Kas raske rasva poletada - Mis on probleemne rasv\nKas raske rasva poletada, Rasva põletamine keha erinevates osades\nSeda saab teha, vähendades sööda toitu, suurendades füüsilist aktiivsust või nende kombinatsiooni. Rasvapõletus toimub kogu kehas, sealhulgas probleemsetes piirkondades. Kas on olemas rafineeritud töödeldud süsivesikute loetelu ja teave rasva põletamise kohta? Olgugi, et kardiotreeningute grupp kaotas kokkuvõttes 3,5 kg rohkem enda kehamassist, kaotati ka olulisel määral lihasmassi. Nad on kõrge resistentsuse tõttu kõrge insuliinitundlikkuse, kõrgema alfa-retseptorite arvu ja vähese verevarustuse tõttu..\nSellega seoses on valk sisalda rohkem kcal kui süsivesikuid. See on tingitud valgu kasutamisest. Valk ei ole keha jaoks hea energiaallikas, kuna see nõuab seda seeditavat energiat, see on kasutamine organismis "ehitusplokkina" nüüd räägime tegelikult aminohapetest, mille valk on jaotatud ja sest see eraldub lämmastikmaterjalist, mis eritub … Mida tehakse pärast toitainete sisalduse mõõtmist toidus, on lisatud "veevoolu tegur", mis arvestab inimkeha … Enne veevarustussüsteemi kasutamist on energia sisaldus Kas raske rasva poletada rasvad sisaldavad 9,37 kcal.\nValk sisaldab 5,95 kcal. Süsivesikud sisaldavad 3,2 kcal. Miks on rasvad paremad energiaallikad kui loomade süsivesikud? Kalorsusega võrreldes ei ole parimat ladustamist ühtegi probleemset rasva.\nKuid teie keha vajab ka glükogeeni ladustamist, mida saab pärast süsinikuhelbed ja mitte enne, nagu tavaliselt on öeldud. Kui teil on vastupidavuse jooksja, saadakse teie energiat lipiidi Kas raske rasva poletada valgu kujul lühikese vaheaja järel, kui hakkate põletama suhkrut. Kui teete lühikese jõupingutuse, põletate suhkrut. Kui olete enne alustamist laadinud mõõduka aeglase suhkrusisaldusega suhkru, lähete pärast transiidiaja lõppu lihtsalt lipiidide põletamist.\nKui teil on kõhuga kiire suhkur, käivitate insuliini ahela, mis on halb, kuna see muudab tagasilöögiklase ja puhastab praeguse suhkru verd ja viivitab lipiidide kasutamisel põhineva antagonisti vastupidavuse ciruit. Nii et rasv on parem kui süsivesikud, mida vajatakse ainult piiratud koguses ja nende aeglase vormi korral teraviljad terve, pasta ect si gi indekstabelid.\nKuid siin on ka mitut liiki rasva … ja mõned on teadaolevalt halb eriti trans ja omega 6, teised arutlesid loomsed küllastunud rasvadkuid ilmselt mitte nii ebatervislikult.\nKuidas säästa alla 10 naela rasva vähem kui kuu aega? Võtke prügikott ja mõned kääridega. Lõika see nagu särk, siis jookse.\nHaara pudelit ja sülitada see iga sekundi järel. Ma olen vahistaja. Käisin ni 1 nädala jooksul. Sa saad sellega hakkama. Kas lihaskaalu on kaalu raskem kaotada?\nRasv ei lähe kõigepealt, kui hakkad lihaste kaotama, kui rasv on kadunud ja sa oled näljas, aga see pole hea. Kui kaua kulub 1 süsivesiku põletamiseks? See tõesti sõltub. Nii põletage 4 kalorit süsihappegaasi kohta. Siis on rasv.\nRasvapõletuseks kulub umbes 9 kalorit. Nii põletage 9 kilo grammi rasva kohta.\nPärast seda on valk ja sa ei taha valku põletada. Nii et veenduge, et teil on veel umbes 10 kilo keha rasva, kui olete laps. Või 15 kilo keha rasva kui teie täiskasvanu. Põkk põkk rasva? Kõige olulisem asi, mida ma olen õppinud, on lihtsalt rasva põletamine … peate tegema südamehaigust.\nProovige päevas teha minutit head südameat teate neid, mis muudavad teie higistuse hulluks, kuid muudavad teie tunde suurepäraseks, kui olete teinud? Ja sa tahaksid ka oma tugipiirkonda kinnitada, et seda veelgi tõsta ja kindlalt … ja ilusad teksad; ] Peaksite minema ühel järgmistest veebisaitidest, et leida oma topsi jaoks parimad toonimisviisid. Noh, olge järjekindel ja peaksite olema hea. Miks rasvad pakuvad rohkem energiat kui süsivesikud või valgud?\nSüsivesikud on raku mehhanismi peamine kütuseallikas. Miski ei anna kehale rohkem energiat kui süsivesikud. Milliseid kemikaale lahutatakse, kui süsivesikuid põletatakse? Kui süsihapped süsinikust, vesinikust ja hapnikust põlevad täielikult, eraldavad nad süsihappegaasi ja vett. Miks on vee mass kaalu lihtsam kui rasv? Suur küsimus! Veeskaalu kaalu on raskem kui rasv, sest kui te juua vett, võtab keha imenduvaid toitaineid ja mineraalaineid.\nVesi, mis see ise paneb, paneb kaalust Kas raske rasva poletada kilo sõltuvalt tarbitud kogusest kaalust. Hiljem muutub vesi prügiks ja peate urineerima. Nagu te uriini kogu tarbitava veega leotatakse oma keha ja muutub vähem raskemaks.\nSorri, aga see on tõsi. Need juustu nachod Sajandi Armastuse kõrvale läksid otse tema puusadele. Sa tahad toonuses lihaseid, aga mitte selliseid lihaseid nagu kulturistidel. Sellist asja pole olemas, nagu toonuses lihas või mingi kulturisti lihas.\nPole olemas! Mida madalam rasvaprotsent, seda lihaselisem mulje. Pildil sama inimene. Enivei, sinu eesmärk on kasvatada lihast! Ja lihas vajab kasvamiseks raskeid treeninguid suurte raskustega. See on fakt!\nRäägime ikka nendest, kellel on luu peal liha ka järgi jäänud. Proovi kasvõi 1 nädal olla nii range kui suudad ja vaata, kas tunned või näed erinevust. Arvatavasti mõistad, et see polegi nii raske ja tulemused on seda kõike väärt! Vaev teebki selle tulemuse nii magusaks.\nKa osaliste tekstide või tsitaatide avaldamise korral meedias tuleb küsida kirjalikku luba. Slimming Zlime saamisel peab avalikustamisel säilima viide info algallikale va juhul kui ei ole kokkulepitud teisiti.\nSarnased postitused Ma pole perfektne. HIIT treeningud Kas raske rasva poletada imelised. Mina oma cm pikkuse juures kaalun 63 kg ning rasvaprotsent on ikka üliväikeseks jäänud.\nAga nüüd ütleb mees, et mul tõesti on ka jalad peenemad ja parema kuju võtnud. Olen üleni trimmis ning seega kogenud, kuidas selline trenn imesid teeb. Terve Hollywood ju treenib nõnda, et ideaalvormi saavutada. Ja muide, kui sa vaatad, et need trennid on rasked. Näitajad lihtsalt aina paranevad ja võhma tuleb aina juurde. Olen tugevam, kui iial varem. Aga trennis ajal ikka pinguta täiega, iga harjutuse puhul!\nMa soovitaks sulle jooksmist ka.


LIFE Viva Grass > E-õppe platvorm > Teooria > 5. Ökosüsteemiteenuste kontseptsioon…\n5.1. Ökosüsteemiteenuste kontseptsiooni panus erinevatesse poliitikavaldkondadesse\n5.1.1. Looduskaitse- ja elurikkuse poliitika\n5.1.3. Põllumajandus ja maaelu arengu poliitika\n5.1.5. Regionaalpoliitika ja ruumiline planeerimine\n5.2.1. Trendianalüüs ja looduskapitali arvestus\n5.2.3. Mõju hindamine\n5.2.4. Integreeritud lähenemised ökosüsteemiteenuste rakendamiseks otsustusprotsessides\nComments Off on 5. Ökosüsteemiteenuste kontseptsioon poliitikas ja maakasutuse korraldamisel\nTänapäeval tunnustatakse ökosüsteemiteenuseid kui poliitika ja otsustusprotsesside jaoks olulist kontseptsiooni, kuna see käsitleb terviklikult looduse ja inimeste vahelisi suhteid ning võimaldab adresseerida keskkonna- ja sotsiaal-majanduslike eesmärkide konflikte ja sünergiaid. Kõigepealt mõistsid poliitikud, et ökosüsteemiteenused ehk looduspõhised lahendused (nt märgalade kasutamine vee puhastamiseks või üleujutuse ärahoidmiseks) võivad olla palju kulutõhusamad kui sama otstarbega tehnilised rajatised (Maes et al., 2012). Lisaks võimaldab ökosüsteemiteenuste kontseptsioon trade-off analüüside abil võrrelda konkureerivaid maakasutusviise ning aitab langetada planeeringu- ja arenguotsuseid sektorite, skaalade ja halduspiiride üleselt (Fürst et al. 2017).\nPoliitikute huvi ökosüsteemiteenuste vastu tekkis, kui selgus, et globaalset eesmärki peatada elurikkuse kadu 2010. aastaks ei suudetud täita. Seetõttu rakendatigi ökosüsteemiteenuste kontseptsiooni esmalt looduskaitsepoliitika tugevdamiseks elurikkuse konventsiooni ja ELi elurikkuse strateegia 2020 raames. Nagu rõhutab Euroopa Komisjon, ei ole ELi elurikkuse strateegia 5. tegevusega nõutud ökosüsteemiteenuste kaardistamine ja hindamine siiski oluline üksnes elurikkuse eesmärkide saavutamiseks, vaid on tihedalt seotud ka muude poliitikavaldkondadega, nagu näiteks vee-, mere-, kliima-, põllumajandus-, metsandus- ja regionaalpoliitika (Maes et al, 2014; Burkhard & Maes (Toim.), 2017) (Joonis 5.1). Ökosüsteemiteenuste kaardistamise ja hindamise tulemused võivad toetada loodusvarade jätkusuutlikku kasutamist, looduspõhiste lahenduste väljatöötamist, ruumilist planeerimist ja ka keskkonnaharidust.\nJoonis 5.1. ELi elurikkuse strateegia 2020 tegevuse 5 tulemuste rakendamine erinevates poliitikavaldkondades (Allikas: Maes et al., 2014)\nÖkosüsteemiteenused toodi rahvusvahelisse elurikkuse kaitse poliitikasse esmakordselt 2010. aastal bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste kümnendal konverentsil, kus võeti vastu globaalne elurikkuse strateegiline kava perioodiks 2011-2020. Kava sisaldab nn“Aichi sihte”, mis lisaks traditsioonilistele looduskaitse-põhistele elurikkuse sihtidele hõlmavad ka eesmärki edendada hüvesid, mida inimesed saavad looduse mitmekesisusest ja ökosüsteemiteenustest. Seejärel võeti 2011. a vastu ELi elurikkuse strateegia aastani 2020, mis seab eesmärgiks ökosüsteemide ning nende teenuste säilitamise ja taastamise. Ökosüsteemiteenuste kaardistamine ja hindamine on üks strateegia kahekümnest tegevusest, mida peavad rakendama kõik ELi liikmesriigid. EL toetab selle poliitika elluviimist ELi teadusuuringute raamprogrammi (Horisont 2020) ja ka teiste rahastusinstrumentide kaudu, nt keskkonnarahastusprogramm LIFE+.\nÖkosüsteemide ja nende teenuste kaardistamise ja hindamise protsess (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services – MAES) suurendab teadmisi ökosüsteemide ja nendega seotud teenuste kohta ning aitab ka kavandada meetmeid ökosüsteemide taastamiseks ja hooldamiseks. Ökosüsteemiteenuste kaardistamise tulemusi saab rakendada näiteks kaitsealade või rohevõrgustiku hindamisel ja planeerimisel. Lisaks näitavad ÖST kaardistamise ja hindamise tulemused ökosüsteemide ja elurikkuse panust inimese heaolusse, mis aitab põhjendada looduskaitsemeetmete olulisust ühiskonnale.\nÖkosüsteemiteenuste kaardistamise ja hindamise tulemused võivad panustada ka keskkonnapoliitikasse seoses inimtegevusest tulenevate riskide ja mõju hindamisega ökosüsteemidele või inimeste tervisele ning ka seoses erinevate leevendus- või juhtimismeetmete kavandamisega.\nEelkõige on ökosüsteemiteenused otseselt seotud järgmiste keskkonnapoliitika valdkondadega (Maes et al, 2014):\nVeepoliitika: ELi veeressursside haldamisega seotud seadusandluse (nt veepoliitika raamdirektiiv, põhjavee direktiiv) rakendamine nõuab põhjalikku teavet veeressursside kvaliteedi ja kvantiteedi kohta. ÖST kaardistamise ja hindamise protsess täiendab olemasolevat informatsiooni ja aitab tõhustada kaitset ja haldamist. Näiteks annab toitainete säilitamise ja magevee keemilise seisundi säilitamise ÖST kaardistamine otsese sisendi veemajanduskavadesse. Lisaks aitab ÖST kaardistamise ja hindamise protsess seda teavet integreerida ökosüsteemide seisundi laiemasse hindamisse.\nKliimapoliitika: Ökosüsteemidel on oluline roll süsiniku sidumisel ja sellest tulenevalt kliimamuutuse leevendamisel ja selle mõjuga kohanemisel. Seetõttu on hiljutises kliimamuutusega kohanemise poliitika kommunikatsioonis märkimisväärne rõhk looduspõhistel lahendustel. Mitmed reguleerivad ökosüsteemiteenused (nt kliimaregulatsioon, veeringe ja veevoolu säilitamine, erosioonikontroll) on olulised kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmete kavandamisel, sh äärmuslike ilmastikuoludega seotud katastroofiriskide vähendamine, üleujutuste ärahoidmine ja ka linnade rohetaristu jahutusvõime. Samal ajal saab kliimamuutuse mõju hinnata kõigile ÖST kategooriatele.\nMerepoliitika: mere- ja rannikuökosüsteemid panustavad inimeste heaolusse mitmel moel, sh toit, töökohad, julgeolek ja ka elukvaliteet ja rekreatsioonivõimalused. ELi peamine instrument mereökosüsteemi kaitseks on merestrateegia raamdirektiiv (MSRD), mis seab eesmärgiks kõigi Euroopa merede hea keskkonnaseisundi (HKS) saavutamise aastaks 2020. See nõuab liikmesriikidelt mereala seisundi hindamist ja ökosüsteemipõhise lähenemise rakendamist inimtegevuse korraldamisel, tagamaks, et inimtegevuse surve merekeskkonnale ei ohustaks hea keskkonnaseisundi saavutamist ja merest saadavate kaupade ja teenuste kasutamine oleks jätkusuutlik. Seega on MSRD mereökosüsteemi seisundi hindamiseks kogutavad andmed kooskõlas ÖST kaardistamise ja hindamise protsessiga ja vastupidi – ÖST andmed panustavad survetegurite mõjude hindamisse ja meetmekava rakendamisse hea keskkonnaseisundi saavutamiseks.\nReostuskontroll: Saasteainete leviku tõkestamise meetmed võivad põhineda elustiku või ökosüsteemi puhverdusvõime (nt bioloogiline puhastusvõime, filtreerimine, sidumine, salvestamine ja akumulatsioon) ja ka voogude reguleerimise võime (sh veevoolu säilitamine ja õhuventilatsioon) kaardistamisel.\nPõllumajandus ja maaelu areng, sh rohumaade kasutuse planeerimine, on samuti valdkond, kus on palju võimalusi ÖST kontseptsiooni rakendamiseks. Põllumajandusmaa kui tugevasti majandatud ökosüsteem on otseselt seotud ökosüsteemiteenuste tootmisega (nt põllukultuurid inimtoiduks; biomass loomasöödaks, väetiseks või energiatootmiseks; rekreatsioonipotentsiaal ja esteetiline väärtus jne), kuid samal ajal sõltub ökosüsteemiteenuste pakkumisest (nt tolmeldamine, kahjurite ja haiguste kontroll, mullaviljakuse säilitamine) ning avaldab sellele otsest mõju (nt elupaikade säilimine, magevee keemiline seisund, globaalne kliimaregulatsioon jne) (Burkhard & Maes (Toim.), 2017). Nende teenuste pakkumine sõltub otseselt majandamisviisist. Arvatakse, et madala sisendiga (ekstensiivsete) põllumajandussüsteemide puhul on sõltuvus ökosüsteemiteenuste pakkumisest suurem ja mõju väiksem võrreldes tavapärast kõrge sisendiga (intensiivse) põllumajandusega. ÖST pakkumine, mõju ja sõltuvus ökosüsteemiteenustest varieerub ka eri tasanditel – näiteks varustusteenused seonduvad enim talu tasandiga, samal ajal kui elupaikade säilimine, rekreatsioonipotentsiaal ja esteetiline väärtus, veekvaliteet ja kliimaregulatsioon on asjakohasemad maastiku või piirkonna tasandil. Seetõttu on ökosüsteemiteenuste voogude (ÖST tegelik kasutus) ja nende mitmetasandilisuse mõistmine oluline maapiirkondade ja nendega seotud ökosüsteemiteenuste tõhusaks haldamiseks.\nPõllumajandusega seotud ökosüsteemiteenuste kaardistamine ja hindamine aitab:\nVisualiseerida, millistel tasanditel erinevate teenused toimivad;\nHinnata ÖST pakkumist ja nõudlust ruumis ning tuua välja seosed/sõltuvused;\nVisualiseerida põllumajanduspraktika positiivsed ja negatiivsed mõjud;\nKavandada meetmeid ÖST pakkumise tagamiseks või parandamiseks.\nÖST kaardistamise ja hindamise tulemused võivad panustada ka maaelu poliitika eesmärkidesse ja nendega seotud meetmetesse ÖST pakkumise parandamiseks (nt vastavad toetusskeemid). Näiteks on ÖST taastamine ja säilitamine juba ELi ühise põllumajanduspoliitika maaelu arengu samba üks prioriteete.\nMetsaökosüsteemid on maastiku ja elurikkuse oluline element ja annavad ka märkimisväärse panuse inimeste heaolusse. Kui varem keskendus metsamajandus peamiselt puidutootmisele, siis 21. sajandi uutest väljakutsetest ajendatuna on nüüd võetud suund multifunktsionaalsusele, sh erinevate kaupade ja teenuste tagamisele, nagu näiteks kliimaregulatsioonerosioonikontroll ja veeregulatsioon (Luque et al. 2017). Euroopa Komisjoni poolt septembris 2013 avalikustatud ELi uus metsastrateegia pakub välja uue raamistiku, milles metsade ja elurikkuse kaitse ning metsaökosüsteemiteenuste jätkusuutlik kasutamine ja tagamine on adresseeritud. Strateegia toetab sidusat ja terviklikku lähenemist metsamajanduses, sh: i) erinevad metsast saadavad hüved ja teenused; ii) sisemised ja välised metsapoliitika küsimused ja iii) täielik metsa väärtusahel. Metsaökosüsteemiteenuste kaardistamine ja hindamine annab tervikliku ja süstemaatilise ülevaate metsaökosüsteemidest ja erinevate survetegurite mõjust (Maes at al. 2014).\nÖST pakkumise ja nõudluse hindamine ja ÖST tarne optimeerimine (nt rohetaristu või rohevõrgustiku kavandamise ja loomise kaudu) võib oluliselt panustada piirkonna või linna arengusse, toetada tulevikuinvesteeringuid puudutavate otsuste langetamist, edendada töökohti ja majanduse arengut. Lisaks pakub ÖST hindamise ja kaardistamise tulemuste kasutamine ruumilises planeerimises rohkem võimalusi keskkonnakaalutluste arvessevõtmiseks maakasutuse muutmisel või korraldamisel (nt rakendades ÖST kontseptsiooni strateegilisel mõju hindamisel). ÖST kaardistamine ja hindamine on planeerimise ja otsustusprotsesside toena (riiklikust kohaliku tasandini) kasutusel juba mitmes ELi riigis. Näiteks Soomes on paljudes piirkondlikes ja kohalikes arengukavades ja planeeringutes seatud eesmärgiks laiendada, taastada või luua ökosüsteeme ja nendega seotud teenuseid. ÖST kaardistamine on sisse viidud ka Euroopa merealade ruumilisse planeerimisse (nt Lätis ja Rootsis), hindamaks kasutuspotentsiaali ja ka võimalikku mõju mereökosüsteemile.\nÖkosüsteemiteenuste kontseptsiooni saab rakendada ka maastikuplaneerimises, mille eesmärk on maastike ja nendega seotud teenuste laiendamine, taastamine või loomine. Selle näiteks on Saksamaa maastikuplaneerimine, mis hõlmab maastiku praeguse olukorra (sh maastiku funktsioonide ja inimeste vajaduste rahuldamise võime) analüüsi.\nÖkosüsteemiteenuste kaardistamise ja hindamise panuse ruumilisse planeerimisse võib kokku võtta järgnevalt (Albert et al., 2017): See võimaldab\nvälja selgitada ökosüsteemiteenuste koondumisalad ehk nn “kuumad punktid” (‘hotspot’ areas), mille ökosüsteemiteenuste pakkumise potentsiaal ja/või tundlikkus planeeringulahendusest tulenevate mõjude suhtes on kõrge ning mis seetõttu võivad vajada meetmeid nende säilimiseks või taastamiseks;\nhinnata planeeringulahenduste mõju ökosüsteemidele ja nende pakutavatele teenustele (strateegilise mõju hindamise käigus);\nvisualiseerida erinevate maakasutuse alternatiivide mõju ökosüsteemiteenuste pakkumisele (kompromisside ehk vahetuskauba (trade-off) visualiseerimine);\nleida ebakõlasid ökosüsteemiteenuste pakkumise ja nõudluse asukohtade vahel (võrreldes ökosüsteemiteenuste kaarte inimeste väärtushinnangute ja ökosüsteemiteenuste tegeliku kasutusega);\nkaasata huvirühmi ja otsustajaid planeerimisprotsessi ning selgitada neile planeeringuettepanekute positiivseid ja negatiivseid külgi;\nedendada kodanike osalemist planeerimis- ja otsustusprotsessides kohalike inimeste teadmiste ja arusaamade kogumise kaudu ning teabevahetust ökosüsteemidest ja nende teenustest.\nSiiski tuleb meeles pidada, et edukaks ökosüsteemiteenuste kaardistamise ja hindamise integreerimiseks ruumilisse planeerimisse tuleb arvesse võtta etteantud aja- ja rahalisi piiranguid ning ka kasutajate ja otsustajate vajadusi ja huve. Ökosüsteemiteenuste kaardistamise detailsusaste, kasutatavad meetodid ja indikaatorid sõltuvad planeeringu eesmärgist ja konkreetse planeerimisinstrumendi seadusjärgsetest nõuetest. Otsustajaid ja avalikkust tuleb informeerida ka hindamistulemuste määramatusest.\nTrendianalüüsi kasutatakse tavaliselt poliitilistes protsessides nii poliitikaeesmärkide (sihtide) seadmiseks kui ka poliitikate elluviimise ja mõjude seiramiseks. Trendianalüüsi rakendamine ökosüsteemide erinevate komponentide ja nendega seotud teenuste puhul võib aidata mõista mineviku- ja praeguseid arenguid ning ka ökosüsteemide võimalikku tulevikku. Seega võimaldab trendianalüüs paremini koostada ja kirjeldada ökosüsteemide arengu tulevikustsenaariume (Guerra et al 2017).\nNagu eelpool kirjeldatud, võivad ÖST hindamistulemused ja trendianalüüs anda olulist informatsiooni ELi poliitikate rakendamiseks nt looduskaitse, kliimamuutuse, veemajanduse või merekaitse valdkondades ja ka ÖST kasutamisel põhinevate valdkondade (nt põllumajandus, metsandus, kalandus jne) mõju hindamiseks. Selleks on aga vaja ÖST hindamistulemuste võrreldavaid aegridasid, mida enamikel riikidel hetkel ei ole.\nEdendamaks ÖST andmete regulaarset kogumist, püstitab ELi elurikkuse strateegia 5. tegevus ülesande hinnata ÖST majanduslikku väärtust ning integreerida need väärtused ELi ja liikmesriikide arvepidamis- ja aruandlussüsteemidesse. Seetõttu on ÖST kaardistamise ja hindamise (MAES) protsessi raames välja töötatud looduskapitali arvepidamise (Natural Capital Accounting – NCA) metoodiline raamistik. See sisaldab samm-sammult lähenemist, mis algab biofüüsikalise aluse rajamisest järgnevatele hindamise sammudele. Sellise biofüüsikalise aluse jaoks on vaja selgelt kategoriseeritud ja struktureeritud ruumilisi sisendandmeid (Maes et al. 2014). ÜRO Statistikaosakond (The United Nations Statistical Division – UNSD) on loonud keskkonnamajanduse arvepidamissüsteemi (the System of Environmental-Economic Accounting – SEEA), et koguda rahvusvaheliselt võrreldavaid statistilisi keskkonnaga seotud majandusandmeid ning luua selle kaudu alus ÖST arvepidamise süsteemile. Nüüdseks on mitmed ELi liikmesriigid alustanud oma looduskapitali arvepidamise väljatöötamisega.\nStsenaariumi võib defineerida võimaliku tulevikuolukorra kirjeldusena, sh selle olukorrani viiva tee (sündmuste jada) kirjeldus. Stsenaariumide eesmärk ei ole tuleviku täielik kirjeldamine, vaid pigem võimaliku tuleviku kesksete elementide esiletõstmine ja tähelepanu juhtimine peamistele tulevikuarenguid mõjutavatele teguritele. Paljud stsenaariumianalüütikud rõhutavad, et stsenaariumid on hüpoteetilised konstruktsioonid, mis ei pruugi kirjeldada tegelikkust (Schoemaker, 1995). Siiski rakendatakse stsenaariume toetava instrumendina poliitikate kujundamisel ja otsustusprotsessides (Schoemaker, 1995; Guerra et al. 2017):\net luua teadmist olukorrast praegu ja tulevikus ning selgitada välja selle teadmise piirangud;\net kasutada seda kommunikatsiooni eesmärgil, kuna stsenaariumide koostamine põhineb sageli erinevate vaadetega inimeste omavahelisel ideedevahetusel;\net aidata otsustajaid poliitikaeesmärkide formuleerimisel;\net uurida alternatiivsete arenguteede ja poliitiliste valikute tagajärgi;\net kontrollida kavandatud otsuste ja juhtimistavade potentsiaalset tõhusust;\net toetada adaptiivsete juhtimisstrateegiate väljatöötamist.\nStsenaariumanalüüsi on tulemuslikult kasutatud paljudes kohalikes uuringutes ja ka riiklikes, regionaalsetes ja globaalsetes hinnangutes, mille eesmärk on välja selgitada, kuidas erinevad maakasutus- või juhtimisviisid mõjutavad ökosüsteemiteenuste pakkumist. Näiteks ÖST pakkumise kompromisside (trade-off) hindamine erinevate majandamisalternatiivide puhul või ühte ÖST rühma (ehk sünergiasse) kuuluvate alade ja konfliktsete (trade-off) alade (kus huvid teatud ÖST vastu vajavad tasakaalustamist) ruumilise paiknemise analüüs.\nStsenaariumide koostamine ja analüüs jaguneb kolmeks põhietapiks (Guerra et al., 2017):\nEsimene etapp: Ala või piirkonna põhisuundumuste määratlemine ja muutusi põhjustavate tegurite (liikumapanevate jõudude) analüüs. Selle etapi tulemuseks võib olla mitu võimalikku stsenaariumi.\nTeine etapp: Määratletud stsenaariumide kvalitatiivne või kvantitatiivne „tõlkimine“ peamisi liikumapanevaid jõude (nt majanduslik areng või demograafia) kirjeldavateks muutujateks. Neid muutujaid saab siis kasutada sisendina mudelites, mis seostavad need muutused keskkonna muutustega või mõjudega elurikkusele ja ökosüsteemiteenustele.\nKolmas etapp: Mudelite tulemuste analüüs ja poliitiliste variantide sõnastamine, vältimaks ebasoovitavaid arenguid.\nSõltuvalt poliitilisest või otsustusprotsessi kontekstist võib eristada erinevat tüüpi stsenaariume (IPBES, 2016): i) uurivad stsenaariumid kujutavad erinevaid võimalikke tulevikuarenguid, põhinevad sageli süžeedel ja annavad vahendid juhuks, kui paljude liikumapanevate jõudude tulevikuarengud on prognoosimatud; ii) sekkumisstenaariumid hindavad poliitika või juhtimise/majandamise alternatiive – analüüsides kokkulepitud eesmärkide saavutamise erinevaid teid (eesmärgipõhised stsenaariumid) või erinevaid poliitilisi alternatiive (ex ante stsenaariumid); tagasivaatav poliitikahinnang (ex post hinnang) võrdleb elluviidud poliitika tulemusi stsenaariumidega, mille puhul seatud eesmärgid oleks saavutatud.\nIPBES elurikkuse ja ÖST stsenaariumide ning mudelite metodoloogiline hinnang (2016) näitab, kuidas eri tüüpi stsenaariume ja modelleerimist saab kasutada poliitilise tsükli põhietappides, sh agenda seadmisel, poliitika kujundamisel, elluviimisel ja tulemuslikkuse hindamisel (joonis 5.2).\nJoonis 5.2. Eri tüüpi stsenaariumid ja nende rakendatavus poliitika kujundamisel ja elluviimisel. (Allikas: IPBES, 2016)\nNäiteks võivad uurivad stsenaariumid olla abiks probleemi määratlemisel ja agenda seadmisel, samal ajal kui sekkumisstsenaariume, mis hindavad alternatiivseid poliitika- või juhtimislahendusi, saab kasutada poliitika kujundamisel ja rakendamisel. IPBES hinnangu kohaselt kasutatakse uurivaid stsenaariume enamasti globaalsel, regionaalsel ja riiklikul tasandil ning sekkumisstsenariume peamiselt riikliku ja kohaliku tasandi otsustusprotsessides.\nMõju hindamise eesmärk on kindlaks teha kavandatavate tegevuste tagajärjed, toetamaks otsuste tegemist. ÖST kaardistamise ja hindamise tulemusi saab kasutada erinevates mõju hindamise menetlustes (nt planeeringudokumentide strateegiline mõju hindamine või arendusprojektide keskkonnamõju hindamine), et võtta mõju hindamisel lisaks keskkonnakaalutlustele arvesse ka muid inimeste heaoluga seotud aspekte.\nÖkosüsteemiteenuseid võib siduda mõju hindamise erinevate etappidega (Geneletti &Mandle, 2017), sh:\nHindamise ulatuse määramine ja baasanalüüs: ÖST kaardistamise tulemusi saab kasutada analüüsitava tegevuse jaoks kõige olulisemate ökosüsteemiteenuste väljaselgitamiseks (st ökosüsteemiteenused, millest antud tegevus sõltub, ja ka need, mida see mõjutab). Selles etapis on ka vajalik mõista tegevuse mõjuala ning ökosüsteemiteenuste tekkimise ja kasutamise alade ruumilisi seoseid.\nKonsultatsioonid: ÖST kaardid aitavad fokusseerida huvirühmade arutelusid ja kaasamist, sh kaasav kaardistamine, mis annab infot selle kohta, kuidas erinevad kasusaajate rühmad tajuvad ja hindavad ökosüsteemiteenuseid. Konsultatsioonifaasi tulemusi saab kasutada alternatiivsete lahenduste väljatöötamisel, teatud tegevuste keelualade või eelisalade määratlemisel.\nAlternatiivsete lahenduste mõjude hindamine: ÖST pakkumise ruumiline analüüs võimaldab välja selgitada mõju konkreetsetele kasusaajatele ja analüüsida kompromisse (trade-off).\nLeevendusmeetmete väljapakkumine: ÖST kaardid võimaldavad leida tõhusamaid leevendusmeetmeid, tuues kokku keskkonna- ja sotsiaalsed aspektid.\nTõenäoliselt on ÖST kontseptsiooni kõige väärtuslikum panus poliitikasse ja otsustusprotsessidesse seotud selle tervikliku arusaamaga inimeste ja looduse vahelistest seostest, mis võimaldab addresseerida võistlevate maa- ja ressursikasutusviiside vahelisi kompromisse ning ka looduskaitse ja sotsiaal-majanduslike huvide vahelisi konflikte. Seega saab ökosüsteemiteenuseid kasutada mitte ainult üksikus poliitika või planeeringu kontekstis, vaid ka konkureerivate planeeringu- või poliitikaeesmärkide võrdlemiseks ja parimate lahenduste leidmiseks kompromisside puhul. Selline terviklik lähenemine nõuab süsteemset mõtlemist ning sotsiaal-ökoloogiliste süsteemide keerukate seoste ja tagasisidemehhanismide mõistmist, et jõuda terviklike lahendusteni (Liu et al., 2015).\nKontseptuaalne raamistik „Seose kontseptsioon“ (‘Nexus thinking’), mille pakkusid välja Fürst et al. (2017), näitab, kuidas ÖST kontseptsioonid ja praktikad võivad olla abiks tasakaalustatud tervikliku ressursikasutuse juhtimisel, võimaldades eri tasandite ja sektorite ülest planeerimist. See käsitleb ka planeerimise ja poliitika olulist küsimust – kuidas määratleda mõistlikud süsteemipiirid, et kaasata asjaomased otsustajad, tagamaks ökosüsteemiprotsesside ja nende paljude ajaliste ja ruumiliste tasandite piisav arvessevõtmine. See seostub olemasolevate planeerimissüsteemide üldise probleemi või piiranguga – kavad ja poliitikad arvestavad enamasti administratiivsete piiridega, kuid ÖST pakkumine ja nõudlus on seotud biofüüsikaliste või sotsiaalsete aspektidega.\nKirjeldatud ÖST seose raamistik annab ühtse aluse ja vahendid poliitikate, ruumilise planeerimise ja maakasutuse seostamiseks (joonis 5.3)\nJoonis 5.3. ÖST seos ehk seos erinevate poliitikavaldkondade, ruumilise planeerimise, maakasutuse ja ökosüsteemiteenuste vahel (Allikas: kohandatud Fürst et al., 2017 põhjal).\nOlemasolevad vahendid ÖST seose kontseptsiooni rakendamiseks poliitikavaldkondade, ruumilise planeerimise ja maakasutuse seostamiseks on järgnevad: i) poliitika mõju hindamine enne ELi eri valdkondade (nt põllumajandus, metsandus, kliima, keskkond jne) poliitikate heakskiitmist; ii) riiklike/kohalike kavade ja programmide strateegiline mõju hindamine (SMH); iii) arendusprojektide keskkonnamõju hindamine (KMH) ja iv) erinevad turumehhanismid (nt sertifitseerimine, ökomärgised). ÖST lähenemise rakendamist keskkonnamõju hindamise menetlustes kirjeldasime eespool. Turumehhanisme kasutatakse juhtimisvahenditena, et saavutada sidusust poliitiliste ja ühiskondlike eesmärkide ning maaomanike huvide vahel. Turumehhanismide abil saab edendada näiteks reguleerivaid või kultuuriteenuseid, kasutades neid lisaväärtusena toodete turundamisel. Turumehhanismid võivad ka tugevdada erinevate maakasutajate vahelist koostööd (Fürst et al. 2017).\nOtsesed meetmed, mida võib kasutada ÖST pakkumisvõime mõjutamiseks poliitilisel tasandil, on rahastusskeemid, nagu näiteks otsesed või kaudsed ÜPP toetused, millega saab mõjutada maakasutuse intensiivsust või rohetaristu arendamist. Lisaks nõuavad õigusaktid (mis on kehtestatud nt loodusdirektiivi, veepoliitika raamdirektiivi või merestrateegia raamdirektiivi alusel) ELi elurikkuse ja ÖST eesmärkidega arvestamist ruumilises planeerimises. Ruumilises planeerimises täidetakse nede õigusaktide nõudeid, määrates prioriteetsed alad kas teatud ökosüsteemi funktsioonidele (nt kaitse üleujutuste eest) või maakasutustüüpidele. Paradigma muutus ruumilises planeerimises – määrata alasid teatud ökosüsteemiteenuste või ökosüsteemi sidususe tagamiseks – muudaks maakasutusmustrite kujundamise ruumilises planeerimises terviklikumaks, mis parandaks ÖST potentsiaali ja annaks poliitikutele, planeerijatele ja maahooldajatele ühtse aluse otsuste langetamiseks (Fürst et al. 2017).\nLoengu “Ökosüsteemiteenuste kontseptsioon poliitikas ja maakasutuse korraldamisel” slaidid (inglise keeles)


3 soovitust ülemusele ideede müümiseks - Sekretär\n26. august 2014 09:18\nPäris sageli küsitakse, et kuidas tulemuslikumalt ideid ülemustele “müüa”. Siin kehtivad mõned rusikareeglid, mida arvestades jõuad tõenäolisemalt tulemuseni, kirjutab loovuskoolitaja Indrek Maripuu.\nSoovitus 1. Esmalt “müü” talle maha probleem\nTähendus tekib kuulaja peas! Otsustaja (tegelikult iga inimese) „sisemaailm“ tõlgib kuuldud jutu kujutluseks, paneb nö „riiulile“ – seostab varasema info ja kogemusega. Kui tal Sinu lahendatava probleemi “riiul” puudub, siis oled jamas.\nSoovitus 2. Mis on probleemi sisu ja kuidas on see seotud teie äriga?\n• Mis on probleem?\n• Miks see probleem esineb?\n• Mida me selle kohta veel teame?\n• Kuidas on see seotud meie ärieesmärkidega?\n• Mis juhtub kui me seda ei lahenda?\n• Millel see arvamus põhineb?\nSoovitus 3. Milline on Sinu lahendus? Miks?\nKuigi Sa võib olla oled kogu töö juba enne ära teinud tahab otsustaja sageli piiluda ka juba läbitud etappidesse ning veenduda, et tehtud on arukad valikud. Ole valmis sellisteks küsimusteks:\n• Mis on Sinu lahendus?\n• Millised on alternatiivid?\n• Miks valisid selle lahenduse?\n• Kuidas see edendab meie äri?\n• Oletame, et see lahendab selle probleemi, aga milliseid uusi probleeme see võib tekitada?\n• Millised on järgmised sammud ja mis on vaja täna otsustada?\nKui võtad aega ja ehitad oma “müügi” üles sellisel viisil, siis oled oluliselt suurendanud tõenäosust, et saad juhilt läbimõeldud vastuse.\nIndrek Maripuu, loovuskoolitaja\nSaavutusvõimest, ületundidest ja öisest unest 27. november 2014 10:05\nIdeede valimise tehnika 13. oktoober 2014 08:00\nMillal öelda järjekordsele uuele ülesandele “ei”? 17. september 2014 09:12\nIdeetapjad: poster koosolekuruumi seinale 05. august 2014 10:00\nMärkmik aitab teha paremaid otsuseid 08. aprill 2014 10:38\nTehnika: kuidas meeskonnaga prioritiseerida ideid? 11. veebruar 2014 08:25\nMuutke oma kohvipausid kasulikuks 08. november 2013 10:01\nKuidas päriselt ajurünnakut läbi viia? 23. september 2013 11:22\nPlaane tehes korruta ajakulu vähemalt 1,5-ga 09. september 2013 11:03\nIdee elluviimise 8 sammu 1 31. mai 2012 10:09


Swedbank: Kinnisvaraettevõtted annavad nõu: mis hakkab juhtuma kinnisvarahindadega? | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSwedbank: Kinnisvaraettevõtted annavad nõu: mis hakkab juhtuma kinnisvarahindadega?\n23.04.2020 Kati Voomets\nSildid: 1Partner, arendaja, arendus, Domus Kinnisvara, Eesti, ehitus, eluase, ettevõte, Hausers, hind, hinnalangus, Ingvar Allekand, investeering, kasum, kinnisvara, kinnisvaraturg, kodu, kohus, kohustused, koroona, korter, kriis, luksus, maa, maja, Martin Vahter, Merko, objekt, omafinantseering, ostja, pank, pere, piirkond, planeering, projekt, Rahatarkus, sektor, SKP, statistika, Swedbank, tehing, Tiit Kuusik, turg, üür, üürnik, Uus Maa, uusarendus, väärtus\nKuigi täna on veel vara hinnata, millist mõju täpselt kriis kinnisvarasektorile avaldab, palusime Eesti juhtivate büroode ja arendajate esindajatel anda soovitusi, millal on õige aeg osta ja müüa kinnisvara.\nPopulaarses rahatarkuse grupis Kogumispäevik arutatakse aprillikuus kodu ostmise teemadel ja seoses eelseisva kriisiga on nii mõnelgi grupi liikmel tekkinud küsimused, millal oleks parim aeg kinnisvara soetamiseks.\nKüsisime vastuseid Eesti juhtivate kinnisvaraettevõtete esindajatelt – Uus Maalt, Domus Kinnisvaralt, 1Partnerilt, Hausersilt ja Merko Ehituselt.\nKuidas koroonaviirus on teie äri mõjutanud?\nKõik vastajad nentisid, et koroonaviirus on kinnisvaraturgu otseselt mõjutanud – eriolukorra tõttu on vähemaks jäänud nii tehinguid, objektide näitamisi kui ka hindamisi. „Kui märtsikuus mingit muutust tulemustes justkui ei olnudki, siis järgmiste kuude ettevalmistavad tegevused on kõvasti „pihta saanud“ ning järgnevate kuude jooksul hakkab see kajastuma ka tehingumahtude statistikas,“ nentis Domus kinnisvara juht Ingvar Allekand.\nSamas sõnas 1Partner juht Martin Vahter, et huvi kinnisvara vastu on jätkuvalt kõrge: „Meie statistika näitab, et alates märtsi keskpaigast on kuulutuste vaatamiste arv märgatavalt kasvanud. Inimesed, kes otsisid endale uut kodu enne eriolukorra kehtestamist teevad seda ka praegu ning ka tehingud toimuvad jätkuvalt.“\nPalju sõltubki inimeste tänane käitumine ostu eesmärgist. „Need, kes ostavad endale korterit uueks eluasemeks, nende seas suurt käitumise muutust ei näe. Kui projekt ja hind sobib ning pank on kinnitanud finantseerimise andmise, siis kliendid liiguvad tehingutega lõpuni. Nende seas, kes ostavad korteri investeeringuks on aga huvi vähenenud ja hinda tingitakse,“ lisas Hausersi juht Janno Parik.\nKas praegu on õige aeg osta või müüa kinnisvara?\nKõik kinnisvarabüroode juhid nentisid, et ostmiseks ja müümiseks peavad olema õiged põhjused ning tegevus peab olema igakülgselt läbimõeldud. „Kui osta oma perele kodu eeldades, et elad seal vähemalt kümme aastat, siis peab olema veendumus igakuiste kulude kandmise võimes, mitte aga mure vara väärtuse pärast järgmisel aastal. Soovitan osta sellist kinnisvara, mille funktsionaalsus ja kasutusväärtus on kõrge, näiteks kodu ostmisel hea planeering ja asukoht, mis aja või hinnamuutusega ei kao kuhugi,“ vastas Allekand.\nKa Merko Ehitus Eesti kinnisvaraarenduse divisjoni direktor Tiit Kuusik rõhutas, et kui inimene on leidnud endale sobiva asukoha, planeeringu ja hinnaga korteri ning tal on olemas vajalik omafinantseering ja kindel sissetulek, siis tasub osta ka täna. „Lähitulevikus käivitatakse kinnisaraturul eeldatavasti vähem uusi arendusprojekte ja kõikidele ootustele vastava kodu leidmine võib osutuda varasemast keerulisemaks,“ tõi ta põhjendusena.\nUus Maa juht Micka Sucksdorff lisas, et kuna turul valitseb hetkel ebakindlus, siis soovitavad nemad oma klientidel olemasolevat kinnisvara hoida, kui pole otsest vajadust müüa. Eelkõige seepärast, et ostjad eeldavad tänases olukorras umbes 10% kauplemisruumi. „Näiteks investeerimiskorterite ost on hetkel väga riskantne sest ebakindlus üürniku leidmise osas on suur. Turule on tulnud palju kortereid mida varem pakuti lühiajaliseks üüriks ja nüüd otsitakse pikemaajalisi üürnike,“ tõdes Sucksdorff, kelle sõnul mõjutab kriis kõigepealt luksuskinnisvara. Vähem avaldab tema hinnangul kriis mõju näiteks magalapiirkondade- ja odavama hinnaklassi korteritele.\nMis kinnisvarahindadega on juhtunud või kas näete, et lähitulevikus juhtub?\nKuigi eriolukord on tehingute tempot aeglustanud, siis kinnisvarahindade muutust tänaseks sisuliselt pole toimunud, nentisid küsitletud kinnisvaraettevõtete esindajad. Küll aga võib lähitulevikus olla rohkem ruumi kauplemiseks.\n„Arvestades kui suur on uusarenduste müügimaht ja millise ajalise viitega müügid lõpuks tehingustatistikas kajastuma hakkavad, ei ole hetkel ka järsku muutust näha. Pikas perspektiivis aga sõltub minu arvates kõik sellest, kuidas Eesti majandust tervikuna juhitakse – paaniline eriolukorra rõhutamine mõjub kindlasti negatiivselt esmalt inimeste kindlustundele ning eriolukorra pikaks venitamine ka reaalselt ostuvõimele,“ nentis Allekand.\nKinnisvarahindu on täna alandanud need, kes olid enne oma kauba selgelt üle hinnanud, lootuses majanduslikult heal ajal kasumit teenida. Samuti on hindasid alandanud need, kes soovivad mingil põhjusel oma kinnisvarast kiirelt lahti saada – arendajad, kellel veel palju objekte käes või inimesed, kel muud kohustused peale tulevad. „Seega teatud objektide puhul on hinnalangus loogiline ning kes soovib praegu kiirelt müüa peab arvestama teatud kauplemisruumiga. Mida pikemaks eriolukord kujuneb, seda suurem on ka mõju kinnisvarahindadele,“ lisas Vahter.\nSamas oldi veendunud, et selliseid hinnakukkumisi nagu eelmise majanduslanguse ajal kinnisvaras oli, enam ei näe.\nTags: 1Partner, arendaja, arendus, Domus Kinnisvara, Eesti, ehitus, eluase, ettevõte, Hausers, hind, hinnalangus, Ingvar Allekand, investeering, kasum, kinnisvara, kinnisvaraturg, kodu, kohus, kohustused, koroona, korter, kriis, luksus, maa, maja, Martin Vahter, Merko, objekt, omafinantseering, ostja, pank, pere, piirkond, planeering, projekt, Rahatarkus, sektor, SKP, statistika, Swedbank, tehing, Tiit Kuusik, turg, üür, üürnik, Uus Maa, uusarendus, väärtus\nUuem uudis: Muinsuskaitseamet: Selgusid taluarhitektuuri toetuse saajad ››\n‹‹ Vanem uudis: Majandus- ja komminikatsiooniministeerium: Kaubanduskeskused võiks mai esimeses pooles piiratud tingimustel avada


Kommentaarid: FAKTE LAHKUNUD DIKTAATORIST: Fidel Castro magas 35 000 naisega ja suitsetas oma esimese sigari 14-aastasena\naha/ 14. detsember 2016 07:17\npani ron jeremyle pika puuga siis ära :D\nätt./ 9. detsember 2016 08:05\nJa ajakirjanikud käisid jalgu kinni hoidmas.Tegemist on surnu selge mõnitamisega mis näitab kirjutajate ja avaldajate matslust !\nKillaH/ 9. detsember 2016 04:40\nNo legende ja liialdusi faktide pähe demonstreerida on ikka olnud ÕL tase. 35K naisega magamine on ikka väga raskesti usutav ja kuulge, 600 atendaati? Mingi surematu on või? Ok, võibolla 600 atendaadikatset, mis on isegi vaevuusutav , aga 600 atendaadist eluga välja tulla ,c'mon.\nzombi/ 9. detsember 2016 02:00\nkommunistid on kõik ikka hullud ,selle habemiku lõust on ju õpikust hulludest ja nii kaua oli see Kuuba diktaator võimul\n..raffaluule?/ 8. detsember 2016 23:26\n...huvitav,kuna ta jõudis Batista kukutada ja siis VÄGA edukalt riiki juhtida+ välisvisiitidel käia???? kui naisi oli sama palju ,kui lehti puudel????...küll ikka ülistavad..:p\nseksiteadlane/ 8. detsember 2016 20:39\npalun informeerida meid, mitme naisega magas winston chutchill?\nTEADJA MIEEZ/ 8. detsember 2016 20:08\nVALE-Fedja magas 35000184 naisega ja-jaa tean täitsa täpselt(+ - 41)\nnatuke ehk ülepaisutatud või kuidas/ 8. detsember 2016 18:44\niga jumala päev 3 naist\nMees/ 8. detsember 2016 21:42\nKuidas ta kurat veel kõnesid jõudis pidada?? See mürsk oleks ikka väga eredalt pidanud särama. Jälle meie ajakirjanikud keson võimelised arvutama vaid kümne piires.\n8. detsember 2016 23:48\niga kolme päeva takka ikka üks naine\nsünnist surmani/ 9. detsember 2016 00:18\n35 000 eurot/ 8. detsember 2016 23:50\ntiblunn/ 8. detsember 2016 18:05\nmiks ma õuelaulikut Vidrikut ei imesta. Suitsetamise mahajätmine ja püstoli kaasaskandmine on tal Castro suhtes kloonitud valefakt. Pealegi ei maini õuelaulik poole sõnagagi maareformi, mis päästis kuuba rahva näljahädast, kui kap-riigid (usa ja eng) talle embargo kehtestasid.\nmaamees / 8. detsember 2016 18:29\nVidrik om sihandeses portaalis ainult pihkutaguja,\ncx/ 8. detsember 2016 13:47\nlas ta siis nussis aga muidu oli ta peast soe\nIsegi sooja peaga/ 8. detsember 2016 17:48\nei jaksa 70 a. järjest kahte erinevat naist päevas panna.\nVõtta kolmas ka ette, siis jaksad\nTeisitimotleja/ 8. detsember 2016 13:00\nOhtuleht jalle ilmset valet kulvamas. Matemaatiliselt see 35000 ei ole voimalik. Kui ta oma elust 50 aastat magatas naisi siis keskmiselt oleks see 700 naist aastas ehk kaks erinevat naist paevas. Vahe toenaoline et tal vohma oleks jatkunud ja kardan et ega paljuks muuks tal siis aega oleks jaanud.\n8. detsember 2016 13:02\nkaitse pealegi va türannist perverti.\nJutt jumala õige./ 8. detsember 2016 15:56\nEks ole isegi oma 50 aasta jooksul nii mõndagi kogetud. Kolmekümnesena oli mul vahepeal isegi kolm armukest (st 4 naist päevas). Tuli jõuda veel lapsi kasvatada, tööl käija ...jne. Naistega aega veetes püüdsin panna rõhku ikka kvaliteedile, et naised rahul oleksid, mitte ei põrutanud lihtsalt kollektsioneerimise pärast. Arvan, et mul ei tule isegi 350 täis. See Fideli jutt on pisut kerge liialdus.\nRadist/ 8. detsember 2016 18:21\n"türannist pervert" (13: kellaaeg, 8. detsember)\nKas see kommentaariumiavaldus kuidagi sulle imelik ei tundu? Inimene on surnud. Lõplikult. Võiks temale ehk mingit austust avaldada.\nnuiu/ 8. detsember 2016 12:42\nsee näitabki seda et naised on v6iuahned ja see on 100'4 tõsii\n!/ 8. detsember 2016 12:04\nHakkas noorelt suitsetama, kuid elas ikkagi 90! See tõendab veelkord eile loetud artiklit, et sagedased seksvahekorrad pidavad vähki ära hoidma ning eluiga pikendama.\nleo/ 8. detsember 2016 12:02\nTäiesti õige, et kui Castrost kirjutada, siis tuleks kirjutada ka sellest, mis toimus Kuubas enne Castrot. 30ndate aastate keskel asendasid ameeriklased ühe oma Kuuba käsilase Machado teise käsilase Batistaga, sest too tundus olevat rohkem kontrollitav. Aga võta näpust. Peale II maailmasõda moodustati USAs senaator Condoni poolt juhitav senatikomisjon, mille ülesandeks oli ameerika maffiat veenda, et too oma raha ilusasti ära peseks ja hakkaks ausat businessi ajama. Maffia kolis seepeale suures osas Kuubale Batista kaitsva tiiva alla ning Batista muutus veidi ülbeks. Taolisele tüübile tuli muidugi aru pähe panna. ( Muide - Condoni juhtimisel koostati USAs ka nn Blue Book, kus puust ja siniseks tehti ette, et mingisuguseid UFOsid ei ole olemas ). Ja nii juhtuski, et 1953. aastal ründas käputäis nn ülestõusnuid Kuubas Moncada sõjaväekasarmuid Kuuba suurmaaomanikust poja Fidel Castro juhtimisel. Rünnak löödi tagasi, Castro võeti vangi ja tema üle peeti kohut. Ja juhtus ime - äärmiselt ebademokraatlikus Kuubas Batista diktatuuri tingimustes mõisteti Castro õigeks ja tal lubati isegi Kuubalt lahkuda. 1956. aastal tegid USA agen...., vabandust, ülestõusnud, Castro juhtimisel uue katse, maandades Castrole kuulunud jahilt Granma Kuuba rannikule dessandi. Ülestõusnud läksid Sierra Maestra mägedesse, kus tegelesid usinalt kitarrimänguga. Nõukogude Liidu ajupestud komsomolitöötajad hakkasid ka kitarri tinistama. Ja jälle ime - Batista 30000 sõjavägi ei saanud midagi teha 1000 - 2000 kitarrimängija vastu. 1. jaanuaril sisenesid ülestõusnud kahes kolonnis Havannasse. Ühte kolonni juhtis Cienfuegos, kes varsti hukkus lennuõnnetuses, teist Che Guevara, kes ka hukkus , tõsi küll, veidi hiljem Boliivias. Enne ülestõusnute saabumist läks Batista USA suursaadiku juurde, kus palus nutuselt andestust, too aga meenutas Batistale, et on väga halb, kui sõna ei kuulda, kuid lubas Batistal siiski osa kokkuröövitud varaga lahkuda. Batista lahkuski mõningate raskete kohvritega. Aga edasi võib kommida keegi, kes ka natuke ajalugu tunneb. Muide - keset Havannat asub Castro poolt püstitatud mälestusmärk Jose Marti` le. 19. sajandi lõpul kuulus Kuuba Hispaaniale, aga USA tahtis Kuubat endale. Ühesõnaga - USA agendid pidid kõigepealt kuubalased hispaanlaste vastu üles ässitama. USA agent Jose Marti täitis oma ülesande väga hästi\nKui juba/ 8. detsember 2016 11:20\nKui juba Kuubast ja Castrost kirjutada, siis kirjutage ( fakte ) ka sellest mis toimus enne diktaator Castro "võimu " Kuubal.\n!/ 8. detsember 2016 12:13\nOli üks tüüpiline Ladina-Ameerika riik. Kus enne rikka plantaatori poega Fidel Castrot oli riigi presidendiks keegi Batista, vaese mulatist talusulase poeg, kes astus vabatahtlikuna sõjaväkke ja töötas end seal üles koloneli auastmeni. Kust siirdus presidenditoolile.\n!/ 8. detsember 2016 12:33\nJa erinevalt Fidelist, kes peale võimuhaaramist kõik vaenulikud burzuid halastamatult maha tappis, andis president Fulgencio Batista armu noorele Fidelile, kui see pärast 1953 aasta mässu kinni võeti ning sõjakohtu poilt suma mõisteti. Ei pannud isegi aastakümneteks vangi vaid piidus maalt väljasaatmisega. Kuhu rikas papa teda rahadga heldelt varustas.\nkohalik/ 8. detsember 2016 11:04\nants/ 8. detsember 2016 10:31\nArvan , et naiste suhtes on suur liialdus\nunn/ 8. detsember 2016 18:24\narvatavasti sajaga korrutatud tegelik arv, siis tundub norm!


Royal Canin Kitten 36 ,4kg\nAvaleht » Royal Canin Kitten 36 ,4kg\n„Royal Canin Kitten 36” – kuivtoit kasvavatele kassipoegadele 4–12 kuu vanuselt. Täiendatud piisava kaltsiumi, vitamiinidega ja teiste toitainetega, harmoonilise kasvu heaks. Meeldib väga isegi kõige nõudlikumatele kassidele.\nMõeldud kassipoegadele vanuses 4 kuni 12 kuud.\nGraanulite kuju ja tekstuur on ideaalne tekkivatele jäävhammaste.\nTäiendatud piisava kaltsiumi, vitamiinide ja teiste toitainetega, harmoonilise kasvu heaks.\nSpetsiaalsed taimsed ja mineraalse päritoluga komponendid tagavad hea seedimise.\nPatenteeritud antioksüdantide kompleks (vitamiinid C ja E, luteiini ja tauriin) ja manno-oligosahhariidid suurendavad kassipoja loomulikku kaitsevõimet.\nVäga populaarne, isegi kõige nõudlikumatele kassipoegadele.\nVähendab ebameeldivat rooja lõhna.\nKoostis: dehüdreeritud linnuliha proteiin, riis, taimse proteiini isolaat*, loomsed rasvad, mais, hüdrolüüsitud loomsed proteiinid, maisigluteen, taimsed kiudained, peedi viljaliha, mineraalid, kalaõli, pärmid, sojaõli, psylliumi kestad ja seemned (0,5 %), frukto-oligosahhariidid, hüdrolüüsitud pärm (manno-oligosahhariidide allikas), saialille ekstrakt (luteiini allikas).\nLisandid (per kg): toitainelised lisandid: vitamiin A – 20100 RÜ, vitamiin D3 – 710 RÜ, E1 (raud) – 41 mg, E2 (jood) – 4,1 mg, E4 (vask) – 8 mg, E5 (mangaan) – 53 mg, E6 (tsink) – 159 mg, E8 (seleen) – 0,07 mg. Säilitusained, antioksüdandid.\n*L.I.P. – valitud valgud vastavalt nende väga kõrgele omastatavusele.\nRoyal Canin Sterilised 37 , 400g\nRoyal Canin Sterilised 37 , 10kg\nANF - FELINE GRAIN FREE HOLISTIC kanalihaga toit kassile - 1kg\n'Bitch Spray' jooksuaja pihustatav vedelik


Kontserdikaja: JK: DinoSau võlus naiivsusega | | Festival Jazzkaar\nKontserdikaja: JK: DinoSau võlus naiivsusega\n22. aprill 2008\nPublik Norra DinoSau etteaste kohta: Sürr värk, väga sürr! Pulss oli jube kõva. Elurõõmus asi. Arvamusi kogus Mari Hiiemäe.\nNorralastest DinoSau etteaste 21. aprilli õhtul Kumu auditooriumis tekitas publikus vastakaid reaktsioone. Meelde jäid elektroonikamängud, naiivsena mõjuv esitus ning noortepärane lähenemine materjalile.\nMari Hiiemäe kogus arvamusi publikult.\nRõhutatult nukulikus hõbekleidis Lena Nymark mõjus kummalise nähtusena. Kas tema käitumise lavastuslik joon oli taotletud või olemuslik, jäi mõistatuseks kuni kontserdi lõpuni. Solisti hääl ning meloodilised apsakad jätsid interpretatsiooni lahtiseks – kas olid tehtud komistused sihilikud ja kontseptsiooni juurde kuuluvad või pigem vihje sellele, et tegemist oli muusikutega, kes alles õpivad esitama, mida soovivad.\nOli kuidas oli, DinoSau tempokat ja harjumuspäratute helikäikudega muusikat oli tore kuulata nii või teisiti. Ka need kontserdikuulajad, kes ei osanud seisukohta võtta, kas neile pakutav muusika ikka meeldis, tunnistasid ometi, et nooruslik ja särtsakas oli see kindlasti.\nRaivo (46), konsultant: “Vaheldusrikas muusika, mis ei muutunud üksluiseks. Kõik neist olid muusikud. Trummimehele ei olnud nuppe usaldatud, tal oli ainult kaks pulka käes, teised kruttisid nuppe sedavõrd, kui oskasid neid kerida. Ega kolmekesi muidu väga kirevat muusikat ju tee, kui sellele ette-taha, peale ja alla ei lindista. Eks see oligi selle ansambli omapära, see oli ka tutvustuses kirjas. Selle elektroonikavärgi on nad suurepäraselt ära õppinud. Liiga kontsert lühike oli, oleks võinud pikem olla, aga võib-olla neil polnudki rohkem lugusid.”\nKaisa (20) ja Sandra (20), üliõpilased: “Meeldis, kuidas nad saundidega mängisid. Mulle meeldib jazz ja elektromuusika samuti, nende kombineerimine oli minu arvates väga hea. Bassimees Björn oli armas, ta vist unustas paar asja ära ja oli nii kohmetu.”\nMeelis (28), tehnik: “Sürr värk, väga sürr. Algus oli veidi võõras, aga mida aeg edasi, seda rohkem meeldima hakkas. Ainukordne jazzkogemus. See oli väga tempokas ja rõõmus. Naislaulja andis oma mõtted hästi edasi.”\nMati (69), pensionär: “Meeldis jubedalt. See tempo ja rütm oli jube kihvt. Lena peal olid prožektorid, aga trummimees piitsutas seda rütmi taga, nii et surnud momenti ei tekkinud kordagi. Pulss oli jube kõva. Elurõõmus asi. Nägin Lena Nymarki esinemist Hommikutelevisioonis, kus ta äratas suurt huvi, aga pilet oli mul siis nagunii juba olemas.”\nJoosep (26), kujundaja: “See oli armas ja aus ja otsekohene. Ma käin nii harva kontserdil, et ehk on elamus minu jaoks kergem tulema, aga see tabas küll naelapea pihta.”


Roosatiiru Briti saarte asurkond on taastumas | Looduskalender.ee\nPostitas Looduskalender - N, 11.10.2018 - 10.10\nRoosatiirud (Sterna dougallii) on oma nime saanud pesitsusaegse roosa rinnaesise järgi, kuid omapärane värvus ei ole neile õnne toonud. 19. sajandil peeti nende sulgi moekaks kübarakaunistuseks, mistõttu suri Briti saarte asurkond peaaegu välja. 20. sajandi alguses olukord tänu kaitsvate seaduste vastuvõtmisele paranes, kuid 1960. aastatel hakkas arvukus taas langema ning kahanes 1989. aastaks vaid 467 paarini. Seekord ei olnud põhjused enam nii selged, ilmselt mängisid rolli jaht talvitusaladel ning pesapaikade kadu erosiooni, häirimise ja konkurentsi tõttu.\nRoosatiirud / foto: Alcides Morales, U.S. Fish and Wildlife Service Southeast Region (wikimedia commons)\nRoosatiirud pesitsevad väikesaartel, moodustades ühiseid kolooniaid rand-, jõgi- ja tutt-tiirudega. Erinevalt teistest tiirudest eelistavad roosatiirud pesitseda kaljulõhedes, mitte lagedatel aladel, ning asustavad meelsasti ka pesakaste. Ühendkuningriigi ja Iirimaa linnukaitseorganisatsioonid tegelevad juba kolmandat aastat tiirude pesitsustingimuste parandamisega, mille käigus lisatakse pesakaste, muudetakse maastikku tiirudele sobivamaks ja peletatakse pesi rüüstavaid kajakaid. Uuritakse rännet, liikumist kolooniate vahel ning saakobjektide paiknemist.\nKuigi pikk tee on veel minna, kannavad pingutused juba vilja: mitmes koloonias arvukus tõuseb ning märke on ka uute kolooniate tekkest; olemasolevatest kolmes suuremas loendati sel aastal kokku 1980 paari roosatiire.\nBirdLife International 11.09.2018 Road to recovery for the Roseate Tern.\nRoosatiiru infoleht linnukaitseühenduse BirdLife International kodulehel.


Vinni-Rakvere talvejooksude avaetapi võitsid Veiko Sulev ja Jaanus Kallaste – Jooksja\nVeiko Sulev lumisel rajal Rakvere staadionil. Foto: Riho Lüüs\nTäna toimus Vinni-Rakvere talvejooksusarja esimene etapp, mille raames joosti maratoni ja 10 km distantsil. Rakvere staadionilt alustas kell 10 maratoni 35 jooksjat. Meestest võitis maratoni Veiko Sulev ajaga 2:56.58. Teise koha sai Sander Hannus 3:01.15-ga ja kolmanda koha Lauri Valdmaa 3:07.19-ga. Kiireimaks naiseks osutus Margarete Merenäkk ajaga 3:49.24. “Libedus oli tõesti ainus asi, mis segas. Kuna tean, et Nike suvejalats on lumega väga libe, siis valisin jooksmiseks täna maastikutossu, aga ka nendega andis igal sammul jalg tagasi,” ütles Merenäkk Jooksuportaalile. Teisena jõudis finišisse Eve Härm 3:56.06-ga ja kolmandana Evelin Pellenen 3:58.37-ga.\nMaratoni distantsi naiste parim Margarete Merenäkk. Foto: Riho Lüüs\nVinnist anti kell 12 start 10 km distantsile, mille võitis Stamina Arcotransport jooksutiimi kuuluv Jaanus Kallaste jäisel ja libedal rajal ajaga 35.36. Järgnesid Janar Juhkov (Sparta) 36.21-ga ja vanameister Urmas Põldre 37.21-ga. Juhkov püsis Kallaste taga esimesed kilomeetrid. Kolmandal kilomeetril tekkis jooksjate vahel umbes 10-meetrine vahe, mis suurenes edasi veelgi. “Lund oli rohkem kui Tallinnas, millega ma ei arvestanud. Sellega seoses ka vale botaste valik ehk talla alt sile. Igal jooksusammul jalg libises. Seega tegin topelt tööd. Kindlasti oleks saanud paremini kui ma poleks siledate taldadega jooksnud,” rääkis Juhkov Jooksuportaalile.\nNaistest võidutses Kaisa Kukk ajaga 39.15. Ta pidas lumel jooksmist enda jaoks üllatavalt kergeks, kuigi kartis hullemat. “Kohati küll oli libe ja natuke harjumatu joosta, aga kuna mul on praegu luuümbrisepõletik, siis tuli lumi pigem kasuks. Asfalt ei põrutanud nii palju jalgu,” lausus Kukk Jooksuportaalile. Enne finišit staadioni ring osutus nii libedaks, et ta eriti kiirendada ega päkal joosta ei saanud. “Aeg tuli selle võrra kehvem, aga üldiselt olen väga rahul,” lisas Kukk. Tema järel lõpetas teisena Evelin Märtson 48.39-ga ja kolmandana Manuela Pihlap 49.20-ga.\nVinni-Rakvere talvejooksusarja teine etapp on kavas 9. veebruaril.


Kas on võimalik peenist suurendada - Maral Gel - Kuidas suurendada peenise mahust ja pikkust\nRiidepuude tüübid: mehaaniline - suruge pea kinnitusega; vaakum - fikseeritakse vaakumotsikuga. Jaa, väga usaldusväärne. Puuduseks on suur vigastuste oht, hematoomid, kuna rõhu määra pole võimalik kontrollida.\nNeid tuleb rakendada mitu korda päevas. Tootja sõnul võite pärast kolmenädalast regulaarset kasutamist märgata peenise mahu suurenemist. Kuid selliste ravimite efektiivsus pole kliiniliselt tõestatud. Selliseid ravimeid ei saa kasutada kompositsiooni komponentide talumatuse ja suguelundite nakkushaiguste korral. Kiire viis peenise mahu suurendamiseks on Viagra, Cialis ja nende analoogid.\nKuidas suurendada peenise mahust ja pikkust meetod on hüaluroonhappe süstimine geeli kujul. Süstla abil süstib arst Kuidas suurendada peenise mahust ja pikkust peenise kogu pikkuses, süstides ühtlaselt väikese koguse geeli. See täidab peenise pehmed struktuurid ja venitab neid veidi, mille tulemuseks on mahu suurenemine umbes cm, sõltuvalt algsest suurusest.\nMuidugi ootasin, millal jõuan puberteedieas ja mu "sõber" kasvab suureks. Kuid ta ei kasvanud. Või ei kasvanud üles nii aktiivselt kui tahaksin. Mul polnud siis palju raha, nii et ma ei pidanud isegi operatsioonile mõtlema. Ja kõikvõimalikes foorumites ja saitidel on sõna otseses mõttes teavet igasuguste peenise suurendamiseks mõeldud pillide kohta ja Vaakumotsik liikme suurendamiseks on üsna ohtlik.


Raamatu autor usub, et Trump paneb ameti maha - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nRaamatu autor usub, et Trump paneb ameti maha\n6. jaanuar 2018, 15:47\nDonald Trumpi presidendiaja kulissidetagust lahkava raamatu «Fire and Fury» autor usub, et Trump paneb ebakompetentsuse ja vaimse surve tõttu ameti maha.\nRaamatu autor ütles eile BBC usutluses, et teoses kirjeldatud asjaolud sunnivad riigipead millalgi ametist tagasi astuma.\n«Nüüd on ilmnenud selge «keisri uued rõivad» nähtus. Minu jutustatud lugu näitab presidentuuri viisil, mis paneb inimesi kõikjal tõdema, et ta (Trump) ei tule oma ülesannetega toime. Keisril ei ole rõivaid,» lausus Wolff BBC-le.\nWolffi sõnul on kõik Valgesse Majja tööle tulnud pidanud tunnistama, et Trump ei ole oma ülesannete kõrgusel: «Ta ei loe, ta ei kuula, ta ei ole mitte millestki huvitatud.»\nVastuseks väidetele kehvast vaimsest seisundist kirjutas Trump: «Tegelikult on minu suurimad tugevused kogu elu olnud vaimne stabiilsus ja, nagu, väga tark olemine.»\nTrump lisas, et ei pea end mitte ainult targaks, vaid suisa geeniuseks.\nVälisminister Rex Tillerson aga kinnitas uudistekanali CNN usutluses, et ei kahtle presidendi vaimses tervises.\n«Ma ei ole tema vaimset tervist kunagi kahtluse alla seadnud. Mul pole olnud põhjust seda kahtluse alla seada,» märkis Tillerson.\nVälisministril paluti kommenteerida Wolffi raamatus esitatud väiteid, mille kohaselt on Trumpi keskendumisvõime olematu ning ta kordab lõputult samu asju ja keeldub lugemast taustamärkmeid.\nTillerson möönis samas, et on pidanud õppima, kuidas Trumpile teavet edastada, kuidas too sellega ümber käib ja kuidas teeb otsuseid.\n«Olen pidanud kulutama palju aega, et mõista, kuidas temaga on kõige parem kommunikeerida,» ütles Tillerson.\nTillersoni meelest on presidendi otsused siiski olnud õiged ja Ühendriikide rahvusvaheline positsioon tänu Trumpile tugevam kui varem.\nVälisminister oli ise sügisel silmitsi probleemiga, kui avalikkuses räägiti, et ta olla nimetanud Trumpi tolvaniks. Tillerson kinnitas tollal, et ei kavatse ametit maha panna, kui ei eitanud ka otsesõnu säärast iseloomustust.\nWolffi raamat on läinud Washingtonis nagu kuumale kerisele.\nTrump kommenteeris eile õhtul raamatut Twitteris, nimetades Wolffi täielikuks luuseriks. Ta väitis ühtlasi, et raamatu allikaks olnud endine strateegiajuht Steve Bannon nuttis, kui ta vallandati ja anus töökohta tagasi. Bannon vabastati ametist augustis.


Kaja Kallas sai Riigikogu toetuse valitsuse moodustamiseks - Riigikogu\n25.01.2021 / Istungi ülevaated\nKallas tõi esile ka Eesti rahvusvahelise maine kriisi. Tema sõnul ei ole see kellegi pahatahtlik väljamõeldis ega kujutelm. Inimesed, kes esindavad meie riiki välismaal, on seda viimastel aastatel igapäevaselt kogenud. „Me tahame elada tulevikku vaatavas riigis, millega arvestatakse nii Euroopas kui maailma areenil. See oli ju ka meie ühine eesmärk nii iseseisvumisel kui ka iseseisvuse taastamisel – jääda eestlasteks, aga olla ka eurooplased.“


Sa ei pea olema üksi – grateful adventurer\nSa ei pea olema üksi\nPrevious post: Life is your playground. Life is your creation. Stop working. Start playing.\nNext post: Muusika ei saa kunagi otsa\nPosted november 16, 2016 by preililoo\nMa ei ole mõnda aega blogi kirjutanud. Ja ma pole isegi mõnda aega vaadanud oma lemmiksarju. Ma pole mõnda aega passinud tühja netis ega ajanud mõttetut juttu. Ja see kõik teeb mu rõõmsaks. Ma olen tegelenud oma asjaga, mis on mind nii kaasa haaranud, et ei tule mõttessegi tegeleda kõrvalisega. Ma pole isegi korralikult maganud, sest uni ei tundu hetkel niivõrd oluline, kui seda on looming. Mis see täpsemalt on, mõni teist teab, kuid kuna see on nii isiklik ja valus, siis kõigini ma seda veel ei too. See on veel liiga toores. Kõigepealt pean sellega ise sõbraks saama.\nKuid ma julgustan laskma enda seest välja kogu jama. Arutasime eile sõbrannaga, et kas see ongi meie põlvkonna viga, et juba lapsepõlvest saati, kui läheme kooli, hakkame end teistega võrdlema ja kuna lastel puuduvad tihti igasugused filtrid, siis saame juba õrnas eas nii palju haiget, et edaspidi ei julgegi end enam avada ega teha oma asja ning selle asemel kogume kõik hoopis endasse, sest nii on lihtsam. Enda sees on ju ikka hea turvaline paik. Kuid kui ma hakkasin uurima oma vanu kirjutisi ning analüüsima neid emotsioone, mida olen läbi elanud, siis avastasin, et täiesti tühja koha pealt langesin ikka ja jälle musta auku, sest polnud endast välja lasknud seda, mis pidi välja tulema. Kunagi ei julgenud ma jagada, mida ma päriselt tunnen, kunagi ei julgenud välja näidata oma haavatavust. Ikka tahad ju teiste silmis välja paista rõõmus, heatujuline ja tugev. Tõeline sõber koorub aga välja just nende seast, kes viitsivad sinu sita ära kuulata, panevad käe õlale ja isegi kui nad ei oska anda nõu, siis kallistavad sind ja ütlevad, et kõik saab korda. Et mina olen sinu kõrval olemas. Ja just seda ning ainult seda ongi vaja. Üksi ei jõua me kaugele, alati peavad olema kõrval need, keda sa usaldad, kellele sa usaldad oma hinge.\nMina võin rahuliku südamega hingata. Eile tunnetasin jälle, et minul on neid inimesi isegi päris mitu ja see teeb mind siiralt õnnelikuks. Ei ole isegi vahet, kui üks on teises linnas ja kolmas teiselpool maakera, nii lihtsaks on tehtud kontakti hoidmine, kui sa seda vaid tahad. Distants ei ole kunagi küsimus, tahtmine on. Ja kui teist ei huvita isegi, kuidas su päev möödub, kui oled rõõmus ja õnnelik, siis ei maksa loota, et ta hoolib, kui sul on raske ja vaja õlga, millele toetuda. Ma olen omi inimesi otsinud, olen neid oodanud ja võin nüüd rahulikult hingata, sest tunnen, et nad on minuga. Alati olemas. Minu südamesõbrad. Minu hingekaaslased. Ja te teate, kes te olete. Mina väärtustan ja armastan teid.\nMa tunnen, et ma tahan rohkem pühenduda joogale. Ma näen, kuidas ma ise arenen ja ma näen, kuidas iga mu tund on erinev. Ma alles otsin seda päris oma stiili, mille juurde püsivalt jääda, kuid praegu toetun kõige rohkem siiski Ashtangale. Mulle meeldib aga mängida asanatega, mängida häälega, vahel teha tundi tõsiselt, teinekord naeratades ja siis üldse ainult nalja lõõpides. Minu jaoks on jooga miski, mis toob mu kohale, miski, mis lülitab välja kõrvalise ja laseb vaadata enda sisse. Füüsiline pool on selle juures lihtsalt üks väga suur pluss, mida ma naudin vähemalt sama palju kui vaimset. Jooga õpetab mulle oma keha kuulama ja austama, see on miski, mida õpin iga päev, kuid miski, milles saan ka iga päev paremaks. Kõik saavad joogaga hakkama, ent ma ei leia, et kõik peaksid sellega tegelema. See peab sulle meeldima ja kui ei meeldi, siis järelikult pole kas õige aeg või on olemas mõni teine praktika, mis sulle sobib. Nii lihtne ongi. Samas pean märkima, et esimene joogatund, kus ma käisin, oli minu jaoks ebameeldiv kogemus. Ma tahtsin sealt ära ja ei mõistnud, mis asja need inimesed seal teineteise otsas higistavad ja miks nad nii kõvasti hingavad ja miks nii raske peab olema ja tahtsin ainult BodyPumpi tagasi. Kuid elu on pidev muutus, muutun ka mina ning nüüdseks on BodyPump jäänud kõrvale ning keskendun vaid joogale. Tunnen, et mul on seal veel nii palju areneda ja õppida. Inspiratsiooni ammutan kõigilt, kellelt vähegi saan, erinevad nipid panen kõrvataha ja üritan neid ka ise teistele edasi anda. Minus on siiras tahtmine saada üha paremaks ja olen seetõttu end ka sellele pühendanud. Uuest nädalast juhendan regulaarselt seitset tundi ning ise praktiseerin lisaks ka kindlasti vähemalt kolm korda. Muutused juhtuvad aeglaselt ja egole see ei meeldi, kuid nad toimuvad. Vahel astun sammu tagasi, vahel isegi kaks, kuid ainult sedasi saan minna edasi.\nOn kätte jõudnud aeg, mil teadvustan, et ma ei taha ennast raisata millelegi, mis mind ei huvita. Meenutasin kooli- ning ülikooliaega ja tõdesin, et eks ma üldiselt olin ikka pigem rõõmus inimene. Mul oli tegevust ja mul oli eesmärk. Kuid mis mind häiris ,oli see, et sisse topiti ka igasugust jama, mida mul pole kunagi vaja läinud. Jah, eks see kindlasti õpetab distsipliini ja paneb ära tegema ka asju, mida ei tahaks muidu teha, kuid ma pole kindel, et läbi elu ma end koguaeg sellistesse olukordadesse vabatahtlikult panema pean. Alati on võimalik õppida just seda, mis tegelikult huvitab. Peab pöörduma vaid õigete inimeste poole ja olema ise motiveeritud. Iga päev pead pühenduma. Kasvõi lühikeseks ajaks. Kuid näitama universumile, et sa oled olemas ja sa tõesti tahad seda teha. Ma mõtlen praegu enda kooliskäimisele, mis on olnud täiesti minu vabatahtlik projekt. Ise valisin selle, ise maksan selle eest, iseendale õpin. Ma olen üldjoontes väga rahul, kuid siiski on seal olemas see miski, mis häirib. Kooli minnes ütlesin iseendale, et teen seda ainult endale, et laiendada silmaringi, et õppida tundma rohkem inimest, Eestimaad, taimetarkust. Praegu oleme keskendunud anatoomiale, mis mind tõesti paelub, kuid samas ka massaažile, mis pole nii väga minu teema. Ära saa minust valesti aru, mulle meeldib massaaž ja ka sõpradele seda teha, kuid minu jaoks on selle eesmärk teha head. Need teadmised ei jookse mult mööda külgi alla, väga tore on teada erinevaid võtteid ja miks me enne lihast soojendame, siis töötleme, venitame ja lõdvestame. Huvitav on õppida kehasid veel paremini tunnetama. Kuid minu silm ei löö sellest särama ja see pole miski, mida ma tahaks professionaalselt teha. Mulle meeldib, et koolis on palju entukaid, kes käivad vabal ajal teineteise peal harjutamas, kuid mind see teema nii väga ei paelu. Ootan aga huviga järgmist semestrit, et jõuda rahvakalendri, taimeravi ning pühapaikadeni. Ja eks siis paistab, kuidas läheb ja mis edasi saab. Elan päev korraga 🙂\nPea alati meeles, et sa ei ole üksi. Ma näen enda pealt, mida see inimesega teeb, kui ei julge kõigepealt olla iseendale lähedal ega võtta vastu ka teiste oma. See sööb seestpoolt ära ja niii raske on hingehaavu terveks ravida. Kuid kõik on võimalik ning tähed paistavad. Teekond ei peagi alati lihtne olema, kuid ilus ja põnev on ta sellegipoolest. Olen üdini tänulik ning kallistan ja musitan avatud südamega.\nJa, Kiki, palju õnne sünnipäevaks! See on üks tore päev! 🙂 Minu oma oli ka igati vahva ning ma tänan siirate ja ilusate soovide eest, mis minuni ühel või teisel moel jõudsid. Tunnen, et olen hoitud, tunnen, et minust hoolitakse. Luban ka iseendal hoolida. Iseendal armastada.


Viljandimaa tervisefoorum keskendub maakonna heaolule – Külauudised\n“Päeva fookus on suunatud foorumile ehk võimalusele kõigil Viljandimaa inimestel kaasa rääkida maakonna heaolu arengus,” tutvustas Viljandi maavalitsuse tervisedenduse peaspetsialist Elo Paap. “Pärast arutelu on aga hea võimalus tänada seniseid aktiivseid kaasarääkijaid ja maavalitsuse tervisetoa suurepäraseid koostööpartnereid nende panuse eest maakonna tervise toetamisel.”\nTervisefoorumi põhiettekande peab loodusteaduste ja loodushoiu propageerija Fred Jüssi, kes räägib inimeseks olemisest. Ühise arutelu “Koos oleme terved!” käigus on kavas käsitleda regulaarse terviseliikumise takistusi ja lahendusi; tööandja rolli tervisetoetajana; kooli ja lasteaia teadlikkust tervisedendusest; nõustamisteenuste kättesaadavust; tervisedenduslikke ootusi tervishoiuteenusele; vastutust tervise ees jt. teemasid.\nArutelu järel kuulutatakse välja Viljandimaa aasta tervisedendaja, öeldakse kiidusõnu ja tänatakse koostööpartnereid. Foorum-tänupäeva, millega tähistatakse ühtlasi ülemaailmset tervisepäeva, lõpetab pidulik koosviibimine.\nKorraldajad paluvad kõigil foorum-tänapäeval osaleda soovijatel eelnevalt registreeruda.\nRegistreeruda saab kuni 4. aprillini Viljandimaa tervisedenduse kodulehel www.viljandimaa.ee/tervis (otselink:https://docs.google.com/spreadsheet/viewform?fromEmail=true&formkey=dDNhMWViSXF1NTdqVERrclgzNzFtMnc6MA)\nTäpsemat teavet tervisefoorumi ja ajakava kohta saab veebilehel www.viljandimaa.ee/tervis ja e-postiaadressil:tervisetuba@viljandimaa.ee.\nEelmine Eelmine postitus: Eesti Muusika Päevadel tuleb esiettekandele Jonas Tarmi uus teos\nJärgmised Järgmine postitus: III Uma laul – kolmas korje võrukeelsesse laulukärge


Kuidas vabaneda sääskedest oma suvila juures: rahvale - Aed - 2019\nTere, kallid aednikud! Niipea, kui tulevad soojad suvepäevad, ilmuvad tänaval ilmalike sääskede pilved, eriti neid, keda aednikud ja aednikud häirivad. Me näeme, kuidas vabaneda sääskedest Dachas, et mitte segada tööd.\nTaimed, mis tõrjuvad verejooksu\nMosquitoes ei ole mitte ainult vastik, vaid ka nakkus. Oht on naise sääsk, see on ta, kes imeb inimese verd. Mehed söövad taimeõli.\nKahjuks pole inimkond paljude sajandite jooksul leiutanud kõige tõhusamaid meetmeid selle pahatahtliku putuka vastu võitlemiseks.\nPaljud aednikud istuvad riigis okaspuud, mis hirmutavad vere imemiseks. Mosquitoide kõige ebameeldivam lõhn avaldab kadakas, tuja, kuusk, kuusk.\nLisaks okaspuudele istutatakse ka teisi taimi: pähklipuu, kastanid, elderberry.\nNad ei meeldi mõnede rohumaaistanduste aroomile. Nad ei meeldi marigoldi, koirohi, lavendli, mustsõstra, kassitipu, basiiliku, emaõli lõhna. See hirmutab tomati lõhna. Kui kasvuhoones kasvavad tomatid, ei esine sääski. Kuigi aednikud väidavad, et nad teevad ka kasvuhoonesse, eriti kui uksed uksed avatakse.\nKeemiatööstus toodab erinevaid preparaate, mis pihustatakse kohapeal enne putukate ilmumist: Tsifoks, dr Klaus, Medilis - Tsiper jt. Oluline on rangelt järgida juhiseid, et mitte mürgitada või allergiat tekitada.\nKuid mitte kõik aednikud ei ole hea meel kasutada keemiatooteid. Ilmus müümisel insektitsiidsed lambid. Elektrilised püünised meelitavad verd imemist surma, puudutades avatud elektroodi.\nSeal olid ka muud seadmed, mida saab kasutada siseruumides ja sisehoovis.\nPutukate hävitaja EGO-03 60W\nInsektitsiidlamp Camry CR 7932\nNäriliste ultraheli repeller, erinevad putukad saavad head ülevaadet.\nKalurid, marjade ja seente korjamise armastajad kasutavad käevõrusidmida saab kinnitada käe või jala külge. Need on varustatud putukate tõrjuva kapsliga.\nKeemilised kaitseained kujul. T pihustid, kreemid või geelid. Neid rakendatakse keha avatud aladele.\nMajas saab ühendada fumigeerijad - ained, mis eraldavad verd imendavat hävitavat lõhna:\nKuid mitte kõik inimesed ei saa neid tooteid kasutada, keegi üksikisiku sallimatuse tõttu, keegi muudel põhjustel, siis pead proovima iidseid folk meetodeid.\nInimesed kasutavad rahvahäireid juba ammu ja üsna edukalt. Hirmutab sidruni lõhna. Määrige nägu ja käed mis tahes tsitrusviljade mahlaga, et nad teie ümber lendaksid.\nMosquitoes ja midges ei talu nelgi lõhna. Pane tilk küüslauguõli oma kehale või valmistage ette tõrjuv:\nklaasi vees keedetakse 5 g küünt 25 minutiks;\nlisage puljongile 1 tl kõik Köln.\nMäärige kokkupuutepinnad enne väljasõitu.\nTilgutamata külalisi hirmutab tilk aniisi, basiiliku, eukalüpti või teepuu eeterlikku õli. Ja te saate teepuu eetriga verejooksu hammustusi määrida. Lisage paar tilka eeterlikke õlisid igapäevaselt kasutatavale kreemile. See on usaldusväärne kaitse mis tahes verejooksu eest.\nLooduses lõõgastudes visake tulekahju okaspuude või kadakakujulise oksi koonused. Selle kaitse all saate aega veeta.\nMeie lemmik taim - koirohi on ka suurepärane kaitse:\nklaasi veega 20 minutit, keedetakse 1 spl. koirohi juured;\nEnne väljumist määrige kokku avatud alad.\nPaljud suveelanikud väidavad, et vedel ammoniaak on kõige tõhusam vahend. Aias töötades kandke paar tilka nahale ja naeratust ei lähe. Kuid olge ettevaatlik, mitte kõik inimesed ei saa seda lõhnata.\nIsiklikust kogemusest. Väga hea toode: lisage 1 tl šampooni supilusikatäit. äädikat, kandke nahale, kui see ei ole äädika suhtes allergiline.\nSuvel püüavad vanemad oma lastega looduses lõõgastuda. Paljud abinõud sobivad täiskasvanutele, kuid on lastele kahjulikud. Püüdke panna õunasiidri äädikat laste riietele. See lõhn on sääskede jaoks ebameeldiv ja nad lendavad ümber lapse poole.\nRasedad eeterlikud õlid riietele kaitsevad ka last. Et vältida õmblusmärkide kandmist riidele, määrige õmbluste sisemus, see on märkamatu.\nKui laps on verevarustajatest kannatanud, siis määrige hammustuskoht. sooda lahus: 2 tl klaasi vett.\nPaljud kasutavad vanilje nõrka lahust: lahustage vanilli pool klaasi veega.\nKõik piimatooted - Hapukoor, jogurt, kefiir, hapupiim ning mahla kortsunud lehtede, peterselli, basiiliku, palderjandi, piparmündi mahl aitavad leevendada nokkade hammustust.\nTäiskasvanud võivad harjapiirkonda määrida pilliga. validola või balm".\nKallid sõbrad, nende ebameeldivate putukate eest on endiselt kaitstud. Proovige teile sobivat abinõu ja lõõgastuda vaikselt looduses või aias töötades. Nüüd sa tead, kuidas vabaneda sääskedest Dachas.\nCopyright 2019 \_ Sport, ilu ja tervis \_ Kuidas vabaneda sääskudest oma suvemaja juures keemiliste kaitsevahendite ja populaarsete meetodite abil


Ministeerium koondab haridusteabe ja –teenused ühtsesse portaali | Haridus- ja Teadusministeerium\nAvaleht Uudised Ministeerium koondab haridusteabe ja –teenused üht...\nMinisteerium koondab haridusteabe ja –teenused ühtsesse portaali\n9. september 2016 - 7:15\nHaridusportaalist saab seni pea paarisajas veebis olev õppimisega seotud info selgelt, lihtsalt ja innustavalt ühest kohast kättesaadavaks. Lisaks koostab ministeerium riigikoolidele ühise platvormi, millele nad saavad tulevikus oma kodulehed teha.\nHaridus- ja Teadusministeeriumi e-teenuste osakonna juhataja Andres Ääremaa sõnul on haridusalane teave ja -teenused killustunud 171 erineva kodulehe vahel, mis teeb info otsimise keeruliseks. „Edaspidi leiab aga kogu õppimiseks vajaliku info, teenused ja statistika lihtsasti ühest kohast. Portaal räägib inimesega selges keeles ning kutsub üles õppima, ole sa mistahes eas,“ lausus Ääremaa.\nÄäremaa selgitas, et praegune väga killustunud, osaliselt moraalselt vananenud ja ka turvaprobleemidega veebimaastik ei ole jätkusuutlik. „Paljude kodulehtede arendus, turundus ja haldus tähendab samuti kõrgeid ja kontrollimatuid kulusid. Arenguhüpe ühtsetele alustele võimaldab vähema raha eest pakkuda paremat teenust,“ põhjendas Ääremaa.\nPortaali kõrvale luuakse ka ühine veebiplatvorm riigikoolidele, mille iga kool võib oma näo järgi kujundada. See võimaldab koolidel oma kodulehti hallata väiksema vaeva ja rahakuluga ning uutel kodulehtedel omavahel ja erinevate infosüsteemidega suhelda.\nHaridusportaali loomist alustatakse veebi parima kasutajakogemuse ja kodaniku vajaduste analüüsimisega. Analüüsist lähtutakse portaali ehitamisel, et koondada sinna kogu haridusalane teave ja e-teenused 2018. aasta kevadeks.\nHaridusteemaline teave ja –teenused on killustunud 171 erineva kodulehe vahel, mis ei aita kodanikul teemast täit ja usaldusväärset ülevaadet saada.\nKevadel koostöös Ziraff OÜ-ga läbi viidud küsitlusest Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas tuli välja, et 73% kodulehtede omanikest peavad oma kodulehe kujundust ajale jalgu jäänuks, kasutatakse 40 erinevat veebiplatvormi ja ligi viiendikul neist on olnud turvaprobleeme.\nHaridusportaal on esimene teemaportaal, selle eeskujul soovitakse luua ka noorte-, keele-, teadus- ja arhiiviportaal.


What a wonderful world!: mai 2013\nMeie peres juhtus selline kurioosne juhtum, et Emily 2 kuu sünnipäev toimus Alatskivi lossis, uhke mitmekäigulise lõunaga sealses lossirestoranis. Alguse sai see vahva ettevõtmine aga juba detsembrikuus, kui minu kallid kolleegid Luksemburgist mind lahkumisüllatuseks omaltpoolt just Alatskivi restorani saatsid. Ootasime selle armsa kingi realiseerimisega ilusad ilmad ja Emily sünni ära, kutsusime kallid inimesed kaasa ja võtsime sõidu ette. Nii et hiiglasuur aitäh teile, kallid sõbrad Luksemburgist. Alatskivi lossi suvist ilu olen teiega jaganud ka varem, vaata siia. Nüüd võin öelda, et sealsed tublid inimesed ei ole mitte jäänud loorberitele puhkama, vaid töötavad usinasti lossi arendamise kallal edasi - lisandunud on põnevad töötoad ja lossis mõisnike ajal töötanud inimeste vahakujud koos lugudega, kostüümiladu väikestele ja suurtele jne.\nRestoran näeb tõeliselt uhke ja suursugune välja oma hiiglasliku lühtri, suure kamina ja maalidega. Vaatamata tumedatele toonidele ja kõrgetele lagedele on tunne hubane ja soe. Menüü toidud jagunevad Eesti, mõisa ja Šoti toitudeks. Kamba peale proovisime vist suure osa menüüst ära ka. Pean kindlasti hoiatama, et portsjonid on nii suured, et mitme käiguga on raske hakkama saada isegi suurtel meestel. Mainimist väärivad kindlasti Feofani kalaleem (pildil) ja eriti maitsev Popsimehe sibulasupp (samuti pildil). Väga põnev oli Šotlase üllatusmagustoit ehk punased sibulad karamellistatud suhkru ja viskiga (samuti pildil). Üllatuslikult sobisid karamellistatud sibulad desserdi sisse väga hästi ja koos leivase põhja, marjade ja vahukoorega sai kokku üks õite magus suutäis. Peipsi lähedust oli ära kasutatud sellises pearoas nagu Ninaküla Feodori kohakala ehk Peipsi koha küpsetatud munataignas külma kalakastmega, mis maitses hästi ja nägi ilus välja ka. Miinuspoole pealt võin öelda, et part oli kahjuks üle küpsetatud, aga seda juhtub siinmail kahjuks nii mõneski kohas. Üks igati ilus kevadlõuna oli, aitäh kõigile kaasosalistele!\nPostitas Juc kell 10:08 6 kommentaari\nLabels: Eesti toit, gurmaani-Tartu\nPostitas Juc kell 13:16 2 kommentaari\nLabels: Linnuliha, Prantsusmaa, Umami gurmee


L’Oréal Paris teeb ajalugu, kasutades juuksetoodetereklaamis hijab’it kandvat modelli - Iluguru\nL’Oréal Paris teeb ajalugu, kasutades juuksetoodetereklaamis hijab’it kandvat modelli\nL’oréal Paris on hakkama saanud millegi enneolematuga!\nNimelt kasutas L’Oréal Paris oma viimases juuksetooteid reklaamivad kampaanias modelliks ilublogijat Amena Khani, kes kannab peakatet ja kelle juukseid juuksereklaamis näha ei olegi. Tegemist on modelli, blogija ja kosmeetikabrändi Ardere Cosmetics kaasasutajaga, kes on esimene naine maailmas, kes reklaamib mainstream juuksetooteid, kandes peas hijab’it.\nSelle kampaaniaga tahavad nad öelda maailmale, et miks arvate seda, et naised, kes kannavad peakatet ja kelle juukseid ei ole näha, et nad ei hoolitse oma kiharate eest. Sest ega need, kellel juuksed näha, ei hoolitse oma juuste eest ainult selle pärast, et teistele näidata, et neil on ilusad ja terved juuksed – juuksed on osa meie tervisest ja osake meist ning nende eest hoolitsetakse samamoodi nagu kogu oma keha ja tervise eest.\nKhanil on Instagramis üle 570 000 jälgija ning ta on oma revolutsioonilisest saavutusest väga palju pilte sotsiaalmeediasse postitanud. Viimases postituses kirjutas blogija: “Viimasel ajal on mu juuksed nii tuhmid. Kuid ma tahan, et siis, kui ma salli peast ära võtan, need säraksid ja läigiksid – seda tahame me kõik ju! Mul on hea meel, et nüüd mu juuksed läigivad ning olen osake L’Oréal Paris Elvive World of Care kampaaniast.”\nIluguru 22. jaanuar 2018\nHIFU lifting – endiselt nr 1 protseduur naha noorendamiseks Ilu Särava jume saladus Ilu Parim valik – Col Du Marine merekollageen Ilu Juuksurite konverents: suhted ja tooted Uudised Juuksurid – kutseeksamile! Uudised Naudi päikest hoides juuksed säravad Juuksed\nHIFU lifting – endiselt nr 1 protseduur naha noorendamiseks\nTänavu on tänu Covidi-piirangute kaotamisele lõpuks taas uksed avanud ilunäitused ja kongressid. Osalesin aprillis esteetilise meditsiini tööstuse ühel märgilisemal kongressil…\nSärava jume saladus\nKellele ei meeldi soost ja vanusest sõltumata särav välja näha? Kui suvel on kauni ja päevitanud jume saavutamine loomulik, siis…\nParim valik – Col Du Marine merekollageen\nRahva vaieldamatu lemmik Col Du Marine hüdrolüüsitud merekollageen on Eestis üks soodsamaid ning kvaliteetsemaid kollageene. Kollageen on naha, rasvkoe või muu sidekoe liimjas põhiaine, vees lahustumatu valk.…


Rees 01. august 2016, kl 18.06\n"Need on need lendavad asjad, millega kuidagi ära ei harju."\nMis need olid ja kes olid ütlejad?\n-diip- 02. august 2016, kl 23.56\nPakun, et lapsesuu sääskede kohta.\nRees 03. august 2016, kl 12.01\nSaad punkti. Nii ütlesid tõepoolest Briti skaudid, kes praegu Kõrvemaal Eesti ja Ühendkuningriigi skautide ühislaagris on.\nHuvitav, kas UK-s sääski pole või olid linnalapsed esimest korda maal?\nRees 29. september 2016, kl 17.23\nEesti on väike vahva mereriik. Meil on Kaljurand, on Kaljulaid ja Karilaid. Kui on kaljud ja karid, siis otse loomulikult ei puudu ka Kallas.\nseda nüüd küll 29. september 2016, kl 20.08\nja muidugi ka meri. mis või kes on ka anektoodi sisse kirjutatud.\njutu jätkuks 03. oktoober 2016, kl 21.49\nJaanus Karilaiu arvates on Kersti Kaljulaid parem presidendikandidaat kui Marina Kaljurand. Raimond Kaljulaid vaidles sellele kohe vastu. Proovige järele öelda! Aitäh!\nNojah, eks Raimond tunne Kerstit palju kauem ja kindlasti paremini kui Jaanus. Sellele vaatamata... võttis aega, mis võttis, aga järele jõudsime! Nii Soomele, Lätile kui ka Leedule.\nRees 22. oktoober 2016, kl 17.48\nKadri ja Endel lähevad kinno. Kadril kulub kohale jõudmiseks 15 minutit, Endlil aga 20 minutit. Kino ees kohtavad nad Martat ja Jaani, kel mõlemal oli tulekuks kulunud 10 minutit. Kokku kulus neil 55 minutit. Kõik nad liikusid kiirusega keskmiselt 7 km tunnis.\nMillist filmi vaatama mindi?\n-diip- 23. oktoober 2016, kl 19.06\n"Vehkleja" film peaks olema;)\nRees 24. oktoober 2016, kl 21.35\n-"Vehkleja" film peaks olema;)-\nÜlesande idee näppasin R2 hommikuprogrammi tegijatelt, kes loosisid kuulajatele pileteid "Artisesse" filmi "Teesklejad" külastamiseks. Ainult et teesklejaid vaatama ei läinud neil mitte Anna ja Juhan, vaid peale Mirteli ägedad saatejuhid Gert ja Jakob ise.\nküsimus 27. oktoober 2016, kl 16.38\n13. sajandil rajasid Ida-Aasiast pärit mongoli sõdalased ajaloo suurima maismaaimpeeriumi. Nad võitlesid ratsa, kasutades vibu ja nooli.\nKui palju nooli maksimaalselt võis ühe tavalise sõdalase nooletupp mahutada?\nküsimus 27. oktoober 2016, kl 16.42\nKelle jaoks eelmine küsimus liiga lihtne oli, võiks vastata, millist maksevahendit kasutasid Vaikse ookeani Yapi saare elanikud?\n-diip- 27. oktoober 2016, kl 21.48\nPakun, et 50 noolt. Tekib küsimus, kust nad nii palju nooli said. Vabal ajal vist kogu aeg tegid nooli.\nküsimus 27. oktoober 2016, kl 22.36\nEga see vastus nii vale polegi. Väidetavalt olevat maksimaalne kogus olnud 60 noolt. Eks neil oli peale noolte ja vibu jalgsi põgenevate vaenlaste tarbeks raudnui, millega vastasi maha rabati. Mul tekib hoopis küsimus, kes neid kokkuõmmeldud kõvastatud nahatükkidest turvisrüüsid neile õmblesid. Kui pilte vaadata, siis üks selline korralik pikk rüü sisaldab tuhatkond nahatükki, mis kokku õmmeldud.\nküsimus 27. oktoober 2016, kl 22.37\nMaksevahendi vihjeks poetan, et tegu on "raske rahaga".:)\nküsimus 28. oktoober 2016, kl 09.42\nAsjade eest tasumiseks kasutasid Yapi saar elanikud tohutuid kivikettaid. Mõne läbimõõt oli koguni 4 meetrit. Need olid isegi tõstmiseks liiga rasked.\nKujutan ette, et selline maksevahend saadi vaid veeretades oma onni ette või tirisid mitu saareelanikku seda köitega. Rikkus pidi sel juhul kaugele näha olema. Paljaksvarastamist polnud ka karta vaja. Kes ikka hakkab mingeid suuri kivilahmakaid ära vedama, pealegi ei peida nii suurt varastatud saaki taskusse ega kuskile mujale, kus ta teistele silma ei hakkaks.\ndiip 28. oktoober 2016, kl 17.10 Registreerus: 11 aastat tagasi\nLenin oleks pidanud sellise raha kehtestama. Keegi ei oleks viitsinud kivilahmakatega mässata. Igaüks oleks lihtsalt võtnud, mida tal vaja;)\nküsimus 28. oktoober 2016, kl 17.20\nMilline on maailma kiireim pallimäng ja kus seda harrastatakse? Vihjeks nii palju, et selles mängus võib pall lennata kuni 300 km/h.\n-diip- 28. oktoober 2016, kl 17.38\nEi tea, kuidas on lugu lendluudpalliga. Bludger vist kimab ägedalt. Siiski 300 km/h tundub liig.\nküsimus 28. oktoober 2016, kl 17.49\nVõib-olla mängis Potter peale lendluudpalli ka pelotat?:)\nVäidetavalt olevat maailma kiireim pallimäng Põhja-Hispaanias ja Lõuna-Prantsusmaa baski piirkondades harrastatav pelota. Selles võivat pall lennata tõesti kuni 300 km/h.\nRees 08. november 2016, kl 21.19\nMis on näitleja jaoks näitekunsti tippsaavutus?\nVihje: «Sugu: M».\nehh 08. november 2016, kl 22.46\nPurjakil olles kaineid mängida?;)\nRees 09. november 2016, kl 00.15\nJuba vastatud! Vihje andmine oli vist viga.:)\nJan Uuspõld, kes ise ka üht-teist elus näinud ja teinud, jutustas järgmise anekdoodi:\nÜks noor näitleja lõpetas lavakooli ja läks teatrisse tööle. Ta sai kohe sellise rolli, kus ta esimeses vaatuses pidi natuke napsune olema, aga ta ei teadnud täpselt, kuidas seda päris õigesti teha ja läks vanema kolleegi käest küsima, kuidas mängida natuke purjakil inimest. Too vastas, et midagi keerulist siin pole, lähed puhvetisse ja võtad 50 grammi. Nii noor näitleja tegigi, stseen tuli väga hästi välja, rahvas aplodeeris.\nVaatuse lõpus pidi ta päris purjus inimest mängima ja jälle küsis ta vanemalt kolleegilt, mis nipp tal selleks puhuks varuks on, kui täitsa täis peab olema.\n"Pole hullu, nüüd lähed puhvetisse ja võtad 100 grammi peale", vastas too. Noor näitleja võttis 100 grammi peale ja mängis teise vaatuse lõpu ka ilusti ära. Rahval olid emotsioonid laes, et nii noor näitleja ja nii hästi mängib!\nAga teises vaatuses pidi ta kaine olema ja läks - ise svipsis - küsima, et nüüd ma pean kaine olema, mis nõu sa selleks puhuks annad.\nVana näitleja ütles: "Noh, seal peab juba näitlema hakkama!"\nRees 10. november 2016, kl 17.38\nJälle on mingid tüütud asjad õhus ringi liikumas! Olge valvsad!\nKarl: "Milline sinu arvamus on, kas sulle meeldib see, et meil on novembri alguses juba selline paks lumi maas ja talvised ilmad?\nAnni: "Eeh... kuidagi mind jätab see täiesti külmaks... et... peaasi, et mingit asja ei sajaks!"\nlendav auto 04. detsember 2016, kl 14.14\n"19-aastane Rasmus sooritas sõiduautoga Toyota Yaris vasakpööret ja sõitis teelt välja põllule. Juht jätkas sõitmist põllul kuid sõitis siis ojja, sooritas õhulennu ning maandus teisel pool oja kallast."\nSeda, kuidas auto pärast ojja sõitmist veel õhulennu sooritas, oleks päris oma silmaga näha tahtnud.\nIgatahes tubli poiss, see Rasmus, ta peaks rallit sõitma hakkama, kindlasti jätaks kõik teised selja taha.


Seljavalu kaelas: põhjused, ravimeetodid - Massaaž - 2021\nMis saab teie kaela taga ja mida teha?\nTerviseprobleemid on iga inimese elu vältimatu osa. Nagu inglise vanasõna ütleb: "Kui sa oled üle viiskümmend ja sa ärkasid üles ja miski ei ole valus, siis sa oled juba surnud." Aga isegi kui te ei ole saavutanud auväärset vanust, ei tähenda see, et haigused lähevad läbi. Ja kui me tunneme, et kael on halvasti haiget tagant, siis on loomulikult õige otsus külastada kvalifitseeritud spetsialisti. Kuid mõnel juhul võite kasutada ülemaailmse veebi informatiivset tuge, luua iseseisvalt diagnoosi ja analüüsida probleemi lahendusi.\nSelles materjalis uurime mitmesuguseid kaela valu.\nIgaüks, kellel on sarnane probleem, suudab tegeleda olemasolevate sümptomitega ja mõista, mis tema kehaga toimub.\nJa nii, sa ei tea, miks seljavalu teeb. Küsimuse edenemiseks on kõigepealt vaja loetleda võimalikud valu põhjused ja lokaliseerimine. Valu võimalike põhjuste uurimisel välistage võimalused, mis ei sobi ja kindlasti ei saa lähitulevikus juhtuda. Sa võid suruda vigastusi, kukkumisi, hormonaalseid pingeid ja muid nähtusi, mida on võimalik iseseisvalt jälgida. Pärast seda on diagnoosi ennast ise kergem teha. Kaelavalu võimalikud põhjused:\nOsteokondroos. See on ülaosa kõige levinumad haigused. Eriti ohustatud on inimesed, kes elavad istuva eluviisi ja on töökohal stressis.\nIntervertebraalse ketta väljaulatuv osa. Haiguse mitmes etapis esinevad erineva intensiivsusega valud, mistõttu komplikatsiooni on üsna raske jälgida.\nHernia. Kui kael on vigastatud tagant ja ühelt poolt ja lisaks sellele saab jälgida selle külje tunde nõrgenemist või täielikku kaotust.\nSelgroolülitumine. See võimalus võib tekkida pärast vigastusi või pea teravat pööret.\nKaela vigastus (siin saab arstilt täpsemat teavet pärast röntgenkiirgust ja MRI-d).\nKasvajad. Valu põhjuseks võivad olla nii healoomulised kui ka pahaloomulised kasvajad. Kui kasvaja on küljel, siis võib paremal asuv kael nii vigastada kui ka vasakul.\nImmuunsüsteemi või luu- ja lihaskonna vaevused, eriti artriit või soole põletik.\nSüda, kopsude, söögitoru ja teiste elundite elutähtsate organite haigused.\nVaadake Dr. Bubnovsky sellel teemal tehtud videot.\nÜle oli teil võimalik näha haigusi ja häireid, mis võivad põhjustada valu kaela tagaosas. Loomulikult ei anna iseenesest diagnoositud diagnoos 100% garantiid selle kohta, et see on õige ja ravi on üsna tõhus. Kuid võimalike haiguste ravi kohta küsimine ei ole üleliigne. Enamik lihas-skeleti haigusi ravitakse ligikaudu samade meetoditega. Kuid siseorganite probleemid lahendatakse juba tõsisematel viisidel ja tugevam keemiline mõju.\nJärgmisena vaatleme lähemalt iga haigust, selle sümptomeid, ravi ja suhtumist asjaolusse, et teil on kaela valu.\nMyosiit mõjutab luu- ja lihaskonna süsteemi\nMüosiidi peamine ilming on keha eri osade lihaste kahjustus, algab kaelast ja lõpeb tuharaga.\nPeamised sümptomid: valu kaela taga, lihaste nõrkus, tüsistused - atroofia. Pea liigutamisel ja keeramisel võib valu suureneda.\nSamuti võib kahjustatud piirkonna valutamisel tekkida terav valu ja liikumise piiramine.\nRavi on passiivsem - kuumus, valuvaigistid. Aktiivset toimet toodab terapeutiline massaaž või füsioteraapia. Mingil juhul ei saa te ise massaaži ise teha, eriti ajal, mil valu põhjus on endiselt selgelt määratletud. Nii et sa saad ennast vigastada.\nSee haigus on ohtlik, kuna vereringet selgroog on häiritud ja ainevahetus halveneb. Ristidevahelised kettad kaotavad omakorda oma tugevuse ja tugevuse. Teisisõnu, nad lihtsalt “kahanevad”. Seega püüab ketta kiuline rõngas ise koormust võtta, kuid ei püsti ja hakkab murduma. See viib selle hävitamiseni ja intervertebraalse hernia moodustumiseni.\nEsmapilgul võib kahjutu sündroom tuua kaasa selgroo täieliku kõveruse ja liikuvuse täieliku kadumise.\nOsteokondroos võib avalduda selgroo erinevates osades. Emakakaela allub järgmistele ilmingutele:\nPeavalu, mida raskendab liikumine ja mis ei liigu valuvaigiste (eriti pea taga) mõjul;\nVertigo pea kurgus;\nValu relvades, õlgades ja rinnal;\nKeelte ja hääle muutused.\nDiagnoosi kindlakstegemiseks annab arst käitumissuuna: MRI, ultraheli, EKG, laboratoorsed testid. Sõltuvalt haiguse avaldumisastmest ja kursuse tõsidusest.\nEmakakaela lülisamba osteokondroosi raviks kasutatakse nõelravi, fermatroni süstimist, füsioteraapiat, liigeste ummistumist ja ravimiravi. Menetlused toimuvad keskmiselt 2-3 korda nädalas kuus.\nNagu arst taastab, reguleerib ta ravimite annustamist ja protseduuride sagedust.\nValu (võib esineda jäsemetes);\nKäte nõrkus (mõnikord jalgades).\nSpondüloosi võib avastada MRI, CT ajal. Sellisel juhul ei pruugi röntgenikiirgus olla diagnoosi jaoks piisavalt informatiivne.\nHaigus ise tähendab degeneratiivset protsessi, nii et hävitamist ei saa lihtsalt muuta. Kuid ravi keskendub valu, põletiku kõrvaldamisele ja hävitamise protsessi aeglustamisele.\nPositiivse mõju saavutamiseks kasutatakse mitmeid meetodi rühmi: ravimeid, lihasrelaksante, füüsilisi harjutusi, täiendavaid raviviise (palmistry, nõelravi jne).\nEmakakaela piirkonnas esineb ebameeldivaid sümptomeid, mis on tingitud vanusest tulenevatest muutustest või istuvast elustiilist. Igal juhul on väljaulatumine äärmiselt haruldane ja vajab ravi. Esialgsetel etappidel ei ole ilminguid ja just see on peamine "salakaval" eend.\nKõik sümptomid hakkavad ilmuma juba hilisemates etappides, kui põletikud muutusid tõsisemaks ja hakkasid mõjutama neurovaskulaarset kimbu.\nNarkomaaniaravi, nagu me oleme harjunud, mõjutab ainult haiguse sümptomeid. Kuid see ei kõrvalda ebamugavuse tõelist põhjust. Kõige tõhusam viis raviks on füüsiline harjutus või pigem inimese elustiili täielik muutumine mobiilsemaks. Edukaks taastamiseks määrab arst spetsiaalse programmi, mis peatab degeneratsiooni ja ennetab haiguse kordumist.\nTrauma on autoõnnetuse tagajärg, mis ilmneb mõne aja pärast. Peamine põhjus on auto järsk pidurdamine ja selle tagajärjel painutab pea järsult ettepoole või tahapoole.\nKahjustused tekivad liigeste pingelise pinge ja lõdvestumise tõttu.\nDiagnoosimiseks peate võtma ühendust neuroloogiga ja läbima emakakaela piirkonna radiograafia. Peamine sümptom on tugev valu kaelas. Kuid pärast seda võib esineda ka teisi ilminguid:\nPinged või spasmid, valu kaela lihastes;\nPõletamine või kihelus vigastatud piirkonnas.\nSee haigus mõjutab ainult emakakaela piirkonda, seega on haiguse teine nimi emakakaela müelopaatia.\nJärgmised sümptomid on luu- ja lihaskonna haiguste seas üsna tavalised. Kui mõni sümptomitest ilmneb, on parem konsulteerida arstiga:\nValulik õla ja käsi, kaela tagaosa;\nJäsemete piinumine või tuimus;\nProbleemid kõndimise ja orienteerumisega ruumis;\nKaela liigeste liikumatus;\nKrambid, kontrollimatud liikumised;\nSoole või põie inkontinents.\nValuvaigistavate valu puhul saate kohe ühendust ortopeedi või traumatoloogiga.\nArst viib läbi esmase läbivaatuse ja saadab täiendavate uuringute jaoks.\nPärast teste saate määrata valu valu ja alustada ravi füsioloogiliste protseduuride abil, tehes tugevdavaid harjutusi, vähendades valu ravimite abil. Harvadel juhtudel kasutatakse kirurgilist operatsiooni, kui seljaajule on tugev surve.\nOnkoloogia peamine oht on see, et selle sümptomid ei ilmne kohe. See tähendab, et vähi tuvastamine algstaadiumis on peaaegu võimatu. Diagnoosi selgitamiseks viiakse läbi täiendavaid uuringuid.\nAntud juhul on standardiks histoloogiline test.\nNeelamise võimatus (kaasa arvatud vedelikud);\nPuhtus kaelas ja silmade all;\nKasvajaid ravitakse järgmiste meetoditega:\nRadikaalne ravi (fookuse eemaldamine, lümfisõlmed);\nKemoteraapia (äärmuslik meede).\nSelliste haiguste loetelu, mis spetsiifiliselt mõjutavad emakakaela piirkonda, hõlmavad kroonilist lupusartriiti.\nSeda võib tunnustada ebatavaliste sümptomite poolt, mida nimetatakse rahvahulga „luikekaelaks“, ja teaduslikus maailmas - külgsuunaline kõrvalekalle.\nKõige varasemad ja sagedasemad sümptomid on polüartriit. Kõige sagedamini ei vasta valu tugevus selle avaldumise välistele tunnustele. Käte, pahkluu või põlveliigese liigeste võimalikud kahjustused. Krooniline vorm avaldub spetsiifiliste deformatsioonide ja kontraktsioonidena.\nKuigi söögitoru asub vahetult emakakaela piirkonnas, võib sümptomeid üle kanda keha erinevatesse osadesse.\nSõltuvalt võõrkeha kujust ja suurusest võivad sümptomid olla üldised või kitsalt fokuseeritud. Võib tunda pigistamist ja kurguvalu. Kui esineb düsfaagiat, võib see tähendada, et söögitoru on täielikult suletud. Sel juhul ilmub:\nVedeliku ja toidu regurgitatsioon;\nKui te märkate neid sümptomeid, peate viivitamatult konsulteerima arstiga. Kuna haiguse hilinenud reaktsioon võib põhjustada negatiivseid tagajärgi.\nUurimisel võtab arst arvesse kliinilisi ilminguid, seedetrakti seisundit, söögitoru röntgenitulemusi ja muid täiendavaid teste.\nVõõrkeha on koheselt eemaldatav. Sõltuvalt patsiendi seisundist saab seda teha kahe meetodi abil: endoskoopia või kirurgiline meetod.\nOn juhtumeid, kus operatsioon ei ole vajalik, kuid see juhtub väga harva.\nÄge mädane kiudude põletik mandlite läheduses. Seetõttu avaldub valu kaela piirkonnas. Haiguse peamiseks põhjuseks on streptokokki esinemine kehas, kiudude ruumides.\nEsimesed märgid ilmuvad mitu tundi pärast nakatumist. Võib ilmuda:\nRaske kurguvalu (valu kaela tagaküljel paremal või vasakul);\nSoov võtta kindel positsioon, kus valu veidi väheneb;\nUnehäired ja isutus.\nEdasised sümptomid, mis ilmuvad paar päeva hiljem:\nTaeva punetus ja turse, mandlid;\nTunke kogunemine kurgus.\nKvalifitseeritud arst on piisav ülaltoodud sümptomite kirjeldamiseks ja kinnitamiseks, et diagnoosida. Äärmuslikel juhtudel võib läbi viia ultraheli või muid katseid.\nKõige tõhusam ravi on operatsioon.\nMõnikord võib esineda sümptomite kordumine, mis on tingitud kõri kõigist protsessidest paranemise ja taastamise tõttu. Aga see on ainult paranemise kõrvalmõju.\nIgal juhul tuleb arstiga konsulteerida mis tahes arusaamatu ja seletamatu sümptomi puhul. Sest enamikel juhtudel põhjustab kaela valu sisemised haigused, mida on väga raske tuvastada. Ja õigeaegne diagnoosimine ja õigesti määratud ravimeetodid võivad vältida negatiivseid tagajärgi ja komplikatsioone.\nKui teie kaelal on palju valu ja te ei ole veel selle põhjust kindlaks teinud, võite võtta kergeid valuvaigisteid. Mõnikord aitab see isegi diagnoosida, sest mõni valu, mis ei vähene valuvaigistite mõjul, näitab teatud haigust.\nMitte mingil juhul ei ole vaja teha amatöörmassi ega uurida iseseisvalt kõri ja kõri.\nValu leevendamine aitab puhata, puhata ja soojeneda. Kuid igal juhul peate konsulteerima arstiga.


Traditsiooniline Raplamaa Partnerluskogu jõuluseminar – üldkoosolek – Raplamaa Partnerluskogu MTÜ\nTraditsiooniline Raplamaa Partnerluskogu jõuluseminar – üldkoosolek\ndetsember 15th, 2015 leaderadmin\nRaplamaa Partnerluskogu arendusjuht Iris Haiba selgitas pikemalt uue perioodi projektitoetuse taotlemise iseärasusi ja muudatusi. Taotlused esitatakse ja kogu asjaajamine käib üksnes e-prias, digitaalses keskkonnas. Vaadati ühiselt üleka uue perioodi taotlusmeetmed koos täienduste ja parandustega.\nRaplamaa Partnerluskogu jõuluseminariga koos korraldati üldkoosolek, millel kinnitati Raplamaa Partnerluskogu strateegia 2014-2020 koos muudatuste ja täiendustega ning 2016.a. rakenduskava (meetmelehed ja eelarve).\nJõuluseminar jätkus tavakohase jõuluvana üleastumisega, kelle ette kutsuti Raplamaa Partnerluskogu valdade LEADER sidusrühmad laudkondade kaupa. Sidusrühmad teavitasid jõuluvana oma tegemistest ja lubasid uuel perioodil veelgi agaramalt külaelu ühiselt edendada.\nÕhtu meeleoluka osa eest kandsid hoolt Märjamaa Rahvamaja juures tegutsevad taidlejad, kellest enamik on edukalt osalenud ja ellu viinud LEADER projekte.\nTraditsiooniline jõuluseminar on kujunenud oluliseks LEADER koostöövõrgustiku ettevõtmiseks Raplamaal.\n« Raplamaa Partnerluskogu osales Helsinki Mardilaadal\nTraditsiooniline verivorstifestival Inglistel »