinevaid paprika sorte. See sisaldab palju tervisele kasulikke vitamiine (eriti C-vitamiini) ja mikroelemente.


Lamamistool BRIGO must\nKohaletoimetamise hind arvutamisel arvestatakse nii teenustasu kui toote kaalu: 4.700000. Võimalikud tarneaja viivitused COVID-19 tõttu.\nLamamistool BRIGO must. Lamamistooli kasutamine muudab suvepäikese nautimise mugavamaks ja lõõgastavaks. Tooli iste on valmistatud vastupidavast textiline materjalist ja raam alumiiniumist. Lamamistool on virnastatav, mis muudab selle hoiustamise hõlpsamaks. Toode on muutlikes ilmastikutingimustes vastupidav. Lamamistooli kaalupiirang on 120kg ja mõõdud on 177x65x73cm.


Mulgi rattamaratoni korraldajad kingivad osalejatele võistlussärgi\nKorraldajate teatel on 27 inimest osalenud kõigil Mulgi rattamaratonidel ning nende ratturite tänamiseks kinkis võistlust korraldav Viljandi Rattaklubi neile spetsiaalse rattasärgi. Särki ehib Mulgi rattamaratoni sümboolika ning sellele on trükitud ka kinnitus, et särgi omanik on osalenud kümnel maratonil.\nViljandi Rattaklubi presidendi Loit Kivistiku sõnul sai kümme ratturit oma särgi kätte juba mai keskel peetud maratoni järel olnud autasustamistseremoonial. Neile, keda autasustamise ajal kohal polnud, on särk saadetud postiga.\n“Kui mõni kümme korda Mulgi rattamaratonil osalenu pole särki saanud, võiks ta võtta ühendust Viljandi Rattaklubiga,” soovitas Kivistik. Rattaklubiga saab ühendust e-kirjaga aadressil juhatus@rattaklubi.ee


Kitsas tee sisemaale ehk aastavahetus Lumekuninganna juures (osa 2)\n13. jaan 2009 06:54\nNiih, sealt siis kus pooleli jäi – pimedas lumises metsas.\nPurjus mungad ja kuujänes\nHakkasime orienteeruma kõige enim lumme tallatud raja järgi ja mõne saja meetri pärast jõudsime jõulumuinasjutulikult lumelambikestega valgustatud platsile. Taas inimeste liikumisest juhindudes astusime sisse „rehetuppa“, kus väljast külge haakunud sume valgus ja vaikus kiiresti maha sulas. Keset suitsunõgist ruumi oli suur lõke, mille ääres puupalkidel istusid nii talveriietesse mähkunud turistid kui paljaste ülakehadega asjaosalised. Teisel pool lava moodi ruumi kõrgendusel istusid aga maleruudukostüümides sõdalasmungad. Tuleb küll tunnistada et midagi sõdalaslikku ega isegi mitte midagi mungalikku neis silma ei torganud, kui ehk ainult see, et üleüldise sake-meeleolu keskel olid nad stoiliselt kained.\n[img_assist|nid=47710|title=|desc=|link=node|align=right|width=700|height=466] Malelauaruudulised mungad\nMeie eelteadmised üritusest ei olnud just kuigi suured. Näiteks teadsime, et seal peaks olema hunnik noormunki, kes on sellele tähtsale üritusel eelnevalt sada päeva habet ja juukseid lõikamata mediteerinud ning esindavad oma meditatsiooni kulminatsiooniks uusaastaööl võistlevaid klanne, võttes omavahel mõõtu erinevates valdkondades, millest enim mainimist leiab alati sake võidujoomine. Tõepoolest, neid palja ülakehaga valgetes pükstes ja kõhuvöödes noorukeid me nägime, aga oskamatule pilgule nägid kõik need ajalooliselt ja vaimselt sügavad rituaalid välja pigem arusaamatult lõbusad. Näiteks selline, et väga spetsiifiliselt terava tooniga vilespilli helide peale hiivasid juba ilmselgelt joogised aga täiesti trendikalt trimmis juuste ja habemetega noorukid end lavale, kus neile sakekausid ja natuke närimist laiali jagati. Jõid need noorukid, valati juurde, jõid veel, taustaks toosama pasunamuusika ja pühakirjade retsiteerimine. Siis enam ei joonud, tõusid püsti, tegid paar korda kätega banzai! (näeb välja umbes selline nagu meil spordivõistlusel publiku hulgas laineid tehakse) ja läksid tagasi lõkke äärde tukkuma.\nPoopaljad noormungad saket ootamas\nVeel nägime neid tüüpe sama paljalt lume sees jooksmas ja tuld sudimas, öö hakul ka tahmaste nägudega ja klaasistunud silmadega lõkke ääres lõdisemas, kuid kõige toimuva sügav tähenduslikkus jäi meile kahjuks kättesaamatuks.\nVeel olime lugenud rituaalist, kus munksõdalased üksteise võidu kuu pealt tulnud jänesele peksa üritavad anda, et järgmine aasta head riisisaaki oodata oleks. Taolise sisuga rituaal oli eestlase ettekujutuse kohaselt loomulikult midagi sõjakalt suurejoonelist, kuid tegelikkuses toimus kõik eht-jaapanlikult ülimalt ritualiseeritult ning tolle valges jänese-kostüümis isiku tervist ei ohustanud küll miski, hea, kui ta kordagi mõne lehvikuga näppude pihta sai. Samuti käisid noodsamad sõdalasmungad õues tõrviku valgel veidi perverssete liigutuste saatel üht suurt siledat puit-posti silitamas, mängisid veidi omavahel tõrvikutega ja püandiks panid kaks paberiribasid peas kandvat meest oma tõrvikute vahele kõndima. See viimane oli kõrvalseisjate ohete järgi otsustades küll midagi, mis tavajaapanlase standardite kohaselt üle mõistuse „abunai“ (ohtlik) on.\nJa umbes nii see vaatemänguline osa lõppeski, vahepeal täiesti märkamatult saabunud uue aasta esimestel tundidel. Viimaseks vaateks lõkketulede valges jäi sadadest ja sadadest jaapanlastest moodustunud järjekord, et pühamust oma uue aasta uus hing kätte saada.\nJaapani mere äärest tagasi Yamagatasse\nMis sai meie ööst hangedes – mitte midagi. Selle asemel saime lausa luksusliku öö pühamu kõrval olnud „rahvamajas“, mille teisel korrusel oli hiiglaslik tatami-mattidega ülisoojaks köetud ootetuba. Sinna me ennast koos mitmekümne jaapanlasega siruli keerasime ja välja arvatud mõned öised lühikesed ärkamised palvusele kutsuvate kellalöökide peale, oli järgmine mälestus varavalges hommikus. Käisime öö jooksul inimeste poolt jääks tallatud lumeriigi ka päevavalges läbi ja kuigi öised tuled olid sellele kohale vaieldamatult muinasjutulist müstikat lisanud, oli põhjamaine rõõm tihedasti sadava lume ja hangedesse mattunud maastiku üle ikkagi sajaprotsendiline.\nEi mingeid märke kliimasoojenemisest\nEdasi läks nii, nagu ikka reisidel läheb – bussi, bussi pealt maha, bussi, bussi pealt maha, bussi, bussi pealt maha ja olimegi Jaapani mere ääres. Mereäärne lõpp-peatus kandis nime Yunohama-onsen ja me olime planeerinud sinna minna loomulikult selleks, et onseni (kuumaveeallikas) soojas vees mägede külm lumi ihust välja sulatada. Seekord vedas aga nii reisijuht kui internet meid alt, sest kui me küsisime bussijuhilt, et kus see onsen siis asub, mida igal pool piltidel reklaamitakse, vaatas ta meile mõistmatult otsa ja ütles, et siin igal pool on onsenid, ainult et aasta alguse pühade puhul on need kõik suletud. Egas midagi, kuna me ei tahtnud tünga saanud turistide kombel sama bussiga tagasi sõita, käisime jalutasime massiivsete lainete ja sama massiivse prügilaadungiga mererannas, kolasime selle justkui välja surnud linna tänavatel ja järgmise bussini jäänud vaba aja veetsime otse bussijaamas paiknevas tasuta jala-onsenis. See vesi seal polnud küll teab mis kuum, aga vahepeal sadama hakanud lumekruubid, vihisev meretuul, laintekohin ja linn, mis kuulus justkui ainult meile, sobis selle kasuka ja kinnastega jalavanni absurdsuse juurde väga hästi.\nPrügine Jaapani mere rand\nTaas üks bussisõit üle vaatemängulise mäeaheliku ja õhtuks tagasi Yamagatas. Olime vahepeal oma reisiplaane ümber teinud ning ühe päeva võrra oma reisi lühemaks hammustanud, mistõttu otsustasime oma ühe ja ainsa võimalusena õhtupimeda Yamagata linnaga tutvuda. Kuna meie küürimisplaanid olid päeval prügiliiva jooknud, alustasime „vaatamisväärsustega“ kohalikust avalikust pesumajast. Nii nagu meil olid vähemalt kunagi kombeks linna avalikud saunad, on Jaapanis siiani väga levinud avalikud vannid. Vesi neis on mineraaliderohke onseni asemel küll lihtsalt kuum kraanivesi aga annab võimaluse ennast peaagu olematu raha eest puhtaks saada ja kogemuse kõigi kohalike vanatädide tähelepanu objektiks olla. Peale seda, liiga kuumast veest värisevate jalgadega linna avastades jõudsime järeldusele, et Yamagata on ideaalne ülikoolilinn – seal lihtsalt polegi peale õppimise midagi teha. Taas üks pikale veniv õhtu muljeid vahetades, taas üks jäine hommik lätlannade köögis, taas üks kottide tõmblukke proovile panev asjade kokkupakkimine ja Yamagatast me lahkusimegi.\nTemplimägi ja kääbus-saared\nEsimene peatus saabus aga ruttu – vaid mõned rongipeatused eemal asuvas Yamadera templikompleksis. Vot see on koht, kus minu kirjeldamisoskus jääb puudulikuks. Tagantjärgi pilte vaadates selgus, et isegi pildistamisoskus jäi puudulikuks, sest selle mäe meeleolust suudavad nad edasi anda vaid murdosa. Need 1100 jäist-lumist trepiastet, need 40 suuremat ja väiksemat vana puidust templihoonekest, need hiiglasuured puud ja see paksu lumevaiba all puhkav talvine mets! Ja see mägi ise – nagu mõne Hiina pildirulli pealt maha kopeeritud, maastik, mida mina Jaapanis näinud ei ole. Taas sadama hakanud tihe lumi ja see kuidagi teistmoodi inimeste üksteisemõistmine, kes kõik nende treppide peal ellu jääda üritasid, see sobis nii hästi sellesse valgesse maailma.\nYamadera templimägi tihedas lumesajus\nVäikesed pühamehed lumes\nAga turisti elu on raske, meie taas välja mõõdetud rongigraafik ei andnud meile armu ja järgmiseks eesmärgiks sai Matsushima ehk tõlkes männisaared. Nii jõudsime mägedest ookeanini ja talvest kõige ehtsamasse eresooja päikesepaistega kevadesse. Saared olid armsad aga vähem eksootilised kui mäed meie, lameda maa inimeste jaoks, ausalt öeldes tulid mulle kohe Soome järved ja Ahvenamaa, aga ka Kunksmoori muinasjutt meelde. Jaapanlastest turistid aga oskasid vaatepilti hinnata ja neid oli sinna saabunud hordide kaupa.\nMännid ja saared - kõik nii nagu lubatud\nKahjuks ei lasknud armutu ajagraafik kogu seda maastikku nautida sellele ehk väärilises tempos ja nii me näost õhetavana napi kahe tunni pärast taas rongi peale tormasime.\nJa siis järgnes kõik see, mis vaid mõned päevad tagasi – lõputud tunnid rongides ja korduvad ümberistumised mittemidagiütlevate nimedega jaamades. Kogu selle loksuva jõude-elu kulminatsiooniks pidi olema 4-minutiline lõpuspurt, et jõuda naaberlinnast kodulinna sõitva viimase bussi peale. Selle spurdi me edukalt ka läbisime, vist lausa ainult 2 minutiga, kuid meie saavutusel puudus tulemus, sest pühadeaegse graafiku kohaselt oli viimane buss lahkunud juba ligi neli tundi varem. Kümme kilomeetrit vahemaad – takso või jalad.... Jalad! Ja nii me oma kompsudega öistes miinuskraadides mööda pimedat maanteeäärt kõndides kella ühe paiku hommikul oma reisi lõpetasime. Oli teine selline veidi.... teistsugune.


NSVLi ja natsisümboolika avalik kasutamine muutub PM - Estonian World Review\nNSVLi ja natsisümboolika avalik kasutamine muutub PM (1)\nValitsus kiitis heaks ja otsustas saata riigikogule arutamiseks karistusseadustiku muudatused, millega muudetakse karistatavaks vaenu õhutamisega seotud okupatsioonirežiimide sümbolite avalik kasutamine.\nSeaduse vastavasisulise sätte senine sõnastus on valitsuse hinnangul ebatäpne, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.\nTäiendatud süüteo koosseisuga on eelnõu kohaselt hõlmatud Nõukogude Liidu ja tema liiduvabariikide, samuti Saksa Natsionaalsotsialistliku Töölispartei (Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei, NSDAP) ja SSi (Schutzstaffel) ametlik sümboolika või selle selgelt äratuntava osa avalik eksponeerimine ja levitamine.\nKeelatava sümboolika hulka kuuluvad ka vastavad ajaloolised lipud, vapid ja muu ametlik sümboolika, kui nad on tuvastatavad.\nSamuti piisab, kui keelatud sümbol on esitatud osaliselt, kuid selgelt äratuntava, keelatud osaga.\nKuigi sümbolite loetelu ei ole ammendav, on eelnõus toodud välja okupatsioonirežiimide sümbolid, mille kasutamine on ajaloolistel põhjustel teistest sümbolitest suurema tõenäosusega vaenu õhutav.\nJustiitsminister Rein Lang rõhutas et kindlasti ei ole tegemist nende sümbolite täieliku keelustamisega.\n«Näiteks ei kavatse me piirata näidendites või uurimistöödes sümboolika kasutamist,» selgitas ta. «Samuti ei ole pronkssõduri juurde kogunemine vaenu õhutamine, kuid seal punaste lippudega lehvitamine on kindlasti vaenu õhutamine ja see peaks olema karistatav.»