Kommentaarid: Tallinn-Helsingi tunneli kaevetööd algavad 2020. aastal\nTallinn-Helsingi tunneli kaevetööd algavad 2020. aastal\nToimetas Kristjan Väli, 1. september 2018, 09:30\nReisija/ 10. märts 2019, 18:57\nÄra murra pead, sinu haugiaju nii suuri asju niikuinii ei võta\n123/ 4. september 2018, 13:57\n123/ 4. september 2018, 13:56\nkilekotivana/ 2. september 2018, 22:25\nPuurida ja võib, aga ugrimugri mõistust tundes olen kindel, et eestlased ja soomlased ei suuda iial kokkuleppele jõuda, millise rööpmevahega tunnelisse raudtee ehitada - Eesti, Soome või Euroopa laiusega. Samuti jäävadki lõpmatult kestma vaidlused, kummale kaldale hiigelsuur kaubaümberlaadimisjaam ehitada.\nab/ 3. september 2018, 09:46\nKas peab üldse elama 19 sajandi järgi ja paigutama sinna rööpad? Piisaks ju ühest kesmisest, nagu Hiinas!\nJüri/ 2. september 2018, 15:03\nEhitatakse ju lennujaama ootesaali ja see peaks olema tunneli ehituse algus? :D :D :D\nroheline/ 2. september 2018, 11:26\naga äkki kaotaks kõik maapealsed teed ära ja kogu liikluse viiks maa alla?\nmiks mitte/ 2. september 2018, 11:47\nsiis saaks Raily Baltiku küll mattirejaliga üle kuhjata\nettepanek/ 2. september 2018, 11:24\nminge käige kalee tunnelit vaatamas,ning te näete tunneli sissepääsu juures vaid kümmekonda autot.Sellel ülisuurel platsil haigutab tühjus.Kõik reisijad on kalee sadamas.seal on 3 pikka autojärjekorda,sest ülesõitu korraldab 3 operaatorfirmat,ning autoga ülesõit on poole odavam,kui läbi tunneli,täpsemalt 125€.Mina käisin ja veendusin.\njumal/ 2. september 2018, 11:14\ntänatud saab lõpuks mööda maad ajatud oma assja\nma pole siiamaani aru saanud,miks sellist megakallist hiigeltunnelit kahe väikeriigi vahele vaja on?\nmis väike/ 2. september 2018, 11:17\nkui suured me välja näeme iga päev venelasele hambus isegi pensioniiga ei saa ilma eestlasi mainimata tõsta\nValdur/ 2. september 2018, 08:33\nTahaks teada kuhu need autode heitgaasid lähevad tunnelis.Juba selle õhu puhtana hoidmine maksab korralike summasi.Ülesõit hakkab maksma kindlasti rohkem ,kui praegu laevaga.Ja vähemalt see põlvkond keda teame kalevipoegadena hakkavad varsti koju tuleku peale mõtlema.Lumehelbekeste põlvkonnast pole niikui nii asja sinna töölekäimisel.See tunnel oleks 10 aastat tagasi pidanud valmis olema oleksid saanud mingi osa tagasi teenida.Edaspidi-väga kahtlane.\nhaloo/ 2. september 2018, 14:10\nmingeid autosi ei hakka tunnelis sõitma,vaid need laaditakse rongi vagunite peale,nagu eurotunneliski!\n2. september 2018, 08:21\nega nad/ 2. september 2018, 11:18\nsiis sõitmata jäta,aeg ei ole veel küps\n2. september 2018, 07:52\nlas väriseb/ 2. september 2018, 11:20\nnafta murrab välja ja lihtsam pumbata\nKaks/ 2. september 2018, 07:31\nkärbest ühe hoobiga, see materjal mis tunnelist välja kaevatakse läheb RB muldkehaks.\nrt/ 2. september 2018, 06:18\nHuvitav, et üks hakkab puurima. Teine pool pola aga otsustanud ei RB ega tunneli osas veel midagi. Midagi ei klapi.\nseda Moodi/ 2. september 2018, 06:51\nmida sina puurid, kui puuri ei ole ja õlu on leige kah....\nnujah/ 2. september 2018, 17:12\npuurivad otse Helsingist Berliini ja polegi neil seda RB vaja\nParadisus Cancun | CheapCaribbean.com/ 2. september 2018, 06:10\nZoeken | Scholieren.com\n2. september 2018, 06:01\nmilleks seda tunnelit vaja on???põdrad võivad laevaga ka meile saabuda,nad rikkamad kui eesti rahvas\nArne/ 2. september 2018, 04:45\nSoomlastele pole tunneliehitus probleem. 70-ndatel ehitati suurest järvistust Helsingisse joogivee\ntunnel-120 km pikk. Tunnel ehitati tavaliste puurmasinate ja lõhke ainega. Seal liikusid suured\nkallurautod mis pinnast välja vedasid. Siis sellist tehnikat polnud, nagu tänapäeval-suur puurimistehas\nmios end kaljust läbi närib.\njobukakk/ 2. september 2018, 02:55\narvasin et valmis\noehh/ 2. september 2018, 01:12\nMinu meelest nii pikk tunnel väga ohtlik.\nKui seal tulekahju juhtub olema, mis siis saab ?\nKas keegi oskab seletada ?\nTiit/ 2. september 2018, 01:30\nSiis pöörad otsa ringi ja lähed laevaga\nKuuuurija/ 2. september 2018, 01:40\nMis siis saab? Ei midagi erilist! Paarsada inimest saab otsa, nagu need loetud oleks!\nTunnel läheb vähemalt kuueks kuuks kapitaalremonti, seda asendab senikaua Hiiumaa liinilt ära toodav praam Tiiu. Kui see ka rikki läheb, võetakse asemele Kihnu Virve.\nselleks ajaks/ 2. september 2018, 11:23\non Kihnu Mann ka juba val miss\ntõmmatakse/ 2. september 2018, 11:21\nvesi otse peale nagu WC potis\nUrrr/ 1. september 2018, 23:13\nlaevafirmad on paanikas. Kui tunneli kaudu saab kiiremini ja mugavamalt üle siis kesse ikka seda eglast laeva tahab kasutada...\nAlfapeet/ 2. september 2018, 02:27\nMiks nad peaks paanikas olema? Tallink või Viking Line tehku lihtsalt ettepanek tunnelis raudteeliikluse korraldamiseks.\nab/ 3. september 2018, 10:18\nSiis hakkavad laevad kiiremini liikuma, lihtsalt pralle jääb laeval ära!\nJah,/ 1. september 2018, 23:06\nneed suured projektid klopsitakse valmis, isegi siis kui suurem osa rahvast seda mõttetuks peab. Aga palju nende hooldamine hiljem maksma läheb sellele ei mõtle keegi. Niiet need kes elavad praegu peost suhu elavad nii ka tulevikus.\nKELLELE ON VAJA/ 1. september 2018, 22:18\nmerealust tunnelit ja raudteed,mis lõikab Eesti pooleks,kellele?\nEi lõika pooleks./ 1. september 2018, 23:14\nJuba praegu on olemas Paldiski-Tallinn-Narva, Tapa-Tartu -Orava, Tartu-Valga ning Valga-Orava liinid. Seega Eesti on juba viieks osak lõigatud, seega kui uus raudtee veel ühe sektori maha lõikab ei juhtu midagi.\nmhh/ 2. september 2018, 10:35\nnendel liinidel pole raudtee piiratud 100 m laiuse taraga\nTo mhh/ 2. september 2018, 23:20\nS.itta.sti, et pole piiratud. Seepärast jäävad kõiksugu tegelased pidevalt rongide alla.\njust just/ 2. september 2018, 05:40\nKellele on vaja autosid, mis tapavad inimesi!\nöinarahvas/ 2. september 2018, 12:01\nKELLELE ON VAJA/ 1. september 2018, 22:16\nmerealust tunnelit,sõitke laevaga,kellel on vaja Eestit läbilõikavat raudteed???RAHAJÕMMID ja\nriigimehed teenivad nende ehituste tegemisest miljoneid,rahvas aga kannatab.Maha selline loll valitsus,rahvas on vaene.\nolku/ 1. september 2018, 19:36\nselleks ajaks on soome vahet jooksjaid vähemaks jäänud. on need kes jäävad sinna ja need kes tulevad tagasi kuna siin on sissetulekud juba praegu kasvanud et perega koos olla\nA/ 1. september 2018, 21:55\nMis asja vahet?\nmida järgmiseks?/ 1. september 2018, 18:37\nkas munakivi tee kuu peale?\nparem/ 2. september 2018, 11:52\nolgu kivimuna tee 11,peab kauem vastu ja kahesuunaline,et saaks vahepeal maapeale ka tulla\nMx35/ 1. september 2018, 18:30\nhallooo miks venemaa nii palju valetab\nsest/ 2. september 2018, 11:53\nveres on see komuehitajatel\nmilleks tunnel/ 1. september 2018, 17:45\n200 km ida poole lõpeb ju soome laht ära,loogilisem oleks,et põhjast,suurest sadamalinnast Murmanskist ,läbi Peterburi läheb peipsi tagant raudtee euroopasse ja jääb ära see tunneliga ukerdamine,juba sellise 90km monstrumi ülalpidamine neelab sadu miljoneid aastas .\nMx35/ 1. september 2018, 18:22\nVaata mida teeb venemaa raudtee viimastel uudistel.. hoiab kinni hiina transiiti.. Kas venemaad ei saa usaldada. Pealegi mõtle rohkem lääne poole... kuidas peterburis ka ilm on?\n!!!!/ 2. september 2018, 11:55\npeetrilinnas on ilmad sombused+-0\nkui/ 1. september 2018, 17:09\ntervet tunnelit ei saa, teeme pool.\nja / 2. september 2018, 11:56\nEriarvamus/ 1. september 2018, 17:00\nEestile ei ole mitte mingit tunnelit Helsingisse tarvis. Lõpetage see lollus ära!\nKüsimus/ 1. september 2018, 20:28\nKas sina oled Eesti?\n-----/ 1. september 2018, 23:54\nHurraa! siis võib Tallink oma logudikud sinnasamusesse toppida....\nLiia/ 1. september 2018, 16:53\nMiks peab apteeker oskama vene ja inglise keelt.\nsest/ 2. september 2018, 11:57\nei oska eesti keelt\nMx35/ 1. september 2018, 18:23\non see laen rublades?\nmaailm pole endine/ 1. september 2018, 17:15\nmiski ei sisenda optimismi mis kunagi äge tundus ei pruugi enam olla ja mis lastele jääb\niga/ 1. september 2018, 15:27\nroolijoodik ja moblanarkar võiks trahviks meetri kaevata saaks rutem valmis.\nKahjuks on tegemist jutumeestega!/ 1. september 2018, 15:04\nSee on meeletu raha matmine ja vajadust tunneli järgi peaaegu polegi! Valitakse ikka odavam transpordi viis ja see pole mitte tunnel ega ka RB! Sama rahva raha riisumise projekst on RB. RB puhul pole isegi teada, kellele see kuuluma hakkb!?\nkümnesse/ 2. september 2018, 11:19\ntunnel on lihtlabane kabalistlik lüpsiprojekt!\nPuurimistööd algab/ 1. september 2018, 14:25\nMuigega/ 1. september 2018, 14:27\nÕnn tuli minu õuele/ 1. september 2018, 14:37\nKrundi hind 10 kordistus...\njajah/ 1. september 2018, 13:59\nsellepärast olemegi seal kus oleme. negatiivsus tapab meid. teised riigid teevad asjad ära eestlane nämmutab veel 20aastat. nõmedad olete.\nnonoh/ 1. september 2018, 14:59\nKilplaste deviis on läbi aegade olnud et mis siin mõelda, tegutseda on vaja.\nKüll hiljem jõuab nutta ja süüdlasi otsida.\njajahile/ 1. september 2018, 18:44\nEesti on jajah seal, kus on ning see on tõesti õnn. Paljud teised euroopariigid on päris põhja vajunud Eestiga võrreldes. Hoidkem Eestit!\njajah/ 1. september 2018, 19:56\ntulin just horvaatiast. meil on õppida rahulikust, liikluskultuuri, lugupidamist üksteise vastu. nii, et pole meil tõesti oma eestis midagi peale kooslaulmisega hoobelda.\njajahile/ 1. september 2018, 20:32\nKas Horvaatias on ka plaanis miljarditunneleid ehitada? Ja kuhu siis? Vahemerre? Võib olla me räägime üks aiast ja teine aiaaugust\nto jajah/ 2. september 2018, 01:19\nHorvaadid rahulikud ? Nalja teed.\nVägagi häirivalt temperamentsed ja lärmakad, nagu slaavlased ikka.\nEestlane on rahulik.\ntundub/ 2. september 2018, 12:07\notsustusvõimetus,mis näib rahulikkusena või kõigi asjade vastu olemine ja mille tulemusena midagi ei toimu,mis võib tunduda ka igavese rahuna\npunkt/ 1. september 2018, 13:54\nraha tuulde loopimine\nkoma,/ 2. september 2018, 07:47\n… keegi on ju allatuult ka.\nkas/ 1. september 2018, 13:42\nsultsi kasiinosaarel ka peatus on?\njätame/ 2. september 2018, 12:09\nreisiajaks säästud % teenima\nzuzu/ 1. september 2018, 13:39\nme kutsume mutid kaevama\nkodanik/ 1. september 2018, 13:26\nAga kuidas jääb vägagi tagasihoidliku Tartu-Tallinn neljarealisega....\nnooh/ 1. september 2018, 15:01\nPole siin aega pisiasjadega tegelda. Mida suurem ja mõttetum projekt, seda ägedam!\nEhitame kibekähku tunneli ja Rail Baltica valmis, seejärel maksavad 7 järeltulevat põlve ehituseks võetud laenusid ja imevad päkka. Kasu pole neist uduprojektidest sendi eestki.\nKersti/ 1. september 2018, 16:12\nSeda ei tule kunagi,see olemasolev jääb ja ülejäänud tuleb kohati 2+1 mõttetus.Oli just kuskil sellest jutt.\nMMM/ 1. september 2018, 16:54\nSee 2+1 on jah halb asi kui teepeenraid ei ole, just nagu praegu Tln - Pärnu maanteel. Muidu oleks idee hea aga ehk ilma peenardeta rohkem ei tehta.\nkodanikule/ 3. september 2018, 07:19\nsõida rahulikult ja jätkub ka kaherealisest. ainult sõida rahulikult.\nSimpson / 1. september 2018, 13:05\nJagagu tasuta kummipaate. Tuleks odavam\nAB/ 1. september 2018, 12:59\nIlmselgelt tähtsaim objekt Eesti lhitulevikus.\njuga/ 1. september 2018, 12:42\nEi ole nagu juhtunud lugema, mis aastaks Tartu-Tallinn trass neljarealiseks saab. Aga sellise jama peale tundub raha olema küll. Meditsiiniteenus järelikult nii kättesaamatuks muutunud, et isegi ministrid ja muud valitsuse liikmed ei saa enam löögile ja ravimeid.\nSaab minna/ 1. september 2018, 13:06\nSoome põllule sünnitama\nEi usu!/ 1. september 2018, 11:21\nVesterbacka luulusid ei usu ükski normaalne inimene. Ta püüab ilmselt naiivsetelt ullikestelt oma tunneli luuludega raha välja meelitada.\nTagasihoitud arvestused näitavad, et selline tunnel läheks maksma üle 2 korra rohkem, kui La Manche tunnel (umbes 25 miljardit dollarit), mis ühendab umbes 130 miljonit potentsiaalset reisijat. Hel-Tal-tunnel ühendab umbes 6 miljonit inimest ja tunnel oleks üle kahe korra pikem ning keerulisem.\nKust Vesterbacka võtab vähemalt 50 miljardit, mis kordades ületab meie regiooni võimalusi sellist üüratut investeeringut tagasi toota?\nUsuusu/ 1. september 2018, 12:43\nKeegi ei taha rääkida enam saartest, mis kaevematerialist tekkivad ja ehitajafimade e. Hiinlaste kätte jäävad. Sisuliselt oleks tegemist kahe Hiina saarega Soome lahes. Ka see tundub tegelikult väga naljakas. Ta räägib, et need saared toodaksid raha. Ja et Maardu kanti tuleks n.ö. saarte hoolduslinn. Ajakirjandus sellest enam ei räägi. Huvitav, mis keeles see hoolduslinn laulma hakkaks? (Vesterbacka mõtetes). Ajakirjandus ei ole oma tööd teinud. Keegi pole eesti keeles hullu mehe plaani uurinud.\n1. september 2018, 15:51\nSimpson uuris ja viskas juba dobroo alla! See on tema isiiklik pensionifond.\nT.Rex/ 1. september 2018, 14:24\nMiks see tunnel peaks La Manche tunnelist kallim tulema? Tingimused on palju soodsamad. Savisse ja muudesse setetesse on küll kerge auku uuristada, aga sealt pidev vee välja pumpamine ja tunneli kindlustamine on omaette ettevõtmine. Siinne lahealune tunnel kulgeks aga kaljus (graniit ja paas), kus küll võib olla lekkeid, aga puudub pidev varisemine.\nAga seda, et see ennast ära tasub, ei kipu ka mina uskuma.\nMx35/ 1. september 2018, 18:27\nKas kunagised Rooma leegionärid.. kes rajasid teid ja akveadukte.. arvasid et see ära tasub.. kuid oh üllatust midagi on veel praegugi kasutusel ja kui suurt kasu need toovad ???\nT.Rex/ 1. september 2018, 22:05\nTeed olid strateegilise tähtsusega. Akveduktid hädavajadus. Tunnel pole kumbagi.\nEi, ega ma vastu pole. Kellel raha on, las müttab kui tahab.\nTunnel ja raudtee on üks projekt/ 1. september 2018, 11:05\nMeil pole nõusolekut raudteegi kohalt,kuigi asjapulgad püüavad niimoodi väita,rääkimata tunnelist.Eestile pole kummatki vaja,Soomele küll.Meil on toimiv raudtee olemas,mis vuntsimisel võimaldaks sõita 150 km/h tunnis ja sellised rongid on ka olemas.\nKuuuurija/ 1. september 2018, 12:27\nKuni raudtee kasutajatele käib üle jõu hoida käigus 120 km/h piirkiirusega raudteed, pole mõtet 150 km/h peale uuendada. Kolme rongi jaoks ööpäevas hoida raudteed korras, on väga kallis lõbu!\nTõeleid/ 1. september 2018, 12:28\nMis raha see ka on. Maksame kinni ja jääb ülegi.\nlugeja/ 1. september 2018, 10:55\nHiljuti oli lugeda,et EL eraldas raha Poola raudteevõrgustiku arendamiseks! Kui ka Helsingi-Tallinna tunnel valmib,siis Rail Baltica tähtsus tõuseb!!\nmõtlik/ 1. september 2018, 12:39\nInglismaa enam ei eralda, Itaalia ka juba protesteerib. Kaua see saksa treialgi sellisele laristamisele vastu peab.\nTunn, Ell/ 1. september 2018, 10:51\nKui lugu tõeks pidada, siis võiks ka RB-l edaspidi mingi positiivne mõte logistika osas olla. Seniks rohkem küsimärke kui vastuseid.\n1. september 2018, 10:18\nAndres/ 1. september 2018, 17:21\nTunnel tundub keskkonnasõbralikum kui lennuk.\nIroonman./ 1. september 2018, 21:18\nNojah, kunagi sai voorimeestele ka vesi peale tõmmatud - tänaseks mõni troska veel liigub, noorpaarid teevad pulmasõitu ja lastele lõbuks. Pange tähele, siis räägiti ka ka, et automobiilid suretavad elu ja olemise välja. - ? Eipõlnd ega käind see asi sugu nii nagu vanade hääde voorimeeste pooldajad ette maalisid ja pange tähele, ei lähe need asjad selle raudteega ja tunneliga ka mette.\n1. september 2018, 09:58\nMuigega/ 1. september 2018, 11:54\nKas seal metroos ei olnud veel nii, et Espoo poolel, pole isegi tualetruume rongijuhtidele? Peavad kannatama kuniks jõuavad teise lõppjaama.\nhea/ 1. september 2018, 09:51\nPihkvast tankidel tallinnast helsingi tulla,jubedus see tunnel\n1. september 2018, 10:21\nMilleks tankid, kui on sõjalaevastik ja lennuvägi? Lisaks maismapiiri nii, et tapab.\nSeda../ 1. september 2018, 09:51\n.. noh enne kui pilvelõhkujat ehitama asuda küla keskele võiks ikka laudaukse parandada. Ju meie otsustajad ikka suursushullustust põevad. Tallinn-Tartu tee on nagu kaskadööride koolitusrada, aga sinna nelja rida pole valmis saadud... jne.\nUunu/ 1. september 2018, 09:44\non see mingi huumor? Kas raha ei ole kuhugi mujale panna?\naga mõtle kui hea on raha tunnelisse matta :DD\nKas/ 1. september 2018, 09:39\nEesti inimesed soovivad seda tunnelit? Maksumus läheb kindlasti miljarditesse ning kellele seda tunnelit enam vaja on?\nikka vaja/ 1. september 2018, 09:59\nKui Hiinlaste Venemaad läbiv siiditee Tallinnasse tööle hakkab, siis üks haru tunneli kaudu Skandinaaviasse ja teine uue raudtee kaudu Euroopasse tooks Eestile korraliku transiidiraha. Egas hiinlased ka lollid pole, et tunneli ehitusse niisama miljardeid paigutavad.\nQwert/ 1. september 2018, 12:11\nVenemaa vist nagu ei andnud mede poolele luba sellele "siiditeele".\n.../ 1. september 2018, 13:08\nEi usu, et see toob transiidiraha Eestisse. Palju saab praegu Eestis raha mingi kolkajaam, et temast tuhiseb läbi kaubarong?\nSamuti poole vaja maksta venemaa kolkajaamakestele millest rong mööda tuhiseb.. aga näe nüüd on vene kade et teised said hakkama aga tema mitte... suurem kisub ikka mänguasja jõuga väiksema käest ära... hiljem kahetseb..\nSS/ 1. september 2018, 12:35\nEi ole meil muidugi vaja. Ei ole vaja Rail Balticat, ei ole vaja tselluloositehast, ei ole vaja tunnelit...midagi pole vaja, istume siin pasahunniku otsas edasi ja vingume.\nanna aru mõnele/ 1. september 2018, 15:04\nNo ja kui need valmis oleks, kas siis oleks õnn majas?\nMerkelll/ 1. september 2018, 15:08\nÕnn tuleb aafrikast\nNatuke mõtlemisvõimet võiks/ 1. september 2018, 15:10\nikka olla, et niimoodi mitte vastata! Meil on paljusid asju vaja, aga mitte neid, mis paneb meid ja mitu järgnevat põlve võlaorjusesse!\nSSile/ 1. september 2018, 17:20\nNo aga see-eest on meil Saaremaa süvasadam!!! Tõsi küll, seal ei vingu isegi SS, vaid ainult tuul.\nhalloooo!/ 1. september 2018, 16:52\nmiks pealkiri VALETAB???\nlõik uudise tekstist:\n...see algab TÕENÄOLISELT 2020. aasta...\non ikka vaks vahet, et kas algavad või algavad tõenäoliselt!


Roheline välgusähvatus lindudeta kevades. Intervjuu Anna-Kristiina Paega - Värske Rõhk : Värske Rõhk\nVõita tagasi oma sõnad, hääl ja lugu. Intervjuu Vanessa Springora ja Anna Linda Tombiga\nUlla Kihva / Anna Linda Tomp Vanessa Springora\nRoheline välgusähvatus lindudeta kevades. Intervjuu Anna-Kristiina Paega\nAnna-Kristiina Pae / Kristel Algvere 16.06.2019\nFoto: Andreas Siniväli\nKohtusime Tasku keskuse Rahva Raamatu rohelise interjööriga kohvikus. Tol päeval müristas Tartus sel aastal esimest korda ja Tähtvere tänaval nähti isegi keravälku – vähemalt minu naabrid nägid seda. Et välku lõi, tunnistas järgmisel päeval ka Kaisa Kuslapuu, kes näitas kuvatõmmist äikeseportaalist. Tõesti, üks väike täpike oli Tartu juures – tema sõnul lõigi sel päeval kogu Eestis ainult Tartus välku. Meiegi alustasime Anna-Kristiinaga vestlust ilmast.\nKas nägid tänast ilma ka?\nEriti ei näinud, aga mulle saadeti pilte, et oli topeltvikerkaar. Ent ma kuulsin ilma, korra trummeldas väga tugevasti. Istusin Aida ja Aleksandri tänava nurgal sõprade korteris ja tegin tööd. Mul on vedanud, et saan kõikjal tööd teha.\nToimetan subtiitrite, erisuguste saadete ja filmide keelt. Töötan ühes väikses Eesti meediafirmas. Korraldan ka mõningaid projekte, peamiselt inglise-eesti keelesuunal, aga samuti läti ja leedu keelde.\nKas vahel tõlgid ka?\nVäga harva, peamiselt toimetan. Minu puhul on see õigem, sest olen natuke liiga põhjalik. Kuna mulle on keeletunnetus väga tähtis, siis toimetamistöö sobib mulle paremini. Kui peaksin tõlkima, võtaks see liiga palju aega ega tasuks end ära.\nVahepeal elasin paar aastat Inglismaal ja see aitab mind nüüd toimetajatöös – kohtasin seal väljendeid, mida muidu ei teakski. Kui ma millestki aru ei saanud, küsisin alati üle. Üks mu kolleeg ütles, et hästi paljud räägivad Inglismaal kogu elu broken English’it, ehkki on kodanikud. Talle meeldis, et mina muudkui küsisin, kui ma milleski kindel ei olnud. Brittidele väga meeldib, kui nende keele vastu huvi tuntakse.\nMis sind Inglismaale viis?\nAlguses läksin Inglismaale sellepärast, et seal toimus palju muusikaüritusi, tol ajal ei olnud neid Eestis nii palju. Käisin siin küll igasugustel festivalidel, aga see ei olnud päris see. Esimesel aastal Inglismaal käisin nädala sees vähemalt kolm korda väljas, sellega sain muusikajanu natuke kustutatud.\nKust su muusikaarmastus on tulnud? Kas oskad ise ka laulda või mõnd pilli mängida?\nOlen Märjamaalt pärit ning õppisin Märjamaa Muusika- ja Kunstikoolis viis aastat kunsti. Pilliõppimine tundus sõbrannade hirmujuttude tõttu väga peletav, eriti solfedžo õppimine. Aga kunstikoolis mulle väga meeldis, see andis enesekindlust, arendas loovust ja nii ma muusikakooli ei pürginudki. Praegu mõtlen, et oleks ehk võinud … Aga laulukooris ma siiski käisin.\nKodustest mängis isa klaverit, tal oli absoluutne kuulmine. Mul on üldse musikaalne perekond. Lapsena kuulasin vinüülplaate, aga tänapäeval on pigem kadunud harjumus kuulata tervet albumit.\nOled Tartu ülikoolis etnoloogiat õppinud. Mida ülikool sulle andis?\nArvan, et see aitas minust inimese teha. Kui ülikooli astusin, ei teadnud ma tegelikult veel täpselt, mida elult tahan. Alguses võib-olla kartsin teha seda, mida tegelikult tahtsin. Astusin kirjanduse ja kultuuriteaduste erialale just kirjanduse pärast, mõtlesin, et see aitab kirjutamisele kaasa. Ained olid huvitavad, aga etnoloogia ja folkloristika olid palju põnevamad ning nii valisin teisel aastal hoopis etnoloogia suuna. Elasin Tartus neli-viis aastat, ülikooliga samal ajal käisin tööl, ja kuigi mulle Tartu aeg väga meeldis, siis eks see oli natuke keeruline aeg ka – olla noor, on igasugu armuvalusid ja …\nKui lävisid etnoloogide, antropoloogide ja kirjandusteadlastega, kas sa ei tundnud siis, et peaksid pigem teadlaseks hakkama? Et see oleks üks hea viis maailma tõlgendada … kuigi teadlane surub end pigem alati tagaplaanile, räägib teistest, neist, keda uurib. Kas sinus tekkis mingi konflikt loovisiku ja teadlase vahel?\nNojah, raske on võib-olla selles mõttes, et kui ma kirjutan, siis on see pigem tunde- või ajendipõhine, aga teadusteksti kirjutamisel peab ikka hästi täpne olema.\nTäpsus on üks asi, aga kas oled ka seda mõelnud, et autorina on teadlane hoopis teistmoodi olla kui luuletaja või literaadina?\nTeadust tehakse pigem kellegi teise hüvanguks. Kui uuritakse mõnd subkultuuri või rühma, siis tehakse seda nende hüvanguks, aga kui luuletatakse, siis tehakse seda rohkem iseendale.\nKas kirjandus ongi siis rohkem endale või on see ka teistele?\nOlen küll päris kaua kirjutanud, aga varem ma eriti ei avaldanud, ja kui kirjutasin, siis oligi see pigem ainult mulle endale. Ehkki kui mul oli juba päris palju tekste kirjutatud, siis hakkasin ka avaldamisele mõtlema, samas raamatumõte tuli alles tükk aega hiljem.\nKas pead ka päevikut?\nVahepeal olen pidanud ja siis jälle ei ole. Aga mul on unenäopäevik. Tallinna esitlusel mõtlesin, kuidas tekste ettelugemiseks valida. Otsustasin sellise loogika kasuks, et tekstid võiksid seotud olla mingite kindlate kohtadega. Luuletused ei pruukinud neis kohtades kirjutatud olla, aga et ettelugemisel tekiks rännakumeeleolu. Tartu-luuletused ongi selle unenäopäeviku abil kirjutatud. Noppisin sealt huvitavaid kujundeid. Unenägudega on niimoodi, et kirjutan need ruttu üles, seejärel ei vaata ma märkmikku mitu nädalat, siis aga loen ja mõtlen: kas ma tõesti nägin seda unes? Näiteks luuletus „Lasnamäe” on kirjutatud unes nähtu motiividel, vihmast tehtud poisid katustel … Võib-olla on mul kirjutajageen, sest laupäevasel esitlusel tuletas õde mulle meelde, et kui sündisin, siis mu vanaema oli perekonna külalisraamatusse kirjutanud: „Sina kirjutad kõik minu kirjutamata read.” See oli väga liigutav, natuke ka unenäoline.\nMulle meeldis väga luuletus „Unetu kilpkonn miks sa ei maga”.\nJah, inimestele meeldib see kilpkonnatekst, eriti lastele. See on ilmselt selline tegelane, kellega saab kergesti suhestuda. Lugesin kilpkonnade kohta üht artiklit, on teada, et nad elasid kunagi ka Eesti aladel. See kummitas mind tükk aega. Samuti näiteks see, et on vanu matmisrituaale, kus lastele pandi lagletiibu hauda kaasa.\nSelliseid unenäolisi tavasituatsioone on kogus veelgi, kas või luuletuses „Hirm”. Autoavarii ajal – ma kujutasin seda nii ette – mängib muusika, aga luulemina jälgib seda kõike kuidagi rahuga. Mis selle teksti tagamaa on?\nSee on tegelikult kogu kõige vanem luuletus. Kui hakkasime raamatut kokku panema, vaatasin tekste üle ja mind üllatas, kui värskelt see tekst mõjus. Ilmselt on hirmutunne nii universaalne. Seal luuletuses ei ole ka midagi ülemäärast. Vanemate tekstidega on üldiselt nii, et tahtsin kõike väga ilusaks kirjutada, praegu aga tekib tunne, et kõike on seal liiga palju. Kuid selles luuletuses seda probleemi küll ei ole. Kahjuks ei mäleta ma, mis mind seda kirjutama ajendas, aga arvan, et midagi võis mõne filmiga tegemist olla. Üksvahe vaatasin väga palju filme, filmiajalugu pakub mulle huvi.\nMainisid ilu, kas ilule ja lilledele on su luuletustes kohta?\nIkka on. Mu raamatus on koos nii heledad toonid kui ka tumedad mõtted. Aga kindlasti on naivism või ilutaotlus või ilu näitamine mulle hästi olulised, elus on palju kurja ja tumedat. Ilu on oluline, võib-olla eriti naivism. Vahel on seda vaja. Kui inimene läheb töölt koju ja võtab luuleraamatu, siis on parem, kui see teeb ta rõõmsaks, mitte kurvaks. See justnagu tõstaks teda, aga seda ei saa ka liiga palju olla, muidu läheb raamat imalaks. Mulle endale tundub näiteks luuletus „Palvus” olevat selles mõttes tasakaalukas.\nKuidas jõudsid raamatu väljaandmiseni?\nKunagi oli selline kirjandusveeb nagu Poogen, kus tutvusin Silvia Urgasega. Võis olla ka blogi kaudu, aga igal juhul me tutvusime ja mingisuguse luuletuse alla kirjutas ta, et „kui sina kunagi raamatu avaldad, siis mina tahaksin seda toimetada”. See oli tõesti väga ammu, käisime mõlemad siis alles keskkoolis. Paar aastat tagasi sattusin seda kommentaari nägema ja see ajas mind nii naerma. Silvia ütles aga, et pakkumine on endiselt jõus.\nVäike kirjastus annab ilmselt võimaluse ka ise rohkem kaasa rääkida?\nJah, Helena Läksi kaudu leidsin kirjastuse Elusamus ja kõik kuidagi jooksis hästi kokku. Ma poleks tahtnud seda suurele kirjastusele anda, mulle oli oluline kujunduses sõna sekka öelda, kas või värvitoone valida. Kunstnik Maari Soekovi töid olin jälginud juba kaua, tal on palju loodust ja müstilisi tegelasi. Mõtlesin kohe, et minu tekstid ja tema pildid sobiksid kokku. Kujundaja Lilli-Krõõt Repnauga oli samuti väga hea klapp.\nNii pealkiri kui ka kaanekujundus tekitavad seose looduskaitse-aktivisti Rachel Carsoni raamatuga „Hääletu kevad” (1962, eesti keeles 1968). Kas see oli teadlik valik?\nSee ei ole kindlasti viide Rachel Carsoni raamatule. Kui otsisime Silviaga internetist, ega „Lindudeta kevade” nimega raamatut ei ole juba avaldatud, oli see tore leid, sest üks minu raamatu ideedest puudutab kindlasti loodust ja selle kaitsmist, vähemalt kaudselt.\nNimiluuletuses on teatavat maailmalõputunnetust, ongi vaikne ja ongi lumine, mulle tundusid seosed Carsoni raamatuga kuidagi ilmsed. Mis siis tegelikult sinu pealkirja ajend oli?\nUSA bändil The Innocence Mission on laul „Birdless”. Kuulasin seda lugu palju, tegelikult olin kuulnud varemgi, aga kui loo taasavastasin, kirjutasingi selle luuletuse. Olin kaua kogule pealkirja otsinud ja siis „Lindudeta kevad” klappis kuidagi. See on ju oksüümoron, räägib endale vastu. See kujund tähendab ka leina: kõik on justkui korras, on kevad, aga linde ei ole …\nKirjutasin bändile ka, et nende laul mind inspireeris, ja sõnade autor kirjutas mulle vastu, et tema jaoks on see lugu leinast, sest talle tähendas see, et ta ei saa lapsi. Ma ei olnud selle peale tulnudki, aga kiri oli väga ilus ja siiras.\nMinu jaoks on pealkiri rohkem seotud eesti rahvuskultuuriga: kui linnud kevadel tagasi tulid, olid nad sõnumitoojad teispoolsusest. Kevaditi pidi hommikul linnupetet võtma, enne kui õue mindi, muidu võisid saabuvad linnud inimese ära kaetada. Eestlastele on linnud olulised.\nAga sulle endale?\nNo mina olen looduses kasvanud: päris väiksena maal, seejärel alevi serval, kus mets oli väga lähedal. Olen palju metsas käinud ja suviti Kõinastu laiul, kust mu vanaisa pärit on. Seal ei olnud elektrit, toitu tuli paadiga tuua ja vett sai kaevust. Seal on kõik hoopis teistmoodi ja linnud kardavad ka inimest vähem. Kuna see oli piiriala, siis seal ei tohtinud Nõukogude ajal eriti käia ja loodus on tänu sellele palju puhtam.\nKolisingi just Läänemaale Ristile, sellesama vanaisa majja. Kõpitsen seal vaikselt. Õnneks ei ole Tallinn väga kaugel, paaril päeval nädalas teen linnas tööd, ja lähen siis maale tagasi. Hea on, et ma ei jää ka sotsiaalselt lõksu, sest kõik mu sõbrad on Tallinnas. Aga maal on ikka mingi teistsugune rahu.\nSul on ka väga ilusad fotod, ma Instagramis1 natuke stalkisin. Pildistad sa vist vanade kaameratega?\nJah, vanaisal oli Zenit ning kui ta pilte ilmutas, siis ma jälgisin teda ja õppisin tema käest. Vahepeal tüdinesin ära, aga nüüd olen eri kaameratega juba palju aastaid pildistanud.\nMärkasin, et pildistad ka kirikuid. Seda tehakse üsna vähe, inimesed kas väldivad neid või siis pildistavad ainult torne. Sul on Instagramis justkui kuldne kesktee: on inimesi, on loodust ja kiriklikke sümboleid sekka. Ka sinu luuletustes on mõningaid religioosseid motiive.\nVõib-olla on minu etnoloogimina komme jälgida, mida inimesed usuvad või mida nad usust loovad, kuidas seda sõeluvad. Luuletustes on need aga nimme tugevad pildid, mis mõjuvad. Näiteks isegi meieisapalve mõne osa kasutamisel on näha, et see kuidagi kohe mõjub inimestele. Mis piltidesse puutub, siis minu arust on lihtsalt niivõrd ilusad need sümbolid, mida inimesed on loonud, millest inspiratsiooni saanud. Lõuna-Hispaanias – Sevillas, Granadas, Málagas –, kus just reisil käisin, jättis mulle Granadas asuv Alhambra kindlus sügava mulje. See on pooleldi mauride, pooleldi kristlaste loodud, üks huvitavamaid arhitektuurilisi elamusi.\nMis sa arvad, kas sinu kirjutav mina ning inimestega kohtuv, töötav ja pildistav mina on samad isikud?\nEks nad ikka ole natuke erinevad. Näiteks kui ma kirjutan midagi veidi tumedamates toonides ja mu ema seda loeb, võtab ta kohe ühendust ja küsib, kas kõik on ikka korras. (Naerab.) Siis ütlen, et aga ema, see on ju ainult luuletus – see tuli kuskilt ja läks kuskile. Vahel on vaja see, mida tunnen, välja kista, see võib olla tume, aga ei tähenda veel, et minu mõttelaad selline oleks. Samamoodi ei teki sõpradega koos nalja tehes tahtmist äkki luuletust kirjutama hakata. Need on ikka erinevad mõttesagedused.\nKas kirjutad proosat ka?\nKõik küsivad seda … Kui Märjamaal raamatut esitlesin, tulid õpetajad paluma, et kirjutaksin noortele proosat. Aga praegu ei ole küll kirjutanud. Tegelesin kunagi ühe lasteraamatuga, kuid tundsin, et karakterid ei olnud piisavalt tugevad, niisiis keskendusin luulele. Nüüdseks olen võib-olla rohkem lugenud ja võiks jälle proovida. Selline tunne on küll, et tahaks veel midagi avaldada, ja minu arust on selleks nüüd ka platvorm olemas, sest esimene raamat on ilmunud.\nMis on praegu su öökapiraamat?\nMul on neid nii palju pooleli … Võib-olla Maryanne Wolfi „Proust and the Squid” (2000). See on sellest, kuidas inimesed raamatuid loevad ja neid analüüsivad.\nAga värskeim kultuurielamus?\nXiu Xiu kontsert Sveta baaris. Xiu Xiu muusika on nagu täheplahvatus, millesse on segatud elemente industriaalmürast, pungist, traditsioonilisest löökpillimuusikast, biitluulest, queer-popist ja lihtsast siirast karjumisest.\nKontserdil oli tugev sünergia publiku ja bändi vahel. Xiu Xiu muusika on kohati räige ja ehmatav, aga sellest kumab läbi täielik siirus ja hingepuhtus ning oma suursuguse näitemänguga oli laiv väga liigutav.\n1 Vt https://www.instagram.com/introroheline/.


Jõukoht | YksikHunt mõtiskleb elust ja maailmast\n29. juuni 2010 / YksikHunt\nAlustuseks pean kohe ütlema: “Suurimad tänud Tulelaps, suurepärase vastuvõtu eest!” Olen seda eraviisiliselt külll öelnud, kuid tänu pole meie maailmas kunagi liiga palju 😉\nMa ei hakka siin koha asukohta kuulutama, see jääb Tulelapse valikuks. On seesinane koht ikkagi tema KODU. Kuid tunnetest ja emotsioonidest tahaksin siinkohal küll rääkida. Alustame sellest, et teekond oli ette plaanitud juba ammu. Selleks oli 26.06.2010 Numeroloogiliselt annab see kuupäev vastuseks “5” ja kui lisasin sellele veel ka kellaaja kui kohale jõudsime, 11.50 saame ikkagi sama tulemuse. Nii ja mida see arv eneses kannab? Kasutades raamatu”Numeroloogia ja armastus” abi, loeme.\n“Nüüd on õige aeg silmaringi laiendada. Sõlmi tutvusi uute inimestega, käi uutes kohtades ja haara võimalustest kinni. Naudi seiklusi ja põnevust, mida elu sulle pakub. Harrasta vaheldust ja otsi kõike uut. Naudi vabadust ja lõbutse. Võid kogeda üllatavaid asju ja minna reisima. Nüüd oleks hea ka puhkust veeta. Perjood tuleb positiivne, kui sa oled seiklushimuline, initsatiivikas ja fantaasiarikas. Ent kui sa oled mõtlematu, vastutustundetu, närviline, pelglik või ebakindel, võib see aeg sulle pettumuse valmistada.”\nMinu jaoks oli see küll vägagi poitiivne kogemus, see polnud niivõrd uued teadmised vaid vanad tuttavad, ürgsed teadmised, mis olid kontsentreeritud ühte kohta ja aega. Olgu ka öeldud, et tegemist on minu enese sünnipiirkonnaga ja ehk seetõttu oli juba enne, kui kohale jõudsime, tunne, et hakkan koju jõudma. Eelmisel päeval olin tegelikult veel mures, et kuidas ma “võõras” kohas ennast tunnen. Tihti juhtub, et ka kõige parema tahtmise juures olen võõras kohas väga reserveeritud ja “omas kookonis” Kuid seekord 😀 ma olin KODUS. Kusjuures mitte majas sees ehks siis Tulelapse kodus, vaid just õues. Kõik need energiasambad, Valvurite maised kehastused (auväärse männi näol) ning ka portaal emamaailma ehk siis tehnoloogia, mida A`shayana Dean nimetab “täheväravaks”\nInformatsiooni oli väga palju , Valvurilt saadud infot dešiffreerin siiani. Isegi neid emotsioone tuli päris mitu päeva seedida, et neid hakata edasi andma.\nKaitstud, hoitud ja armastatud. Sellised olid valdavad tunded. See sagedus on nii kõrge, et füüsilisel kehal tekib tunne nagu keegi kõdistaks kogu aeg 😛 tahad kogu aeg naerda 😉 Õnnelik, küllastunud ja sügavas sisemises tasakaalus. Armastatud ja Armastades.\nõppimine ja arengutee, Mõtisklus elust, Vaimne tervis\n← Kasetõrv e. tökat\nPunt ühesuguseid →\n2 kommentaari “Jõukoht”\n29. juuni 2010, 12:22\nPalun !…tänan Sind ka, vähestega saab asjalikku juttu ajada…\nKui ma Su teksti lugesin, tajusin Sinus muutust…kas tõesti see energia liigutas (muutis, nihutas, tõi välja) midagi?…ma olen suht tundlik tekstide suhtes, praegu tajutud on meeldiva (kõrge) sagedusega.\n29. juuni 2010, 12:29\nJahh 🙂 see tõi välja. Olen küll iseõppija, kuid ikka tahaks vahest saada kinnitust oma tõdedele. See, mis aga Sinu valdustes asetseb, ON JUST SEE.


Seljavalu seestpoolt, seestpoolt, selle esinemise tüübid ja põhjused - Gangreen\nValu tekkimist saab seletada ja alustada ravimist kas ravimite või rahvaprotsesside abil. Mis veelgi halvem, kui kand kannatab tagurpidi või küljelt. Siin sel juhul ei suuda inimene ise ennast selgitada. Isegi spetsialist ei aita alati kiiresti mõista. Peatus - amortisaator, kõndimine, hüppamine ja muud koormused toovad kaasa asjaolu, et kõigepealt on ebamugavustunne ja seejärel valu. Valu põhjused võivad olla ebamugavad või ebatasapärased kingad, samuti lapsepõlves vigastused. Lõppude lõpuks ei saa te alati aru, et väike sõrmus on purunenud. Igal juhul, kui seestpoolt või väljastpoolt on kanduril seletamatut valu, peate minema haiglasse.\nKes aitab valu\nArvestades asjaolu, et jala kand ja üldjuhul on punktid vastutab kogu keha, see on täiesti võimalik, et probleem ei ole jalad ja valu organitele:\nSeepärast tuleb kõigepealt tegeleda terapeudiga. Kui esineb täiendavaid sümptomeid või valu ja kreen kahjustab suu siset, võib probleem olla neerudes ja bronhides. Kõik on omavahel ühendatud.\nKuid kui on kindel, et probleemi ei kohaldata teiste süsteemide ja elundite suhtes, peaks reis toimuma kitsa suuna spetsialisti poole:\nKvalifitseeritud eksam, samuti selgitavad selgitused valu olemuse kohta aitavad kiiresti esialgset diagnoosimist teha. Lõplik väljaanne saab kätte alles pärast asjakohaste eksamite ja analüüside läbimist. Valu olemust tuleb täpselt kirjeldada. Öelda, et kreenist haiget seespool küljelt ei piisa. See on vaja kitsendada seda vaate poole. Näiteks ebamugavust kõndimise või töötamise ajal puudutamise ajal. Võibolla on ripp või tuim valu, äge. Ei ole nii, et seda ei saaks selgitada.\nEriti oluline on pärast vigastuste saamist spetsialistidega tutvuda. Pisut lööki sõrmele võib põhjustada luumurrud ja kõõlused. Sellised vigastused põhjustavad asjaolu, et võite saada puude ja saada täielikult valetuks. Ebakindlad jalanõud põhjustavad ka tagajärgi: lamedad jalad.\nOn vaja teada! Spetsiaalsete ortopeediliste jalatsite kandmine ei aita jalgadega seotud probleemide lahendamisel. Kohustuslik massaaž ja füsioteraapia protseduurid on lisatud. Ainult kompleksne ravi aitab inimesel jalgsi minna ja jalgsi kergendada.\nVõite probleemi lihtsalt lahendada\nOn mitmeid põhjuseid, mida saab alati ilma probleemideta fikseerida. Näiteks võib kehva kvaliteediga jalanõude kandmisel tekkida valu kanna tagaküljel. Ebamõistev king ja kõrged kontsad rikuvad jalga ka. Vigastused või sporditegevus, pikk kõndimine ja muud jalgade koormused.\nSageli inimesed kurdavad oma jalgu. See on tingitud asjaolust, et nende kaal ületab normi. Seetõttu pole valu mitte ainult põlvedel, vaid ka kreeni kohal, luu piirkonnas ja loomulikult ka sõrmed kannatavad.\nTeine rühm on moes naised. Nad üritavad hoida moesuundumusi ja kandma vastuvõetamatu kujuga ja tallaga kingi. Kui jalgade valu ei ilmu koheselt, siis ei ole naine juba aastatel 45-50 lähemal suu normaalselt seisma jäänud. Kuid probleemid tekivad juba esimestel kandmise päevadel. Deformatsioon toimub kiiresti, sest õiglane sugu võib pikka aega kanda ebaloomuliku kujuga kingi või saapaid. Lihaskoe väsimus ja pinge tekivad mõne tunni pärast, kui need on riietatud. See probleem on lahendatud kahel viisil:\njalamassaaž. Kuid see, kui keelduda kohe vaid probleemsete jalatsite kandmisest;\nKotti või karmist pigistust kandvate kingade kandmine on vastuvõetamatu. See toob kaasa mitte ainult deformatsiooni, vaid ka halva vereringluse. Nii ei saa tervisega seotud probleeme lihtsalt vältida: lööma, lamedad jalad, selgroolüli kõverus.\nJalg võib haiget tekitada mitte ainult kingade, saapade ja muude asjade tõttu. Piisavalt, et anda suuremat koormust. Valulike tundedel ütlevad sportlased, et nad töötavad palju või teevad võimlemist. Esiteks ei saa spordis vigastusi vältida. Ja teiseks, spordi reeglite eiramine. Saate alati end ise kohandada.\nSportlased kannatavad esiteks kõõluste, lihaste all. See on tingitud asjaolust, et nad ei suuda kohe kohaneda äkiliste pingete ja muutuvate tingimustega koolituse ajal. Kui me räägime rassi, valu esineb eespool kanna ainult väljapoole, sest mitte-spetsialistid ei ole õigesti panna jalga klassiruumis ja rasvakihti lihtsalt ei suuda väljendada sellist šokk ise.\nVäikerahvaste esinemine. Neid saab isegi siis, kui te astute kivi peale või keerutate jalga. Kuid on ka neid, mida tuleb ravida mitte ainult meditsiiniliselt, vaid ka kirurgiliselt. Nende hulka kuuluvad luumurrud, dislokatsioonid. Muljumised tekitavad palju probleeme. Ebaõigesti sulatatud kuded põhjustavad palju ebameeldivaid aistinguid.\nValu hommikul, pärastlõunal ja õhtul\nEt mõista üksikasjalikumalt, miks kannab luu või suu haiget, peate mõistma mitte ainult peamiste sümptomite tunnuseid, vaid ka valusaega. Need võivad ilmneda hommikul või õhtul. Täiendavad inimesed kogu päeva.\nKui te kannatate oma kontsad ainult hommikul ja lõunasöögi ajal kõike läheb, siis on see kõige tõenäolisem kajastub hiljutisest rohust või venitusest koolituse ajal. Kuid kui neid pole, on täiesti võimalik, et kõik on seotud Achilleuse kõõlus ja selle põletikuline protsess. Valu on lokaalne jalgsi tagaküljel. Samuti on suguhaigused võimelised tekitama selliseid tundeid: klamüüdia ja gonorröa. Pallide või vale kande ebamugavust ei saa alla hinnata. Muuta jalatsit ja jälgige oma tundeid.\nEbamugavustunne ja muud ebameeldivad momendid kanna külgmisega - dislokatsioon. Sa ei saa seda tähelepanuta jätta ega oodata, et kõik ise läheb. Kinnitage kohe kummist rihma jalgadega ja pöörduge spetsialistide poole. Valu on täis kogu päeva ja mõnikord öösel.\nPulseerimine kannas on infektsioon. Traumaid pole mitte ainult, vaid ka nakkuslikku bakteriaalset põletikku. Närvilised otsad ja põletikuline protsess neid täielikult muudab mind endast teadlik. Väljaspool on valu ja polüneuropaatia - seestpoolt. Sellega kaasneb jäsemete põletamine ja tuimus.\nKui jalg lüüa, kannatab luu. Kui selline ebameeldiv hetk on aset leidnud, siis on see pikka aega raske mööda ja vigastada. Sellisel juhul ravi ei ole vajalik, kuid ainult tingimusel, et löök pole põhjustatud suure nurga objektiga.\nMis võib olla rohkem? Nimekiri on üsna suur:\npodagra ja lamedad jalad;\nbursiit ja osteomüeliit;\nHealing probleemid kanna\nEt mõista, kuidas ravida ja välja kirjutada raviskeemi, peate läbima uuringu, et alustada. Ainult pärast tulemuste saamist ja röntgenpildi saab hinnata probleemi ja haiguse põhjuseid. Ainuke asi, mida te ei tohiks teha, on alustada ravi ise. Võib põhjustada katastroofilisi tagajärgi. Pärast kuumutamist ei saada positiivset tulemust, kui te ei teosta seda tekkinud haigust.\nKui jalgadel esineb tugev valu, turse või raskustunne, pöörduge koheselt haiglasse. Kuid tupus võib olla ja raseduse ajal. Siis saate mõnda nippe ise rakendada, kuid pidage nõu arstiga. Ärge vihkan väljapääsu. Määrake ka ravile. Kompressid ei aita, kui muutub epiteeli värvus talla ainel või kreeni tujul ja kogu jalal. Võimalikku tugevat kihelus- või põletustunne saab ravida ainult spetsialist.\nSageli tunnevad jalgadega ka kroonilised haigused. Nii näiteks diabeet või onkoloogia mõjutavad kõndimisvõimet. Sellisteks haigusteks on muuhulgas kaltsineuse või luukoe kahjustused, luu tuberkuloos ja soolte patoloogilised protsessid. Ainult pärast teadmise põhjuse saan ma ravikuuri ja positiivse ravi tulemuse. Sõltuvalt haigusest määratakse arst kindlaks, kes suudab kogu ravirežiimi värvida.\nMillised haigused põhjustavad valu seespool kandis?\nKreen on suu kõige olulisem osa, sest jalgsi kandes on palju koormusi iga päev. Paljud inimesed jätavad kogemata ebamugavuse väljanägemise tavaliseks väsimuseks või ebamugavate jalanõude pikkaks kandmiseks, ehkki see võib olla tõsise haiguse esimene sümptom.\nKreenil on üsna keerukas struktuur, mis hõlmab:\nTended, pehmed kuded.\nVälised põhjused valu kreeni\nSageli ei esine sellise valu esinemine haiguse esinemist, vaid see on põhjustatud mitmetest välisteguritest.\nNende hulgas võib välja tuua järgmised peamised põhjused:\nMehaaniliste vigastuste saamine. Need võivad tekkida ühe tugeva muljumisjälje tõttu ja ka selle tõttu, et sellel on liigne mehaaniline surve.\nKanda ebameeldivaid ja valesid kingi. Selle põhjuse ilmnemine valu kreeni on tüüpiline naistele, kes sageli kandma kõrgete kontsad kingad pikka aega.\nSestlane liiga karmide kingade paigaldamine võib põhjustada ka kõhuvalu, see on tingitud pehmete kudede järkjärgulist kustutamisest ja põletikuliste protsesside provotseerimisest kahjustatud piirkonnas.\nKandke ühel õlal rasked kotid. Selline tava põhjustab koorma vales jaotumist kogu lihas-skeleti süsteemis, sealhulgas kasvanud rõhk kanna peale.\nPahkluu vigastuse saamine, mille juures võib kanna anda valusaid tundeid.\nKannide ja kallaste välimus kreeni piirkonnas. Selliste koosluste iseseisvat eemaldamist pole soovitatav praktiseerida, kuna see põhjustab suurt nakkusohtu.\nTõmbede tekkimine kontsadel võib olla tingitud nende stressi suurenemisest, ebasoovitavast hooldusest või erinevate teravate esemete kasutamisest kõvendatud vormide eemaldamiseks.\nHaigused, mis võivad põhjustada kanuvalu\nKreeni sisepinna küljel võivad pikenenud või süstemaatiliselt esineda võivad näidata järgmiste haiguste esinemist:\nReumatoidartriit on üks kõige levinumaid ja seega väga ohtlikke põletikulisi haigusi, mis mõjutavad liigesid.\nSee haigus on autoimmuunse iseloomuga, keha hakkab hävitama suure hulga oma rakkudest, mis põhjustab luukoe hävimist ja liigeskahjustusi.\nSageli mõjutab see patoloogia alajäsemeid, sellistel juhtudel võib kreeni piirkonda anda valu. Füüsiline koormus põhjustab tavaliselt korduvaid rünnakute rünnakuid pärast selle läbimist.\nHaigus vajab õigeaegset diagnoosimist ja ravi, sest sellel on tendents pidevaks progressiooniks.\nMuud reumatoidartriidi sümptomid on palavik, liikumisraskused ja ägeda valu rünnakute esinemine füüsilise koormuse ajal.\nReaktiivne artriit on väga sarnane eelmise haigusega, kuid selle põhjus on patogeense nakkusliku mikrofloora sisenemine kehasse. Selle haiguse iseloomulikud tunnused on kohalik tõus temperatuuri mõjutatud piirkonnas, naha ja pehmete kudede punetus, turse.\nOsteoporoos on teine hariliku valu sagedas põhjus, sest selle haiguse peamised sümptomid on kõva kudede tiheduse muutus, sellest mineraalide pesemine ja luu toitumise rikkumine.\nAktiivne haiguse progresseerumine on tavaliselt täheldatud 35-aastaselt; Osteoporoos põhjustab mitte ainult valu kandis, vaid ka ebamugavustunnet kõigis liigeses. Osteoporoosi põhjustada võivate põhjuste hulgas on jäik toidumakomponentide, alkoholi kuritarvitamise, pikaajalise rinnaga toitmise, suitsetamise või liiga vara menopausiga kinnipidamine pikaajaliselt.\nBursiit on haigus, kus põletikulised protsessid mõjutavad jalal paiknevaid sidekoesse. Tõmbetüübi valu on tavaliselt paigutatud kreeni küljele.\nKannatükk on haigus, milles esinevad samad protsessid, nagu bursiit või fastsiit, kuid patoloogia on krooniline. Põhjuseks on subkutaansete kihtide soolade liigne sadestumine, mis viib tahke kogunemise tekkeni, mis põhjustab inimesel kõndimise ajal ebamugavust ja valu.\nAchilleuse kõõluse põletik. Tavaliselt kaasneb haigusega äärmiselt ägedad põletikulised protsessid, jalgsi ja muu füüsilise koormuse ajal suureneb see valu, see võib paikneda kanna erinevates osades.\nPodagra on krooniline haigus, mis esineb palju harvemini kui muud haigused, mis põhjustavad kanna valu tekkimist. See toob kaasa loodusliku ainevahetuse rikkumise organismis, seetõttu tekivad liigesed ja kudedes näljahäda, mis põhjustab nende järkjärgulist hävitamist.\nKui kannal on valu Side peaks proovima kohe kutsuda professionaalset meditsiinilist abi. Need tunded võivad näidata tõsiste haiguste esinemist, mida on algstaadiumis palju paremini ravida.\nJuurdepääs spetsialistidele kusjuures süstemaatiline valu esinemine kandis võib põhjustada tõsiseid tüsistusi ja mitmeid patoloogilisi protsesse, mis on pöördumatud. Sellise ebamugavuse tekkimisel on vajalik nimi sisestada ortopeedi või reumatoloogi vastuvõtule.\nValu diagnoosimine kanna küljel\nAinult kvalifitseeritud spetsialist saab diagnoosida ja diagnoosida küljes oleva valu põhjuseid järgmiste diagnostiliste meetodite alusel:\nRääkige patsiendiga, et uurida oma elustiili ja tuvastada ebamugavust tekitavaid võimalikke tegureid.\nKogu jalga röntgenuuring.\nVereanalüüs suhkru koguse määramiseks.\nHüppeliigi magnetresonantstomograafia juhtimine on kõige täpsem diagnoosimismeetod, mis võimaldab diagnoosida 80-95% kõigist juhtumitest.\nKõhuvalu paranemine küljel\nKanapõu ravi ravimeid võib määrata ainult raviarst pärast põhjalikku diagnoosi, kuna selle omadused sõltuvad haiguse põhjustest.\nMittesteroidsed ained indometatsiini, ibuprofeeni või diklofenaki alusel, mille eesmärk on põletiku leevendamine liigestes.\nKortikosteroidid hüdrokortisooni või kenalogi alusel kasutatakse ägeda valu sündroomi korral.\nAntibiootikumid Neid kasutatakse infektsiooni raviks, kui see põhjustab põletikku.\nRahvaparandusvahendid aitavad valu leevendada kanna piirkonnas, kuid need ei välista vajadust konsulteerida spetsialistiga ega diagnoosi teha.\nMõned meetodid, mis on laenatud traditsioonilisest meditsiinist, on allpool kirjeldatud\nJalakäijate asendus kõigepealt külmas ja seejärel soojas vees, mis täiendavalt tugevdab anumat.\nSõltumatu juhtimine massaažitrass koos jääkuubikuga.\nKandma sokke kus valatakse pipra.\nKandikud jalgade lisamine meresoola, see võtab umbes 300 grammi selle komponendi kohta ühe liitri vee kohta. Sarnane protseduur on vastunäidustatud osteoporoosi või erinevate vigastuste, sealhulgas raskete verevalumite korral.\nVõimlemine on enamasti ennetav meede, kuid see võib samuti aidata algusjärgus valu tekkimisel kreenil.\nViib see väga lihtsalt vastavalt järgmisele skeemile:\nEsialgne massaaž, käte käte sõtkumine.\nTennispalli rullimine põrandale jalaga.\nJärgnevate ennetusmeetmete järgimine võimaldab minimaalsete esinemissageduse tekkimise tõenäosust kandjal või retsidiivide tekke ohtu:\nIseenesest jalgade massaaž.\nKandke ainult õigeid ja mugavaid jalatseid.\nLaekumata koormate pädevus ja ühtlane jaotamine kogu liikumaparatuurile.\nTasakaalustatud ja tervisliku toitumise tagamine.\nTäieliku puhkevõimaluse pakkumine liigeste jaoks.\nJalade tuimus on arst-neuroloogi üks kõige levinumaid kaebusi. Enamikul juhtudel kaasnevad need aistingud öösimuliste krampidega, kipitustunne või indekseerimise tunne. Kas see on ainult närvisüsteemi haigused, mis on selle eest süüdi ja millised on selle seisundi tegelikud põhjused?


Euroopa Pangandusjärelevalve (SSM) järelevalvenõukogu kohtumine\nEuroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) järelevalvenõukogu kohtumine\nUnion Bonds (www.union-bonds.com)\nBond Comparison Site (www.bondcomparisonsite.com)\nFondivalitsejate sektor teenis esimeses kvartalis 1,8 miljonit eurot kahjumit. Viimati pidid fondivalitsejad leppima miinusega 2016. aastal, kuid siis oli kahjum üle kolme korra väiksem ehk 590 000. Loe lisa FI kodulehelt: https://t.co/6IyCAXZuy0.\nVõrreldes euroliidu pankadega on Eesti pankade varade mahus eluasemelaenude osakaal kaks korda suurem. Esimeses kvartalis vedasidki Eestis laenukasvu pered, kelle huvi on eluasemelaenu vastu endiselt suur. Loe lisaks: https://t.co/xh7lXTx8iG https://t.co/3HwaNA3Zvr\nKilvar Kessler Äripäeva raadios AS-ile SEB Pank tehtud trahvist


Riigihangete pakkumused kõigile kättesaadavaks\nSoomes toimib. Selle idee on Äripäeva veergudel välja käinud ASi Chemi-Pharmi ostu- ja müügijuht Andres Oltjer. Ta juhtis läinud aasta13. detsembril ilmunud arvamusloos tähelepanu sellele, et Eesti mõistes tähendab riigihangete läbipaistvus praegu vaid lihtsat juurdepääsu riigihanke alusdokumentidele. Avalikkus saab teada vaid pakkumuse kogumaksumuse, mitte aga selle detaile. Mõistame, et riigisaladust puudutavaid üksikasju või delikaatseid isikuandmeid ei pea avaldama, samuti mitte ärisaladust konkurentsiseaduse mõttes, kuid sedasorti andmed moodustavad pakkumisest väga väikese osa. Kõik muu võiks ja peaks avalik olema. Soomes see nii toimib, miks ei võiks meil?\nRMK näide viitab, et sageli on riigihangetel kergem osaleda suurtel ettevõtetel: pisemate tarvis on nõuded liiga spetsiifilised või muul põhjusel raskesti täidetavad. See tähendab, et turul domineerivas seisus keskus soodustab omakorda monopoliseerumist ettevõtete seas ning väiksemate hääbumist. Mõnes mõttes on see paratamatus, ükski tellija ei saa tööde tegijat valida, lähtudes missioonitundest väikeettevõtluse suhtes, see võiks liigagi kergesti korruptsiooniks osutuda.\nParemad valikud. Omaette probleemiks on madalama hinna saavutamine pakkumisel: liigagi sageli tekib küsimus, kas madalad hinnad pole mitte saavutatud maksude tasumatajätmise hinnaga, täpsemini plaaniga seda teha. Selle probleemi lahendamiseks oleks pakkumuste sisu täielik avalikustamine vägagi hea rohi. Nii konkurentide kui ka laia avalikkuse kontroll sõeluks makse “optimeerida” kavatsevad pakkumised kiiresti välja või vähemasti vaidlustaks need tagantjärele, luues õigluse jaluleseadmise võimaluse.\nRMK ja mis tahes teise riigihanke korraldaja huvi peaks ju samuti olema parima pakkumise leidmine – aga parim ei pea alati tähendama odavaimat, iseäranis siis, kui odavus on saavutatud pettuse hinnaga. Maksmata jäänud maksud tähendavad kaotust riigile ja maksumaksjale, seega siis ka hanke korraldajale endale. Kuna aga kallima pakkumise eelistamine tähendab hanke korraldajale suuremat vastutust ja selgitamise vajadust, eelistatakse sageli odavaimat.


Kiskjasiil: talveprognoosid 2015\nKadripäevaks sai lumekirme maha. Esimene. Kui lumi, siis lumi.\nIga kord kui loen ilmaennustusi mõtlen, et peaks need kuhugile talletama, et valida üks ilmameister, kelle prognoose võiks edaspidi tõsiselt võtta. Allikaks 22.oktoobri Maaleht\n2015/2016 talve ennustati 22.oktoobril nii:\n“Tänavu on meeletult palju hiiri, naabri kass käib iga päev, hiir suus. Vanasti öeldi ikka, et kui palju hiiri, siis tuleb pehme talv,” räägib Maalehe ilmatark Ilmar Tiismaa Pärnumaalt Lõpe külast.\nMehe sõnul pole talvel veel pikka aega meie maale asja. Seda usku annab talle kas või haruldaselt kaua, juba kuu aega kestnud vananaistesuvi. See tähendab pikka sügist. “Tundub, et talv ei tule niipea, ja kardan, kas jõuludeks lumigi siinkandis maha jääb,” lisab ta.\nNovembris võib veidi lund muidugi pudeneda, kuid see sulab. Sama lugu on detsembris. Ei paista Tiismaale külmagi kusagilt.\nPole suvel sooja, pole talvel külma\nPikalt kestvast sügisest annavad ilmatargale tunnistust puud, mis veel üsna rohelised ega kiirusta lehtede langetamisega. Samuti surusääsed, keda aias siiani hulganisti lendamas näeb.\n“Kahju, et mulle pole veel metsseapõrnasid toodud, need aitavad talve 70% tõenäosusega õigesti ennustada. Nii pean praegu vaid looduse jälgimisele tuginema,” kahetseb Tiismaa.\nAinsaks enam-vähem tõeliseks talvekuuks kujuneb ilmatarga meelest sedapuhku veebruar. Siis on vähegi rohkem külma ning lund. Suisa lumeuputust peljata ei maksa, kuid suusatamiseks peaks piisama. Samas pole lumelükkajatel ka suurt teenistust loota.\nKui alles veebruaris külmaks läheb, kestab tali vähemalt märtsi keskpaigani välja,” ennustab ta, lisades, et karmi pakast ei ole ka siis tarvis karta.\nMargus Saaremaalt – nii laseb saarel elav ilmatark end nimetada – on täheldanud aastate 1986–1990 suvede-talvede rütmiliselt sarnast kordumist. Tänavune on sarnane 1990ndaga: soe talv, heitlikult jahe kevad ja suve esimene pool. Ka siis sadas juulis palju ning suvi tuli alles augustis. Kuigi see jäi kestma veidi lühemalt kui tänavu, oli ka siis oktoober soojapoolne, kuigi mitte nii kuiv. Mis saab edasi?\n“Selle järgi tundub tulevat soe ja vihmane talv, erandiga jaanuari teine pool ja veebruari algus,” prognoosib Margus.\nSaarlase sõnul algavad novembris sügisesed vihmahood, ja soojalained vahelduvad juba mõõdukamate külmadega. Kuigi kuu teises pooles teeb talv paar arvestatavat katset pidama jääda, ei õnnestu see. Atlandi soe pääseb jälle liikvele.\nDetsembergi paistab soe ning suusad saab alla panna vaid Otepääl ja Mõedakul.\n“Sarnaste olude puhul, võrdluses talvega 1991, läheb külmaks jaanuari keskelt alates, mil tuleb kuni 25 miinuskraadi, ja seda on ka veebruari esimesel poolel,” ütleb ta.\nVeebruari lõpp ja kõrgema päikesekäiguga märts kipub juba päevasele sulale. Märtsis öösiti külmetab, päeval päikesega on plussis.\nKa Maalehe vanim ilmatark, 1. oktoobril 85. juubelisünnipäeva pidanud Valter Voole Hiiumaalt Kärdlast ennustab pehmet talve. “Kui on suvel sooja, on talvel külm, aga suvesooja ju palju polnud,” põhjendab ta.\nKuna lehed on praegugi veel puus, ei tohiks ka niipea ega äkiliselt talveks keerata. Vähemalt novembris mitte. Ehkki valgete jõuludega võib minna nii või naa, kuid aastavahetus peaks Voole ennustuse järgi küll juba lumine olema.\nRohkem talve moodi kui eelmised kaks\nPehmet talve näeb ette ka Marko Kaasik Tartust, kes lähtub oma prognoosides rõhkkondade võimalikust käitumisest. Novembris ja detsembris toovad sagedased lõunakaarte tuuled meile keskmisest mõnevõrra soojema ilma, sajab nii vihma kui lund. Hingedekuul lumi maha veel ei jää, ent jõulukuul hakkab Kagu-Eesti kõrgustikel ja Kirde-Eestis kujunema püsiv lumikate.\nJaanuaris on Lõuna- ja Kesk-Euroopas õhurõhk tavalisest kõrgem ning madalrõhkkonnad liiguvad jätkuvalt üle Skandinaavia itta. Meile tähendab see Kaasiku sõnul õhuvoolu püsimist Atlandilt, mis toob pehme ja üsna sajuse ilma.\n“Ida-Eestis peaks lumi maha tulema, kuid Lääne-Eestis ja saartel arvatavasti mitte,” pakub ta jaanuari kohta.\nVeebruaris annavad madalrõhkkonnad Atlandilt veidi järele, kuid ilm jääb vahelduvaks ja valdavalt pehmeks. Sajab tavalisest rohkem. Sisemaal lumi püsib, kuid lääneranniku lähedal ja saartel ei pruugi õiget lund tullagi.\nMärtsis on Atlandi madalrõhkkonnad kevadtalve kohta ebatavaliselt aktiivsed. Päikest on vähe, sajab palju. Märtsi teisel poolel laguneb ka Ida-Eestis lumikate.\nÜlo Roosnurm Harjumaalt Kose vallast arvab samuti, et sel aastal ja ehk isegi kogu talve jooksul kõva külma ei tulegi.\n“Vähemalt praegu mesilased külma talve ei ennusta, nad pole veel raamide vahesid kõvasti kittima hakanud. Aga mine tea, ehk hakkavad veel,” jääb ilmatark siiski pisut kahtlevaks.\nLähim külmem aeg võib tulla novembri keskpaigas. Seda ennustavad talle oktoobri algupoolel mitmel ööl Eestis veigelnud virmalised. Ta on oma vaatlustest tuge saanud, et üsna tihti peab paika vanarahvatarkus, mis lubab sügiseti virmaliste nägemisest 40 päeva möödudes külma saabumist. Seega novembri keskpaigast alates peaks mingi aeg meid külm kimbutama ja lumigi võib\nlisanduda. Ent ilm ei jää kauaks selliseks. Ka detsembris on nii, et lumi tuleb ja läheb.\n“Jõulud on siiski valged, aga lund üksnes nii palju, et must maa välja ei paista,” pakub ta.\nUude aastasse jääva talve ennustamist peab Roosnurm praegu veel liiga varajaseks. Ütleb vaid, et kui detsembri lõpus peaks vähegi paksem lumi tulema, jääb see ka ülejäänud talveks maha.\n“Seegi tuleb pehme talv, kuid siiski rohkem talve moodi, kui olid eelmised kaks äbarikku,” alustab oma ennustust Aarne Ots Viljandimaalt Sürgaverest.\nKadripäeva paiku on öösiti oodata kümmet miinuskraadi ja ehk külmub sel ajal maagi korralikult ära. Detsembri esimeses pooles tuleb suurem torm, algul vihma ja lõpu poole lumega ning teeb siis ilma ka väliselt talviseks.\nJõulukuu on üleüldse üsna sajune. Kuigi sageli sajab lund, ei jää see püsivalt maha enne jaanuari algust. Siiski usub Ots, et jõulud tulevad valged.\nTalve esimene pool, detsember ja jaanuar ongi enim talve moodi, sest veebruari teisest poolest saabub varajane kevad.\n“Kõige külmem tuleb jaanuar, aga hästi ei usu, et 30 külmakraadi ka siis välja pigistaks, isegi 20 kraadi on läheneval talvel juba kõva sõna,” arutleb ta.\nKui talve esimene pool paraja krundi alla teeb, saab ka Tartu maraton peetud. Lund ja tuiskusid palju oodata ei ole, kuid see oleneb piirkonnast. Lumeaeg võib talvel üldse lühikeseks jääda, sest kevad tuleb vara peale.\nTartu suusamaraton ära ei jää\nTeised Maalehe ilmatargad pehmet talve ei ennusta. Arvo Saidla Raplamaalt Koikse külast lubab, et ei tule ta pehme ega ka mitte karm.\n“Mõnus hilissügis kestab novembri keskpaigani, pärast kadripäeva võib veidi küll lumega kostitada, kuid seegi sulab ära,” räägib ta.\nDetsembri alguses teeb maa õrnalt valgeks, ent külma on veel napilt. Kuigi jõulud on valged, pole lund ka siis ülearu. Tõsisem talv 15–20 külmakraadiga algab jaanuari keskpaigast ja siis külmetab üsna õhukese lumekihi all oleva maa korralikult ära. Paksem lumi sajab maha alles kuu lõpuotsas ja küünlakuul tuleb lisa.\n“Terve veebruar on tõsine talvekuu, mil 20–25 külmakraadi on üsna tavaline, aga 30 vaevalt tuleb – kui, siis mõne öö Ida- ja Lõuna-Eestis,” ennustab Saidla.\nKüsimust ei tohiks olla ka Tartu maratoni toimumises, lund jätkub. Sulad ilmselt ei kimbuta, sest neid pole jaanuari keskpaigast veebruari lõpuni välja. Märtsi algus on veidi pehmem, kuid keskpaigas lajatab uue 15–20kraadise külmalainega, mis kestab kuu lõpuni.\n“Talv varakult ei lõpe seega ja lumi püsib veel aprilli alguseski maas,” lisab ta.\nSaidla kahetseb, et seakatku tõttu ei ole tal õnnestunud veel seapõrnasid näha – neid arvestab ta oma talveennustustes tavaliselt kõige enam. Ent ütleb seejärel, et ehk ongi parem, nüüd peab rohkem arvestama teiste loodusemärkidega. Näiteks ahvenauimed näitavad tõelist talve jaanuari keskpaigast veebruari lõpuni. Ka sipelgad ei ole oma pesakuhilates pikaks ja pakaseliseks talveks valmistunud.\nMaalehe ilmatark Enno Kalde Võrumaalt usub, et külm talv ei jää tulemata. Juba november ja detsember on talvised, kusjuures mardikuu algusest saati võib sageli lund sadada, kuigi suurt külma veel ei ole. Karmimad külmakraadid, vähemalt 15 miinust, algavad 20. kuupäevast. Kadrikuu lõpus ja detsembri hakul on mõnepäevane pehmem aeg, misjärel tasapisi külmeneb taas.\n“18. detsembri paiku algab tugev külm, kuni 20 kraadi või rohkemgi, mis kestab ka kogu jõuluaja,” prognoosib Kalde, lisades, et tänavu ei tule jõulusula, mis valgeid jõule rikkuda võiks.\nLund ei ole pühade ajal palju, aga oma 10 cm ikkagi. Aastavahetuseks muutub ilm pehmemaks ja muutlikumaks. Kaugemale talvesse Kalde arvutused praegu veel ei näita. Selleks peab ta ära ootama esimese lume. Ent sellele vaatamata kipub ta arvama, et külm talv ei jää tulemata.\n“Tuleb valmis olla külmaks talveks,” hoiatab ka Maalehe ilmatark Indrek Hein Soomaalt.\nHeina arvates võib juba novembri esimeses kolmandikus ilm talviseks pöörata. Tuleb suurem külmalaine, kümme kraadi või enamgi, et puud lehtedest lahti saaks. Detsember on aga päris talvine, kusjuures jõuluaeg külm. Lumega võib pühade aegu Eesti eri paigus olukord vägagi erinev olla.\nKui talve esimene pool külm, siis vahel on talve teine pool pehme olnud. Seekord kaldub ta arvama, et teine pool on aga veelgi külmem, ning jaanuaris või veebruaris ei jää pakanegi vähemalt 30 kraadiga tulemata. Pigem kestab talv ka kaua kui vähe.\nLumi lubab lund ja külma\nMaalehe noorim ilmatark, 22aastane Aleksander Lumi Põlvamaalt ennustab ilmatarkadest kõige krõbedamat pakast.\n“Jaanuaris ja veebruaris võivad tulla korralikud külmalained, kus lausa 30 kraadi ligi või mõnel üksikul hommikul veidi enamgi välja venitab,” arutleb ta, lisades, et äärmuslikku ehk 35 kraadi siiski karta pole.\nKuna esimest lund nägi ta 8. oktoobril, siis vanarahvatarkusele tuginedes pakub, et sellest 40 päeva hiljem peaks ilm talviseks keerama. Tasahilju külmenedes on novembri keskpaigaks stabiilsed miinuskraadid käes ning kuu lõpus või detsembri alguses jääb ka lumi maha, ennustab ta.\nJõulukuu tuleb lumine ning mõõduka külmaga. Pole muret, et suusatada ei saaks.\n“Talv kestab kaua, ka märts on talvine, no ikka tõeline talv on tulemas,” usub Lumi.\nSünoptiku pilk Ilmamudelid lubavad soojapoolset talve\nHelve Meitern Ilmateenistuse sünoptik\nPraeguseks on selge, et oktoober tuleb 55 aasta pikkuses vaatlusreas üks sademevaesemaid. Samas ei saa kurta õhutemperatuuri üle, mis keskmisena annab küll pikaajalisest keskmisest madalama tulemuse, ent seda tänu valitseva kõrgrõhkkonna selgetele pikkadele öötundidele, mil õhk sisemaal tublisti jahtus. Oktoobri lõpp tuleb sajusem, tuuline ja üsna soe.\nJuba oktoobrikuule oli raske analoogaastat leida, sama on seis ka novembriga. Nii sademete hulga, temperatuurirežiimi kui ka sünoptiliste protsesside poolest on kõige sarnasemad aastad 2014, 1965 ja 1975. Tsüklonite ja antitsüklonite paigutuse ning liikumise poolest sobiksid hingekuu analoogiks ka aastad 1968 ja 1983, kuid siis olid viinakuud palju sademerikkamad.\nAnaloogaastatele toetudes võib pakkuda kuivapoolset või normilähedase sademete hulgaga novembrit. Temperatuuri osas jään sügisprognoosi juurde, mis lubas soojapoolset novembri algust ning siis järsku külmalainet kuu lõpus. Talvenäolist ilma jagub veel ka detsembri algusesse. Jõulukuu teine pool peaks tulema keskmisest soojem ja sajusem, kuid ilmtingimata ei pea vihma sadama. Sademed võivad valdavalt tulla lume ja lörtsina.\nJaanuari teise poole ja veebruari koha pealt jagunevad analoogid kahte. Kolmel juhul viiest on meil oodata üsna külma talveilma, kahel ülejäänud juhul aga sooja, eelmise aastaga sarnast talve.\nSamas on nii Euroopa ilmamudel kui ka globaalmudel ühte meelt, et kõik talvekuud tulevad keskmisest ühe-kahe kraadi võrra soojemad ja veidi sajusemad. Samas teame, et need mõlemad mudelid arvutasid ka käesoleva viinakuu temperatuuri keskmisest paar kraadi kõrgema, kui tegelikkus näitab.\nLähtudes Euroopa Keskpika Ilmaprognooside Keskuse (ECMWF) mudelist, on ka novembris ülekaalus kõrgrõhkkondade mõju, mille vahele aeg-ajalt kiiluvad madalrõhulohud. Ilm on kuivapoolne, õhutemperatuur normi piires või isegi madalam – seda just tänu öistele külmakraadidele.\nSama keskuse pikem talveilma arvutus näitab, et novembrist jaanuarini on meil 60–70% tõenäosusega õhutemperatuur keskmisest 1–2 kraadi kõrgem. Detsembrist veebruarini keskmine temperatuuri näitaja langetab veidi sooja talve tõenäosusprotsenti. Selle järgi tuleb 50–60% tõenäosusega õhutemperatuur Lääne-Eestis 0,5 kraadi, Kesk- ja Ida-Eestis 1–2 kraadi võrra kõrgem.\nSamas USA ookeani- ja atmosfäärinähtuste instituut (NOAA) arvutab kõik talvekuud (eraldi võetuna) ühe kuni kahe, jaanuari lausa kahe kuni kolme kraadi võrra keskmisest soojemaks.\nArtikli autor Rein Raudvere, Maalehe ajakirjanik.\nMaaleht: "Ootamatu tulemus: milline ilmaportaal ennustab kõige täpsemini?"\nPostitaja: Tsiil kell kolmapäev, november 25, 2015\nSildid: ilmaprognoosid 2015\nMUHEDIK 25 november, 2015\nEi jää midagi tulemata, iseasi, millal vesi, lumi, päike ja pakane kohale jõuavad, aga kõike saame alati\nthela 25 november, 2015\nAusalt öeldes kõik need ennustused on tõsiseltvõetavad ennustaja kodukohas, aga mitte üle_Eestiliselt. Mina olen näiteks veendunud, et talve ei tule, kõik marjad jäid põõsastele, linnud ei söönud isegi viinamarju ära. Järelikult polnud vaja talvevarusid soetada.


Eesti Looduse peatoimetaja Tartu aasta tegijate seas\n27. detsembril kuulutasid Tartu linnapea Laine Jänes ja Postimehe vastutav väljaandja Mart Kadastik Tartu raekoja saalis välja Tartu 2004. aasta väärikaima teo. Selleks osutus ootuspäraselt tunnelkollektori Kesklinna-2 rajamine.\nTunnelkollektor oli esmajoones korraldajate valik. Lisaks sellele kuulutati välja ka need kümme tegu, mis pälvisid tartlaste suurima poolehoiu. Loodusajakirja andmeil oli üks suuremaid häälekogujaid ajakirja Eesti Loodus botaanikust peatoimetaja Toomas Kukk raamatuga “Eesti taimede kukeaabits”, mis tõusis mullu suvel raamatumüügi edetabelite tippu. Kirjastus Varrak, kes valis lihtsas stiilis määraja ka oma raamatuklubi juunikuu raamatuks, kavandab teose kordustrükki.\nTartu Linnavalitsus ja ajaleht Postimees korraldavad Tartus Aasta Tegu konkurssi juba seitsmendat aastat. Seni on linlased parimateks tegudeks valinud Vanemuise kontserdimaja renoveerimise, Jaani kiriku tornikiivri taastamise, korvpallimeeskond Delta meistritiitli ja karikavõidu, Aura veekeskuse ning Treffneri kooli renoveerimise ja Turusilla ehitamise.\nTartu LV/ Loodusajakiri


Loomest ja liitlastest : Õpetajate Leht\nLoomest ja liitlastest\n5. apr. 2013 Karl Martin Sinijärv kirjanik - Kommenteeri artiklit\nTeisipäeval tähistati Toompeal ja ka all-linnas kahekümne viie aasta möödumist Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi loominguliste liitude juhatuste ühispleenumist. Tähistati kõrgemalt poolt instseneeritud mälestusteenistusega, milles oli meeldivalt vähe igavat kroonulikkust ja mille käigus lehvis tegelikult üllatavalt palju vaba mõtet. Veerand sajandi eest ei lehvinud vaba mõtet kusagil ja tostap tost toonasest pleenumist vaimline maamärk sai. Tänapäeval jõuab iga mõte avalikkuse nätsutada ja vitsutada sageli juba enne, kui ta valmis või läbi on mõeldud. Pidevale teabetaustale lisaks kubiseb argine aegruum mõttekodadest, kõnekoosolekutest, konverentsidest, koolitustest, seminaridest, kollokviumidest, sümpoosionidest, üld-, rahva- ja riigikogudest. Kui igasse poolgi mõtet jagub, on juba hästi jagunud. Ülejäänu, oh paraku, on harutihti vaht.\nLoovast mõttest on seevastu pidev puudus. Ei ole vaja erilist ettevalmistust, et lugeda üles väike valik asju, mis maailmas ja lähisisemaal valesti on. Valet me tunneme, tõesti kõik teame, kirjutas Hando Runnel aastate eest. Ning jätkas küsimusega: ent kas just meie need pühkima peame? Lühike vastus oleks ka täna, et peame jah. Võiks ju arvata, et riik, mis on nüüd kauem aega järjepanu riik olnud kui oma esimese olemise aegu, peaks olema niipaljukest paika loksunud ja end läbi mõelnud, et valetundjad ja -pühkijad on asjaomastel ametikohtadel ning puhastavad isamaa palet maksumaksja toel oma palge higis. Ei ole päris nii. Juba Newtoni esimene seadus sedastas, et kõik kehad on laisad. Tõepoolest, paigalseismise või isegi ühtlase sirgjoonelise liikumisega saavad kallutatud jõududest tulvil struktuurid juba päris hästi hakkama. Vähegi keerulisema, saati veel sihipäraselt suunatud liikumise saavutamiseks on vaja pidevaid impulsse. Sadu silmi, mis seiravad sihte, ja tuhandeid täpseid torkeid. See on see, mida saavad ühise asja edendamiseks pakkuda loomeliidud. Õigupoolest isegi mitte loomeliidud kui organisatsioonid, vaid neisse koondunud sajad arukad ja eripärased isiksused. Olla ora isamaa istmikus – see on uhke tunne.\nOn loomulik, et ora olemasolu tahaks ära unustada ning loomisest mööda vaatamiseks on lihtsaim viis teadagi vastandmärgiline tegevus. Loomise vastand on tarbimine. Tarbida on lihtsam, tarbimine ei nõua pingutust ning, mis peamine, tarbimisest ei saa pühendunud tarbijal ealeski küll. Kui tublile tarbijale järjepidevalt sisendada, et tarbimise kaudu annab ta oma patriootliku panuse püha majanduskasvu üritusse, siis on regi allamäge liikuma lükatud ning võib nõnda liikuda päris kaua. Ühtlaselt ja sirgjooneliselt. Kui puusse ei pane või kui istmikus istuv ora enne pidurit ei pane. Jälle see ora. No kui tarbimisest ei aita, võib ora ignoreerida ja naeruks panna. Mis on lihtsam loomeliitlaste jätkuvast nokkimisest ja mõnitamisest, häh, nagu koolikiusamine ju. Ent kas liitlasi tasub torkida? Liitlane on ilus sõna. Ilus sõna on ka loomine. Ja igaühel oleks siinkohal paslik hetkeks kelk kinni pidada ja mõtelda. Kuhu me igaüks üksikult ilma loomiseta jõuame? Kuhu ilma liitlasteta? Kas üldse? Kuulen jo juttu, et eieiei, mina küll mingi kunstnik ei ole, see pole minu ala, mind ei huvita, ma pole üleüldse loov inimene. Vastus vale. Oled küll. Kas mina tulen sinu põlve uueks looma? Riik? Kalev? Tema poeg?\nIseoma elu tuleb igaühel iga päev ise luua. Teiste loodud eluga ei tohi piirduda, ükskõik, kas jutt on lamedast teletapeedist või kõrgeimal kunstilisel tasemel kirja pandud romaanist või riigist, mis ei rahulda. Teiste loodud elust sõltuvusse sattumine tähendab seda, et seriaal saab otsa, raamat lõpeb, kinopilt katkeb, eesriie sulgub kellegi teise tahtel ja käsul. Ei ole põhjust arvata, eeldada ega loota, et see keegi teine suvatseb eesriideid avada ja sulgeda tarbija soovi kohaselt. Ei. Ta avab ja sulgeb hoopis tarbija. Majasokk tuleb ja läheb nii, nagu mina soovin, ütles Karlsson telekat klõpsides. Kes iseoma elu loomata jätab, riskib sellega, et telekas klõpsib teda. Telekatelekas, töökohatelekas, kaubakeskusetelekas, riigitelekas.\nTargem on olla inimene, elulooja, loovisik sõna avaraimas mõistes. Ja näha enda ümber liitlasi, mitte manada esile vastasseise. Selgeim loomeliitlik sõnum veerand sajandit pärast ühispleenumit võiks olla see, et sõna sisusse süüvides peaksime me kõik olema loomeliitlased. Ilma loomata ja liitumata jääme lahustarbijaiks ja need maksavad viis senti paar. Kui madal on sinu enesehinnang? Oli see ehk iseseisvus, mida ihkasime? Kas tõesti vaid riiklik? Või. Prooviks. Ise. Ka.


ARK võib õhutada liikluseeskirja rikkuma - Äripäev\nARK võib õhutada liikluseeskirja rikkuma\nMopeediluba taotlev noor peab sõidueksamile\ntulema oma või laenatud mopeediga, mis tähendab lapsevanematele tõsist peavalu,\nvõi riskib ilma juhiloata nooruk liikluseeskirjade vastu patustada ja ise\nMopeedi kohaletoimetamine on üksjagu tülikas. Eriti neile lapsevanematele, kel pole kaubikut ega autol ka haakekonksu, et mopeed haagisekasti tõsta ja eksamipaika kohale sõidutada. Ja kui täiskasvanu ise pole kaherattalisega kunagi sõitnud või ei julge sõita, jääbki vaid üks lahendus.\n“Poiss sõitis mopeediga ise eksamiplatsile ja vanem sõitis vaikselt autoga järgi,” tunnistab 14aastase poja isa Tõnu. “Nii oli väheke kindlam, sest kui politsei oleks noormehe kinni pidanud, oleks ehk andnud asja ära seletada.”\nÜle ELi tuntud nõue\nRiikliku autoregistrikeskuse (ARKi) juhataja asetäitja juhilubade ja eksamineerimise alal Juhan Kaarpalu tunnistab olukorra teatud keerukust, kuid rõhutab, et eksamile nooruk ise sõita ei tohi. “Lapsevanematel on mopeedi kohaletoimetamiseks mitmeid teisi, õiguslikult lubatud valikuid,” lausub Kaarpalu ja lisab, et ka mootorrattajuhi loa taotleja teeb sõidueksami enda või autokooli sõidukiga. “Selline põhimõte kehtib ka teistes Euroopa Liidu riikides.”\n17 mopeedi riigile liig\nKaarpalu lükkab ümber mõtte, et ARK võiks muretseda eksaminandide tarbeks sõidukid. “ARKil on 17 bürood ning kõikidesse mopeedi ja mootorratta soetamine ei ole riigi seisukohast otstarbekas kulutus,” põhjendab ta.\nÜks väheseid autokoole, mis koolitab mopeedijuhte ning rendib sõidueksamil mopeedi, on Pärnus tegutsev Aide Autokool. “Enamik autokoole ei riski noortega tegeleda,” räägib Aide Autokooli ja MTÜ Eesti Autokoolide Liit president Enn Saard. “Meie mõte on kasvatada tulevasi eeskujulikke juhte ja endale kliente noorest peas.”\nSaarde sõnul on ta aastaid võidelnud selle vastu, et noori õpetatakse liikluseeskirju rikkuma juba varakult. “Olen kuulnud juttu, kuidas ühes ARKi büroos vastati 14aastase mopeediloa taotleja küsimusele, kuidas ta oma mopeediga kohale saab, et ta siis sõitku ise,” räägib Saard.\nAide Autokoolis on kaks mopeedi, mis on ARKis arvele võetud, ja ka liikluskindlustus neile on tehtud. “Tänu sellele julgeme noori linna peal õpetada,” lausub Saard ja möönab, et tegelikult teevad nad mopeediõpet sümboolse tasu ehk 1000 krooni eest, mis on umbes viis korda väiksem kui mootorrattaõpe. Lisaks on selle hinna sees mopeedi rent sõidueksami tegemiseks.\nTänavu kaheksa kuu jooksul on ARKis sooritanud eksamid 81 mopeedijuhti, kes on väljaõppe saanud Aide Autokoolis. Saard tunneb uhkust, et Pärnus on mopeedieksami läbivusprotsent Eesti kõrgeim – 65. Võrdluseks: Tartus on see 42, Tallinnas 30 ja Eesti keskmine on 38 protsenti.\n08. September 2008, 23:30


Karolini lilleline ja lendlev lasteaia lõpukleit – Mõmmipesa\nKarolini lilleline ja lendlev lasteaia lõpukleit\nkleite pole kunagi liiga palju\nMinu tõeline kirg ja põhjus, miks ma õmblemist armastan, on tegelikult ilusad kleidid. Ma olen aegade jooksul salvestanud nii oma arvutisse, Pinteresti kui ka mälusoppi suurel hulgal kleidi ideid. Kahjuks on kleitide õmblemiseks alati jäänud põhitöö, kodu ja mõmmide kõrvalt nii vähe aega. Kangahoolikuna imelised kangad kleitide õmblemiseks muudkui kogunevad. Aeg-ajalt käin neid oma riiulites ja kastides vaatamas ja silitamas ning näen vaimusilmas igast kangast nii selget visiooni lõikest ja kleidi lõpptulemusest. Õnneks on sellel suvel meie kodus sirgumas koguni kaks (kooli ja lasteaia) lõpetajat ning seetõttu tulebki asja kallale asuda.\nNoorema lapse lasteaia lõpukleidi kangaks valisin välja juba vähemalt 5-6 aastat tagasi poest Kangas ja Nööp ostetud imeilusa tikanditega kanga. Teadsin, et mingit keerulist lõiget selle kanga puhul vaja ei olegi. Otsisin välja oma konstrueeritud lastekleitide kehaosa põhilõiked, mõõtsime tüdruku üle ja plaan valmis. Kuna kangas on ootamatult reljeefne ja paks, siis kroogitud seelikuosa ja igasugused satsid jäid tegumoe visandamisel kohe välja. Kõige õigemaks valikuks sellise kanga puhul on klosslõikelise seelikuosaga kleit. Kleidi alla tuleb ka kohevuse tõstmiseks hiljem juurde alt veidi näha olev tüllseelik.\nAlgne plaan oli sobivas toonis satiin-kandipaelaga ääristada tüllist alusseeliku alläär, nii et see jääks seeliku alt kenasti paistma. Kuna kleidi põhikanga tikitud muster kangal on väga reljeefne, siis selle allääre tagasikeeratud äär oleks jäänud liiga paks ja ebaühtlane ning seetõttu otsustasin kandipaelaga ääristada kleidi enda allääre.\nVoodriks kasutasin mõnusat õhukest valget puuvillakangast. Kleidi kinnitus on seljal peitelukuga. Õmblemise protsess ise oli nii lahe. Kuna ammu pole teinud ja kangas ka keeruline, siis mõtlesin nii mõnegi detaili alles jooksupealt. Kõige suurem nuputamine oli eraldiseisva alusseelikuga. Otsustasin, et teen kolmekilhilise satsiseeliku, mis jääb tulemusena ühtlaselt laienev. Kõige raskem oli ehk välja arvutada, kuidas jaotada satsid ja millise kordajaga satse teha. Kuna kangapoed tänasel päval kinni ja kodus ainult 5 meetrit õhukest tülli, siis see seadis omakorda piirangud.\nIga päev ootas muidugi kannatamatult õmblusmasina kõrval ka peategelane ise, kes väga-väga tahtis, et kleidike valmis saaks ja juba selga panna passiks. Lõpuks see tund saabuski. Tundub, et värske kleidiomanik on tulemusega rahul ning õnnelik. Nüüd jääb vaid loota, et see keeruline aeg läbi saab ja tütar oma kaunist lasteaia lõpukleiti ka uhkelt ja edevalt kanda saaks.\nKangast jätkub veel viie kleidi jagu. Kleit saadaval ka tellimise peale Mõmmipesa e-poes just Sinu printsessile sobivas suuruses.\nMõmmipesa uus tööloom - tööstuslik õmblusmasin\nIdeaalne materjal beebidele -musliinkanga võlud