6. august 2018 kell 13:19\nAjal, kui Hiina on kulutanud mõne kümnendi ja miljardeid dollareid sellele, et Aafrikas kanda kinnitada, laseb Venemaa käiku jõhkrad jõuvõtted ja on valmis minema riskile. Teatud edu on juba ka saavutatud, nendib Bloomberg.\nKolm vene ajakirjanikku, Orhan Džemal, Aleksandr Rastorgujev ja Kirill Radtšenko, läksid juuli lõpul KAVi tegema dokkfilmi sõjalisest erafirmast Wagner. Meedias vahendatud reportaažidest on teada, et see firma on seotud Jevgeni Prigožiniga – Peterburi ettevõtjaga, kellel on tihedad sidemed president Vladimir Putiniga. Prigožin on ka üks 12 venemaalasest, kelle suhtes USA esitas süüdistuse seoses netiuuringute agentuuri sildi all tegutseva trollivabriku rahastamisega, ning kes sattus eriprokurör Robert Muelleri huviorbiiti, kui viimane hakkas uurima Vene jälge 2016. aasta presidendivalimiste ajal.\nMilitaarne erirühmitus Wagner on saatnud võitlejaid Ukrainasse ja Süüriasse ning väga tõenäoline on ka selle viibimine KAVis ning naaberriigis Sudaanis.\nMärtsis teatas Vene välisministeerium, et Venemaa teeb koostööd KAVi presidendi Faustin-Archange Touadera valitsusega, et kontsessioonilepingu alusel kaevandada maavarasid. Lisaks sellele, nagu väitsid ministeeriumi esindajad, saatis Venemaa KAVi relvi, viis sõjaväelast ning 170 tsiviilkodanikust instruktorit, kes pakuvad sõjaväelist ettevalmistust. Praegu kehtib KAVi suhtes, kus omavahel sõdivad kristlaste ja moslemite rühmitused, ÜRO embargo, kuid Venemaal õnnestus endale välja rääkida erand ja ta sai sinna saata 5200 Kalašnikovi automaati, kergtulirelvi, granaadiheitjaid ja muud sõjatehnikat, kinnitusega, et see läheb kõik ÜRO toetatud režiimi käsutusse.\nMaavarade kaevandamiskontsessioonid ja „tsiviilkodanikest instruktorid“ on tõenäoliselt üksteisega seotud tihedamalt, kui väidab Venemaa välisministeerium. Juulis teatas Pariisis asuv uurimisorganisatsioon Africa Intelligence, et KAVi valitsus hakkas pealinna Bangui lähedal kaevandama teemante Lobaye Investi nime kandva firma kaasabil. See ettevõte, nagu väitis Africa Intelligence, on Peterburis asuva M Investi tütar, M Investi asutaja aga on Prigožin. Africa Intelligence teatas ka, et Wagneri võitlejad veavad soomusveokitega teemandikaevandusse vajalikku varustust. Lisaks sellele aitavad Touadera venelastest nõunikud presidendil vaherahu teemal läbi rääkida eri rühmituste vahel.\nMõnede teadete kohaselt tegutses Wagner just samasuguse ärimudeli järgi ka Süürias, kus andis oma võitlejad president Bashar al-Assadi käsutusse, aga vastutasuks sai osa nende naftaleiukohtade ja naftafirmade tulust, mille nad režiimi vastastelt olid vallutanud. Veeburaris põrkusid Wagneri võitlejad Ameerika sõjaväelastega, kui üritasid enda valdusse saada üht naftatöötlusobjekti, kuid pidid kandma raskeid kaotusi, kirjutab Bloomberg.\nAhnuse hävitatud riik\nNii nagu Süürias nafta, on ka KAVi teemandid kaup, millele tavaline ettevõtlus pretendeerida ei saa. 1960ndatel aastatel eksportis KAV aastas poole miljoni karaadi väärtuses teemante, praegu võiks see kogus teha sellest riigist maailma suuruselt seitsmenda eksportija.\nErinevalt naabermaast Kongo DVst, kes on keskendunud tööstuslike teemantide kaevandamisele, on KAVi teemandid juveliirse kvaliteediga. Paraku hävitasid kodusõda ja valitsuse ahnus kogu selle sektori potentsiaali. Märkimisväärset osa teemantidest kaevandatakse senini illegaalselt ja veetakse hõlma all maalt välja. Lisaks sellele kehtib riigis osaline teemandiekspordi keeld.\nRiigi teine oluline ressurss on kuld – ja kolm vene ajakirjanikku tapeti siis, kui nad üritasid sõita kullaleiukohta, ilmselt sooviga kontrollida, kas seal on venelasi. Nende mõrvamise asjaolud on siiani segased: auto juht, kellel õnnestus põgeneda, muudab pidevalt oma ütlusi. Kuid kuigi ajakirjanikud ise enam rääkida ei saa, olid nad Venemaal nii tuntud, et kõik see on tõmmanud suure tähelepanu Wagneri tegevusele.\nDžemal oli Venemaa üks juhtivaid sõjareportereid ja teda teati julgete reportaažide kaudu 2008. aastal Gruusiast ja 2011. aastal Liibüast, kus ta peaaegu oleks kaotanud jala. Rastorgujev oli režissöör-dokumentalist, keda tunti julgete eksperimentide poolest, kus ta sageli andis oma kangelastele kaamera, et need filmiksid oma igapäevaelu. Ta oli Venemaal 2011-2012 toimunud poliitilistest protestidest rääkiva dokumentaalfilmi „Srok“ (eesti k tähtaeg) kaasautor.\nMoskva ametlik udu\nMoskvast teatati pärast ajakirjanike tapmist kiiresti, et neil pole sellega mingit seost. Välisministeeriumi esindaja Maria Zahharova kommenteeris, et mehed vältisid ametlikke kanaleid, ning lisas, et Venemaa „tsiviilinstruktorite“ kohalolek KAVis pole kellelegi saladus. Paraku pole see siiski nii. Kohalikus meedias on olnud juttu, et KAVis viibib märksa rohkem venelasi kui need 170, millest räägib Vene meedia. Vähe sellest, Venemaa pole tunnistanud seost „instruktorite“ ja loodusvarade kaevandamiskontsessiooni vahel.\nNeed kontsessioonilepingud teevad Venemaast pretendendi ressurssidele, mille vastu on pikka aega huvi tundnud Hiina, kes on ametlikult KAVis 2007. aastast, kui üks hiinlaste ettevõte hakkas seal naftat kaevandama. Seni on Hiinal vähem vedanud kui Venemaal, vaatamata sellele, et nad on maksnud KAVi mitme miljardi dollarise võla ja finantseerinud riigiametnike ettevalmistusprogramme. 2017. aastal peatati Hiina firma naftapuurimisleping ning hiinlastel ei õnnestunud hiljuti jõuda ka samasugusele kokkuleppele nagu on KAVil Venemaaga – saata riiki relvi. Prantsusmaa, kelle endise kolooniaga on tegemist, jälgib suure ohutundega mitte-Lääneriikide kannakinnitamist KAVis.\nPutini Venemaa püüdleb endisaegse mõju ja hiilguse poole, selle poole, mis oli omal ajal Nõukogude Liidul. Ja üritab seda arengumaade kaudu – Aafrikas ei piirduta vaid KAViga. Tasub vaadata venelaste teisigi kontsessioonilepinguid näiteks Sudaanis, Tšaadis, Rwandas ja Gabonis. Wagneri ärimudel passib hästi sellesse regiooni, kus jõustruktuuride kohalolek on eduka äri tingimus ja kus küsimused selle kohta, kuidas see äri töötab, võivad lõppeda surmaga, kirjutab Bloomberg.\n31. juulil leiti Kesk-Aafrika Vabariigis tapetuna kolm vene ajakirjanikku Orhan Džemal, Aleksandr Rastorgujev ja Kirill Radtšenko, kes olid seal tegemas dokumentaalfilmi Vene erasõjafirma Wagner tegevusest.Foto: epa\nKolme ajakirjaniku mõrv\n31. juulil leiti Kesk-Aafrika Vabariigis tapetuna kolm vene ajakirjanikku Orhan Džemal, Aleksandr Rastorgujev ja Kirill Radtšenko, kes olid seal tegemas dokumentaalfilmi Vene erasõjafirma Wagner tegevusest.\nAllikate teatel tapsid ajakirjanikud tundmatud relvastatud mehed. Kohalikust autojuhil õnnestus põgeneda. Autojuhi sõnul oli ründajaid kümmekond ning nende näod kaetud. Ründajad ei rääkinud tema sõnul kohalikku sango keelt ega ka prantsuse keelt, kuid autojuhi kinnitusel olevat ajakirjanikud nende jutust aru saanud.\nKAVi meedia väitel polevat kirjelduse järgi tegu kohalike võitlejate rünnakuga; samuti on üks suuremaid kohalikke võitlejarühmitusi kinnitanud, et selles piirkonnas nende inimesi pole.\nMihhail Hodorkovski ütles oma kodulehel kaastundeavalduses, et ajakirjanikud olid KAVis seoses tema rahastatava projektiga.


Möödunud aastal Kuressaares avatud politsei- ja päästeameti ühine maja näeb küll ilus välja, aga kodanikud on hädas autode parkimisega, kui soovivad hoones asuvaid ametiasutusi külastada.\nHädas on ka päästjad, kelle operatiivautode garaaži tänava poole avanevad uksed kodanikud kinni pargivad. Ning läheduses asuva tervisesalongi omanik, kelle klientide autodele maja ees enam kohta pole.\nPahased on eakad inimesed, kes ID-kaardi järele minnes peavad libedatel tänavatel nende jaoks liiga pikki vahemaid läbima. Ning linnaelanike turvatunnet häirivad tänavatel relvadega ringi kõndivad jahimehed, kes soovivad politseis relvaluba uuendada.\nKohalikul tasandil teavad kõik osapooled probleemile lahendust. Parkla saaks rajada lagunenud hoone asemele Pihtla ja Transvaali tänava nurgal. Kuid tegemist on eraomandiga ning peremehe soovitud summat ei ole valmis välja käima ei Eesti riik ega Kuressaare linn.\nIlmselt algab nüüd aastaid kestev dokumendiralli, milles linnavalitsus nõuab ametkondliku parkla avamist kodanikele ja riigiametid leiavad vastuseks tuhat vabandust, miks seda teha ei saa. Kuid tavainimene käigu seni jala.\nLisatud: 18.01.2013 / 00:47\nKa minu imestus oli suur kui läksin ID kaarti tegema,et parkida polegi kusagile.Ehitatakse suur uus maja,aga klientidele parklat ei tehta,sellist asja nyydsel ajal naljalt ei kohta.Mis nad on seal möned myyritagused vöi?\nLisatud: 18.01.2013 / 09:15\nkas id kaarti on sada meetrit raske vedada, et parkla puudumine nii suur probleem on.\nLisatud: 18.01.2013 / 09:51\nAsi pole ehk teekonna pikkuse, vaid selles, et kuhu? Bussijaama parkla? aga miks linn ei suuda seal laiuvat tohutut auklikku maa-ala korda teha, et kasutada ruumi praktiliselt?\nMina jalakäijana otsisin üleüldse väravat ja üiget ust, kuhu minna dokumente ajama! Ei mingit viite ege silti ja uhkelt päästeameti autode vahel manööverdades leidsin lõpuks ühe märkamatu ukse!\nLisatud: 18.01.2013 / 10:20\n…mis sa siin õigustad, sul ju ka M-täht puudu!\nLisatud: 18.01.2013 / 14:38\nEi Pihtla teel ega Ida- ning Transvaali tänavatel pole parkimine minu teada keelatud. Sõidad tee ääde, peatad masina ja lähed politseisse.\nLisatud: 18.01.2013 / 15:25\nParkimisel tuleks arvestada siiski, et kinnistu väravat kinni ei pargi. Üritasin seal talvel parkida: hanged-värav värava kõrval-kõnniteed lahti ajamata… sisuliselt parkisin lõpuks keset tänavat.


PUURISTID (ROLAND DORGELÈS), müük, kuulutus 12472190 - Kuldne Börs\nID: 12472190, muudetud 17:04 03.10.2018\n(Roland Dorgelès, 240-leheküljeline taskuformaadis ja pehmes köites kuid tugevate kaante vahele köidetud 39. raamat sarjast Looduse kroonine romaan, prantsuse keelest tõlkinud M. Sillaots Loodus 1932).\nTutvustus: Vastandina sõjaromaanidega tähelepanu äratanud H. Barbusse'ile ja E. M. Remarque'le tegi Roland Dorgelès Esimese maailmasõja algusest peale kaasa, võideldes kogu aeg tegevväe ridades. Kuulsaks sai ta 1919. a. ilmunud sõjamälestustega «Puuristid». Võrreldes E. M. Remarque'iga ja oma kaasmaalase H. Barbusse'iga on «Puuristid» tublisti tagasihoidlikum kirjeldatava miljöö rõveda ja toore külje esiletõstmisega; võib-olla suurema asjatundlikkuse tõttu: käsiteldud ainega põhjalikumalt tuttav olles ei tarvitse tal eriti rõhutada väliseid ja eemalseisjaile võib-olla esmajooneliselt silmatorkavaid üksikasju. Seda soojem ja hingestatum tundub ta suhtumine oma teose arvukaisse tegelastesse. M. Sillaots.


veebruar 2016 – FC Tartu\nFC Tartu jätkab koostööd Eesti Metsameister OÜ-ga ning esindusmeeskonna juhtimist jätkab Joel Lobjakas\nSarnaselt eelmisele hooaajale toetab meid sel aastalgi Eesti Metsameister OÜ. FC Tartu esindaja Tauno Trink: “Eesti Metsameister, eesotsas oma juhtidega, on meile saanud asendamatuks abiliseks, ilma kelleta ei kujutaks me oma tegemisi ja protsesse enam suuresti ette. Eriti hea on, et oleme suutnud Eesti Metsameistri juhid kaasata mitmel rindel klubi tegevusse, mistõttu on mul isiklikult usku meie koostöö jätkumisse veel pikkadeks aastateks.” Ettevõtte üks omanikest, Mart-Sander Mõts lausub, et toetab jalgpalli kuna on alaga kas siis suuremal või väiksemal määral seotud olnud terve elu. Mõts sõnab: “Eestis toetan ikka kodulinna…\nFC Tartu uuendab klubi võistkondadel mänguvormi\nFC Tartu jalgpalliklubi võistkonnad uuendasid käesolevaks jalgpallihooajaks koduvormi, kuna vana hea must-oranž LEGEA mänguvorm oli juba aastast 2013. Võistkonna põhivärvideks jääb endiselt must-oranž, seda aga hoopis uuemas kujunduses. Meile teadaolevalt oleme Eestis antud hooajal ainuke jalgpalliklubi, kes sellises LEGEA uues vormis mängima hakkab.\nFC Tartu toetas Sepa Jalgpallikeskuse projekti ja võitis selle raames toimunud ühiskõksimise 2000.a poiste arvestuses\n02/17/2016 03/06/2016 admin\nAitasime omaltpoolt samuti Sepa Jalgpallikeskuse projekti teostamisele kaasa, mis päädis omakorda FC Tartu nimelise istepingi soetamisega. Loodetavasti avaneb sealt hea ja kvaliteetne vaade jälgimaks ka oma kasvandike esitusi tulevasel Sepa Jalgpallikeskuse staadionil! Sepa Jalgpallikeskuse toetuse raames toimus ühtlasi 15.novembril Lõunakeskuses suur ühiskõksimine, mille võitsid 2000.a poiste arvestuses just FC Tartu noored vutimehed.


Viies päev Austrias: Viini linn valmistub 60. eurovisiooni lauluvõistluse finaalkontserdiks - Reinaldi blogi\nSamalajal kui mina alles ärkasin ja kell on saamas parasjagu 13:00, käivad Wiener Stadhalle kontserdimajas veel viimased ettevalmistused algavaks suurejooneliseks peoks – 60. eurovisiooni lauluvõistluse finaalkontserdiks! Nagu “Postimehe” artikli pealkirjast võib lugeda, selgub täna Eesti saatus. Poolfinaalis sai Eesti 4. koha, samas fännid ja ajakirjanikud arvavad, et Eesti esitus võiks olla tänavuse eurovisiooni võidulugu. Mind isiklikult aga hirmutab mingis mõttes Austraalia esitus, sest esiteks nad on ajaloos esimest korda eurovisioonil ja üsna hea esitusega + inimeste elevus ja emotsioon mis toimus eile reedel eurovisiooni eelfinaali Austriaalia esituse ajal, oli niivõrd suur ja võimas, et siit oleks küll võinud aru saada, et see oleks justkui võidulugu.\nMul on nii hea meel, et ma sain eile piletid finaali, mille lootust mul veel üleeile ei olnud. Aga piletid finaali sain ka läbi oskjoni, ehk siis neid mujalt enam kuskilt ei saa, kui inimeste kaudu. Piletid laupäeva õhtusele finaalkontserdile sain kõigest 172 euroga, kuid samal ajal olid oksjonil teised piletid, mille hind küündis isegi tuhandesse eurosse.\nNimelt nende piletitega oligi eile suhteliselt jänt, kuna me saime küll piletid onlines ostetud, kuid proleem oli selles, et need oli vaja kuskil välja printida. Seega me pidime leidma koha, kus seda teha, kui arvestades kui võõras on meile Viini linn ja kui vähe me teame interneti kohvikutest, oli see meile eile tõeline peavalu, mis röövis meilt peaaegu 2,5 tundi! Kella kuueks õhtul leidsime alles ühe fotopoe, kus saime seda teha, et printida välja finaalkontserdi piletid.\nLaupäeva õhtul toimub siis see suurejooneline pidustus, kuhu tuleb väga-väga palju rahvast ja reedese põhjal võib öelda, et järjekord Wiener Stadhalle ees võib küündida lausa kilomeetrite taha ning seda siis lausa päris kontserdi alguseni. Kui te vaid teaksite, mis toimus reedel ja kui palju rahvast oli eelfinaali kontserdil, siis võib öelda, et tegemist on väga massiivse rahvahulgaga, kes tulevad täna finaali otse saalist jälgima.\nKäisin siis ka mina seda tegemas ja nägin ära kõik selle, mida näete täna teie, kes te kodudes seda otseülekandena vaatate. Ma ei taha kõike ka öelda, mis toimuma hakkab, sest muidu ei ole huvitav, kuid ma võin öelda niipalju, et vaadates ürituse kava, võin ma varasemaga võrreldes nentida, et seekordne eurovisiooni lauluvõistlus paistab silma rohkem tagasihoidlikkusega. Finaali alguses puudub etenduslik osa, rohkem näidatakse videoklippe, mis on ka tore ja huvitav, kuid lavaline osa jääb paraku puudulikuks.\nKui te lugesite minu eilset postitust, kus ma kirjutasin oma ekskursioonist Schönbrunni lossi ja selle imelisse aeda või parki, siis finaali sissejuhatavas videoklipis seal samas aias mängibki see sümfooniaorkester, mida näete täna õhtul. Lavalist osa on vaid niipalju, et näete, kuidas Conchita lendab keset halli ja laulab 2015. aasta võidulugu “Rise Like The Pohenix”. Muuseas, tunnusmuusika “Building Bridges” mis on tänavuse Eurovisiooni tunnuslause või slogan, saate täna kuulata finaali lavalises näitemängus kui täispika versioonina, mis tuli välja kõigest vaid paar nädalat tagasi Conchita uues albumis “Conchita”. Lisaks näete te sümfooniaorkestrit ka laval, mida nägite esimese poolfinaali avakontserdil. Õhtujuhid on kolm daami ja Conchita ise, kes intervjueerib lauljaid Green Roomis.\nFinaalkontsert algab kohaliku aja järgi laupäeval, 23. mail kell 21:00 siin Austria pealinnas Viinis Wiener Stadhalle kontserdimajas, mida Eestis hakatakse üle kandma kell 22:00, kuna ajavahe Austriaga on 1 tund. Suurejoonelist finaalkontserdit on võimalik jälgida nii kodudes, suurelt ekraanilt erinevates linnades üle euroopa + Austraalias, erinevates klubides ja pubides ning oma nutiseadmes. Hääletada on võimalik alates peale kõikide esinejate etteastet. Laupäevaõhtuses finaalis astuavd ette 27 lauljat, nendest 10 esimese poolfinaali edasipääsejat, 10 teise poolfinaali edasipääsejat + 7 finaali otsepääsenute esitust. Austria pealinn Viin on täna ootusärevuses, inimesed pidutsevad hoolimata kehvast ilmas, kõikidel on tuju hea ja hoiavad pöialt ka meie oma Eestile. Täna, laupäeva hommikul jõudsime me ööbimispaika alles kell 5 hommikul. Reedene päev kulus lisaks piletite väljatrükkimispaiga otsimisele ka näomaalingu vahendite ostmisele ja muudele shoppamistele, et olla valmis finaalkontserdiks ja näidata euroopale, et meie väike riik on täna kohal omadele kaasa elamas. Selleks ostmise me sinise, musta ja valge värvi, millega ma ehin täna Eesti lipu värvidesse kogu oma näo. Lisaks ostsime ka hõbedast sära. Eile sai seda kõike juba katsetatud, kuid siis tagasihoidlikemas ulatustes, ehk siis ma värvisin ära Eesti lipu värvidesse vaid oma põse. Minu kaks sõpra, kes olid minuga eurovisiooni eelfinaali päeval, reedel, koos minuga Wiener Stadhalles Eestile toetust avaldamas, tõstsid mind üle saali kõrgele, kus ma lehvitasin lippu Eesti loo ajal ja ma suutsin köita ka sellega televisiooni tähelepanu, mis oli nii võimas ja meeldiv tunne. Minu eesmärk on näidata euroopale, et me oleme olemas, et meie väike riik suudab eurovisioonil ära teha palju. Seda tõestas ka 2001. aastal toimunud lauluvõistlus Taanis, kus võitis meie Eesti lugu Tanel Padar ja Dave Bentoni esituses. Kuigi Austriaalia ja mõned teised riigid on meile tõsiseks konkurendiks, ei välistatud, et me ei saaks korrata ajalugu.\nMu sõbrad, kes minuga pidutsesid reede õhtul eurovisiooni fännklubis nentisid, et ma kogusin oma rahvuslipu maalingutega päris palju populaarsust ja inimesed naersid, kallistasid, tegid põsemusi ja fotografeerisid mind, mis on lihtsalt fantastiline. Kui te loete täna seda blogi, siis olge Eesti üle uhked- ma luban, et hoian lippu kõrgel ja väärilisena ja seda eriti tänasel finaalkontserdi päeval!\nKallis blogilugeja, see sõnum on nüüd otse Sinule.\nKuna täna on minu eelviimane päev Viinis, siis ma hakkan eurovisiooniblogis vaikselt otsi kokku tõmbama. Ma luban, et hoian teid veel homme kursis sellega, mis toimus tänase finaalkontserdi ööl ja sellele järgnenud pidustusel, kuid ma pean kurbusega eurovisiooniblogist teiega peatselt hüvasti jätma.\nKuid hea uudis on see, et TÄNA ON JUBA FINAAL!!!\nMinu 12 punkti läheb täna Polina Gagarina esitusele “A Million Voices” ja sellega võidab tänavu Venemaa esitus minu südame.\nEnne, kui kuulame ära minu võiduloo, vaatame veel korraks mis toimus Wiener Stadhalle ees teise poolfinaali päeval enne kontserdi algust.\nMinu 2015. aasta lemmiklugu: Polina Gagarina – “A Million Voices”


Holteri vererõhk on diagnostiline protseduur, mis kestab kokku 24 tundi, mis võimaldab kaasaskantava sfügmomanomeetri abil mõõta inimese arteriaalset rõhku iga 30 minuti järel.\nPilt saidilt www.oncallmedicalsupplies.co.uk\nKaasaskantav sfügmomanomeeter on väga sarnane tavapärase rõhu mõõtmise klassikalisele sfügmomanomeetrile. Selle eristamiseks viimasest on võime tegutseda iseseisvalt, kui see on sisse lülitatud, ja salvestada iga rõhumõõtmise andmed sisemällu.\nArstid esitavad need patsiendid, kellel on järsk ja märkimisväärne vererõhu kõikumine ja nendega seotud sümptomid, Holteri vererõhku.\nHolteri surve on lihtsa ettevalmistuse ja minimaalsete riskide uurimine. Et vältida uuringu tulemuste moonutamist, peab patsient 24 tunni jooksul, mil see toimub, olema ettevaatlik, et mõõtevahendit ei lööma ega liiguks\nMis on rõhk Holter?\nHolteri vererõhk on diagnostiline test, mis võimaldab mõõta inimese arteriaalset rõhku korrapäraste ajavahemike järel 24 tunni jooksul.\nTeisisõnu koosneb Holteri vererõhk arteriaalse rõhu perioodilisest jälgimisest, mis on pikk kogu päeva jooksul.\nSurveanum kasutab vahendit, mida nimetatakse kaasaskantavaks sfügmomanomeetriks .\nKaasaskantav sfügmomanomeeter on tegelikult väikeste mõõtmetega normaalne sfügmomanomeeter, mis on võimeline pärast esmast sisselülitamist iseseisvalt töötama.\nSee koosneb mugavast täispuhutavast ribast, mis on kummist kaabli kaudu ühendatud väikese vererõhumõõturiga, mis on väga sarnane muusikalisele Walkmanile .\nLisaks vererõhu mõõtmisele on vererõhumõõturil sisemälu, milles registreeritakse iga üksiku mõõtmise tulemus.\nLugejad, kes soovivad üksikasjalikult teada saada, kuidas vererõhku mõõta, võivad tutvuda artikliga.\nVererõhk on oluline parameeter, mis võib terve päeva jooksul samuti märkimisväärselt varieeruda: näiteks toimub see une ajal, füüsilise aktiivsuse ajal, pärast ärevusrünnakut, muutusi. teatud dieediga, pärast teatud ravimite võtmist südame-veresoonkonna probleemi tõttu jne.\nKes tegi kantava sfügmomanomeetri Holteri vererõhu täitmiseks, soovis teha arstidele kättesaadavaks vahendi, mis on võimeline haarama ja andma tähenduse igapäevastele vererõhu kõikumistele, kõikumised, mida tavaline sfügmomanomeeter ei suuda esile tuua .\nOn selge, et tervel inimesel, kelle ainus rõhu kõikumine on füsioloogiline, ei ole vaja teha rõhku Holter. Vastupidi, absoluutselt vajalik on see, kellel ilmnevad mingisugused patoloogiliste muutustega vererõhu sümptomid või kliinilised tunnused.\nPatoloogiliste vererõhu muutuste puhul on täheldatud äkilisi ja märkimisväärseid vererõhu muutusi, ülespoole või alla.\nIsikud on ideaalsed kandidaadid rõhu Holter jaoks:\nHüpotensiooni sümptomid päeva jooksul.\nSünkoopi ja pre- sünkoopi episoodidele eelnevad sümptomid.\nSüdameprobleemid, näiteks arütmiad .\nTõsised stressi- või ärevusprobleemid .\nPeale selle suudavad arstid rõhu Holter kaudu hinnata ravimipõhise ravi mõju vererõhu normaliseerimisele .\nÜldiselt, arvestades rõhku Holter, annavad arstid patsientidele kaks lihtsat ettevalmistavat näidustust, mis on:\nKandke riideid (sel juhul kampsunid ja kampsunid), mis on mugavad ja kergesti eemaldatavad ja tagasi asetatavad.\nSee vähendab arteriaalse rõhu mõõtmise vahendi kokkukukkumise või liigutamise ohtu, põhjustades selle rikkeid.\nHoidke omamoodi kliiniline päevik, kus saab aru, kas ja millistel päevadel on ilmnenud kahtlaseid häireid ja mis võivad olla seotud mõne terviseprobleemiga. Päevik on arstile väga kasulik survekirjete tõlgendamise faasis, kui Holteri vererõhk on möödunud 24 tundi.\nÕe üldine ülesanne, kaasaskantava sfügmomanomeetri paigaldamine on lihtne, kiire ja valutu protseduur, mis hõlmab täispuhutava riba rakendamist patsiendi käe külge ja mõõtevahendi paigutamist spetsiaalsesse konksutaskusse vöö ümber, vöö keskel. Üldiselt kulub selle menetluse esimene etapp umbes kümme minutit, mitte enam.\nKui paigaldamine on lõppenud, algab seadme kalibreerimise faas.\nKalibreerimisfaas hõlmab standardse sfügmomanomeetri abil läbi viidud mõõtmise võrdlust (NB: see on kontroll- või võrdlusmõõtmine) ja mõõtmine, mis viiakse läbi surveseadme mõõturiga.\nKui kahe mõõtmise tulemused sobivad, tähendab see seda, et kaasaskantav sfügmomanomeeter on hästi kalibreeritud ja töötab ning ka usaldusväärne standardne sfügmomanomeeter.\nÜldiselt kulutavad arstid kahe mõõtmise vahel 20 kuni 30 minutit.\nKalibreerimisfaasi lõpus saab patsient koju tagasi pöörduda ja harjutada igapäevast elu, vältides ilmsetel põhjustel sporditegevust või muid liikumisi, mis võivad elastset riba liigutada või mõõteriista kahjustada.\nMIS ON VIENDI 24 tunni jooksul?\nPärast sisselülitamist ja sisemist taimerit kasutab rõhumõõturi mõõtevahend vererõhu mõõtmist umbes iga 30 minuti järel .\nMõõtmise hetkel paisub patsiendi käe peale asetatav täispuhutav riba, nagu tavalise sfügmomanomeetri kasutamisel.\nIga meede lõpeb tavaliselt mõne sekundi jooksul; lõppedes lööb bänd välja ja kõik normaliseerub.\nHolteri vererõhuga ette nähtud 24 tunni möödudes peab patsient minema arsti või haigla keskmesse, mis on hoolitsenud mõõtevahendite paigaldamise eest, kaasaskantava sfügmomanomeetri eemaldamiseks ja kliinilise päeviku edastamiseks nõuetekohastele asutustele.\nÜldiselt, enne sphygmomanomeetri eemaldamist, võtab raviarst standardset vererõhu mõõtmist ja võrdleb seda viimase muutusega Holteri vererõhust. See võrdlus aitab mõista, kas mõõteriist on isegi eksami lõpus hästi kalibreeritud.\nMõõtevahendi eemaldamine surveruumi jaoks võtab tavaliselt paar minutit.\nEksami 24 tunni jooksul peab patsient lisaks intensiivse kehalise aktiivsuse ja ohtlike liikumiste vältimisele:\nKui kaasaskantav sfügmomanomeeter mõõdab vererõhku, jääb see nii kaugele kui võimalik . Seda hoiatust on lihtne järgida, kuna bändi inflatsioon on selgelt äratuntav.\nMõõtmise ajal liikumine muudab vererõhu avastamist ja mällu salvestatud andmed ei ole usaldusväärsed.\nJätke sfügmomanomeeter taskusse .\nÄrge võtke duši või tualetti . Hea tava on enne eksamit pesta, nii et järgnevatel tundidel pole seda vaja.\nHolteri rõhk on riskivaba diagnostiline test.\nRõhumõõturi tulemused on saadaval mõne päeva jooksul.\nNeed on tingitud sellest, et arst jälgis mõõtevahendi mõõtmisi.\nEriti oluline on lõpliku otsuse tegemisel ka kliinilise päevikuga konsulteerimine, mida patsient on läbi survesurve ajal läbi viinud.


misantroop: Mõnede vigadega\nJah, mõned vead lipsasid sisse, aga muidu oli täiuslik päev. Unustasin ennist rääkida, et juba enne poolt üheksat hommikul helistas mu vennake, et head naistepäeva soovida!!! No nii armas temast, aga no pool üheksa!\nTäiesti kogemata olin ärkvel. Tänu pissihädale.\nJa mu armas mees tõi ikkagi mulle lilli! Põhjendusega, et ta on nii paljudele naistele täna kinkinud, kuidas siis mulle mitte. Olgu.\nMina viisin siis ta Bonzo kontserdile. Tegin välja ja puha. Lubasin tal kõiki naisi kallistada. Olgu mehel tõeline naistepäev. Sai kohvi, konjakit ja kiluleiba. Need Erelini kiluleivad koduleivaga on tõesti lihtsalt imelised!\nKontserdi ajal hakkas mul natuke igav. Mulle ei meeldi masinarütmid. Ma tahan, et mees mängib ise pilli ja laulab. Bonzo puhul mida rämedamalt, seda parem. Küllap neid helimaastikke kuulan ma Robert Jürjendali käestki.\nJa Toila seltsimaja toolid on VÄGA ebamugavad. Hullem veel kui kirikupingis. Tõeline piinapink.\nKuulame ära Luuleruumi ja siis paneme peale Bonzo CD.\nPosted by Anneli Lamp at 12:48 PM


Tori Spelling sai 1. aprillil tehtud postituse pärast fännidelt sugeda: palun ole kaastundlikum!\nTori Spelling sai 1. aprillil tehtud postituse pärast fännidelt sugeda: palun ole kaastundlikum! (4)\nToimetas Katharina Toomemets, 4. aprill 2021 16:08\nNeljapäeval, üleilmsel naljapäeval postitas näitlejatar Tori Spelling oma Instagrami kontole foto, kus hoiab hellalt oma kõhtu ning kirjutas sellele pealkirjaks: "Nr 6", andes mõista, et tema peres kasvavale viiele lapsele on tulemas lisa. Ta sai koheselt jälgijatelt massiliselt tagasisidet, et nali on ebaõnnestunud ja teeb liiga neile, kes lapsi ei saa, vahendab Toofab.\nTori Spelling inetutest kommentaaridest: nutsin meigitoolis oma välimuse pärast\nMitmed kuulsused soovisid Torile kommentaarides õnne, kuid küsisid, kas tegu on aprillinaljaga ja avaldasid kahetsust, et 2021. aastal veel 1. aprillil niisuguseid tüngasid tehakse. "Loodan, et sa ei tee rasedusega aprillinalja, arvestades seda, et maailmas on nii palju naisi, kes sooviksid, et neil oleks vähemalt üks laps. Sind on õnnistatud viiega, palun ole kaastundlikum. Siin ei ole midagi, mille üle nalja teha," kommenteeris üks jälgija, teenides oma kommentaarile üle 2000 meeldimise.\n24 tundi hiljem tunnistas Spelling järgmise postitusega, et ta tõesti ei ole lapseootel, ning selgitas ka eelmise postituse tagamaid. "Igal nädalal uurivad ajakirjanikud minult, kas olen rase. Teeme selle asja selgeks - ei ole. Tõde on see, et pärast viienda lapse sündi ei tõmmanud mu keha niimoodi tagasi, nagu varasematel kordadel ja nii hakatigi küsima, kas ootan jälle last," paljastab naine.\n"Inimesel, kes ei ole pidevalt avalikkuse pilgu all, on raske aru saada, mis tunne on, kui su keha avalikult maha tehakse. Tunnen, et pean pidevalt oma keha kaitsma, kuigi selle asemel peaksin teda hoopiski austama, sest ta on viiel korral mulle kinkinud suurima ime elus."\nKriitikutele ütleb Spelling, et teab täpselt, et rasedus on tõeline õnnistus. "Ma ei teeks kunagi meelega nalja lapse kaotuse või selle üle, et kellelgi pole võimalik rasestuda. Olen ka ise nurisünnituse üle elanud," kirjutab Tori ja lisab, et tegi postituse selleks, et meediale ninanips anda. "Tihti kirjutatakse minust, mu kehast ja perest hullumeelseid ja haigettegevaid artikleid. Neile, kes haiget said - ma tean, mida te tunnete. Ma armastan teid. Kuulan hea meelega teie lugusid ja olen teile toeks. Palun võtke vastu minu virtuaalne kallistus."


Krooniline lümfoidne leukeemia - Inimene.ee\nLeuchaemia lymphatica chronica (ld.k)\nChronic lymphocytic leukemia (ingl.k)\nKrooniline lümfoidne leukeemia (KLL) on leukeemia (verevähi) vorm, mille puhul kasvajarakud sarnanevad küpsetele lümfotsüütidele.\nKrooniline lümfoidne leukeemia (KLL) on sagedaim leukeemia vorm, haigus esineb täiskasvanueas, sagedamini meestel.\nKLL puhul tekib aegamööda juurde väikeseid küpsetele lümfotsüütidele sarnaseid kasvajalisi ilma normaalse funktsioonita B-lümfotsüüte, mis kuhjuvad luuüdis, veres, lümfisõlmedes, põrnas ja teistes elundites.\nKLL on aeglase kuluga, kui haigus vaevusi ei põhjusta ega edasi ei arene, siis ei ole ravi vajalik. Raviks kasutatakse keemia- ja kiiritusravi.\nKLL tekkepõhjust ei teata. Ei ole leitud haigestumise seost ioniseeriva kiirgusega, kemikaalidega ega viirushaigustega.\nKLL puhul tekib liigselt küpsetele lümfotsüütidele sarnaseid kasvajarakke. Lümfotsüüdid on valgeliblede hulka kuuluvad vererakud, mis osalevad organismi immuunsüsteemis ning kaitsevad organismi infektsioonide eest, aga kasvajalistel lümfotsüütidel funktsioon puudub.\nKasvajarakud vohavad luuüdis, veres, lümfisõlmedes ja põrnas. Tekib lümfisõlmede, põrna ja maksa suurenemine.\nVastupanuvõime infektsioonhaigustele väheneb. Haiguse arenedes tekib põrna suurenemise ja/või luuüdi normaalse funktsiooni langemise tõttu valgeliblede vähenemisest aneemia ehk kehvveresus ning trombotsüütide puudusest veritsusoht.\nKLL kulgeb haiguse alguses sageli ilma vaevusteta, 70%-l leitakse haigus juhuslikult mõnel muul põhjusel tehtud vereanalüüsi tõttu.\nVaevuste esinemisel on tavaline üldine väsimus, öine higistamine, kaalulangus ja kerge palavik.\nHaiguse arenedes võib tekkida lümfisõlmede suurenemine, infektsioonid, veritsus ning ka põrna ja maksa suurenemine.\nMõnikord põhjustab haigus nahamuutusi (kihelus, lööve, sinised plekid, täppverevalumid).\nVereanalüüsis on valgeliblede ehk leukotsüütide hulk tõusnud lümfotsüütide hulga suurenemise tõttu, samas võib punaliblede ehk erütrotsüütide ja vereliistakute ehk trombotsüütide arv olla langenud.\nLuuüdi proovitüki ehk biopsia mikroskoopilisel uuringul on näha liiga palju lümfotsüüte. Mõnikord on vajalik ka suurenenud lümfisõlme biopsia.\nMaksa ja põrna mõõtude hindamiseks ning suurenenud lümfisõlmede leidmiseks tehakse ultraheliuuring.\nHaiguse varases staadiumis, kui vaevusi ei esine, ei ole ravi vajalik, vaid haigust jälgitakse.\nRaviks kasutatakse keemiaravi (kloorambutsiil) ja kortikosteroide, mis tavaliselt kõrvaldab vaevused ja vähendab lümfisõlmede suurust.\nTehakse ka kiiritusravi, et vähendada põrna, maksa ja lümfisõlmede suurenemisest põhjustatud vaevusi. Väga oluline on infektsioonhaiguste korralik ravimine.\nKLL on kõige parema prognoosiga leukeemia ehk verevähk. Prognoos on varieeruv ja sõltub haiguse staadiumist. Sageli on eluohtlikeks langenud immuunsuse tagajärjel tekkinud infektsioonid. Keskmine elulemus on 5-10 aastat.\nHaigust ei saa ennetada.


Lihahaamer kirves 29 cm puidust ja metallist - NN Lauanõud\nLihahaamer 29 cm puidust ja metallist tööpinnaga\nKood 3113 D6\nLihahaamer 29 cm puidust ja metallist tööpinnaga kogus\nTootekood: 3113 D6 Kategooria: Muud köögitarvikud Silt: 3113\nLihahaamer 29 cm puidust. Võimalik kasutada liha töötlemisel.\nPikkus 29 cm, käepide 24 cm. Haamriosal on metallist tööpind ja läbimõõt 4.5 cm. Haamriosa pikkus 10.5 cm.\nKui teil või teie sõpradel on toitlustusettevõte, saatke meile köögitarvete taotlus. Meie kaubaspetsialistid saadavad teile meie hinnapakkumise väga kiiresti. Lihahaamer kirves 29 cm puidust.


"Ilves: mõnest asjast võiks loobuda, et Lihulas oleks politsei", ERR Uudised, 20. detsember 2012\n02.05.2013 "Ilves nimetas Andres Suigi Harju maakohtu kohtunikuks", BNS, 2. mai 2013\n02.05.2013 "Muuseum võib nüüd rahus kerkida", Tartu Postimees, 2. mai 2013\n30.04.2013 "ERM sai pidulikult nurgakivi", ERR Uudised, 30. aprill 2013\nKarin Koppel, Laur Viirand\nEestis tuleks mõnes küsimuses käituda realistlikumalt ja meie võimalustest lähtudes, rääkis president Toomas Hendrik Ilves ETV aastalõpuintervjuus. Näiteks võiks tema arvates mõnest kulukast ja suurest asjast loobuda selleks, et ka näiteks Lihulas oleks politsei.\n"Aasta 2012 oli selline, millele me võime tulevikus vaadata kui aastale, mil me kogusime üsna palju tuleviku väestist," nentis president Ilves vihjates kunagisele president Lennart Meri kuulsale ütlusele. "Ma usun, et see, mida kogesime sel aastal, tõepoolest aitab meid tulevikus."\nTa selgitas, et kui mõtleme riigi arengule, siis tundsime sel aastal üsna palju ängi, aga samal ajal olid need arengud mõnes mõttes ootuspärased, sest Eesti ühiskond on edasi läinud ja küpsemaks muutunud, kui näiteks 20 aastat tagasi.\nKüsimusele, kuhu võiks Eesti püüelda pikemas perspektiivis, mitte ainult 2013. aastal, vastas ta, et võiksime palju rohkem tähelepanu pöörata sissepoole, Eesti riigile.\nTa lisas, et kui vaadata Gini indeksit teistes kriisis olevates riikides, on see oluliselt suurenenud, aga me ei tohi rahulduda selle numbriga, mis meil praegu on - meil on vaja vähendada sotsiaalseid lõhesid ja astuda mitmeid samme, garanteerimaks, et maa ei jookse tühjaks.\nPoliitika võõrtööjõu osas on olnud vildakas\nPresident peatus intervjuus ka pikemalt Eesti tööturgu ja demograafiat puudutavatel küsimustel.\nNäiteks juhtis riigipea tähelepanu sellele, et olukorras, kus Eesti arenevatel ettevõtetel on raskusi kvalifitseeritud tööjõu leidmisega, on meie poliitika küsimustes, keda riiki lasta või mitte, jätnud tihti soovida.\n"...osa meie tööturust on raskes olukorras, kuna ei ole inimesi, ja teine osa on raskuses, kuna neil ei ole töökohti. See on klassikaline tööjõu probleem, kui inimesed on 200 aastat vähem õppinud matemaatikat, füüsikat või inseneriteadust ja sul on ühtlasi majandus, mille üks kõige kiiremini arenev ja edukam osa on see, mis puudutab infotehnoloogiat. Siis me jõuamegi sinna, et meil on vaja tuua mujalt siia arvutispetsialiste," selgitas Ilves.\n"Küsimus on siis selles, mis juhtub nendega, kes tulevad väljaspoolt EL-i ja siin ma ütleks ausalt, et poliitika on olnud natuke vildakas, kus on piltlikult öeldes hindu, kellele pakutakse tööd, siis 18.44 pannakse käsi ette, et äkki ta on al-Qaeda. Hindu ja al-Qaeda, see peaks panema kedagi mõtlema kuskil asutuses, et kas see on kõige mõistlikum," lisas president.\nMe peaksime olema mõnes küsimuses realistlikumad\nIlvese sõnul tuleb meie rahvaarv mängu ka muudes küsimustes. "Me oleme niikuinii väike täpike maailmakaardil, kui meie arv on pool Kopenhageni linna, siis sellest tulenevalt on ka teatud otsused ja ootused ja võib-olla võiksime ühes või teises küsimuses mõelda, et olla realistlikumad.\n"Iseseisev Eesti rahvaarvuga 1,3 miljonit, see tähendab, et mõned ülesanded on väga rasked ja need on ülesanded, mida ei pea pool Kopenhaagenit täitma. Nad ei pea valvama oma piiri ja kaitsma oma riiki, neil ei ole saatkonnavõrk üle maailma. Kui me teeme neid asju, mida me peame tegema, sest see on osa sellest, et olla riik, ja me tahame, et meil on oma riik, siis meil tuleb vaadata, kuidas me seda raha kulutame ja kuidas me jagame omaenda ressursse," jätkas ta.\n"See tähendab, et me ei saa teha neid asju, mida mõni suurem riik võib teha ja seetõttu me peaksime rohkem mõtlema selle peale. Kindlasti see tähendab, et mõni suur asi võiks jääda tegemata selleks, et Lihulas oleks politsei," rõhutas ta.


La Côte du Soleil - Aneho - Hotels.com\nKõik sihtkoha Aneho, Togo majutusasutused\nQuartier Kpota Djamadji, Derriere le College Protestant, Aneho, 144 TGO\n3 tärni külalistemaja restoraniga ja baaride/sohvabaaridega, Aneho\n1 - La Côte du Soleil, Aneho\n2 - La Côte du Soleil, Aneho, Kahetuba, Tuba\n3 - La Côte du Soleil, Aneho, Kahetuba, Tuba\n4 - La Côte du Soleil, Aneho, Sissepääs\n5 - La Côte du Soleil, Aneho, Välisilme\n6 - La Côte du Soleil, Aneho, Sissepääs\n7 - La Côte du Soleil, Aneho, Toit ja joogid\n8 - La Côte du Soleil, Aneho, Hotelli interjöör\n9 - La Côte du Soleil, Aneho, Hotelli interjöör\n10 - La Côte du Soleil, Aneho, Kahetuba, Vaade rannale/ookeanile\n11 - La Côte du Soleil, Aneho, Välisilme\n12 - La Côte du Soleil, Aneho, Parkimine\n13 - La Côte du Soleil, Aneho, Hommikueine\nGrand-Popo rand – 25,9 km\nLome'i rand – 40,9 km\nGrand Marche – 44,4 km\nTogo rahvusmuuseum – 46,1 km\nIseseisvuse monument – 46,2 km\nStade de Kegue (staadion) – 46,4 km\nMaybe one of the most beautiful beach/ocean views anywhere! Great option in south-eastern… 26. veebr 2020\nThe private bunglows are in a beautiful location on the Atlantic. Helena and Thierry are… 4. jaan 2020\nAneho, kõik majutusasutused\nLa Côte du Soleil ümbruskond\nLome (LFW-Gnassingbe Eyadema Intl.) – 65 min transpordivahendiga\nLa Côte du Soleil on restoran, mille spetsialiteet on kohaliku ja rahvusvahelise köögi toidud. Saadaval on hommikueine, lõunasöök ja õhtusöök.\nLa Côte du Soleil – joonealune jutt\nKokkupandavad voodid maksavad 12000.0 XOF ööpäevas\nLa Côte du Soleil – KKK\nKas La Côte du Soleil võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, La Côte du Soleil pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab La Côte du Soleil ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas La Côte du Soleil pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas La Côte du Soleil lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on La Côte du Soleil kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?


IT-ekspert: erasõidukid võiksid olla osa tasuta ühistranspordist | Digigeenius\nIT-ekspert: erasõidukid võiksid olla osa tasuta ühistranspordist\nEesti tarkvarafirma Helmese arendusjuhi ja partneri Raul Ennuse sõnul saaks Eesti esimese riigina võtta kasutusele mobiil-positsioneerimisel põhineva IT-platvormi, mis ühendab tavalised sõiduautod, rongid ning liinibussid üle-Eestiliseks tasuta ühistranspordiks.\nRaul Ennuse sõnul on olemasoleva ühistranspordi peamine probleem paindumatus – kuna liinivõrk ei vasta inimeste tegelikele vajadustele, siis on sellega logistiliselt ebamugav ühest kohast teise jõuda. “Uus tehnoloogia pakub lahendusi, mis on palju optimaalsemad kui klassikaliste massiivsete ühistranspordi- ja teedevõrgusüsteemide ehitamine ning mis oleks Eesti-suguse väikeriigi jaoks innovaatilised ja jõukohased.”\n“Paindlikkuse ja efektiivsuse tõstmiseks võiks riik kaasata ühistranspordivõrku läbi ühisjagamise ka erasõidukid. “Vaja oleks tehniliselt küllalt lihtsat taxify-tüüpi mobiiliplatvormi, mis hõlmaks nii bussid, rongid, marsruuttaksod kui ka erasõidukid. Näiteks kui inimene tahab hommikul Viimsist Ülemistele saada, siis näitab äpp talle, et buss läheb kesklinna kümne minuti pärast, aga teine viimsilane sõidab päris õigesse sihtkohta viie minuti jooksul,” rääkis Ennus.\n„Sarnast lahendust katsetati Prantsusmaal, kus väikelinna bussipeatuse tabloo näitas lisaks ühistranspordile ka lähenevaid eraautodest sõidujagajaid. Seda saaks mobiiliäpiga palju paremini ja laiemalt teha,” ütles Ennus.\n“Süsteemiga liitumine oleks autoomanikele vabatahtlik, aga neid võiks ühinema motiveerida tagurpidi maksuga – kui inimene kasutab kesklinna sõitmiseks autot alati üksi, siis tuleb tasuda nn ummikumaksu, aga kui võtta peale kaasreisijad, siis lisatasu ei kaasne,” ütles Ennus.\nIT-eksperdi sõnul võimaldab kogu transpordi mobiilse positsioneerimisega ühendamine oluliselt kasvatada liikluse efektiivsust. “Navigeerimisrakendused prognoosivad juba praegu päris hästi, millal ja kuhu inimene liigub, kus tekivad ummikud ja kuidas neid vältida. Selle infoga saab paremini planeerida nii ühistransporti kui teedeehitust,” rääkis Ennus.\nEnnuse sõnul on paljud linnaarhitektid seisukohal, et teedevõrgu laiendamine iseenesest ummikuid ei lahenda. “Optimaalne IT-süsteem vähendab autode arvu, ummikuid, õhusaastet, teedeehituseks kuluvat raha, tõstab e-riigi mainet ja Eesti elukeskkonna konkurentsivõimet. Tehnoloogia on arenenud piisavalt kaugele, et ühiskonda ja majandusmudeleid totaalselt ümber disainida. Maailma esimene tasuta ühismajandusel põhinev transpordisüsteem on lahendus, mida riik saaks arendada ja uhkusega eksportida,” lisas Ennus.\nNovembri PlayStationi tasuta mängud on rasked, head ja õudsed\nKuidas praegu Windows 7 tasuta ja legaalselt Windows 10-ks muuta?\nMobiilioperaator pakub tasuta teenust, kui lased enda telefoniekraanile reklaamid\nKolm väga head sülearvutit, millega mängudes võita\n27. jaanuar 2020 kell 21:01\n27. jaanuar 2020 kell 15:52


Teadlased jätkavad uuringuid tüvirakkudega - Meditsiiniuudised\nTeadlased jätkavad uuringuid tüvirakkudega\nNädal tagasi teatas Euroopa kohus, et inimese embrüost pärinevatele tüvirakkudele ei saa taotleda patenti. Otsuse vastu protestisid paljud tuntud teadlased. Nädala jooksul on kired pisut hajunud ning mõned patendiõigusega tegelevad juristid näevad kohtu teates isegi häid külgi, teatas Nature.\nAdvokaatide hinnangul võib uue seaduse interpreteerimine võtta aastaid. Keelatud on patentida rakke, samas lubavad kõik uue regulatsiooni tõlgendused võtta patente uurimismeetoditele. Patentida saab rakkude kasvukeskkonda, laboris kasutatavat varustust ja vajalikke keemilisi ühendeid nii, nagu seda on pidevalt tehtud, kirjutas Novaator.


Suur andmed marketing lõpetaja, Barcelona, Hispaania 2018/2019\nSuur andmed marketing lõpetaja\nPraegu rohkem andmeid loodud kaks päeva kogu meie ajalugu Contemporanea. Massive andmehaldus tuntakse Big Andmed ja on üks põhilisi võtmed tõhus ärijuhtimist. Vastavalt Gartner, turg vajab 4,4 miljonit koolitatud spetsialist valdkonnas Big andmed kokku 2017.\nHaldamine kliendi andmed ja müük võib täiesti muuta maailma turundus. See on teinud suuri kampaaniaid massiteabevahendeid ühe sõnumi mass kohandamine konkreetse sõnumi iga meile palju olulisem ja tõhus suhtlemine.\nMis magistrikursus Big Andmed Marketing me õpime, et rahuldada meie klient täpsustada meie turundusstrateegia ja tõhustada meie side. Selleks tööd projekti Big Andmed müügipiirkond, et kõige paremini andmeid ja muuta see teadmine arendamise kaudu matemaatiline ja statistiline analüüs koos kõige tõhusamaid tehnoloogilisi vahendeid.\nLõpetamisel Graduate Big Andmed Marketing teil on täiesti võimalik:\nTea ning arendada ja rakendada projekti bussiness luure / Big Andmed alal turunduse ja äri ettevõtte.\nKuidas aru saada kõik sammud projekti raames Big andmed. Algusest peale on arhitektuuri andmeid strateegia jälgida teadmisega kaevandatud andmetele.\nJuhtimine ja andmehaldus: andmestruktuur, koormus analüüs, protsessi loomine ja algoritme paremini optimeerida meie ressursse.\nOptimeerimine Marketing uurimistöös.\nCRM juhtimisvahendeid ja Business Intelligence.\nLõpetanud Big Andmed Marketing pakub koolitust konkreetselt järgmisi profiile:\nMarketing spetsialistid, side- ja tehnikud, kes tahavad võtta hüpet konkurentsivõimet.\nJuhid ja ettevõtjad, kes otsivad koolitus laiendada oma oskusi ja arendada oma ettevõtlikkust visiooni.\nStatistikud, matemaatikud ja tehnikud, kes soovivad arendada oma karjääri maailma teaduslike andmete Marketing.\nÕpilased ja junior spetsialistid otsivad võimalusi, kuidas suunata ja arendada oma karjääri valdkonnas Business Intelligence / Big andmed.\nStruktuur ja materjalid aspirantuur Marketing Big Andmed on korraldatud järgmiselt:\nMoodul 1. Sissejuhatus Maailma ja Big Andmed Business Intelligence\nBig ärianalüüsi andmeid vs\nKuidas arendada hea projekt suur andmeid\n2. Protsessi ETL moodul. Andmed Info\nKey analüüs ja loomine algoritmid\nMoodul 3. Kliendi Analytics\nKliendi Väärtuse juhtimine\nMoodul 4. kuidas kasutada Big Andmed Marketing\nEmail, SMS, postkaardi turundus\nWeb & mobiiltelefoni Analytics\nLink to and share "Suur andmed marketing lõpetaja, Barcelona, Hispaania 2018/2019"


Ergutid ja stimulandid - Toidulisandid - Fitness.ee foorum\nBy scorpion666, June 26, 2007 in Toidulisandid\nKüsimus siis oleks selles, et kui palju sisaldab fitness.ee xploder tauriini,koffeiini ja l-karnitiini ühe purgi kohta ning mitu ml üks purk on ?\nvastavalt tarbijakaitse seadusele peab see tooteinfo peal olema, toote küljes\nKogusete kohta on seal infot ainult vitamiinide kohta.\nJust jah, et kuna mul purki näpu vahel ei ole, siis enne tellimist sooviks teada, mitu mg ta sisaldab tauriini,koffeiini ja l-karnitiini.\nEdited June 27, 2007 by scorpion666\nvesi,ženšenni ekstrakt, suhkur,tauriin, ginko bilboa ekstrakt, kofeiin, L-karnitiin, B rühma vitamiinid, kirsimahl,\nToiteväärtus 100 ml kohta:\nC vitamiin 250 mg\nB3 vitamiin 63 mg\nB5 vitamiin 7,7 mg\nB9 vitamiin 1,1 mg\nB12 vitamiin 0,007 mg\nTere!! Kas see toode annab ainult julmalt energiat või on ka mingied muid toimeid ja kaua seda järjest võtta võiks. Sest see vist jutu järgi lihast ei kasvata. Keegi kes tarbinud on või teadja võiks infot anda. Aitähh!!!!!!!!!!\nLihtne küsimus ... mis kasvatab üldse lihast? Lihtne vastus ... treening ja toitumine. Ja lihtne loogika ... Xploder ju otseselt mõlemaga seotud.\nselles mõttes kyll ja et kui ta annab mingi ulme energia siis teed ka trenni ulmelt....teed rohkem ja see siis aitab lihaste kasvule..\nKeegi ei tea siis palju see toode ženšenni ekstrakti, tauriini, ginko bilboa ekstrakti, kofeiini ja L-karnitiini sisaldab? Fitness.ee oma toode ju ometigi. Või segatakse umbes kokku?\nKas on olemas sellist toodet mille põhi eesmärk on anda tarbijale selline powereffekt- jõudu mitte just otsestelt lihast kasvatada, ega rasva põletada vaid just jõudu???\nEdited March 31, 2009 by gymer\nKui treenid suurte raskustega ja väikeste kordustearvuga, siis peaks põhiline areng toimuma jõu arvelt, mitte nii väga lihase kasvu arvelt (nagu veidi väiksema raskusega ja suurema kordustearvuga treenides). Kuigi kindlasti ei saa lihase kasvu täiesti vältida kui selline soov on. Toidulisanditest otseselt kreatiin annab jõudu.\nFast'i ACC näiteks,kuid arvesta et toidulisandid pole mingid imerohud mis järsku annavad meeletult jõudu.\nlühikeseks ajaks annab ju energiat ka glükoos.\nIse söön enne trenni valgu- ja rasvarikka eine. Energiajoogid on mõttetud, aga millalgi võtsin enne trenni kofeiinitablette aga see komme mul maha jäetud. Olen aru saanud, et väsimustunne jmt on kõik tingitud siiski enamasti toitumise korrasolust.\n1 greip koos suhkruga enne trenni.. , magustoiduks\na see on suht maitse asi, päris paljud ei suuda seda super tsitrus vilja süüa\nTahaksin siis teada kuulda inimestelt, kes seda kasutanud on? et kuidas hindate asja jne. ja 1 küsimus on siiski et kuidas on 65gr kotikese toiduväärtus 400kcal?\nTänan äramärkimast, see kala oli sinna valesti jäänud. Kotikese kaloraaz peaks olema ca 230kcal, seda siis seetõttu, et Massacra sisaldab ca 35 g süskareid ja paarkümmend grammi erinevaid aminohappeid ka. Olimpi netilehel kaloraazi ei ole, võin homme kotikese pealt uurida ja üles panna.\nIgatahes tegu tugevaima ergutiga, mis Fitshopil müügil. Väga hea komplekstoode: sisaldab erinevaid kreatiine, vitamiine, aminohappeid jpm kõike üheskoos.\nNagu iga asja puhul, on toime veidi individuaalne. Mõnele mõjub paremini, teisele mitte.\nIse olen kasutanud kord-paar nädalas enne raskemaid trenne. Sisaldab suht palju süsivesikuid, sellega tuleks arvestada, lahustuvus ei ole kõige parem ning maitse veidi jahune, aga siiski kõige parem erguti.\nKasutamis kogemus ütleb, et ei tööta Individuaalne värk, proovi kindlasti.\nEdited June 14, 2010 by timo116\nkui jutt juba ergutitele läks, siis küsiks isiklikke kogemusi: kas keegi oskab mõnda trennieelset ergutit soovitada (no nt mida enne jõusaali tarbida)?\nnt minu puhul fitness.ee xploder ning see olimpi... mis ta nüüd oligi, thermo speed shot vms ei teinud küll miskit.\nAll-Stars'i Liporush - purgis tervelt 200mg koffeiini+terve hunnik muud head. Kui see ka südant põksuma ei võta siis on midagi väga valesti. Mul võtab igastähes higi täiega lahti ning vere keema parajalt.\nJack3d annab küll tuntava mõju.\nTeine mis annab super pumbatuse ja tõmbab käima on Musclepharmi Assault


Viis müüti, mida lemmikloomade steriliseerimise/kastreerimise kohta endiselt usutakse - Lemmikloom\nViis müüti, mida lemmikloomade steriliseerimise/kastreerimise kohta endiselt usutakse\nKassi või koera steriliseerimine/kastreerimine on vastutustundliku lemmikloomapidamise oluline osa, sest see hoiab ära soovimatud pesakonnad. Kastreerimata isased kipuvad jooksuajaga emase lõhna tundes ka sageli koduaiast plehku pistma.\nInimestel on tihti vale ettekujutus, kui tegemist on lemmiklooma steriliseerimise ja kastreerimisega. Tegelikult ei kujuta see, loomaarstidele tavapärane operatsioon endas midagi hirmsat. Järgnevalt lükkame ümber mõned levinumad steriliseerimise/kastreerimise müüdid.\nMüüt: minu koer või kass on liiga vana, et teda saaks steriliseerida või kastreerida.\nKuigi lemmikloomade jaoks on optimaalne aeg noor iga, võib seda protseduuri teha igal ajal. Optimaalne vanus, mil veterinaarid kasse lõikavad on umbkaudu 6 kuud. Koeri lõigatakse siis, kui nad on täiskasvanuks saanud, üldjuhul peale esimest jooksuaega. Ka koerad ja kassid, kes on vanemad või kellel on pojad sündinud, saavad steriliseerimisest ja kastreerimisest kasu.\nMüüt: parem on lasta oma lemmikloomal kõigepealt üks pesakond ilmale tuua.\nSee on vana ja kulunud müüt, millel ei ole meditsiinilisi tõendeid. Tegelikult on tiinuseperiood, poegimine ja pesakonna üles kasvatamine lemmiklooma jaoks kurnav nii vaimselt kui ka füüsiliselt. Esimene pesakond ei ole steriliseerimise/kastreerimise jaoks vähimalgi määral oluline. Emase koera steriliseerimine vähendab rinnanäärmevähi või emaka infektsioonide ohtu. Varakult kastreeritud isastel on eesnäärmepõletikuga seotud riskid väiksemad.\nMüüt: mu kassi või koera kastreerimine muudab ta end vähem „meheks“.\nSu koer või kass ei läbi identiteedikriisi, kui ta on kastreeritud. Kastreerimine ei muuda lemmiklooma põhilist isiksust, samuti ei teki tal protseduuri tõttu mingit emotsionaalset reaktsiooni. Isiksuse kujundamisel mängivad hormoonidest enam rolli geenid ja keskkond.\nMüüt: steriliseerimise ja kastreerimise protseduurid pole ohutud.\nNii koera kui ka kassi steriliseerimise ja kastreerimise protseduurid on rutiinsed ja reeglina ohutud. Need protseduurid viiakse tavaliselt läbi päeva alguses, et lemmikloomad saaksid pärastlõunal koju tagasi minna. Operatsiooni ajal on koerad ja kassid üldnarkoosis, nii et nad ei tunne valu. Pärast võivad mõned lemmikud küll pisut ebamugavust tunda, kuid ka need märgid peaksid paari päevaga kaduma. Kuigi ükski üldanasteesias operatsioon ei ole sajaprotsendiliselt ohutu, on tõsised kahjustused steriliseerimise ja kastreerimise operatsioonide tagajärjel siiski väga haruldased. Võimalikud riskid on viidud miinimumini.\nTavaliselt kulub lemmikloomal operatsioonist taastumiseks ligikaudu nädal. Tõenäoliselt avastad, et suurimaks väljakutseks on hoida taastumisperioodi jooksul oma lemmikloom vaikse ja mitteaktiivsena, sest sageli ei häiri neid enam miski.\nMüüt: kui ma oma lemmiklooma steriliseerin või kastreerin, hakkab ta kaalus juurde võtma.\nLemmikloomade steriliseerimine või kastreerimine ei põhjusta nende kehakaalu tõusu. Ehkki mõnel koeral ja kassidel võib nende ainevahetus pärast operatsiooni aeglustuda, võtavad lemmikloomad kaalus juurde mitteaktiivsuse või seetõttu, et nad on ületoidetud. Kui su lemmiklooma kaal on pärast steriliseerimist või kastreerimist tõusnud, vähenda ta toidukogust ja suurenda ta aktiivsust väljas.\nLemmiklooma steriliseerimise või kastreerimisega saad aidata päästa elusid ja hoida ära soovimatud pesakonnad. Isegi kui sul on tulevasele pesakonnale kodud välja valitud, võiksid need inimesed hoopis varjupaigast mõne looma päästa.


Diagrammi loomise nõustaja - Andmejadad\nSellel Diagrammi loomise nõustaja lehel saab muuta eraldi iga andmejada lähtevahemikku, sealhulgas silte. Muuta saab ka kategooriate vahemikku. Sa võid esmalt valida andmevahemike lehelt andmevahemiku ja seejärel eemaldada mittevajalikud andmejadad või lisada andmejadad teistest lahtritest.\nKui tundub, et sellel lehel on liiga palju sätteid, määra andmevahemik dialoogis Diagrammi loomise nõustaja - Andmevahemik ja jäta see leht vahele.\nVali Lisamine - Diagramm...\nTee diagrammil topeltklõps ja vali Vormindus - Andmevahemikud\nSee dialoog on saadaval ainult Calc'i või Writeri tabelitel põhinevate dialoogide jaoks.\nAndmejadade loendikastis on kõikide aktiivse diagrammi andmejadade nimekiri.\nAndmejadade korraldamiseks vali loendist kirje.\nUue andmejada lisamiseks valitud kirje alla klõpsa Lisa. Uus andmejada on sama tüüpi valitud kirjega.\nValitud kirje eemaldamiseks andmejadade loendist vajuta Eemalda.\nNuppudega nool üles ja nool alla saab valitud kirjet nihutada loendis üles- või allapoole. See ei muuda andmete järjestust andmeallika tabelis, vaid mõjutab ainult andmete kujutamist diagrammil.\nKirje omaduste vaatamiseks ja redigeerimiseks klõpsa sellel kirjel loendikastis.\nAndmevahemike loendikastis on on rollide nimed ja andmejadade komponentide lahtrite vahemikud.\nKlõpsa kirjel ja redigeeri alloleva tekstikasti sisu.\nTekstikasti kõrval olev silt vastab parasjagu valitud rollile.\nSisesta vahemik või klõpsa Vali andmevahemik dialoogi minimeerimiseks ja andmevahemiku valimiseks hiire abil.\nKui soovid lisada andmevahemikku, mis koosneb mitmest eri kohas paiknevast lahtrite alast, sisesta esimene vahemik, seejärel lisa tekstikasti käsitsi semikoolon ning sisesta järgmised vahemikud. Vahemike eraldajaks on semikoolon.\nVahemik andmete rolli, näiteks Y-väärtuste jaoks, ei tohi sisaldada sildi lahtrit.\nKategooriate ja andmesiltide redigeerimine\nSisesta või vali andmevahemik, mida kasutatakse kategooriate tekstina või andmesiltidena.\nSõltuvalt diagrammi tüübist kuvatakse teksti kas X-teljel või andmesiltidena.\nDiagrammi loomise nõustaja - Diagrammi tüüp\nDiagrammi loomise nõustaja - Andmevahemik\nDiagrammi loomise nõustaja - Diagrammi elemendid\nTitle is: Diagrammi loomise nõustaja - Andmejadad


Sirje Rank • 23. juuni 2016 kell 1:15\nLondon referendumi eel Foto: Scanpix/Reuters\nIiri päritolu Dara kavatseb hääletada Euroopa Liidust lahkumise poolt, sõber John toetab liidus jätkamist. See ei sega neil mõnusasti koos õhtul õlut rüüpamast.\nDara jaoks on kaks peamist põhjust, miks ta kavatseb hääletada liidust lahkumise poolt. Üks on immigratsioon, mis käib tema sõnul Suurbritanniale üle jõu, ja teine on demokraatia defitsiit Euroopa Liidus.\n„Ma olen ise ettevõtja ja palkan hea meelega välismaalasi, kuid selliseid, kellel on vajalikud oskused,“ ei ole Dara sugugi seda meelt, et uks kinni kõigi ees. Ideaalis näeks ta ka Suurbritannial sarnast sisserände reguleerimise süsteemi nagu on Austraalial, kus tulla tahtjad peavad läbima tiheda punktisüsteemi sõela. Eriti pahandavad Darat pagulased, kellele antakse kohe „viie magamistoaga korter“, samas kui aastaid järjekorras olnud ja makse maksnud britid peavad vesise suuga pealt vaatama.\nSelle jutu peale elavneb ka John, kes arvab samuti, et pagulasi ei peaks nii lahkelt Euroopasse kutsuma nagu tegi seda Saksamaa kantsler Angela Merkel. Lahendus oleks tema arvates selles, et Euroopa riigid aitaksid kehvema elujärjega riike kohapeal järele - investeerides ja ehitades. Dara õiendab kohe vahele, et Suurbritannia on see riik Euroopas, mis kõige enam arenguabile panustab, teised – see va Euroopa Liit – on seal kärpekohta näinud.\nJohn kavatseb hääletada Euroopa Liidus jätkamise poolt. Põhjenduseks toob ta majanduslikud kaalutlused - John kardab, et Suurbritannia majandus kannataks, kui riik liidust lahkuks. Ta on nõus sellega, et Suurbritannia mõjukus on suurem, kui hoitakse teiste Euroopa riikidega ühte. Mitte et Suurbritannia üksi hakkama ei saaks. „Saab! Sest meil on meie oma Briti nael,“ jõuab John õhtu jooksul mitu korda kiita endist rahandusministrit Gordon Browni, kelle „viis tingimust“ (mis ei olnud täidetud) britid ühisrahast eemal hoidsid.\nÜhiselt kiruvad mehed, kuidas Euroopa Liidus pole mehhanismi, mis võimaldaks võimul olijaid maha võtta, kui rahvas neid enam võimul näha ei taha. Torisetakse nende väheste ELis toimunud referendumite üle, kus lasti niikaua hääletada, kuni soovitud vastus käes. „Selline „demokraatia“ mulle ei istu,“ põrutab Dara. Pika tiraadi peab ta ka sellest, kuidas Suurbritannia peaminister David Cameron läks brittide nõudmistega Brüsselisse, kuid läbirääkimiste lõpuks „EI SAANUD MITTE MIDAGI!“. Nii tuleb brittidel minna oma teed – hoida ühte USA, Kanada, Austraalia ja Suurbritannia endise impeeriumi riikidega. Samas tunnistab Dara, et loodab vargsi, et liidus jätkamise pooldajad siiski õhkõrna enamusega peale jäävad. „Minu hääle ei ole niivõrd lahkumise poolt, kui demokraatia puudumise vastu,“ ütleb ta.\nKüsimuse peale, kas britid näevad Euroopa Liitu veel ka kui rahu tagatist, tuleb Daralt kiire ja kategooriline vastus. „Rahuprojekt on NATO. Punkt,“ läheb ta jälle hoogu.\nMehed uurivad huviga ka omaltpoolt vastu, kuidas Eestis asju nähakse ja nii see õhtu veereb. Korraga oleme pubisse jäänud viimane seltskond, laua ääres seisab väsinud baarimees ja vabandab, et peab meid välja viskama.\n„Ma saan sinu seisukohtadest aru,“ patsutab Dara mulle õlale. „Aga mina arvan teistmoodi. See ongi demokraatia.“\nLahkumine läheb kiireks, vihma ladistab, nii ununeb ühispilt kahjuks tegemata.


Saa laen sularahas ja sinu pangakontole ei jää ühtegi märget sellest et oled võtnud laenu laena soodsalt Kiirlaenud Internetist\nSaa laen sularahas ja sinu pangakontole ei jää ühtegi märget sellest et oled võtnud laenu laena soodsalt\n. Paljud kasutavad kiirlaenu ootamatult purunenud tehnika asendamiseks, auto parandamiseks või hoopis remonditööde teostamiseks kodus. Ärge unustage, et olenemata laenuliigist on iga laen kohustus ning sellesse tasuks suhtuda täie tõsidusega, sama kehtid ka smslaenu ja kiirlaenu puhul. on võimalik pikendada otse veebilehelt, mis suunab teid laenu pikendamise maksetaotlusega ise otse panka. Laenumakseid on võimalik ka edasi lükata, see on tasuline teenus, mille maksumus jääb mõnekümne euro kanti. Laen arvuti tagant lahkumatta, взять кредит в Эстонии.\n. Kiirlaenu võtmisekd tuleb enda isik dokumendi abil kinnitada. Peale selle ei tohi teil olla eelnevate laenulepingute tingimuste rikkumisi. Kuigi võite arvata, et te seda võimalust ei vaja, siis igaks juhuks võiks teil vajadusel selline valikuvõimalus olla. Lisaks on vajalik esitada konto väljavõte. Ekspressraha veebilehel on vastav tabel, kus on väljatoodud kõik kiirlaenu summad ja laenu pikkused, vajutades konkreetsele summale, suunatakse teid edasi avaldust täitama. Smsraha palub võimalust ka lisalaenu võtta. Samuti peab inimesel olema igakuine, stabiilne netopalk. Nii ei võta te endale kaela kiirlaenu, mida hiljem maksta ei suuda või mis on teie jaoks igatpidi liiga kallis. Loomulikult nagu kõigi teiste laenufirmade puhul on eelduseks stabiilse, igakuise olemasolu ning vajadusel konto väljavõttega tõestamine. Laenu andev ettevõte soovib kindlasti veenduda, et olete kiirlaenu saamiseks sobilik kandidaat. Kui olete saanud positiivse laenu otsuse, saate oma krediidikontolt võtta piiramatult selle krediidi ulatuses. taotlemiseks on vajalik Eesti sissekirjutuse aadress, ilma selleta kahjuks laenu ei saa. Olles Ferratumi püsiklient saate laenu võtta ka sms-i teel. Kui olete tarbinud kiirlaenu teenus ja soovite hiljem pangast suuremat laenu võtta, võib see takistuseks saada. Kõik andvad ettevõtted ja nende tingimused on erinevad, sellepärast tuleb enda jaoks parima valimiseks neid põhjalikumalt uurida. Selline tingimus on loodud nii teie, kui ettevõtte enda käisteks pettuste eest ning riskantsete laenude vältimiseks. Kõigepealt tasutakse intresse ning alles seejärel põhisummat. Saa laen sularahas ja sinu pangakontole ei jää ühtegi märget sellest et oled võtnud laenu laena soodsalt. Kui tagastate laenu ennetähtaegselt on see teile soodsam. Kui tutvute laenu tingimustega enne selle võtmist, siis säästate end paljudest probleemidest. Võtta kiirlaenu kodust lahkumata võib otse meie veebilehel, valides välja ühte soodsatest pakkumistest. Parem ennast hästi kurssi viia, kui võtta endale laenu, mis teile tegelikult ei sobi. Kui olete sagedane kiirlaenu tarbija, sest ei tule oma palgaga toime on pangast laenu saamine peaaegu võimatu või peate neile laenu saamiseks esitama lisatagatise või käendajad. Olenevalt teie laenulimiidile saate esitada ka mitu laenutaotlust. Selleks kontrollivad nad kindlasti ka maksehäirete registrit. Kiirlaenu pakkuvatest ettevõtetest lähemalt.. Kindlasti on Eestis tunduvalt rohkem kiirlaenu andvaid ettevõtteid. Enne kiirlaenu võtmist tuleks ettevõtteid, mis sellist laenu pakuvad omavahel põhjalikumalt võrrelda, sest ainult nii leiate enda vajadustele ja võimetele kõige paremini sobiva laenu. Kui täidate ära kõik laenu võtmiseks sätestatud tingimused on laenu saamine oma arveldusarvele kõigest minutite kuni paari tunni küsimus. Laenu võtmine leiab aset läbi nende portaali virtuaalkonto, millega saate raha nii välja võtta, kui sisse panna. Isikutuvastus dokumendi alusel ainult ettevõtte kontoris või Omniva postkontoris. Pank näeb kiirlaenu teenust teistmoodi, kui selle tarbijad, riskikäitumisena. Laenu saamise kiirus oleneb mitmetest faktoritest nagu näiteks: millal kiirlaenu taotlesite, kui pikad on laenutaotluste järjekorrad, kui kiiresti töötab teie pank või kas teil on laenu väljastava ettevõttega sama pank. Esmakordsel teenuse kasutamisel tuleb läbida isikutuvastus. Laenu on võimalik kätte saada nii sularahas kui ülekandega teie isiklikule arveldusarvele. Parimatele klientidele on loodud “Püsiklient PLUSS“ programm, mis võimaldab mitmeid soodustusi. Kui kiirlaenu otsus on positiivne laekub raha teie arvele kõigest minutitega. Põhjalikuma info iga kiirlaenu kohta eraldi leiate ettevõtte kodulehelt. Kõige täpsemad tingimused saate teada, kui külastate laenufirma kodulehte või helistate neile, ärge kartke seda teha, kui teil on küsimusi laenu kohta. Selle jaoks võite kindel olla, et enamik kiirlaenu andvatest ettevõtetest küsib teilt konto väljavõtet. Püsikliendid saavad BestCredit`st võtta ka lisalaenu. Teil on õigus ka tagastada kogu summat enneaegselt.\n. Kõik need faktorid mängivad laenu saamise kiiruses suurt rolli. Kui plaanite võtta suuremat kiirlaenu vaadake kindlasti, et laenufirma pakuks võimalust makseid edasi lükata. Muidu väheneb uue laenu saamise võimalus tunduvalt. Laenu staatus on märgitud erinevate värvidega, et saaksite sellel lihtsalt silma peal hoida. Selles artiklis vaatame lähemalt kiirlaenu tingimusi ning erinevusi smslaenust. Mistahes laenu taotlemiseks Ferratumist ei tohi inimesel olla maksehäireid ega teisi võlgnevusi. Meie tegime lühikese kokkuvõtte kiirlaenu andvatest firmadest, mida inimesed rohkem kasutavad ning tutvustasime nende tingimusi põgusalt. Mugav on see, et kiirlaenu ja teiste laenude taotlusi vaadatakse läbi ka laupäeval. Kui soovite kiirlaenu võtta aga teil on küsimusi, millele veebileht vastata ei oska, helistage kindlasti laenufirma konsultandile. Kui soovite kiirlaenu eriti kiiresti kätte saada, siis saate pisut lisa maksta ja laen kantakse teie arvele kohe. Sellisel juhul arvestatakse intresse ainult tagasimaksmise kuupäevani. Lähemalt Eestis pakutavatest kiirlaenudest: Monefit on uudne lahendus ja pakub Kui hakkate seda laenu kasutama, tekib teile automaatselt maksegraafik. Samuti toome välja populaarseimad ettevõtted, kust tänapäeval kiirlaenu võetakse. See toimib naagu krediitkaart. Kõik oleneb muidugi ka sellest kui tihti te kiirlaenu võtate, millises summas ja mis eesmärgil. Kiirlaenu saab taotleda BestCredit veebilehe või rakenduse kaudu. Mõned kiirlaenu andvad ettevõtted nõuavad ka sissekirjutuse omamist rahvastikuregistris ning ilma selleta laenu ei anna.\nKõige lihtsam on laenu võtta juhul kui see netopalk laekub teie isiklikule pangaarvele, sest enamik kiirlaenu pakkuvatest ettevõtetest nõuab laenu taotlemisel konto väljavõtet. Lisaks palgale on oluline ülevaade teie igakuistest tuludest ja tuludest. Selleks, et kiirlaenu saamise protsessi omalt poolt kiirendada vormistage laenuavaldus tööajal, kasutage laenu väljastavat ettevõtet, millel on sama pank, mis teil ning olge oma krediidivõimekuses enne laenu taotlemist kindel. Selle teenuse tasu lisatakse teie kiirlaenule. Identifitseerimine kodust lahkumata ID-kaardiga või eelnevalt kokkulepitud Omniva postkontoris. Pikendamise tasu on jooksev intress. tagasimakse perioodi on võimalik pikendada. Creditstar otseselt kiirlaenu ei paku, kuid neil on väga hea kiire laenamise võimalus, selleks on krediidikonto. Kiirlaenu võib tagastada kas sularahas või ülekandega pangakontole.\n. Positiivse laenuotsuse korral, laenub kiirlaen teie arveldusarvele praktiliselt ilma viivitusteta. Taotluse saate teha nii internetis kui telefoni teel. Kiirlaenu eeliseks on selle kättesaamise kiirus. Selle saamiseks peab kliendil olema laitmatu maksekäitumine ja krediidiajalugu. Kiirlaen ja sms laen on oma tingimuste poolest äärmiselt sarnased laenud ning tihti kipuvad inimesed neid omavahel segamini ajama. Peale selle kui olete ära vormistanud kiirlaenu online režiimis, peate te täitma laenulepingu tingimusi, mis tähendab seda, et te peate seda ka õigeaegselt tagastama. Kui aga võtate laenu mõistlikult võib selline teenus teid paljuski aidata. Laenu tagasimakseid on võimalik ka edasi lükata. Kui olete uus klient, pakub Ferratum teile äärmisel madalaid intresse. Limiit suureneb ajaga ning oleneb sellest, kuidas olete oma eelnevad laenud tagasi maksnud, samuti oleneb see teie sissetuleku suurusest. Te ei pea raiskama oma aega laenuandjate otsimisele ning seeläbi saate veelgi rohkem kiirendada rahaliste vahendite saamise protsessi. Esimest korda laenu võttes on võimalik oma isik identifitseerida kodust lahkumata, kasutades selleks mobiili ID või ID-kaarti. Säästke enne laenu võtmist kõigi aega ja vaadake kõik vajaminev ise üle, siis ei pea te hiljem pettuma, kui mingil põhjusel teile kiirlaenu ei anta\nSoodsad kiirlaenud anname laenu väikefirmadele\nAnname alljärgnevalt sulle paar ideed, mida võiksid tuleval nädalavahetusel teha


Skandaal - leiti 231 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "skandaal" leiti 231 faili\naastal San Diego, California, USA Asutajad ja esialgsed töötajad:  Chris Cole  Gary Story  Ed Beck  Kevin Keyes  Richard Diederich 1989.aastal sai juhatuse esimeheks John Moores (1989-2000, 2002) Astus tagasi 2003.aastal, mil kuulutati välja pankrott Kontorid: Ameerikas, Euroops ja Aasias PETTUS • 2000-2002 • Mitme...\nKas rahaga ostetav on tänases Eestis olulisem kui ausus ja seaduslikkus? Arvan, et selle teema puhul on kohane aluseks võtta politseide altkäemaksu võtmise skandaal , kuna selle avastamine oli alles hiljuti. Minu arvates selle avastamine ei õpetanud kõiki altkäemaksu võtjaid ja nad tegelevad sellega edaspidigi. Mis on üldse altkäemaks? Altkäemaksu andmine...


EOÜ - Punane nimestik\nPunaseid raamatuid ehk nn. punaseid nimestikke koostatakse liikide ohustatuse hindamiseks. Neil ei ole küll otsest õiguslikku jõudu, kuid kõige värskematele andmetele tuginedes juhitakse nendega tähelepanu enam kaitset vajavatele liikidele ning need on looduskaitsetegevuse korraldamise aluseks. Tänapäevased punased raamatud on olemuselt andmebaasid.\nJärvekaur on üks Eesti ohustatumaid haudelinde.\nEsimese väljasuremisohus olevate taime- ja loomaliikide nimestiku kinnitas Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) aastal 1949. Eestis on punaste raamatute koostamist koordineerinud Eesti Teaduste Akadeemia looduskaitse komisjon. Esimene Eesti punane raamat koostati aastatel 1975-1979 ning anti laiale lugejaskonnale mõeldud trükisena välja 1982. Hiljem on raamatut uuendatud 1988. ja 1998. aastal. Sel sajandil võeti Eestis punaste nimestike koostamisel kasutusele rahvusvahelise looduskaitseliidu (IUCN) ohustatuse kategooriad.\n2008. aastal valminud viimases Eesti punases nimestikus tunnistati haudelinnuna Eestis väljasurnud liikideks rabapistrik, punakurk-kaur, veetallaja ja habekakk (viimane liik on nüüdseks küll uuesti pesitsema asunud). Kõige ohustatumateks liikideks hinnati meil pesitsevatest linnuliikidest suur-konnakotkas, madukotkas, must-harksaba, tuttlõoke, merivart, siniraag, järvekaur, must-toonekurg, tõmmukajakas, rabapüü, roherähn, niidurüdi, tutkas ja sooräts. Läbirändajatest on eriti ohustatud liigiks väike-laukhani ja meil talvitavatest merelindudest kirjuhahk. Ohualdiste liikide kategooriasse kuulub 22 ja ohulähiste liikide hulka 32 linnuliiki.\n2019. aastal algas ohustatuse hinnangute uuendamine. Eesti linnuliikide ohustatuse hindamist korraldab Eesti Ornitoloogiaühing.\nIUCN punase nimestiku kategooriad ja kriteeriumid (2012).


TÄISMAHUS: Minister Keit Pentus-Rosimannus klopsib kiirustades kokku seireametit - Eesti Päevaleht\nEesti 25. veebruar 2013\nTÄISMAHUS: Minister Keit Pentus-Rosimannus klopsib kiirustades kokku seireametit\nMuudatustega kaob 1. maist minevikku EMHI kui Eesti ühe tuntuma riigiasutuse nimi.\nIlmselt pole ükski teine ministeerium viimastel aastatel niivõrd agaralt oma allasutusi reforminud kui keskkonnaministeerium. Mäletatavasti sündis 2006. aastal, kui kaitsealade administratsioonid liideti, riiklik looduskaitsekeskus, millest juba kolme aasta pärast tekitati maakondlike keskkonnateenistuste ja kiirguskeskuse liitmisega praegune keskkonnaamet. 2010. aastal moodustati jälle kahest asutusest keskkonnateabe keskus (KTK), millest nüüd tahetakse Eesti meteoroloogia ja hüdroloogia instituudiga (EMHI) ühendades luua uus, ligi 300 töötajaga keskkonnaseire asutus.\nVõimalike ümberkorralduste tulekut hakkasid kahe asutuse töötajad kahtlustama juba mullu, kui ilmajaama töötajaskond Toompuiesteel asuvast vanast ministeeriumihoonest Mustamäe teele KTK hoonesse kupatati.\n„See on täielik absurditeater, mis siin toimub. Neil, kes uusi struktuure joonistavad, pole õrna aimugi, millega kahes asutuses tegeletakse. Idee ise ju polegi üdini halb, aga kõik küsivad, miks on vaja kaks hästi toimivat asutust niimoodi ülepea kiirustades laiali lõhkuda,” imestasid anonüümsust palunud KTK ja EMHI töötajad.\nAsutuste ühendamisega on ministeeriumil tõesti millegipärast tuli takus. Kui ametlikult sai liitmine täiskäigu mõni nädal tagasi, siis juba 1. mail peab uus asutus tööd alustama. Kardetakse, et ümberkorraldusi saatvas segaduses võib kannatada mõnegi riiklikult väga olulise ülesande täimine, mille eest ühendatavad asutused vastutavad. Näiteks EMHI osutab elutähtsat hoiatuste ja ilmaprognooside teenust, millest sõltub muu hulgas kogu lennuliiklus.\n„Meie eesmärk on keskkonnaseisundi hindamisel saada süsteemsemat tulemust kui seni ja selleks koondada sarnase asjaga tegelevad inimesed ühise juhtimise alla,” selgitas uue asutuse loomise vajadust Pavel Ivanov keskkonnaministeeriumi avalike suhete osakonnast. „Kuna ettevalmistused on käinud mitu aastat ja kõik asjaosalised on senini pidanud asutuste liitmist vajalikuks sammuks seire tõhusama korraldamise tagamiseks, siis me ise sellist kiirustamist ei tunneta. 1. mai on ainult vahepeatus ja sisuline väga oluline töö saab jätkuda alles siis, kui asutused on liidetud.”\nSeejuures nimetas Ivanov keskkonnaministeeriumi jaoks äärmiselt oluliseks, et ümberkorralduste tõttu ei peatuks ükski keskkonnaseire programm ja et ka lennundusmeteoroloogiaga seotud üksused saaksid rahulikult oma ülesandeid jätkata.\nArvatavasti hakkab uut asutust juhtima Jalmar Mandel, kes sai mullu Jaan Saare asemel EMHI peadirektoriks.\nteaduste akadeemia looduskaitse komisjoni esimees\nPraegusest kavast võib välja lugeda, et alles pärast uue asutuse moodustamist hakatakse sisuliselt analüüsima, kuidas seirekorraldust – andmekogumist, info töötlemist ja kasutamist – paremaks muuta. Selline analüüs ja visioon peaks meil olema arutada enne igasuguseid ümberkorraldusi.\nNäiteks teeb mind uue asutuse moodustamise kavas ettevaatlikuks, et keskkonnaameti alt võetakse ära bioloogilise mitmekesisuse seire. Info tekkimise ja kasutamise institutsioonilise lahutamisega kaasneb alati oht, et infovahetuse puudulikkuse tulemuseks võivad olla samasugused äpardused, nagu juhtus Taevaskojas. (Looduskaitsjatelt kooskõlastust küsimata lasi RMK tallata ATV-dega roopad esimese kaitsekategooria seeneliigi elupaika – toim.) Üksnes majanduslikku kokkuhoidu taga ajades võime jõuda olukorda, kus Exceli-tabelis on kõik korras, kuid päriselus võib asi olla vastupidi.


Imelikud asjad juhtuvad - lapsemure.ee\nImelikud asjad juhtuvad\n#1 Postitas muah*\nNii, selle loo pärast mis mul juhtus ei tahagi ma väga magama minna. Proovin aru saadavalt seletada ja abi saada. Üleeile enne eilse öö magama minemist ma panin oma toa tuled kustu ja telefoni lahtiselt ühe karbi peale mis oli mu öölaual(selline klapp on millega telefoni lahtiselt ja püsti seisma panna) ja mu öölaual on pikendusjuhe ja panin sinna põlema oma panda lambi, telefonis käis mul deezeri muusika ja hommikul kell 5 kuskil ma ärkasin ja mu toa suured tuled põlesid, panda lampbei põlenud ja telefon oli kinnise klapiga keset lauda. Ja see öö mis just ära oli ma panin oma lambi põlema nagu tavaliselt, telefon oli ilma kaanteta toetatud asendis pikendus juhte peal (et püsti nagu oleks) ja mu suured lambid ka põlesid ja täna hommikul ärkasin ja vaatasin, et lamp enam pole, pimedas katsusin ja seda polnud, telefon oli lihtsalt pikendus juhtme pistikute all mitte püsti ja ma ei leidnud lampi, veidi nihutasin ennast voodis ja lamp oli mu õla all (olin peal sellel). Mulle saadeti enne seda kaks kett kirja kus pidi mitte jagamisel surnud tüdruk tuppa tulema, aga mina seda ei jaganud, sest kes ikka kettkirju usub. Aga kuu mulle näkku ei paista ja keegi mu perest toas ei käi, ema niisama mu toas ei käiks (kõva unega) ja ega suuremal vennal ka minu tuppa asja pole. Ma ei saa enam aru kas ma olengi kuutõbine või ongi mõni paranolmaalse värgiga tegu, olen mitu aastat siin elanud ja enne seda pole midagi juhtunud. Mida teie sellest arvate?\n18 Okt 2015, 00:02\nRe: Imelikud asjad juhtuvad\n#2 Postitas muah*\nTeisel korral ma ei läinud põlevate suurte tuledega magama. Mõlemal ööl olid kinni\n18 Okt 2015, 00:04\nÄkki rabeled ise lihtsalt läbi une viimasel ajal ja lükkad oma lampe ning telefone kuhugi mujale.\n18 Okt 2015, 00:05\n#4 Postitas muah*\nAga kuidas esimesel korral said mu suured toa tuled põlema minna? Lüliti vajutamiseks on mul vaja püsti tõusta.\n18 Okt 2015, 00:07\n#5 Postitas muumitrollu\nÄkki kõnnid unes?\n18 Okt 2015, 00:23\nKettkiri küll selles olukorras süüdi pole - mõtle ise, kust see võimas kettkiri siis ometi tulla sai? Ikka on see ju kellegi poolt niisama välja mõeldud.\nKas sa oma pere käest juba küsisid, et ega keegi toas ei käinud? Kas sul koduloomi on? Üldiselt võib inimene une pealt päris palju asju teha nii, et ta ise ei mäleta. Selleks ei pea isegi kuutõbine olema, vaid piisab unine olemisest. Ehk ärkasid, käisid näiteks tualetis ja siis muuhulgas liigutasid ka siis seda telefoni või lampi või lülitit vms. Mul on endalgi tihti nii, et ei mäleta, mida olen poole une pealt teinud, telefonile vastates rääkinud, kirjutanud jms. Midagi paranormaalset kahtlen, et sul seal on. Igal juhul pole see mingi kettkirja surnud tüdruk, selle üle ära küll muretse.\n18 Okt 2015, 00:24\n#7 Postitas muah*\nÖösiti ma enda toast välja ei lähe ja asju ma ka ei puutu, toaletis kõin ma enne ja põrast magama minekut ja mu kutsa minu tuppa ei pääse kuna ta varastab sokke ja neid pliiatseid ja värke. Lampi ma suvakalt pistikust välja ei tõmba. Tavaliselt magan ikka väga kõvasti, sest see mõni tund ongi ainus mida ma puhkamiseks nautida saan. Mu peres ongi hetkel ainul mu ema, vend ja mina ja nemadgi on vastust eitanud.\n18 Okt 2015, 00:41\n#8 Postitas Annuisnotonfire\nSiis oledki ma arvan kuutõbine, või lihtsalt kõnnid unes.\n18 Okt 2015, 01:11\n#9 Postitas muah*\nSee öö jälle mu suured kuu tuled olid hommikul kinni. Arvan ka, et olen kuutõbine, sest ma ültse ei mäleta, et ma ärkasin\n18 Okt 2015, 12:33\n#10 Postitas muah*\nMa jäin lahtise ulsega magama ja ema oli tulnud lampi kustutama ja pani tule kinni, see öö pani ema tuled kinni, aga eelmistest ei tea keegi kes seda tegi.\n18 Okt 2015, 12:38\n#11 Postitas R.S.\nKõnnid unes jah ilmselt. Ma olen unes ka näiteks narist alla roninud kunagi.\n18 Okt 2015, 12:52\nKui võimalik, siis saad äkki panna mingi kaamera vms filmima ja siis hommikul sealt vaadata, kas kõndisid unes või ei või mis juhtus?\n#13 Postitas GirlOnline\nPane kaamera oma tuppa, kõige lihtsam ja kindlam viis teada saada ,mis toimub.\n18 Okt 2015, 20:54\nVõid jah proovida lindistada. Rhk saab ka Lihtsalt arvuti veebikaameraga . uuri, äkki saad oma arvutig asja korda- mul arvuti kaamera pakub nt lahendust "surveillance mode" ehk siis et lindistab ainult kui tuvastab liikumist.\nSeda muidugi ka juhul, kui arvuti sinu toas on ning sobivalt annab sättida.\n19 Okt 2015, 08:04\n#15 Postitas R.S.\nKui kaamera on siis nkn ei juhtu midagi\n19 Okt 2015, 08:57\nKettkirjaga on see asi, et kuigi sa ise nagu ei usu, siis alateadlikult võib su aju reageerida ikkagi, sest alateadvus ikka päris võimas asi. ehk siis on ka tõenäoline, et see on üks põhjustest, miks olid kuutõbine. See on ka üks asi millega saad end vast enam-vähem maha rahustada.\nMa ise ei tohi nt lugeda ega vaadata õudukaid absoluutselt sest minu aju reageerib nii, et hakkan väga imelikke asju unes tegema. Olen peaaegu aknast ka välja roninud(õnneks esimese korruse omast) aga tol korral ajas külm õhk mu üles. Samuti ma olen asju ümber tõstnud ja ärganud majas, kus kõik tuled alumisel korrusel põlevad. Ja see ehmatas mind algul esimesed korrad ikka väga korralikult. Nüüd viimasel ajal pole eriti olnud.\n19 Okt 2015, 10:18


Kalle Muuli: Keskerakond võtab Reformierakonna valitsusse üksnes viimases hädas - undefined - Eesti Päevaleht\nKalle Muuli: Keskerakond võtab Reformierakonna valitsusse üksnes viimases hädas\nVahur Koorits kirjutas eile, et reitingud näitavad Jüri Ratase jätkamist peaministrina ja seda, et järgmise valitsuse teeb Keskerakond koos Reformierakonnaga. Viimases Turu-uuringute küsitluses oli Keskerakonna edu Reformierakonna ees päris selge – 33% vs 25% - ja see annab tõesti alust ennustada Keskerakonnale ka valimisvõitu. Aga kuidas lugeda nendest arvudest välja seda, et Keskerakond teeb valitsuse just Reformierakonnaga, seda peab küsima ilmselt pendlimeeste, kristallimüüjate ja tšakra-avajate käest.\npoliitik (Isamaa) ja ajakirjanik\nMinu arvates on poliitiline loogika pigem vastupidine: Keskerakond võib valimisvõidu korral Reformierakonnaga valitsuse moodustada küll, aga seda ainult viimases hädas, siis, kui ühtki muud võimalust enam pole.\nTänavused riigikogu valimised on erilised selle poolest, et valitakse ennekõike väärtuste vahel, mitte ainult selle vahel, kes lubab rohkem raha jagada. Kuid eriline ja lausa enneolematu on nendel valimistel ka see, et kui Keskerakond võidab valimised, siis moodustab ta ka valitsuse. Seni on ikka teisiti olnud. Sõltumata valimistulemusest ja Keskerakonna võimalikust valimisvõidust oli alati juba ette teada, et valitsust Keskerakond ei moodusta ja peaministritoolile pole tal asja vähemalt seni, kuni erakonda juhib Edgar Savisaar. 1999. ja 2003. aastal, kui Keskerakond sai valimistel parima tulemuse, pidi ta jääma opositsiooni, sest polnud kedagi, kellega valitsust teha. Teised erakonnad hoidsid Savisaart võimust eemal, et tekitada Keskerakonnas rahuolematust oma juhiga.\nMiks peaks Keskerakond nüüd Reformierakonnaga teisiti käituma? Miks peaks tahtma Keskerakond aidata oma peamist konkurenti sellega, et kutsub ta valitsusse ja pakub talle võimalust riiki valitseda?\n« Avalehele 199 Kommentaari


Jaksasid osta ratta, osta ka püksid - Äripäev\nJaksasid osta ratta, osta ka püksid\nTäiusliku jalgrattasõidunaudinguni jõudmiseks pole mõtet kogu eelarvet ainult jalgratta ostmisele üles ehitada. Vastasel korral tuleb stiilse jalgratta selga istuda teksastega või taluda sõidu ajal külma ja niiskena vastu selga liibuvat puuvillast särki.\nJalgrattavarustuse eelarve on otstarbeks jagada kaheks-kolmeks osaks.\nOlulise osa, kuni pool eelarvest, peaks jalgrattaostja jätma riietusele, veidi ka mitmesugusele lisavarustusele, näiteks kottidele, remonditarvetele ja ohutuse tagamise vahenditele.\nVarustust ostes tuleb eelkõige taotleda, et see oleks mugav. Hind ja välimus on teisejärgulised.\nSõidusärk on võrreldes tavalise puuvillase särgiga eelistatum juba seepärast, et laseb paremini õhku läbi, ei muutu märjaks ega kleepu higisena keha külge. Nii jääb väiksemaks ka oht külma saada ja haigestuda. Nn tuulekindla sõidusärgi esikülg ei lase õhku läbi, küll teeb seda aga tagakülg, võimaldades nii liigsel niiskusel lahkuda. Juhul, kui eelistada nn T-särki, võib selle juurde osta käised, mida kasutada jahedama ilma puhul. Käised saab temperatuuri tõustes kiiresti eemaldada ja kasvõi tasku pista. Sõidusärgi alla võib osta ka higi kogumise särgi. Külmema ilmaga saab särgile lisaks panna selga jalgratturi vesti või nn termojope.\nKorralik sõidusärk maksab 600?70, 300 kr.\nKiiver peab vastama vähemalt kolmele nõudele: olema kerge, mugav ja tuulutusega. Kiivri kaal on olulisim just laste puhul, kellel raske kiiver kaelalihaseid väsitab. Hetkel on kiiver Eestis jalgratturile esialgu soovituslik.\nHinnad jäävad 150?4000 kr vahele, korraliku peakatte saab 500?600 kr eest.\nPrillid peavad sõitjal ees olema nii silma sattuda võivate sitikate kui ka tolmu ja silmi kuivatava tuule tõttu. Sitika sattumine silma on eriti ohtlik, sest silma puhastav rattur ei pane tähele teel toimuvat. Kauplused pakuvad ka vahetatavate klaasidega prille, millel üks komplekt tavaliste, teine päikese eest kaitsvate klaasidega. Klaaside vahetamine on lihtne. Jalgratturiprille saab ühendada ka tavaprillidega.\nOdavamad prillid maksavad 100 kr, kallimate hinnad ulatuvad 2000?3000 kr juurde. Korralikud prillid saab juba 300?400 kr eest.\nKindad on ratturile olulised kolmel põhjusel. Esiteks väldivad nad halvimat juhul, kui rattur peaks kukkuma. Tõenäosus, et kukkuja käed ette sirutab, on asjatundjate sõnul suurem naisratturite puhul. Teine kindavajadus tuleneb sellest, et juhtrauda hoidvad käed saavad eriti pinnatud või kruusasel teel sõites põrutada ja peopesad muutuvad hellaks. Kinda siseküljel olev polster aitab põrutust leevendada. Kolmandaks hoiavad kindad sooja.\nKüsitava väärtusega materjalist kinnaste hinnad jäävad isegi alla 100 kr, kvaliteetsemad kindad on kuni 10 korda kallimad.\nPüksid on sadula ja jalanõude kõrval varustuse üks tähtsamaid osi, kinnitavad rattamüüjad. Eelkõige on pükste ülesanne tagada mugav sadulas istumine, mille tarvis on pükstel eriline niiskust imav pehmendus. Eriotstarbelisuse tõttu ei vaja jalgratturipüksid alla aluspükse. Lühikestele pükstele saab külmema ilma puhul lisada säärised, mis on kogult küll käistest suuremad, kuid mahuvad samuti särgitaskusse.\nSärgiga enam-vähem ühes hinnas, makstes 600?700 kr. Sääriste hind alates 350 kr.\nKingad peavad olema suhteliselt jäiga tallaga, seega sobivad jalgratturile nii sandaalid, matkajalanõud kui ka jalgrattakingad. Valmistatakse ka erilisi sandaale ja matkajalatseid, mille talla all on clip?i (erilise pedaalilisandi) kinnitamiseks mõeldud vahend. Clip?i kinnituskohta katva tallaosa saab näiteks kruvikeerajaga eemaldada. Niisugused mitme kasutusalaga jalanõud on otstarbekad siis, kui rattaga sõidetakse randa või matkale, kus tuleb ka jalgsi käia. Erilised sõidukingad on parimad siis, kui rattasõit on ainus eesmärk.\nSõltuvalt kvaliteedist on jalanõud väga erineva hinnaga. Spetsiaalne sõiduking maksab nt 600, sõidukingaks kohaldatav matkajalats aga 1400 kr. Jalgratturikingale võib sisse osta ka eritöötlusega sokid, mis kaitsevad nii märja kui külma eest. Sobiva soki saab veidi rohkem kui saja krooni eest. Kauplustes pakutakse ka 350kroonise hinnaga jalgrattakinga katteid, mille ülesanne on analoogselt suusasaapa kattega sooja ja kuiva hoidmine.


Kas mootorattahaigus on mööduv nähtus? - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 20 Jaan 2018, 16:30\nKas mootorattahaigus on mööduv nähtus?\nLugemata postitus #1 Postitas Merka87 » 18 Dets 2003, 22:46\nTere. Sain pisiku sellel suvel ja ei ole enne leidnud põhjust ravimiseks kui alles nüüd kui haigus on päris kauges staadiumis. Talv tuli peale ja mina mõtlen järgmise suve tegemistest ja kihutamisest ööläbi. Endal mul ratast ei ole ja sokki ei ole mõtet kahh raha korjata, sest bike'i saaks kokku alles(minu arvutuste kohaselt) 11 aasta pärast, kui väga pingutan...ja töökohtalt minema ei lööda. Niisiis otsin uusi meetmeid, et sellest üle saada. Või ei tohiks? Äkki leian kellegi kellega koos järgmine suvi oma haigust jagada\nLugemata postitus #2 Postitas Rennes » 18 Dets 2003, 23:32\nMa usun, et sa leiad omale sõidutajaid siit nii et, võtavad järjekorda ic ic\nJa minu lühike kogemus ja kokkupuuted teiste mootorratturitega näitab, et see EI OLE mööduv haigus. See võib mõneks ajaks taanduda aga päris mööda ei lähe. Kes nooruses on sõitnud tuleb selle juurde kunagi kindlasti tagasi.\nLugemata postitus #3 Postitas piret » 18 Dets 2003, 23:35\nMina järjekorda ei võta, sest mulle meeldib üksi rohkem sõita, aga aja möödudes see haigus tõesti ainult süveneb...\nPiret@2 tsiklit garaazis ja ühte pisikest enduurokest oleks veel vaja\nLugemata postitus #4 Postitas Equ » 18 Dets 2003, 23:40\nMerka87 kirjutas: Tere. Sain pisiku sellel suvel ja ei ole enne leidnud põhjust ravimiseks kui alles nüüd kui haigus on päris kauges staadiumis.\nPraktika näitab et tagasi teed ei ole ja haigus on suht ravimatu iseloomuga\nMinul kestab see haigus juba 13 aastat ja mulle meeldib see haigus.\nLugemata postitus #5 Postitas Merka87 » 18 Dets 2003, 23:51\nantibiootikumid vist jahh ei aita.....peab leppima ja sellega elama\nLugemata postitus #6 Postitas Raitz » 19 Dets 2003, 01:32\nEi ole sul midagi teha Sellest haigusest sa terveks ei saa.\nNii et vaata aga mõni saba kevadeks/suveks välja ja sõidurõõmu jätkub kauemaks.\nLiitunud: 09 Okt 2003, 00:16\nVõta ühendust justhmike\nLugemata postitus #7 Postitas justhmike » 19 Dets 2003, 01:37\nKes nooruses on sõitnud tuleb selle juurde kunagi kindlasti tagasi.\nUsu mind, kes nooruses juba sõitnud on jääbki sõitma\nNii et enam võimalusi pääsemiseks pole enam kahjuks/Õnneks?\nHakka aga juhti endale valima\nLugemata postitus #8 Postitas Merka87 » 19 Dets 2003, 01:44\nNuuh, siis ei jää minulgi muud üle kui endale ratas hankida...mhmm, kuidas ma seda küll teen... ah, saame hakkama\nLugemata postitus #9 Postitas ural » 19 Dets 2003, 08:16\nTäitsa sõidutaks..... ic ic\nLugemata postitus #10 Postitas Laisaar » 19 Dets 2003, 09:25\nmind ravib ka arvatavasti ainult haud...eeldades, et ratast kaasa ei panda\nAga seda ma küll ei usu, et sul sõidutajatest puudus tuleb.\nLiitunud: 10 Mär 2003, 15:35\nVõta ühendust Mossemees\nLugemata postitus #11 Postitas Mossemees » 19 Dets 2003, 09:33\nAnnad kuradile sõrme,võtab käe!See on aiva süvenev tõbi ja Teistel õigus\nsee võib taanduda aga kes suudab ronib ikka sadulasse tagasi ka pärast väga pikki aastaid-ja pause.\nÄra vaju lonti sõber,me kannatame koos sinuga.\nPottsepp & Korstnapühkija\nLugemata postitus #12 Postitas saarlane » 19 Dets 2003, 09:35\n...ei see haigus nii lihtsalt üle lähe...soovid vaid rohkem, kiiremini ja kaugemale söita\nma arvan et söidutakistuseks vöiksid saada mingil määral muud kohustused a neid kas önneks vöi kahjuks ei ole ette näha:)\nsiinkohal hea mainida et tagaiste täitsa vaba, veel\nLugemata postitus #13 Postitas toim » 19 Dets 2003, 10:28\nma vahepeal mõtlesin, et sain haigusest lahti - nii 8 a. umbes tundus et kõik on kombes - aga siis - põmm - tuli tagasi ja veel valusamalt...\nLugemata postitus #14 Postitas Merka87 » 19 Dets 2003, 11:12\nVälja ravida ei pidavat saama...ainult leevendada, mootorrattasõiduga\nLugemata postitus #15 Postitas puhh » 19 Dets 2003, 11:48\nvälja ravida tõenäoliselt väga-väga-väga pikk ja tülikas protsess, kui mitte öelda ravimatu. Ja isegi neil kes üle saanud (enda arvates) võib see tagasi pöörduda kui uuesti tsikli selga istuda.\nRavile allumatuks muudab selle see tunne, mille oled saavutanud peale kiirete kurvide läbimist, kiirendades ning tundes kuidas nihkud sadulas tahapoole, maastikul või metsas müttamist, maanteel kui teine tsiklimees sulle vastu viipab, tuul ja vabadus.\nJa milleks seda vaja välja ravida\nLugemata postitus #16 Postitas J30 » 19 Dets 2003, 12:49\nNujah, minu eelviimane sõidukogemus oli 97a. Jawaga vastu seina 2x järjest + trahv. Kartsin päris kaua aega kuni nüüd kümme päeva tagasi Rennes lasi oma enduro KTM-i proovida ja olingi taas nakatatud. Nüüd siis mõlgub peas mõte, et kuna saan rattad alla, load kätte ja varustuse ostetud. Paraku aga tundub nii, et on enne seda olulisemaid asju vaja soetada...\nSinule aga soovitan, et rate.ee pilte vaadates tundub olema lihtne sul leida omale üks kobe sponsor. Mitte et ta sõidutaks vaid ostaks ratta...\nLugemata postitus #17 Postitas Merka87 » 19 Dets 2003, 12:54\nKuidas sa küll kaks korda järjest vastu seina sõitsid, esimene kord vastu seina, siis tagurdasid ja kohe uuesti? Väu, mulle meeldivad teistmoodi inimesed icc, natuke napakad, nagu mina\nLugemata postitus #18 Postitas Pihelgas » 19 Dets 2003, 13:29\nJ30 kirjutas: Nüüd siis mõlgub peas mõte, et kuna saan rattad alla, load kätte ja varustuse ostetud. Paraku aga tundub nii, et on enne seda olulisemaid asju vaja soetada...\nsegi oled või milliseid olulisemaid asju\nLugemata postitus #19 Postitas Aatomik » 19 Dets 2003, 14:00\nNo Limits kirjutas:\nMinu arust olid ka kolm kõige olulisemat asja juba mainitud. Või oli see nali, et enne neid on olulisemaid asju vaja soetada?\nLugemata postitus #20 Postitas kobra » 19 Dets 2003, 14:13\nMäh, ärge nüüd siis kohe sarjake "vaest" J30, eks see märkus oli rohkem kodurahu säilitamise eesmärgil öeldud\nLugemata postitus #21 Postitas J30 » 19 Dets 2003, 14:32\nNo Limits, kas sinul oli ju plaan vahepeal ratast müüa ja seda millegi olulisema kasuks. Kobral kah õigus, et eks siin on mängus ka kodurahu... Elu on täis valikud, ahvatlusi. nende seas tuleb valida oluline ja säiltada reaalsuse taju.\nLugemata postitus #22 Postitas CB500 tagaistuja » 19 Dets 2003, 14:54\nMotohaiguse ja kodurahu kohta käibib ka selline vanasõna: Sööda hunti palju tahes, hunt vaatab ikka metsa poole.\nLugemata postitus #23 Postitas Rennes » 19 Dets 2003, 16:31\nSelle vanasõna kohta on palju parem ütlus: Sööda hunti palju tahad, karu m*nn on ikka suurem\nSry @ offtopic\nLugemata postitus #24 Postitas madone » 19 Dets 2003, 17:22\nköh köh... siin pealkirja lugedes, eeeet.....\nliiiiiga palju loodad\nLugemata postitus #25 Postitas Külaline » 19 Dets 2003, 19:01\nIrff, SINA tuled mulle seletama? Icc...kle, lootus kustub viimasena...oleks ilusti öeldud, aga lootus on lollide lohutus\nLugemata postitus #26 Postitas piiks » 20 Dets 2003, 10:37\nTäiesti ravimatu. Ilmselt ka surm ei pranda, kuna võimalik ju testamenti sisse kirjutada, et maetakse suures kirstus ja tsikli seljas, nagu vanad sõjapealikud\nIse alustasin, kui olin 14 ja sõitsin vahelduva eduga kuni kuskil 19-20 aastani, siis sai jawa otsa ja juhtus nii, et trehvasin üht tibi. Kolisin tema juurde ja vanemate kodu, garaazh ja siklid jäid minevikku. Mõtlesin, et näe mööda läks. Kuni juhtus see, et nägin ühte pisikest punast hondat, mida mul oli väga vaja saada. Nüüd möödus kolmas hooaeg jälle ratta seljas, naisel on ka load olemas ja garaazh on jälle tsikleid täis\n4-5 aastat oli peiteaeg haigusel, aga siis lõi välja ja palju kõvemini kui enne.\nelu on nakkushaigus, mis levib sugulisel teel ja lõpeb alati surmaga.\neks, see mootorratturi elu on samasugune, elu muteerunud vorm.\nLugemata postitus #27 Postitas motokoll » 20 Dets 2003, 11:57\nKas mootorrattahaigus on mööduv nähtus ?\nkui see peax kellelgi mööduma,siis ta pole haige olnudki !\nLugemata postitus #28 Postitas Laisaar » 20 Dets 2003, 12:30\nOT: 5 punkti Piiks'u eluteooriale\nLugemata postitus #29 Postitas Soultrain » 20 Dets 2003, 16:41\nmhmm et siis mööduv või ei, no ma ei tea minu jaoks on see normaalne asi mitte haigus, haigus on pigem mootorrattaid mitte armastada:) aga tegelikult mis vahet seal on kas ta on haigus või ei ole lihtsalt kui tunned et asi meeldib siis tegele sellega ja kui ühel hetkel tunned et asi enam ei meeldi (yeah right usun ma jee et see päev koidab) siis lihtsalt ära tegele enam sellega ja miks peaks keegi üldse tahtma et see nn haigus siis mööduks, kas pole see parim elu maailmas???


Maarjamäe jalgpallikeskus - FCI Levadia Tallinn\nFC Levadia Maarjamäe jalgpallikeskus asub Tallinnas, Pirita linnaosas aadressil Tuulenurga 1.\nJalgpallikeskuses paiknevad täismõõtmetega muruväljak, väikesemõõduline muruväljak ning täismõõtmetega kunstmuruväljak.\nFC Levadia Maarjamäe jalgpallikompleksis treenivad igapäevaselt nii FCI Levadia esindusmeeskond, FCI Levadia U21 duubelmeeskond ning FC Levadia Jalgpallikooli noortevõistkonnad, samuti Eesti jalgpallikoondis ja noortekoondised, Tallinnat külastavad välisvõistkonnad ning amatöörvõistkonnad ja asjaarmastajad.\nLaulu- ja tantsupidude eel võib Maarjamäe väljakutel näha erinevas eas tantsurühmade liikumiskavade harjutamist.\nMaarjamäe staadioni rajas 1965. aastal tootmiskoondis Norma, mis oli Eesti NSV tippu kuulunud samanimelise jalgpallimeeskonna koduks kuni 1995. aastani. Seejärel läks staadion Eesti Jalgpalli Liidu ja FC Flora kasutusse.\n2002. aastal jäi Riigi Kinnisvara AS-ile kuuluv staadion sisuliselt kasutuseta.\n2006. aastal sõlmis FC Levadia Riigi Kinnisvara AS-iga ajaloolise staadioni kasutamiseks pikaajalise rendilepingu. Seejärel toimus Maarjamäe staadioni täielik ümberehitamine kaasaja nõuetele vastavaks jalgpallikeskuseks.\nEusebio FC Levadia Maarjamäe jalgpallikeskuse avamisel. FOTO: Marija Mussorina\nUuestisünni läbi teinud FC Levadia Maarjamäe jalgpallikeskuse avas 2007. aasta augustis Portugali jalgpallikuulsus Eusebio.\nKesklinna poolt tulles sõitke Pirita teed mööda Maarjamäe memoriaalkompleksist mööda ning seejärel pöörake paremale Kose teele ning mäkke tõustes veelkord paremale. Parklad asuvad FC Levadia Maarjamäe jalgpallikeskuse merepoolses osas.\nJalgpallikompleksi juurde jõudes palun jälgiga ümbruskonna tänavatel kehtivat parkimiskorraldust ning ärge parkige autosid keelualale.\nMaarjamäe staadionile saab sõita linnaliini bussidega nr. 5 ja 6, väljuda Saare peatuses.