Ei ole head ilma halvata – emamure, kiirabi ja piimast võõrdumine! – nautigehetke\n16. märts 2016 1. juuni 2016\nOeh! Oleme nüüd nädalakese haigust seljatanud ja tahtsin kirjutada sellest, milline trall käib haige lapse ümber. Lenna on juba sel aastal kaks korda viirushaigusesse nakatunud. Esimesel korral oli tal lihtsalt kõrge palavik ning pärast seda läks ta täpiliseks – kolmepäevapalavik.\nSeekord aga nii kergelt ei läinud. Kuna ämm oli parasjagu haigeks jäämas ning Lenna jäi temaga koju hoidu, siis pole raske arvata, kas viirus levis edasi või mitte. Kui ämmal oli lihtsalt tugev köha ja nõrkustunne, siis Lennal lõi välja 39 + palavik ning ta praktiliselt ainult magas. Alguses arvasime, et ah, eks ta magab palaviku välja ning kuna ta palju tatistas, siis lootsime, et asi ikka hammastes. Eelmisel kolmapäeval oli selline väsinud ning nõrk, õhtuks tuli kõrge palavik, neljapäeval asi jätkus, kuid erinevus oli selles, et neljapäeval ta praktiliselt terve päeva magas. Minuga ärkas ta kell 7 ning paar tundi pärast seda langes ta ämma sülle magama ja nii mitmeid tunde. Õhtul tulime koju ja vahetasime süle, magas meie süles edasi. Palavik oli kõrge ja koorisime ta riidest lahti. Sõi ja jõi väga vähe. Reedel läks sama mustri järgi edasi. Hommikul ärkasime ja juba tunni pärast magas ta mul taas süles. Pärast seda, kui ta oli 3 h maganud, helistasin ma perearstile. Rääkisin oma mure ära, just selle osas, et ta on loid ja väsinud ning midagi ei söö ega joo.\nPerearst ütles, et kui kohe tema juurde pole võimalik sõita, siis kutsuksime kiirabi välja. Kuna Lenna tool oli Eriku autos, siis saimegi kiirabiga haiglasse sõita. Kiirabiarst ütles kohe, et ilmselt tegu viiruse ja vedelikupuudusega. Haiglas veetsime kena kaks tundi, Lennalt võeti igasugused proovid ning lõpuks kinnitas arst, et tegu on siis ägeda neeluviirusega. Küsis, kas soovime haiglasse sisse jääda või kodus ravida. Leidsime, et kui haiglas samu vahendeid kasutatakse mis kodus, siis lähme ikka koju. Reedel oli ta nõus isegi natukene jooma ning laupäeval oli juba reipam ning palavik oli minimaalne. Olime õnnelikud, et ikka haiglasse ei jäänud ning et nüüd lõpuks saab Lenna jälle terveks.\nOtsustasime siis pühapäeval maja peale minna ja viimased asjad ära koristada, kui ämm helistas, et Lennal ikka kehvem, palavik jälle kõrge ning ainult magab. Sõitsime jälle koju tagasi ning kuna ta päeval oli joonud ehk paar lonksu vett, siis õhtuks oli ta jälle täiesti toss. Keeldus söömast ja joomast. Olime nii piiri peal, et minna ööseks haiglasse ja tilguteid nõuda. Kuna hommikul oli perearsti aeg, siis ootasime ikkagi ära. Perearst aga leidis, et kui ta nüüd üldse ei söö ega joo, siis tuleb haiglasse pöörduda. Lenna oli veel esmaspäeva hommikul endiselt loid ning arst arvas ka, et see on ikkagi vedelikupuudusest. Ütles veel, et me oleksime pidanud kohe reedel jääma, siis oleks Lenna tilgad saanud ja enesetunne oleks ammu parem.\nLäksime siis koju ja mõtlesin, mida ma küll teen. Surusin Lennale mitmeid kordi süstlaga vett suhu. Ei ole just tore tegevus, sest see kõik käis metsiku röökimise saatel. Ta jäi praktiliselt kohe jälle magama. Pakkisin asjad kokku ja leidsin, et ma ei saa olla koguaeg kord nii ja kord naa, vaid lähen temaga kohe haiglasse ja küsin, kas saaks need turgutavad tilgad ära panna. Selle aja peale kui me EMO’s arsti kabineti jõudsime, otsustas Lenna jutustama hakata. Istusingi seal nagu simulant, kes valetaks oma lapse tervise kohta. Arst teatas mulle selle peale, et ta on terve ju. Mis sest et ta ei söö ega joo, mähe on praktiliselt kuiv. Ma ärritusin päris kõvasti, sest arvasin, et Lennal selline hetkeline hea olek nagu ka eelnevatel päevadel ning probleemkoht oli ikkagi see, et ta keeldus joomast. Selle peale ütles mulle arst, et no aga ärge andke vett, mahla ega piima. Tuleb anda limpsi, seda ta ikka joob. Põhimõtteliselt arsti seisukoht oligi selline, et praegu nad ei tee midagi, andke talle süstlast (süstal on 5 ml, aga laps peaks jooma 500 ml päevas) vägisi vett. Ja kui jälle palavik tõuseb, võite alati tagasi tulla. Kõrvu jäi veel lause, et seisund muutubki ning ema kohus ongi lapsega käia terve selle nädala arstide vahet, kui selleks tarvidus on. Ühesõnaga see jutt tundus kõik nii jabur ja hetkel mil ma aru sain, et sealt asja ei saa, tulin lihtsalt Lennaga tulema.\nAga nokk kinni, saba lahti .. esmaspäeva õhtul tuli kerge eluvaim sisse ning suure meelitamise peale oli laps nõus kõrrest vett võtma. Teisipäeval tunnistasin ma lapse terveks. Selge on see, et köha on endiselt, aga vähemalt jutustab ja vaatab taas raamatuid.\nSee nädal oli vaimselt nii väsitav, sest pidevalt oli mure, et mis edasi saab. Tabasin end mitu korda mõttelt „kohe näha, et esimene laps“. Esimest korda nägin, kui otsustusvõimetu ma olin. See tunne, et sa vastutad teise inimese tervise eest. Inimese, kes end sõnades väljendada ei oska. Ma olen üldiselt selline, kes kohe arsti juurde ei torma, veel vähem EMO’sse. Sellepärast helistasingi alles kolm päeva pärast haigestumist perearstile. Edaspidi kavatsen targem olla. Kui ikka näen, et lapsel on väga kehv seis, siis pöördun kohe perearstile ja tema suunab edasi. Lõppkokkuvõttes on tohutult kahju oma enda väikest last nii abitus olekus näha ning mida kiiremini ta tervise juurde on võimalik turgutada, seda parem on. Aga lõpp hea, kõik hea.\nÜks postiivne asi, mis haigusega kaasnes, oli öisest piimast võõrdumine. Lenna pole juba viis ööd piima saanud ning otsustasin julmalt pudeli ära visata. Aitab küll sellest naljast! J Laps on lõpuks ometi lutipudelivaba! Olen super-õnnelik, et Lenna taas terve on ning ausalt öeldes kiidusõnad talle. Ajastus on hea, sest täna – homme – ülehomme kolime!\nFitCat – retseptisoovitus: šokolaadikook


Vaktsineeritutel kaovad inimõigused ja neist saavad krüptokaevandajad? - Eesti Vabaks\nBill & Melinda Gatesi sihtasutus töötas välja krüptovaluutasüsteemi, mis on ühendatud digitaalse passisüsteemi ja plokiahelaga.\nInimesed, kes on saanud covidi vaktsiini, kaotasid kõik inimõigused ja saavad süsteemi orjadeks, muutudes trans-inimesteks, keda looja, loodus ega universum ei tunnista. Kõndiv krüptovaluutat genereeriv masin, mis kaevandab krüptot igapäevaseid toiminguid ja töid tehes.\nmRNA geeniteraapia/manipulatsioon muudab trans-inimese ebaloomulikuks olendiks, mis on valmis kontrollimiseks nanotehnoloogia grafeeni, 5G elektromagnetilise sagedusega EMF-lainete kaudu. Seda siis, kui kiirgus neid enne ära ei prae.\nNeid krüptosid saab maha arvata ka siis, kui kaevurid (trans-inimesed) valitsusele ei kuuletu. Saate vaadata selle süsteemi patente.\nSellekohane patent: https://patentscope.wipo.int/search/en/detail.jsf?docId=WO2020060606


Talvituvad kotkad | looduskalender.ee\n11.01.2012 - 23:37 | Looduskalender\nLisaks merikotkastele võib sisemaal talvisel ajal trehvata saledama kehaehitusega kaljukotkast. Paljud meri- ja kaljukotkad veedavadki talve „kodus“ , lisanduvad põhja ning ida poolt saabunud rändurid. Talviseks arvukuseks hinnatakse kuni paarsada isendit.\nArne pildil näeme noorlindu - iseloomulike valgete laikudega alatiibadel ja sabatüvikul. Vanalindude lennupilt on altpoolt täiesti tume, kuigi sulestiku põhivärvuseks on pruun. Vanalinnu lagipea ning kukal on kuldpruunid, laup tumepruun Nokk must, vahanahk kollane.\nVõimsa linnu tiibade siruulatus on kahe meetri ringis. Teadmiseks, et kui isaslinnu kaal võib küündida kolme ja poole kiloni, siis emaslind võib kaaluda kuni paar kilo enam.\nElupaikadeks rabamaastikud, koos nende äärealadega - ikka seal, kus häirimist vähem. Talvel toitub sageli raipest. Jahti peab valgejänesele, metsisele, tedrele, laanepüüle ka rongale, harvem oravale, nugisele, kährikkoerale või metskitsele...\nMöödunud aastal külastas üks kaljukotka noorlind paaril korral merikotkaste söötmisplatsi, kus meil praegugi veebikaamera töös.


BYOTEA - cheri.ee\nAvaleht » Kaubamärgid » BYOTEA\nKooriv ja nahka\nByotea on professionaalne Itaalia kosmeetikatoodete sari Exi Cosmetics`ilt, mis on inspireeritud loodusest loomuliku ilu täiustamiseks. Täisvalik kosmeetilisi hooldustooteid, mis hoolitsevad probleemse naha eest nii näol kui kehal, ja säilitavad naha füsioloogilist tasakaalu. Byotea pöörab oma toodete valmistamisel maksimaalset tähelepanu koostisainete valikule andes selge eelistuse loodusliku päritoluga aktiivsetele toimeainetele. Ei sisalda parabeene, parafiine, GMO-d, SLS-i, SLES-i ning on nikli suhtes testitud.\nByotea näohooldus toodete hulgast leiab iga nahatüüp omale sobiva hoolitsuse. Valikus on tooted normaalsele, tundlikule, kuivale, rasusele ja küpsele nahale. Ei sisalda parabeene, parafiine, GMO-d, SLS-i, SLES-i ning on nikli suhtes testitud. Ei tekita allergiat.\nByotea kehahoolduses kasutatavad tooted sisaldavad toitvaid ja niisutavaid õlisid. Näiteks kookosõli , ja 100% orgaanilist argaaniaõli, mis on suurepärased niisutajad ning kortsude vastase toimega, taastades kuiva või ketendavat nahka. Tootevalikust leiab lisaks eeterlikke õlisid, figuuri korrigeerivaid ja salendavaid kreeme, mis võitlevad naha ebatäiustega ning vajaliku nii käte kui ka jalgade hoolduseks. Tooted ei sisalda parabeene, parafiine, GMO-d, SLS-i, SLES-i ning on nikli suhtes testitud. Ei tekita allergiat.


Kinnistu tutvustus | Haldus - Kinnisvara korrashoid\nLae alla kinnistu_tutvustus.doc\nKinnistu tutvustus (1)\nKutsekool - Haldus - Kinnisvara korrashoid\nAinetöö, mis koostati õppeaine „Kinnisvara üldkursuse” raames, keskendus vabalt valitud kinnistu analüüsile.\nAutori poolt püstitatud eesmärgi täitmiseks analüüsiti erinevaid veebikeskkondi ning 2011 aasta erinevaid arveid (elekter, vesi).\nOlulisemad analüüsi tulemused ja järeldused on järgmised\nSeoses majandusliku olukorra ebastabiilsemaks muutumise ja halvenenud finantseerimisvõimalus on vähenenud kinnisvaratehingute likviidsus ning tehingute arv. Iseloomustavaks teguriks on nõudluse vähenemine ja pakkumiste suurenemine, ehk nn. ostjate turg.\nAntud elamurunt on obtimaalse suurusega ning elamud on komplekselt koos, millest võib järeldada maja soetamisel kõrget turuväärtuse.\nKui piirkonnas on inimesi palju ning keskmise brutotulu tase on kõrge, siis näitab see väga head töö tasustatavust ning seda, et töötajad saavad väärikat töötasu. See innustab töötama ja kõrged palgad suurendavad tarbimist.\nAntud kinnistu kulud on suhteliselt väikesed arvestades elamu ning krundi suurust, see võib olla põhjustatud kokkuhoiust, kaevuvee kasutamisest jne.\nAinetöös püstitatud eesmärk andis koostajale võimaluse keskenduda teemale, mille kohta saadi olulist infot.\nkitsendused , asjaõigusseadus , kinnistu , riigikaitsemaa , kaitsealune maa , maatulundusmaa , mäetööstusmaa , turbatööstusmaa , sotsiaalmaa , elamumaa , Ärimaa , tootmismaa , transpordimaa\nMaivee: Suhteliselt põhjalik!\nKinnistusraamat § 51. Kinnistusraamatu mõiste- (1) Kinnistusraamatut peetakse kinnisasjade ja nendega seotud asjaõiguste kohta. Pole õnnestunud definitsioon- Pigem...\n1)Selgita mõisteid kinnisasi ja kinnisvara. Kinnisvara: kinnisasi + vara Kinnisasi: 1. piiritletud maatükk, koos tema oluliste osade ja asjaõigustega. 2.piiritletud maatükk, koos sellel asetsevate hoonete ja rajatisteg...\nKINNISVARA ÕIGUSLIKUD JA TEHNILISED NING MAJANDUSLIKUD ALUSED\nEesti Maaülikool Metsandus ja maaehitusinstituut Tartumaa, Kambja vald, Mäeküla küla, Metsanurga talu KINNISVARA ÕIGUSLIKUD JA TEHNILISED NING MAJANDUSLIKUD A...\nKinnisvara turundus  kordamisküsimusi õigus 1. Missugusest allikast saab infot omandiõiguse kohta?  2. Millisest allikast saab infot ehituslubade kohta? Riiklikust ehitisregistrist, mida haldab Majandus- ja k...


���������� : ����������: ����� � ���������� Harri Jotilde;gisalu, ������� � ����? ���!\n���������� : ����������: ����� � ���������� Harri Jotilde;gisalu, �������\nTallinna Mustamäe Reaalgümnaasium REFERAAT Õpetaja: Koostamine: Anton Vedešin 10 �A� klass ����������������������������������������������� ��� �� ���������������� Tallinn 2000 BIOGRAAFIA Ta on pärit Läänemaalt, Paadremaa Rüüsmaalt, kus sündis 1922. aasta augustikuu 24. päeval. Rüüsmaa oli vana talu, mida tema isa poolt vanaema vanemad (Müllerid) asusid pidama ja päriseks ostma juba eelmise sajandi lõpul. Esimesed mälestused ongi tal sünnikodust: vana õlgkatu elumaja ja samasugune ait ning karjalaut, kambri otsas suur aed õuna-, ploomi- ja kreegipuudega, kopliväravas põline kask linnupesadega. Koppel ja karjaaed olid hobuste, lehmade ja lammaste päralt, toa taga rohetas mudane tiik, mis kevaditi kubises konnadest, suvel püherdasid seal sead. Tagaõuest voo�las läbi kiire oja, tegi poliste sangleppade all lookeid. Suur�vee ajal uputas, suvel aga oli vett nii vähe, et kalad - lut�sud ja haugid - jäid kuivale. Karjamaa oli kõrge poliste män�dide alune, kust korjati korvi- ja tünnitäite viisi marju ning seeni. Heinal käidi soos, sumbati poolest säärest saadik vees. Talveõhtutel nokitsesid mehed püsside kallal, rohitsesid neid ja valasid kuule ning haavleid, et jänese- või rebasejahile min�na. Ahjupragudes laulsid kilgid. Esimesest suurest sojast oli tema isa Vladimir koju tulnud invaliidina. Ta abiellus naabervallast pärit taluteenija Miina Adleriga. See abielu ei kestnud kaua. Pärast tema venna Antoni sündi 1925. aasta algul Harri ema haigestus ja suri Tallinna haiglas. Jäi ta vennaga vanaema Vana-Miina hoole alla. Sellega Rüüsmaa õnnetused ei lõppenud: vanaisa Kaarli külmetas lubjaahju ehitu�sel ja kopsuhaigus viis ta enneaegselt hauda, järgnes vanaema pikaajaline haigus. Töökätest tuli puudus, võlad ähvardasid ta�lu. Kõik kokku viis selleni, et Rüüsmaa anti Harri isa õe, s.o. tema tädi Anastasia ja tädimehe Jaak Saali pere pidada ning Harri pere asusid Tallinna. 1915. aastani olid tema vanavanemad linnas ela�nudki, siis aga Rüüsmaale kutsutud, sest talu oli peremehe, vanaema venna surma järel tühjaks jäänud. 1929. aasta oli linna ümberasumiseks ebasoodus - kriisi ja tööpuuduse aeg. Siitpeale lõppes tema muretu väikelapsepoli: mäletas, et ta ei kohanenud kitsa linnakorteriga, tundsis puu�dust Rüüsmaa õuest, jõest ja loomadest. Muule lisaks oli ta esi�mese linna-aasta järjest haige. Tekkis mingi umbusk linna suh�tes, millest ta polegi päriselt vabanenud. 1930. aasta sügisel viis vanaema tema Tallinna Veerenni täna�va (V) algkooli esimesse klassi. Tähed olid tal juba maal goo�ti tähestikuga aabitsast selgeks õpitud, kuid koolis tuli need uue õpiku järgi ümber õppida. Kevadeks sai ta siiski lugemise kätte. 1931. aasta suvel abiellus Harri isa teist korda. Kasuema Anette Habo toi perekonda kaks tütart oma esimesest abielust. Kuigi isa oli kõike kõige paremini mõelnud, läks suure pere ülalpida�mine juhusliku tööga raskeks. Harri koos vennaga jäi vanaema kasvatada. Vanema töötas maja- ja kooliteenijana, vahepeal elas kõ�dus Rüüsmaal. Sai ta koolis käia Tallinnas, Paadremaal, Taeblas ja Keilas. Õppimine oli aastatega järjest edukamalt ja tun�nistused paremaks läinud. Koolis olid siis moes testid. Õpi�lasele anti trükitud küsimustelelt, milles tuli täita lüngad või teha arvutused. Hinde määras punktide arv. Nad õppisid kõik püüdlikult ja õhinaga, testide kirjutamisel iga punkti pärast pingutades ja omavahel võisteldes. 1936. a. kevadel Harri lõpetas Paadremaa Algkooli. Tuli juttu sellest, mis temast pidi edasi saama - kas jääb maale sulaseks või läheb linna mõnd ametit õppima. Tal oli kindel soov edasi kooli pääseda. Ta tahtis õpetajaks hakata. Kirjutas sellest algkooli lõpukirjandiski andiski. Seminari peeti siis�ki liiga kalliks ja Keilas elanud vanatädi soovitusel soorita�s sisseastumiseksamid Tallinna Poeglaste Kaubandus-Ärindus-Keskkooli Sakala tänavas. Seal oli koos kolm kooli: kaubanduskool, kommertsgümnaasium ja progümnaasium; direktor ning õpe�tajad olid ühised. Esialgu ei läinud tal keskkoolis kuigi hästi. Kõige suure�mat vaeva nägis võõrkeelega, mida maa-algkoolides üksvahe üld�se ei õpetatud, linnakoolides aga küll. Oli ta saksa keeles kaasõpilastest maha jäänud ja vaatamata armutule tuupimisele ikka teistest nõrgem. Alles teisest klassist alates jõudis pikkamööda järele, kui saksa keelt hakkas andma õpetaja L. Kivimägi, täpne ja nõudlik nii enese kui ka õpilaste suhtes. Üldi�selt talle koolis meeldis. Õpetati elavalt ja huvitavalt. Tun�dides vesteldi poliitikast ja reisimuljeist� teistesse maadesse, Fašismi olemusest Itaalias ja Saksamaal andis jahmatamapaneva kirjelduse ajalooõpetaja ja hilisem direktor U. Kessler. Oldi nõudlikud, tundides valitses hea distsipliin, klassikursuse kordamise võimalust ei antud. Rõhku pandi iseseisva töö harju�muste kujunemisele, said nad palju praktilisi oskusi, nagu kirjavahetus, dokumentide vormistamine, masinakiri, tugeva aluse saksa keeles; toimetasime ja trükkisime oma ajakirja "Poiste Hääl". Kooli mainet õpilaste silmis tõstis tublisti seegi, et paljud nende õpetajad olid ise käsutatavate õpikute autorid: eesti keel - K. Mihkla, keemia - direktor O.J. Kiisel, raamatu�pidamine - J. Tammo, matemaatika - R. Meresmaa, saksa keel -H. Pezold, füüsika - R. Kuna, vene keel - Aleksejev, joonista�mine E. Kana. Kaubanduskooli aastad olid sisukad ja läksid kiiresti. Su�ved veetis Paadremaal sünnikodus. Rüüsmaa läks ülesmäge: raadati võsa- ja lepikualusest uut poldu, vanad puhastati kividest, muretseti masinaid, talus peeti head piimakarja. Mõis�tagi polnud see tulnud iseenesest, vaid suure tööga. Tööd nõu�ti lasteltki, rääkimata suurest linnakooli poisist. Ometi pol�nud see vastumeelt ega raske. Ootas ta alati aega, millal lin�nast maale pääses. Rüüsmaal sai ta selgeks mitmesugused maa�tööd. Talumehe hoolsus põlluharimisel, maa ja metsa hoidmine, range kokkuhoid ja leiva kallikspidamine on sellest ajast mee�les. Kaubanduskoolis, eriti viimases klassis, hakkas Harri mõtlema edasiõppimisest gümnaasiumis, et hiljem oleks tee lahti üli�kooli. Klassis oli teisigi, kellel sama mõte. Võtsid nad eratunde matemaatikas - kroon tund -, sest kaubanduskooli ja progümnaasiumi programmid erinesid. Väljavaateid veel kolmeks aastaks kooli jääda pidas ta siiski väga nigelaiks. Kevadel tu�li tal gümnaasiumi mõte katki jätta - ei näinud võimalust ku�lude katmiseks. Kaubanduskooli lõpetamise järel oleks saanud tööd pangas, kuid Harri see ei meelitanud - jällegi vaevas kahjutunne, et ta polnud õppinud seminaris. Otsustas ta asja omamoodi: ära käia ajateenistuses. Juunikuu algul olid paberid vormistatud ja komisjonis käidud. Algasid 1940. aasta suve pöördelised sündmused. Sõjaväkke ei voetud ja ta sõitis suveks Rüüsmaale. Pidi ka aru pidama, mi�da edasi teha. Ootamatult selgus, et Rüüsmaal ei olda tema edasiõppimise vastu, tädimees koguni soovitas uuesti kooli minna -tal oli temaga sel teemal varem juttu olnud - arvas, et küll ta tuleb rahaga välja, ja lubas toetada. Kahte korda ta seda öelda ei lasknud. Tallinnas käies ta kohtas direktor O.J, Kiiselit, ta tundis huvi, mida Harria teeb või kavatseb. Kui rääkis soovist kommertsgümnaasiumi astuda, otsustas asja samas tänavanurgal: paneb nime kirja. 1940. aasta sügisel oli taas oma Sakala tänava koolis, aga seekord Tallinna Poeglaste Kommertsgümnaasiumi ehk "Komme" õpi�lane. Endisi "Kauba" poisse istus peale tema klassis veel kolm, ülejäänud olid tulnud teistest Tallinna progünmaasiumidest ja reaalkoolidest. Elu läks sel sügisel väga sündmusterikkaks ja kiireks. Uudiseid tuli järjest: esiteks muudeti kooli nimetus - kommertsgümnaasiumist sai kommertskool; teiseks lühendati õppeaega kolmelt aastalt kahele; kolnandaks, ja õpilaste ülla�tuseks, hakati maksma stipendiumi. Vahepeal oli rahakurssi muudetud ja Rüüsmaalt suvise töö eest kaasa saadud saja kroo�niga polekski tal ilma stipendiumita midagi peale hakata ol�nud. Õppeaja lühendamine toi kaasa tunniplaani tunduva pai�sumise, kuid "Kauba" poiste elu oli kergem, sest eriained olid tuttavad, masinakirjatundidest vabastati, sai koguni tasulist masinakirjatööd. Ühel vahetunnil tõmbas kaubanduskooliaegne klassijuhataja E. Kana Harri kitlinööbist kinni võttes enda juurde ja ütles, et tahab nõu anda. Oli väärt nõu: teha jõulust üleminekueksamid teise klassi ja kool kevadel lõpetada, lubas avaldust õppenõu�kogus toetada. Selleks tuli iseseisvalt ära õppida l. klassi teise ja 2. klassi esimese poolaasta üldained. Nii läkski. Aega oli küll napilt, aga koos pinginaabriga tegid nad eksamid ära ja uuest aastast kolisime teise klassi. Kevadel Harri lõpetas kooli. Sel ajal ei osanud arvata, kui oluline dokument on kommertskooli lõputunnistus � see võrdub keskkooli lõputunnistusega, kaubanduskooli oma aga mitte. Harri jaoks kõi�ge olulisem seoses teise klassi üleminekuga selgus märtsis, kui lõppklassides loeti ette Eesti NSV Hariduse Rahvakomissari�aadi ringkiri, milles kutsuti noori toole rahvakooli õpetaja�tena ja osa võtma vastavatest kursustest. Teisiti öeldes; paku�ti õpetajaametit, seda, millest oli ta mõelnud juba algkoolist peale, aga kaubondus- ja kommertskooliaastatega sellest aina kaugenenud. Viis ta sedamaid avalduse direktori lauale. Kogu koo�li peale oli see ainus. Vastus tuli rutem, kui oodata võis -Harri arvati rahvakooli õpetaja kandidaadiks, saadeti ka tööju�hendid algkooli õppeprogrammide ja õpikute läbitöötamiseks ning kutse katsetele. Katsed toimusid juuni algul, kursused pidid algama 23. juunil. Oli ta ainus meeshing ja vististi ka kõige noo�rem üle saja õpetajakandidaadi hulgas. Katsed sooritatud ja kool lõpetatud, sõitis Harri Kuusmaale, ise pisut kahetsedes, et ju�ba enne jaanipäeva, mida kodukülas peeti alati armsa pidulik�kusega, peab tagasi Tallinnas olema. Algas Suur Isamaasõda. Kursused ei toimunud. Jäin Paadremaale, tuli Saksa okupatsiooni aeg. Paadremaa Algkooli juhatajal oli tema õpetajakutseks valmis�tumine teada ja tema ettepanekul suunas Läänemaa koolivalitsus Harri Martina Algkooli tööle. Oli ta õpetajaks Martnas, Rõudes ja Lihulas, seejärel teenis kaks aastat tööpataljonis. Pärast demobiliseerimist 1946, aasta novembris töötas jälle õpeta�jana Läänemaal, seekord Saulepis. 1947. aasta l. septembrist tuli Märjamaa Keskkooli. Mär�jamaale ta oleb jäänudki. Töötas ta Ants Lauteri nimelises Märja�maa Keskkoolis kolmkümmend üks aastat, nendest kakskümmend kuus õppealajuhatajana. Töö kõrval lõpetas 1950. aastal Tal�linna õpetajate Instituudi ja 1955. aastal Herzeni-nimelise Pedagoogilise Instituudi Leningradis, omandades keskkooli bioloogia- ja keemiaopetaja kutse. 1957. aastal Harri abiellus õpetaja Elsa Milliga. Nende peres on tütar Miina, kes õpib Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikapedagoogikat. Sõjajärgset kooli iseloomustasid õpilaste ja õpetajate ühis�kondlik aktiivsus ning väsimatu töörügamine. Toimusid õpilas�te kunstilise isetegevuse olümpiaadid. 1948. aasta kevadiseks ülevaatuseks Harri kirjutas näidendi "Täismehed", millega jõudsid "Estonia" lavale. Kriitika nimetas näidendit sisult trafaret�seks, kuid elavalt kirjutatuks ja hästi mängituks, nii et saal elas kaasa. Repertuaaripuudusest aetuna kirjutas näidendeid veelgi. Palju kaugemale oma kooli lavast need siiski ei jõud�nud, olid ülesehituselt liiga lõdvad ja igavad. Ühel päeval, mäletas ta seda hästi, tuli kooli õpetajatetuppa tuttav, muheda olekuga noormees, üks nendest, kellega koos olid Sakala tänavas oma koolide "Poiste Häält" trükkinud � Hol�ger Pukk. Holger töötas siis "Sädeme" toimetuses. Siitpeale algas Harri koostöö "Sädeme", hiljem "Pioneeri" toimetusega, sest teine kooli- ja klassivend "Kommest" - Manivald Kesamaa -oli seal ametis. Kirjutas ta "Sädemele", "Pioneerile" ja "Tähe�kesele", kujunes tutvus ning koostöö toimetuste töötajate, kirjanike Holger Puki, Jaan Rummo, Heljo Männi, Heino Väli, Jaan Bannapi, Olivia Saare, Maimu Linnamäe ja teistega. Sai Harri ohu�tust oma raamatute kokkupanemiseks. Lapsepõlvekodu, õpitud eriala, töö koolis, samuti Lääne-Eesti eluolu, ranniku, laidude ja saarte loodus on mõjutanud tema kirjutamise ainevalda. Tema raamatute esitrükkide toimetaja "Eesti Raamatu" las�tekirjanduse toimetuses on olnud Helle Michelson. Peab Harri seda tööd autori jaoks oluliseks, ja selles mõttes on tal onne ol�nud, Koolitöö kõrvalt on raske leida aega kirjutamiseks. Tuli valida, kumma juurde jääda. Otsustas kirjutamise kasuks - 1978. a. jätis õpetajatöö ja lahkusin koolist. ��� �� ������� ���������� : ����������:�������: �������� � ������������ ����� "����������� ���������" �. ���������������: "������" ���� ����� � �������� �. �������� "����� � ���������"�������: ������������� �. ��� ���� �����������: �������������� �������� � ������������� �� ������� ������������ �.�. ����������� "������� ������" � "���� ���� ����� ����������"�������: �����������������: ���������� ��������: ����� �� �����, ���� ����, �����, ����� ����, ��������� �����������: ���� ������� - "�� �� ������ ������ �� ��� �����!"\n���������� ����� ���������� ��������������� ��� ���������� �������� ������ ��������� "������"������������� �������� ������������� ���������� ����������� �� ���������� ��������� ��������������� � ��� ��� �� "��������� ����"�������, ������� ���������� ������� �������� ������������������� ����������� ������� ���������� ��� � ���������� ����������������� ��������� �� �������� ������� �����������������-�������������� �������������� ��������������� ������


Rebasest täistõulise tipikani\nÕppeaasta on uute tudengite jaoks alanud! Orienteerumine on praeguseks juba läbitud, esimestes tundides käidud ning peas on ilmselt liiga palju uut ja huvitavat kooli kohta. Et Sind informatsiooni ülekülluse vaevast vabastada, olen välja mõelnud mõned tähtsamad punktid ja meelespead, mis võiksid aidata nii esimesel semestril kui ka edaspidistes õpingutes.\n1.Punase joone päev (IT-teaduskonnas 14.september kell 17:00)\nDeklareeri oma õpingukava õigeaegselt! Ära lükka seda edasi viimase hetkeni, sest ÕISil on kombeks katki minna just kõige vajalikumal hetkel. Lisaks ära muretse, kui said enda õpingukava deklareeritud, kuid unustasid sinna lisada mingi aine. Enne punase joone tähtaega on võimalik deklaratsioon tagasi võtta ning viia sisse vastavad muudatused.\nSinu jaoks uued süsteemid ei pruugi esialgu olla kõige arusaadavamad. Kui satud hätta ÕISi kasutamisega, siis küsi julgelt abi tuutoritelt, üliõpilaskogu liikmetelt, võimalusel vanematelt kursustelt või isegi mõnelt õppejõult. Ja kui satub ette mõni errori leht, siis tea, et see pole mitte mingi eriline nähtus.\n3.Ära jäta asju viimasele hetkele\nVõrreldes gümnaasiumi ja ülikooli tunniplaane, siis ülikoolis on päris kerge minna seda rada pidi, et "küll ma hiljem selle ära teen." Nii tore kui see vabam tunniplaan ka pole, ära jäta praktikume ja tähtajalisi töid viimasele hetkele. Kogemusest saan öelda, et semestri lõpus on praktikumide kaitsmiste järjekorrad kordades pikemad, kui semestri vältel. Seega ürita hoida enda õpinguid järjepeal ning seda lihtsam on Sul eksamisessiooni ajal.\nKui Sul on vaja mingit motivaatorit või erinevaid soovitusi kooliasjades toimetulekuga, siis soovitan kindlasti vaadata Youtube'ist channelit nimega Thomas Frank.\n4.Raha, raha, raha...\nTudengi jaoks võib raha olla ka suureks motivaatoriks. Kandideeri erialastipendiumile igal juhul, isegi kui Sa tunned, et mõnel kursakaaslasel võivad tulemused paremad olla. On juhuseid, kus mõni tudeng unustab taotleda stipendiumit ja selle võrra suurenevad Sinu võimalused raha saada.\n5.Toit, võrratu toit!\nPaljude jaoks võib ise toidu valmistamine tunduda ülimalt tüütu ja ajaraiskava protsessina, mille tõttu minnakse kuhugi välja sööma või tellitakse Wolt'ist või kuskilt mujalt endale süüa. Pikemas perspektiivis raiskad väljas einestamise peale rohkem raha, kui tehes seda ise. Seega otsi välja endale go-to retseptid, mida on hea ja kiire valmistada ning mis kõige selle juures ka maitsvad on. Soovitan külastada YT channelit Sortedfood. Sealt leiab väga maitsvaid retsepte, mille valmistamise vaev on minimaalne.\nTTÜ eeliseks võib pidada selle tudengkonna aktiivsust. TTÜs on võimalik liituda nii mõnegi esindus- kui ka tudengiorganisatsiooniga. Julgustan kõiki rebaseid vähemalt uurima erinevaid võimalusi ja külastama üliõpilaskogude või organisatsioonide infotunde, kus räägitakse täpsemalt, millega nad tegelevad. Osaledes erinevate tudengiorganisatsioonide töös lisandub tohutult erinevaid kontakte, mis võivad tulevikus vilja kanda ning ka kogemust, mis võib Sind kandideerimisel esile tõsta.


Globaalne veebi juurdepääsetavuse teatis – väline veebisait (ey.com) Building a better working world\nGlobaalne veebi juurdepääsetavuse teatis – väline veebisait (ey.com)\nEY püüab oma veebisaidi sisu ja materjalide juurdepääsetavust pidevalt parendada. Soovime, et külastajad saaksid valida, kuidas nad meie sisu vaatavad, ning teeme tööd selle nimel, et meie veebisait vastaks parimatele veebi juurdepäääsetavuse tavadele.\nVeebisait ey.com on töötatud välja kooskõlas veebi juurdepääsetavuse algatuse W3C / WAI veebisisu kättesaadavuse juhistega (WCAG 2.0). Oleme analüüsinud neid juhiseid sõltumatute ülevaatajate abiga ning korraldanud mitmesuguseid hindamisi. Nende tulemusi on meie veebisaidi arendustöös arvesse võetud.\nVeebisait ey.com töötab kõige paremini järgmiste brauseritega:\nMicrosoft Internet Explorer 11 ja uuemad\nJärgime ka edaspidi oma globaalse veebisaidi sisu ja funktsioonide arendamisel juurdepääsetavust puudutavaid suuniseid ja häid tavasid. Kasutajate tagasiside on alati teretulnud. Kui soovid oma mõtteid jagada, võta meiega ühendusts .


Alex Matthias Tamme näol on tegemist kõigest 16-aastase noore talendiga, kes kaasati sellest aastast Nõmme Kalju esindusmeeskonna treeningutele. Klubi oma kasvandik on Kaljus pallinud juba pea 12 aastat. Uurisime Alex Matthiaselt lähemalt, kuidas ta kõrgliiga seltskonnas kohanenud on.\nMillal liitusid esmakordselt esindusmeeskonna treeningutega, kuidas oled selle ajaga meeskonda sisse sulandunud?\nSee oli 16. jaanuaril, mil oli meeskonna esimene kogunemine ning sellest ajast olen treeningutele kaasatud. Kõik on siiani olnud väga sõbralikud ja mind hästi vastu võtnud. Hetkel on veel treeningutes kohati kerge närv sees ning palliga olles jookseb pea kokku, kuid usun, et ajaga see möödub.\nKuidas kirjeldaksid esindusmeeskonna treeninguid? Kas oled sealse tempoga juba kohanenud?\nTreeningud on väga kvaliteetsed ja läbimõeldud, kõik on professionaalne ning olen treeningutega väga rahul. Tempoga veel kohanenud ei ole ning see võtab veel aega, kuna eelmisel hooajal mängisin noorteliigat, siis esindusmeeskonna tempo on ikka väga kõrge ja vahe on väga suur.\nHetkel vaevab sind vigastus, kas tegu on millegi tõsisega?\nMidagi tõsist õnneks ei ole, tegemist on kerge kaelavigastusega, mille sain mängust ameeriklastega. Kukkusin õnnetult kaelale ning hetkel annab veel tunda, kuid varsti saan meeskonnaga taas liituda.\nOled juba mitmetes hooajaeelsetes kohtumistes esindusmeeskonda esindanud ning Sul on õnnestunud ka kahel korral skoorida. Kuidas ise oled oma sooritustega rahule jäänud?\nTunnen, et on läinud üsna hästi ning eks ikka kui värava löön, siis on väga hästi. Vahepeal on ette tulnud ka lihtsaid eksimusi, mis on kripeldama jäänud, kuid üldiselt võin enda sooritustega rahule jääda.\nHooaeg on peatselt algamas, millised on Sinu eesmärgid uueks hooajaks?\nPeamiseks eesmärgiks on võimalikult palju mänguaega saada, muidugi ei ütleks ära ka sellest, kui saaks ka mõne värava kirja(naerab).\nPremium liiga esimene voor toimub juba 25. veebruaril, mil Nõmme Kalju kohtub kõrgliigasse tõusnud FC Kuressaarega.\nFoto: Vändra JK Vapruse Facebooki leht.


Uudised - Reedel algab Tšehhis naiste EM, VSB näitab ja Tanel Suslov vilistab\nReedel tehakse Tšehhis algust naiste EM-finaalturniiriga. Turniirist on ülekanded Viasatsport Baltic ekraanil. Eesti lähiriikidest on võistlustules Läti ja Venemaa, kes kohtuvadki kohe homme omavahel.\nJälgi mängu VSB-st!\nEM-finaalturniir Prahas ja Hradec Kraloves toimub 16.-25. juunini. Eesti on turniiril esindatud ühe vilemehe, Tanel Susloviga.\n2015 a EMi esikolmiku moodustasid Serbia, Prantsusmaa ja Hispaania, kaks aastat varem (2013 a) EMil Hispaania, Prantsusmaa ja Türgi. Prantslannad said medali ka 2011, mil võideti pronks ning 2009, mil saadi viimane kuld.\nVenemaa, kes on ähvardanud seekordse turniiri kinni panna, teenis viimase medali 2011 ja see oli siis kuldne. Võõrustaja Tšehhi tuli viimati Vana Maailma meistriks 2005 a ning see oli neile ka viimaseks medaliks EMilt. 2003 oldi hõbedal.\nViimati peeti EM-finaalturniir Tšehhis (Brnos) 1995 a ning toona oli pjedestaal üsna põnev: Ukraina, Itaalia, Venemaa. Kaks aastat hiljem, 1997 a Ungaris oli esikolmik vähemasti sama põnev: Leedu, Slovakkia, Saksamaa.\nVSB ja Viaplay näitavad uuel nädalal algavat turniiri.\nKäesoleva nädala lõpu kava on selline:\nR. 16.06 kell 13:25 Belgia vs Montenegro\nR. 16.06 kell 15:55 Läti vs Venemaa\nL. 17.06 kell 13:25 Montenegro vs Läti\nL. 17.06 kell 15:55 Venemaa vs Belgia\nE. 19.06 kell 13:25 Läti vs Belgia\nE. 19.06 kell 18:55 Montenegro vs Venemaa\nT. 20.06 kell 18:55 Qualification for 1/4 finals\nT. 20.06 kell 21:25 Qualification for 1/4 finals


Ants Uustalu tutvustas Pariisis Eesti toitu - Raplamaa Sõnumid\nAnts Uustalu tutvustas Pariisis Eesti toitu\nAnts Uustalu. Foto: Siim Solman.\nTeisipäeval, 23. oktoobril toimus Pariisis Eesti suursaatkonnas eesti toidu tutvustamine, mis oli osa rahvusvahelisest toiduainetööstuse messist SIAL. Ürituse eesmärgiks oli leida uusi koostööpartnereid ja tekitada huvi eesti toidu ja riigi vastu.\nStiliseeritud toiduainete väljapanekul olid ostujuhtidele, ajakirjanikele, blogijatele ja toidukriitikutele välja pandud 24 Eesti toiduettevõtte näidised. Nende hulgas olid ka Raplamaalt pärit Minna marmelaadid.\nÖöbiku Gastronoomiatalu peakokk Ants Uustalu oli aga valitud pakkuma suupisteid.\nUustalu pakkus 12 erinevat sorti suupisteid, mille valmistamisel oli kasutatud meie enda kohalikku toorainet ja just neid, mis mõeldud ekspordiks. Kasutatud oli näiteks kala ja liha.\nSuupisted maitsesid Uustalu sõnul kohaletulnutele ja eriti suurt huvi tundsid toidukriitikud tema isiku ja ta tegemiste vastu. Korduvalt küsiti temalt, miks tal veel Pariisis oma restorani pole ja kunas see tuleb. Uustalu pidi küll nende kurvastuseks tõdema, et selliseid ambitsioone tal praegu ei ole.\nEesti ja Prantsusmaa toitude erinevuse kohta sõnas Uustalu, et see on päris suur. Nii toorained kui toidukultuur on erinevad. Näiteks ei ole meil veel selliseid viinamarjaveine, nagu Prantsumaal on harjutud söögi kõrvale jooma. Eks siin mängib oma rolli ka viinamarjade jaoks sobilik kliima. Samas on meie siidrid ja käsitööõlled kõrgel tasemel ja meid joogikultuuri kaardile viinud.\nTöö mõttes ei pidanud Uustalu eesti toidu tutvustamisüritust väga suureks kogemuseks, kuid uueks kogemuseks oli mõningate erinäoliste toiduainete kokkupanek. Näiteks mulgi kapsas koos prantsuse köögist tuntud kroketitega, lisanditena veel suitsuaioli ja seakõrned.\nToidukriitikule pakkusid suurt huvi ka suupisted, kus omavahel olid kokku pandud verikäkk ja vutimunad. Nii et meie maalähedane toit oli serveeritud lausa kuninglikus võtmes. Kuna Uustalu on töötanud Londonis, on oskused ja kogemused tal selleks olemas.\nNädal enne üritust räägiti eesti toidu tutvustusüritusest Prantsusmaa lehtedes väga palju ja just selles võtmes, et sinna tuleb Eesti kokk ja pakub ehedat eesti toitu. See oli ka ilmselt põhjus, miks kohale oli tulnud nii palju toidukriitikuid, kes teevad koostööd maailmakuulsate kokkadega. Uustalul on hea meel tõdeda, et tema number on nüüd nende kriitikute telefonilistis olemas.\nEelmine artikkelRapla keskring saab ohutumaks\nJärgmine artikkelRaplamaal asutati kultuurinõukoda


Tutvustus - Luke Mõis\nLuke Mõisa köök\nLuke mõis – koht, kuhu võid jätta oma südame\nSihtasutus Luke Mõis on asutatud 26.10.2007. aastal. Sihtasutuse asutajaliikmed on 13 eraisikut ja Nõo Vald. Sihtasutus Luke Mõis on tekkinud kodanikualgatuse toel. Luke Mõisa arengust hoolivad kodanikud tulid kokku ning otsustasid oma jõud koondada ja asuda appi Luke mõisa taasellu kutsumisele. SA Luke Mõis seob endas Nõoga seotud tavakodanikke, ettevõtjaid ja avalike elu tegelasi, kes üheskoos soovivad anda panust ühe mõisakompleksi säilitamiseks järeltulevatele põlvedele.\nSA asutajaliikmed on: Nõo vald, Esta Tamm, Teet Marran, Gea Järvela, Aivar Kuuskvere, Lea Kiivit, Lembit Rebane, Margus Mondonen, Heino Ruul, Tiiu Tootsi, Vello Brett, Eerika Sootla, Tiit Kubri, Lembit Toru.\nSA juhatus. SA tegevust juhib 4-liikmeline juhatus:\nGea Järvela, Aivar Kuuskvere, Heino Ruul, Rain Sangernebo\nJuhatus töötab vabatahtlikkuse alusel ning on tööülesanded omavahel jaganud.\nSA nõukogu on 8-liikmeline ja koosneb sihtasutuse asutajaliikmetest ning ühest Nõo valla esindajast: Teet Marran, Margus Mondonen, Tiiu Tootsi, Vello Brett, Aigar Brett, Kaie Kubri ja Esta Tamm.\nSihtasutus Luke Mõis põhikiri 27.06.16\nSA Luke Mõis 2013. aasta majandusaasta aruanne koos audiitori otsusega\nSA Luke mõis tulemuste ja mõju raport 2013\nSA Luke mõis 2015. aasta majandusaasta aruanne koos audiitori otsusega\nSA Luke mõis audiitori otsus 2016\nSA Luke mõis majandusaasta aruanne 2016\nSA Luke mõis majandusaasta aruanne 2017\nSA Luke mõis majandusaasta aruanne 2018\nSA Luke mõis majandusaastaaruanne 2019\nSA Luke Mõis majandusaasta aruanne 2020\nLuke mõisa toodete ja teenuste äriplaan 2015-2018\nMTÜ Luke mõisa üritused\nMTÜ Luke mõisa üritused majandusaasta aruanne 2017\nMTÜ Luke mõisa üritused majandusaasta aruanne 2018\nSihtasutus on loodud avalikes huvides vahendite kogumiseks, vara valitsemiseks ja kasutamiseks oma põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks.\nSihtasutus lähtub oma tegevustes vastavalt Eesti kodanikuühenduste\nSihtasutuse missioon: aidata ideede ja kogemuste kaasabil kaasa Luke mõisakompleksi taastamisele ja arendamisele.\nSihtasutuse eesmärgiks on Luke mõisakompleksi arengu soodustamine ja toetamine ning mõisakompleksi loodus-, ajaloo- ja kultuuriväärtuste säilitamine.\nEesmärgi saavutamiseks on sihtasutus võtnud endale alljärgnevad ülesanded:\na) turismi ja avalike vaba-aja veetmise võimaluste arendamine Luke mõisakompleksis ja selle lähiümbruses;\nb) Luke mõisakompleksis puhkevõimaluste mitmekesistamine ja arendamine;\nc) avalikkusele suunatud keskkonna-, haridus-, kultuuri- ning ajalooteemaliste ürituste ja koolituste korraldamine ning läbiviimine;\nd) sihtotstarbeliste annetuste kogumine Luke mõisakompleksi arendamiseks.\nLuke mõisakompleks on Nõo valla munitsipaalomanduses ning mõisapark kõigile avalikuks kasutamiseks. Sihtasutus Luke Mõisa ja Nõo valla vahel on sõlmitud koostööleping, milles sihtasutuse osa on Luke mõisakompleksis asuvate hoonete taastamine. Hoonete taastamiseks on valla ja sihtasutuse vahel sõlmimisel rendilepingud. Sihtasutus plaanib hoonete taastamiseks taotleda rahalisi vahendeid EL struktuurifondidest. EL fondidest rahade taotlemisel on oluline, et taastatud objekt jääb ka hiljem avalikku kasutusse.\nLuke mõisakompleksi tervikliku arengu suunamiseks on koostatud paljude ekspertide abiga Luke mõisakompleksi terviklahendus koos teostatavus-tasuvusanalüüsiga, milles nähakse ette tall-tõllakuuri restaureerimist külastuskeskuseks, valitsejamaja restaureerimist black-box tüüpi kultuurikeskuseks ja viinaköögi rentniku maja taastamist kunstikeskuseks.\nLuke mõisakompleks asub Lõuna-Eestis Tartumaal Nõo vallas, Tartust Valga poole ligikaudu 25 kilomeetri kaugusel.\nLuke mõisapark, mis on ühtlasi üks paremini säilinud algse planeeringuga parke Lõuna-Eestis, on praegu mõisaansambli kõige väärtuslikumaks elemendiks. Luke mõis, see on koht, kuhu võid jätta oma südame. Piisab vaid minna kohale, kuulata kaskaadidena laskuvat veevulinat, imetleda nukumajataolist kärnerimaja ning vaadata paviljonist puudelatvade peegeldust vees, et mõelda end mõisaprouaks või mõisahärraks. Suursugusust jalutuskäiku lisavad kivitreppi valvavad lõvid, romantikat aga valged karikakrad.\nKõige kaunim on park kevadise suurvee ja tärkava roheluse ajal, kuid ilu jätkub siin igasse aastaaega. Luke mõisakompleks kuulub Nõo vallale, seetõttu oled sa siin alati oodatud. Siin lubatakse sul lahkesti piknikku pidada, murul lesida või ujumismõnusid nautida. Ühesõnaga, see on igati mõnus koht puhkamiseks.\n2005. aastal restaureeritud kärnerimaja ja tiikidesüsteemi taastamistöid toetasid CBC 2002 programm ja SA Keskkonnainvesteeringute Keskus. Kärnerimajas asub infopunkt ja mõisaid tutvustav ekspositsioon.\n2006. aastal valminud Luke mõisa paviljoni ja parkla ehitamist on kaasrahastatud Euroopa Regionaalarengu Fondist kohaliku sotsiaal-majandusliku arengu meetmest.\n2011. aastal pandi Valitsemajale katus\n2012. aastal valati Valitsemaja esimese korruse põrandad ja taastati osad võlvid\n2019. aastal valmis Valitsemaja etenduste- ja näitustesaal\n2020. aastal sai valmis Luke mõisa Käsitöökoda ehk Luke mõisa endine töölisetemaja sai täielikult rekonstrueeritud\nNõustun, et minu andmeid kasutatakse uudiskirjade saamiseks.


Talv sulges Haapsalu kohvikute uksed - Lääne Elu\nAvakülg Esikülg Talv sulges Haapsalu kohvikute uksed\nTaimetoidukohviku omaniku Beguta Kevvai sõnul jätkub söögikohapidajate jaoks Haapsalus head aega jaanipäevast augusti keskpaigani. Arvo Tarmula\nHaapsalu söögikohtade pidajad kasutavad jaanuarikuist madalseisu hingetõmbamiseks ja ruumide remontimiseks.\nMitu vanalinna kohvikut ja söögikohta on jaanuaris uksed kuuks ajaks või isegi kevadeni kinni pannud. Veebruari alguseni on suletud Müüriääre kohvik ja pagar. Müüriääre omanik Marget Vatku ütles, et see pole päris esimene kord, kui kohvik ja pagariäri talvel puhkusele lähevad, kuigi enamasti on kohvik aasta ringi avatud olnud. Vatku sõnul on Müüriääre töötajaskond sedavõrd väike, et kui kõik tahaks suvel puhata, kasvaks teistel töökoormus üle pea.\nVatku sõnul on puhkuse ajal plaanis kohvikut pisut värskendada. „Natuke seinu värvida ja laudist vahetada,” rääkis ta. Samuti tahetakse suveks ideid koguda. „Praeguse menüüga ei pea suvel vastu, sellepärast tahaksime menüü kergemaks teha,” rääkis Vatku. Kergemaks muutmine ei tähenda, et kookide, salatite ja pirukate kõrval loobutaks praadide pakkumisest.\nEelmine artikkelAivar Õepa: mis peataks maniaki?\nJärgmine artikkelLäänemaal on uus noorsoopolitseinik\nKriisitoitlustus: kes sulges uksed, kes müüb kaasa\nKoroona tõi siseturistid Haapsallu


"Nutitund igasse kooli!" detsembrikuu teema on "Nutikad helid" : Koolielu\nAvaldaja:Madli Leikop04. Detsember 2016\nmuusika, nutitund, kogukond, digi\nKategooriad:Nutitund igasse kooli, Digivärskendus, Üldharidus\nLoo autor on algatuse "Nutitund igasse kooli!" eestvedaja Birgy Lorenz.\n232 postitusest 24 tegid novembris gümnaasiumid oma digitegevuste kohta. Tublimad osalejad olid Põlva Gümnaasium (16), Tabivere Põhikool (10), Tallinna Kristiine Gümnaasium (10), Palivere Põhikool(9), Antsla Gümnaasium (7), Tallinna Kuristiku Gümnaasium (7), Elva Gümnaasium (6), Sillaotsa Kool. Samuti olid tegijamad ained lõppenud kuul eesti keel, matemaatika, lõimitud tegevused, inglise keel, arvuti-robootika ning loodusõpetus, sest nendest tundidest ja tegevustest saabus kõige enam tõendusmaterjale.\nTelia Eesti poolt välja pandud tahvelarvuti Lenovo Yoga Tab 3 Pro, Ruby raamatu ja šokolaadi saab endale Maarja Kask, kelle postitusest saime aimu, et Põltsamaa Ühisgümnaasium on terve kooliperega mõelnud, milline on üks tuleviku kool. Sellest kõigest saab lugeda siit.\nFoxcademy pani välja auhinnaneljale gümnaasiumile. Iga kool saab kasutada Samsungi tahvelarvuteid koos ML Arvutite laadimiskastiga ja Foxcademy matemaatikaplatvormi kaks nädalat. Võitjad on:\ndetsember - Põlva Gümnaasium (kontakt: Aimi Jõesalu);\njaanuar - Saku Gümnaasium (kontakt: Anu-Liis Lauk);\njaanuar-veebruar - Tallinna Kristiine Gümnaasium (kontakt: Ilotana Haalen);\nveebruar - Narva Soldino Gümnaasium (kontakt: Irina Gomzjakova).\nKes ei tea, millega tegu, siis loeb siit.\nDetsembrikuu auhinnaloos toimub juba 23. detsembril ja selle kuu teemaks on “Nutikad helid”. Jõuluajal kõlab kõikjal, ka koolides ja lasteaedades, palju muusikat. Ootame põnevusega ülesvõtteid ja kirjeldusi sellest, kuidas kasutate digipille või -rakendusi musitseerimisel jõuluks valmistumisel või lihtsalt teadmiste/oskuste õppimisel. Jätkuvalt ootame muidugi ka postitusi muudest põnevatest tegevustest, mis aitavad koolis/lasteaias digipööret ellu viia.\nJõuludele kohaselt on kingitusi palju.\n- Telia Eestilt komplekt (30tk) kõrvaklappe, Ruby raamat ja ka midagi magusat.\n- Haridus- ja Teadusministeerium toetab kooli enda valitud digitaalse õppematerjali (nt tarkvara l, digiõpiku või mobiilirakenduse litsents) ostmist 500 euroga. Soovitame koolil oma soov välja mõelda juba varakult, et loosiõnne naeratamisel juba käesoleval aastal see endale saada ja uuel aastal kasutusse võtta.\n- Tebo õpiveeb kingib ühe kooli kõikidele õpetajatele ja õpilastele tasuta Õpiveebi kasutamisõiguse õppeaasta lõpuni.\nEt osaleda loosimises, postita https://www.facebook.com/groups/nutitund/ FB gruppi ülesvõte (video, foto(d), lingid infole) ja kirjeldus tegevuse eesmärgist ja õppetegevuse käigust. Jagage kindlasti “Nutitund igasse kooli” kohta infot ka koolide ja lasteaedadega, kes veel meie kogukonnaga liitunud ei ole. Ja olgem lahked jagama tegijaile kiitust märkides nende postitused “meedlivaks” või neid tunnustavalt kommenteerides.\nFotod on võetud "Nutitund igasse kooli!" FB-lehelt.


Onühhomükoos: Sümptomid, diagnoosimine ja ravi - Symptoma\ndeformatsioon ilmneb, tähelepanuta jäetud etappi iseloomustab plaadi täielik hävitamine. [et.maldonado-medical.com]\nMuudatused mõjutavad ainult plaatide värvi, mis muudab värvi ribade ja täppide väljanägemise tõttu külgpiirkondades; Hüpertroofiline onühhomükoos - ravi on raske subkutaanse hüperkeratoosi tekke tõttu, mis põhjustab küünte deformatsiooni ja osalist hävitamist [est.starmedicalstaffing.com]\nHaigus varajases staadiumis võib olla piisav kohalik ravi, teistel juhtudel on näidustatud ka süsteemne ravi. [est.starmedicalstaffing.com]\nOnühhomükoosi kohalik ravi peaks täiendama süsteemset ravi, kuid seda ei tohiks mingil juhul asendada. [et.primarycarewestfield.com]\nOnühhomükoosi kohalik ravi peaks täiendama süsteemset ravi, kuid mitte mingil juhul ei tohiks seda asendada. [et.bellamianailstudio.com]\nOnühhomükoosi ravi võib olla väline ja süsteemne. [et.iliveok.com]\nSee sündmus hõlmab haiguse tuvastamist varases staadiumis ja patsientide ravi perekonnas, tööl, asutustes. Kontrollige ravi lõpetanud patsientide süstemaatilist ravi ja edasist jälgimist. [et.maldonado-medical.com]\nPrognoos suhteliselt soodsad, kosmeetika defekte, mis võiksid mõjutada elukvaliteeti patsientide ravi kestus ja ägenemiste võimalusi. [meditsiinsiin.info]\nValge pinna onühhomükoosi õigeaegse ravi prognoos on hea, korduv infektsioon on korduv. Foto [dumpor.com]\nPrognoos Seeneinfektsiooni ravi varases staadiumis võib läbi viia seenevastaste ravimitega kohalikuks kasutamiseks, antimükoosid. Kui enamus küüneplaadist sureb, on kirurgiline ravi soovitatav. [et.primarycarewestfield.com]\nOnühhomükoosi etioloogia kasvav tähtsus on praeguseks omandatud Candida perekonna pärmi-sarnaste seentega ja hallitusseened ning segainfektsioonidega. Isolustatud küüneplaatide nakkamine seentega on haruldane. [et.iliveok.com]\nPõhjused ja eelsoodumused Seente küünenakkuste etioloogia on selliste mikroorganismide nakatumine nagu: dermatofüüdid (T. rubrum, T. interdigitale), Perekonna Candida pärm (C. aibicans, C. parapsilosis, C. tropicalis), hallituse seened (Fusaria, Aspergillus [et.bellamianailstudio.com]\nEtioloogia Põhilisteks onühhomükooside põhjustajateks on dermatofüüdid (T. rubrum, T. mentagrophytes). [derma.ee]\nEpidemioloogia ja patogenees Onühhomükoosiga nakatumine toimub vannide, saunade, basseinide ja muude avalike kohtade külastuste ajal. [et.maldonado-medical.com]\nEpidemioloogia ja patogenees Onühhomükoos tekib vannide, saunade, basseinide ja muude avalike kohtade külastamisel. [est.starmedicalstaffing.com]\nRakenda küünte öösel. ennetamine ja ennetamine Onühhomükoosi ennetamine on kooskõlas hügieenieeskirjadega. Krooniliste haiguste raviks on vaja kasutada ainult nende jalatseid, mitte avalikus kohas käia paljajalu. [dumpor.com]\nEnnetamine Onühhomükoosi ennetamine on üsna lihtne. On vaja ainult meeles pidada mõningaid põhireegleid, millest üks ei ole teiste inimeste asjade kasutamine. [et.primarycarewestfield.com]\nOnühhomükoosi ennetamine Onühhomükoosi ennetamine põhineb isiklikel ja kogukonna tegevustel ning terviseõpetusel. Mitte vähem oluline on patsientide jälgimine. Jalade mükoosiga patsientide kliiniline läbivaatus viiakse läbi dermatoloogide poolt. [et.maldonado-medical.com]\nEsmane ennetamine prioriteetsed kuulub järgimine isikliku hügieeni, piisav regulaarne küünte hooldus kätele ja jalgadele, profülaktiline kasutamine välise seenevastased ained (lakid, kreemid) juures bassein, saunad, sport ja spordisaalid, õigeaegne juurdepääs [meditsiinsiin.info]


Plahvatus Oklahomas (1995) - Maaja Koduleht\nTänapäeva riik seab inimese elu väga rangetesse raamidesse, reguleerides otsatu hulga eeskirjade, määruste, seadustega kogu tema elu ja tegevust ning maksustades mitte ainult sissetulekud, vaid ka väljaminekud. Kui tavainimene saab väga vähe ära teha, et oma sissetulekuid suurendada, siis riigil pole see kunagi probleemiks. Ta lihtsalt tõstab makse, tundmata vähimatki huvi selle vastu, mida reakodanik asjast arvab või kas maksukoormus rahvale ka jõukohane on. Ega asjata Vene revolutsionäär V. I. Lenin öelnud, et riik on vägivallaorgan. Aga vägivalla vastu tuleb ju võidelda! Nii mõnigi psüühiliselt tasakaalutu inimene saabki asjast nii aru ja üritab omapoolse vägivallaga riigi vägivalla vastu välja astuda. Nii et oma loogika, kuigi vildakas, sellises võitluses ka on…\n19. aprillil 1995, kell 9 hommikul pargivad kaks noort meest 9-korruselise Alfred Murrah’ föderaalhoone ees pruuni veoauto. Hetke pärast lahkuvad mehed kiirustades auto juurest.\nKell 9.02 kõlab kohutav plahvatus. Oranž tulekera tõuseb õhku. Lööklaine paiskab klaasikilde ja prahti kuue kvartali kaugusele. Oklahoma sinisesse taevasse tõuseb süsimust suitsupilv. Kogu põrgu kestab kõigest pool minutit, siis saabub vaikus. Šokeeritud inimesed ei usu oma silmi: hoone kogu põhjapoolne tiib on kokku varisenud, näha on purunenud bürooruumid. Ohvrite arv selgus alles mitme päeva pärast. Selle koletu terroriakti tagajärjel hukkus 168 inimest, nende hulgas 19 last, umbes 800 sai vigastada.\nLõhkeaineeksperdid oletavad, et autopomm võis kaaluda umbes pool tonni. Tegemist oli ammooniumnitraadiga – kõikjal vabalt kättesaadava kunstväetisega. Auto rususuid uurides selgus, et selle olid firmast Ryder rentinud kaks valget meest valenime all. Üks nendest, 27-aastane endine armee mehaanik Timothy McVeigh arreteeriti kaks päeva hiljem Oklahoma äärelinnas, tema kaasosaline, 40-aastane Terry Nichols tabati mõni aeg hiljem. Mõlemad kuulusid paremäärmuslikku rühmitusse, kes oli sihiks seadnud „võidelda vägivallaga vägivaldse riigi” vastu.\nMis ikkagi oli selle ohvriterohke terroriakti motiiv?\nMcVeigh väitis, et teda ajendasid valitsuse vastu sõda kuulutama ning Oklahoma City terroriakti korraldama intsidendid Ruby Ridge’is ja Wacos.\n1992. aastal laskis föderaalagent Lon Horiuchi Ruby Ridge’is kogemata maha naise, kes väljus agentide poolt ümberpiiratud majast, kus varjas end keegi tagaotsitav. 19. aprillil 1993 ründasid FBI relvastatud agendid Wacos farmi, kuhu olid varjunud hambuni relvastatud Taaveti sekti liikmed koos oma ninamehe David Koreshiga. Puhkenud tulekahjus ja tulevahetuses sai surma 80 sekti liiget. Hiljem tunnistas FBI, et tormijooksuga pakuti üle ja fanaatikuid oleks saanud sundida alistuma ka väiksemate ohvrite hinnaga.\n„Waco viis mind otsuseni. Enam ei olnud võimalik tunda end kaitstuna isegi koduseinte vahel,” seletas McVeigh oma mõtteid pärast Wacot.\n3. juunil 1997 tunnistas Denveri vandekohus Timothy McVeigh’ süüdi ja kohus mõistis ta surma mürgisüsti läbi. 11. juunil 2001 hukati Timothy McVeigh Indiana osariigis asuvas Terre Haute vanglas.\nMcVeigh’ kaasosaline Terry Nichols mõisteti süüdi kaheksa FBI agendi tapmises ja tapmise kavandamises. Need kaheksa said surma Murrah’ hoone plahvatuses. Nichols mõisteti eluks ajaks vangi, kuid Oklahoma osariik andis ta 2004. aastal uuesti kohtu alla: kinnitati, et Nichols kannab samuti vastutust ülejäänud 160 inimese hukkumise eest. Samal aastal mõisteti Nicholsile 160-kordne eluaegne vanglakaristus.\n2003. aastal tunnistas Terry Nichols salajases kokkuleppes üles, et tema mängis pommi komponentide hankimisel võtmerolli. Nichols tunnistas ka, et aitas McVeigh’l pommi kokku panna, samuti tegeles ta rünnaku planeerimisega ning oli seotud kõigi ülejäänud aspektidega rünnaku korraldamises.\nOklahoma Alfred Murrah’ föderaalhoone pärast plahvatust.\nMitte üheski teises riigis ei leidu nii palju hulle, usulahke, sarimõrvareid ja igat masti äärmuslasi kui USA-s. Seal võib ennast kuulutada uue usu prohvetiks ning koondades enda ümber elus pettunud või muidu lihtsameelseid inimesi tõusta tänapäeva messiaks. Millise mõju võivad mõned karismaatilised fanaatikud oma jüngrite üle saavutada, näitab ilmekalt David Koreshi juhtum. (Pikemalt on temast juttu artiklis „Jeesuse“ tagasitulek ehk draama Waco farmis.)\n1993. aastal 33-aastaseks saanud messias David Koresh (õige nimega Vernon Howell) oli fanaatilise ususekti Davi-dianer (taavetlased) juht ja isehakanud Jeesus, kellel oli paar tuhat pooldajat. Nooruses rändas Howell Austraalia kõrbes, 1980. aastate alguses pöördus ta USA-sse tagasi. 1987. aastal asus ta seitsmenda päeva adventistide hulgast lahku löönud grupi etteotsa ning võttis endale nimeks David Koresh. Texase kõrbes Wacos asuvas üksildases farmis seati sisse sekti keskus, kus elas pidevalt umbes sada sekti liiget. Elu farm-kindluses seisnes põhiliselt palvetamises – kuni 15 tundi päevas. David Koresh jutlustas ja jutlustas. Jutlustamisest väsinud, seksis ta sekti kuulunud naistega, et nad saaksid „Jeesusega ühte“.\n29. veebruaril 1993 tahtis politsei kindluse läbi otsida. Ilmselt oldi koguduses aktsioonist teadlikud, sest hambuni relvastatud usufanaatikud võtsid politseinikud vastu marulise automaaditulega. Viis politseinikku sai kohe surma, kindluses jäi elust ilma vähemalt seitse inimest. Farmis viibis 110 inimest, kelle hulgas oli umbes 30 last. Madin kindluse ümber tuuris mitu päeva. Iga kahe tunni tagant edastasid kohalikud raadiojaamad kokkuleppel hullumeelse messiasega tema läkitusi: „Kurjus valitseb maailma! Kurjus on võitnud headuse! Mina olen nüüd lootus, ainult mina suudan inimkonda hukatusest päästa!“ Politsei pakkus oma piiramisaktsiooniga kõvasti üle, sest oli selge, et usufanaatikud naljalt ei alistu ning võivad käe oma elu külge panna. Nii läkski. 19. aprillil 1993, piiramise 51. päeval üritas politsei vallutada fänni tankidega.\nSekti liikmete süüdatud tulekahjus hukkus David Koresh koos oma 85 fänniga, kelle hulgas oli ka 17 last. 9 inimest pääses eluga…\nUSA-s tegutseb otsatu hulk segaste poliitiliste ja usuliste vaadetega sekte, kelle ideoloogia on läbi imbunud antisemitismist, rassismist ja naistevihkamisest. Kõik need äärmuslikud rühmitused vihkavad makse ja Washingtoni keskvõimu. Äärmuslaste Ameerika ideaaliks on radikaalne individualism, riigi ja selle esindajate eitamine. Nende rühmituste ideoloogia alustalaks on kirjanik Henry D. Thoreau (1817–1862) põhimõtted: ta pidas tähtsaks lihtsust, eraklikkust ja harmoonilist looduskeskset elu ja leidis, et makse ei tule maksta. Thoreau oli veendunud, et riigil pole mingit õigust kodanike tegevusvabadust kõikvõimalike reeglite ja seadustega piirata. Üksvahe pandi kirjanik isegi trellide taha, kui ta keeldus oma maksuvõlga tasumast.\n← Soovimatud tütred\nTerroriaktid Kenyas ja Tansaanias (1998) →


EASi ekspordinõunik: Prantsuse turg on avatud nii idudele, ehitusele kui ka IT-le\nÄripäeva eriprojektide toimetus • 23. oktoober 2020 kell 8:46\nEASi ekspordinõunik aitab neid Eesti ettevõtteid, kes soovivad tulla oma toote või teenusega Prantsusmaa turule. Foto: EAS\nPrantsusmaal tuntakse Eestit hea digikultuuri poolest. Millised on aga olulised sektorid ja võimalused Eesti ettevõtjatele, kes soovivad oma teenuse või tootega minna Prantsusmaa turule? EASi Prantsusmaa ekspordinõunik Kristiina Kalda selgitab, et võimalusi on palju nii ehituses, toiduainetööstuses, IT-sektoris, taristuprojektides kui ka mujal.\nKalda sõnul on koroonakriis Prantsusmaale oma jälje jätnud ning ka hetkel on olukord ebastabiilne. „Samas on valitsus panustanud majandusse massiivsete taastusmeetmetega, tänu millele võib loota, et majanduslangus tuleb oodatust väiksem,“ rääkis Kalda.\nPrantsusmaal pool elu\nKristiina Kalda, kes on töötanud mitmete Prantsuse ettevõtetega ning kes praegu töötab EASis Prantsuse ekspordinõunikuna, aitab neid Eesti ettevõtteid, kes soovivad tulla oma toote või teenusega Prantsusmaa turule. Nõustamisel annab ta ettevõtetele üldist infot sealse turu, messide, kontaktide jms kohta. Näiteks ettevõttele, kes soovib tulla turule ökoloogiste toiduainetega, on vajalikud kontaktid kohalike ökopoodide kettide- ning maaletoojatega, samuti teadmised laiemate tendentside ja tarbimisharjumuste kohta.\nEASi pakutav ekspordipartneri otsing, on sisuliselt uste avamise teenus. See tähendab, et ettevõttega lepitakse kokku, millist tüüpi koostööpartnereid nad sihtturul otsivad ja seejärel valitakse välja ettevõtted, kellele läheneda. „Mina võtan nendega ise esimest korda ühendust, eelistatavalt telefoni teel, tutvustan Eesti ettevõtte toodet või teenust ja lepin kokku kohtumised, aga hinnaläbirääkimised ja muud detailid jäävad ettevõttel endal edaspidiseks arutada.ˮ Kogu selle juurde käib veel ka äriüritustel osalemine ja kontaktvõrgustiku laiendamine.\nPrantsusmaa ekspordinõunik Kristiina Kalda\n„Kindlasti soovitan ettevõttel teha korralik kodutöö. Ekspordipartnereid otsima hakates on hea valmistada kohe alguses ette prantsuskeelne presentatsioon või onepager, mis võtab kokku kogu olulisema info, mida on tarvis teada. Väga suur pluss on muidugi ka see, kui ka kodulehte saab lugeda prantsuse keeles. Teiste riikide referentsid on samuti igati kasulikud"\nKoostöös saatkonna ja erinevate liitudega (nt. Eesti Puitmajaliit, Ehitusmaterjalide Liit, ITL jt) korraldatakse kohapeal äridiplomaatia üritusi. „2019. aasta novembris oli teada, et Eesti president tuleb erinevate sündmuste pärast Pariisi. Plaanisime presidendiga kaasa ka äridelegatsiooni. Viimastel aastatel on Prantsusmaal päevakorral olev teema digitaliseerimine ja seda eriti tervisevaldkonnas, kus pakutavad e-teenused on momendil väga killustunud. Palju on erasektori lahendusi, aga nüüd on ka riik otsustanud õla alla panna eesmärgiga luua 2022. aastaks üleriigiline e-tervise süsteem. Sellest lähtudes korraldasime e-tervise valdkonnas suure ürituse, mille lõpusõnad ütleski Kersti Kaljulaid. Üritusel esinesid näiteks Geenivaramu, sotsiaalministeeriumi esindaja ning ettevõtete Cybernetica ja Helmes esindajad.“\nKristiina ütleb, et sellised üritused on Eesti jaoks olulised ühelt poolt mainekujunduse tõttu, aga eriti palju rõhku pannakse sündmustele, millel oleks ka konkreetne väljund – et Eesti ettevõtted saaksid neil aktiivselt osaleda ja uusi kontakte luua, mis omakorda viiksid reaalsete lepinguteni\nDigiteemad, keskkond ja toiduainetööstus\nPrantsuse praegusel valitsusel on suur eesmärk viia digitaliseerimine järgmisele tasemele: selleks on loodud tegevusprogramm, et digitaliseerida kogu avalik sektor.\nSelle aasta veebruaris kuuluti välja ka jätkusuutliku linna strateegia, kus on sätestatud, et kõik tulevased avalikud hooned peavad alates 2022. aastast olema ehitatud vähemalt 50% ulatuses puidust või mingist muust looduslikust materjalist. „See on päris suur samm, aga puitmajade ehitamise tendents on juba mitu aastat olnud korralikul tõusuteel. Samuti on valmimas mitmeid puidust kõrghooneid, mis on uus trend. Ka 2024. aasta Pariisi Olümpiamängude sportlaste küla ehitamise üks algsetest nõuetest oli see, et 60% peab olema ehitatud puidust. See nõue on juba paberil täidetud, sest paljud hankel osalejad tulid välja omapäraste puitlahendustega.ˮ\nKristiina tõstab esile veel Pariisi uute metrooliinide ehitamist – ehitamisel on 200 kilomeetrit uusi metrooliine, mis tähendab, et kahekordistatakse seda, mis juba olemas on. „See on praegu üks Euroopa suurimaid taristuprojekte, mis maksab 35 miljardit eurot. Kõik suuremad Prantsuse ettevõtted, kes tegelevad infrastruktuuriga, on selle projektiga seotud. Eesti ettevõtted selles projektis otseselt ilmselt kaasa lüüa ei saa, küll aga omab see kaudset positiivset mõju, kuna paljud kohalikud ehitusettevõtted ja ka paljud inseneribürood on asjaga seotud, siis jääb neil teistes projektides võimekust puudu.ˮ\nKristiina ütleb, et metrooliinide ehitamises saavad kaasa lüüa ka näiteks IT-ettevõtted. Ta toob näite ettevõttest Datel, kelle tarkvara võimaldab monitoorida infrastruktuuri satelliidiandmete abil. Reaalne vajadus sellise süsteemi järele on olemas.\nEesti toit prantsuse gurmaanidele\nPrantsuse toiduaineturg on Kristiina arvates keeruline, sest prantslased tunnevad toidumaailma hästi ja neil on omad kindlad eelistused. „Suur tõus on olnud mahetoodete tarbimises ja siin on hea võimalus ka Eesti ettevõtetel. Pigem soovitan proovida müüa tooteid näiteks ökopoodides, mitte suurtes hinnatundlikes supermarketites.ˮ\nEesti toiduainete tootjad Pariisis „Taste Estonia“ mainekujundusürituse raames aastal 2018. Foto: EAS\nKristiina selgitab, et toiduainetööstuse puhul tuleb teha tööd ka mainekujundusega, et näidata Eesti puhast loodust. Ta toob hea näite Kuressaare ettevõttest Lahhentagge, kes sai oma Kuressaare kuusetooniku müügile kõige mainekamasse Prantsuse gurmeepoodi „La Grande Epicerie“. „Sellisesse gurmeepoodi pääsemine on eksklusiivne võimalus ja Lahhentaggel oli toote taga väga tugev taustalugu, mida nad ka eri kanalites jagasid. Nimelt taaskasutasid nad oma tootes Kuressaare linna jõulukuuske. Selles loos on üksi juba keskkonnasäästlikkusel suur roll.ˮ Õpetlik osa on see, et toode peab küll olema hea, aga inimesi kõnetab paljuski ka toote taustalugu. See on Prantsuse toiduainetööstuse puhul võtmekoht.\nEdulood ja eripärad\nÜheks Eesti edulooks võib kindlasti lugeda Bolti, kes on Prantsusmaal tugevasti kanda kinnitanud, pakkudes teenust nii Pariisis kui ka Lyonis. Puiduvaldkonnast on Prantsusmaa turul väga edukad näiteks Thermory, aga ka Palmako ja Lasita Maja. Viimasel kahel on Prantsusmaal oma agendid, kes räägivad prantsuse keelt – Kristiina ütleb, et mõnda aega ja kohati saab hakkama ka inglise keeles, aga kindlasti on parem osata prantsuse keelt.\nKristiina selgitab, et prantslastega suheldes on veidi rohkem rõhku emotsionaalsel aspektil. „Toode või teenus ei pea olema tingimata ainult parima hinna ja kvaliteedi suhtega, vaid inimestel peab tekkima hea omavaheline klapp, mis on prantslaste jaoks tähtis. Oluline on ka small talk ja silmas tuleb pidada seda, et meili teel ei pruugi tihtipeale vastust saada – parem on helistada,ˮ jagab Kristiina nõuandeid.\nMis aga ei käi ehk nii palju idufirmade ja tehnoloogiaettevõtete kohta, vaid on omasem klassikalistele organisatsioonidele, on Kristiina sõnul hierarhia, mistõttu võib mõnikord asjaajamine venida. „Siis ongi tähtis leida üles ettevõttes see inimene, kes otsuseid teeb ja parem on, kui info liigub ülevalt alla, mitte vastupidi.ˮ\nPrantslased armastavad käia ka pikkadel lõunapausidel. „See ei käi mõistagi kõigi kohta, aga mina näiteks töökõnesid kella 12 ja 14 vahel ei tee. Pariis on muidugi metropol ja siin käivad asjad teistmoodi, aga see suuresti olenebki piirkonnast.ˮ\nKuidas on olukorda muutunud COVID-19 seotud kriis?\nKalda sõnul oli märtsis ja aprillis Prantsusmaal majanduses oluline seisak. Tänaseks on majandustegevus taastunud, kuid paljudes valdkondades on tellimused ajas edasi nihkunud.\nSeptembris teatas valitsus ametlikult 100 miljardi suurusest majanduse taastamise fondist „France Relance“, millest näiteks 15 miljardi eurot panustatakse tööstusinnovatsiooni, töötleva tööstuse moderniseerimisesse ning tootmise Prantsusmaale tagasi toomisesse. Samuti on suur rõhk keskkonnal kuhu panustatakse 30 miljardit eurot.\n„Kriisi algusest peale on valitsus kinnitanud, et on valmis astuma tugevaid samme selleks, et kindlustada tulevikus kohalik tootmine esmatähtsates valdkondades. Siinkohal ei mõelda mitte ainult toidu- ja kaitsetööstust, vaid ka meditsiinivaldkonda, milles ollakse liialt sõltuvad Hiinast,“ selgitas Kalda ning lisas, et räägitakse ka laiemas mastaabis Euroopa-sisesest tootmisest ning Euroopa toodete eelistamisest. See trend võib omada ka positiivset mõju Eesti ettevõtetele.\nSoovitused ettevõttele, kes soovivad tulla Prantsuse turule\n„Kindlasti soovitan ettevõttel teha korralik kodutöö. Ekspordipartnereid otsima hakates on hea valmistada kohe alguses ette prantsuskeelne presentatsioon või onepager, mis võtab kokku kogu olulisema info, mida on tarvis teada. Väga suur pluss on muidugi ka see, kui ka kodulehte saab lugeda prantsuse keeles. Teiste riikide referentsid on samuti igati kasulikud,ˮ ütleb Kristiina.\n„Kui ma hakkan potentsiaalseid koostööpartnereid otsima, siis on väga oluline, et saaksime Eesti ettevõttega tihedat koostööd teha, et võimalike partneritega kiiresti suhelda. Momendil on küll reisimine raskendatud, kuid nö. tavakontekstis, kui vähegi võimalik, soovitan kindlasti kohapeale kohtuma tulla – neile ettevõtetele, kes on seda teinud, on see tublisti kasuks tulnud. Samuti tuleb pidevalt kätt pulsil hoida, et suhtlus ei katkeks,ˮ soovitab Kristiina.\nLisaks Prantsusmaale töötavad EASi ekspordinõunikud veel 13 riigis – kõikide kontaktid leiab EASi kodulehelt.\n29. oktoobril toimub ekspordikonverents “Made in Estonia”, mida saab tänavu jälgida ka otseülekande vahendusel. Konverentsil teevad ülevaate teevad ülevaate Soome, Saksamaa, Rootsi, Hiina, Norra ja USA turul toimuvast EASi ekspordinõunikud. Oma kogemusi jagavad Eesti eksportöörid ning fookuses on storytelling.


Postitatud 21 august 2018 | Märksõnad:\nBvlgari uus parfüüm Bvlgari Man Wood Essence kannab endas oma keskkonnaga harmoonilises kooskõlas elavale mehele suunatud loodusenergiat. Bvlgari Man Wood Essence sulatab intensiivsed puidunoodid ühte kirgaste tsitruseaktsentidega ning loob seeläbi joovastava täienduse Bvlgari Man kollektsioonile.\nMaailmakodanikena oleme me eelkõige looduse kodanikud – on ju loodus kogu elu algallikas. Looduse aukartustäratav jõud ja energia on ka parfüümi Bvlgari Man Wood Essence südameks ning seda esindab siin puidu intensiivsus. Ühtlasi ka suurlinnaelu dünaamilisusest kantud Eau de Parfum tõestab, et täiuslik tasakaal looduse ja suurlinna vahel on võimalik ja vältimatult vajalik. Loodusega uuesti üheks saades sõlmib inimene uuesti vahepeal katkenud sideme, saab tagasi oma sisemise jõu ning on valmis ka suurlinnakeskkonda valitsema. Talle meenub, et ta on looduse kodanik – #citizenofnature.\nUUS-PUIDUNE SIGNATUUR Bvlgari Man Wood Essence on uljas tour de force.\n“Puit on võrratu ja imeline materjal ning annab sellele parfüümile ülivõimsa energialaengu,“ ütleb parfüümimeister Alberto Morillas. Puude imelise energia suunamiseks ja kanaliseerimiseks valis Morillas tugevate puidunootide tarvis välja küpressi, vetiveeria ja seedripuu. “Nimi Bvlgari Man Wood Essence inspireeris mind neid looduslikult intensiivseid noote kokku sulatama,” selgitab ta. Ning sellest kooslusest sündinud Eau de Parfum on niisama uljas ja originaalne nagu selle lõhna kandja. Kunstipäraselt kokku segatud Eau de Parfum on oma ülesehituselt nagu puu: värvikirevad tipunoodid tantsisklevad tuule käes nagu lehed ja oksad, maalähedased südamenoodid kannavad endas puutüve jõudu ja tugevust ning toekad põhjanoodid on vastupidavad nagu puujuured. Kõigi kolme kombinatsioonist sündiv elektrifitseeriv parfüüm avab mehele looduse ääretu ja piiritu jõu allikad.


Galina Belova – Next Fertility Nordic\nAndroloogia labori spetsialist\nOma töökogemust bioanalüütikuna olen saanud alates aastast 2018 töötades erinevates haigla laborites, näiteks Lääne-Tallinna keskhaigla kui ka Põhja-Eesti Regionaalhaigla laborites. Lisaks olen töötanud geneetiliste testidega tegelevas ettevõttes Asper Biogenes. Next Fertility Nordic kliinikuga liitusin aasta 2022 alguses.\nTartu Ülikool, BSc geenitehnoloogia erialal.\n2022. aasta suvel lõpetan magistriõpinguid biomeditsiini erialal samuti Tartu Ülikoolis.


Lõpuks sadas see kohev, maad kattev, puhasvalge vaip maha. Olin seda juba terve igaviku oodanud ja lumelauaga sõidust unistanud ning olin mega õnnelik kui laps kelgud sai. Läksime muidugi kelgutama tehes kelgujutid lumele ja Markus nautis oma uut lõburiista täiel rinnal. Issi ja poja on aga ainukesed kes kannatavad sooje riideid, aga emmel vaja nagu hilpharakas pidevalt ringi joosta. Nüüd on tulemus käes. Nina on tatine ja pea valutab, magada ei saa ja üldse on nõrk olla.\nParaku sai selle kallale ka Markus ning ämm. Nüüd me istume ja luriseme, keegi öösel magada ei saa ja mina muidugi pean veel vähesegi oma uneajast lapse tagumikule pühendama, et seda silitada. Seega lumelaud on hetkeks peast pühitud ja mure on hoopis homse pärast. Tahaks ka minna nautima kusagile kaunite särade kuma ja kõminat. Paraku tahaks hetkel oma suure tagumiku vastu ahju suruda ja sinna lähedusse tekiga kägarasse tõmmata. Lasta mõnusal soojusel kehasse pugeda ja külmapoisid tee ja soojaga välja kupatada.\nAga mis sest, et ise haige, see vaid takistab lapsele tema väärset tähelepanu pöörata. Ta tahab ju ka haigena rohkem lähedust ja kaisutusi, aga mina ainult tatistan ja ägisen kui ta süles on. Kurjaks ajab kohe ja kõigele koledale pani punkti kass kes otsustas toas kus me magame vaipa kasta. Hea, et sellest südamerabandust ei saa, aga no paganama kurjaks ajas küll. Veab, et ta Markusele nii kallis on! No ja üldse on ta muidu armas, aga no mida!\nIssi on meil veel terve, loodame, et jääm ka. Ma püüan ka kiirelt lapse terveks saada ning ennast ka turgutada. Homme on ikkagi tähtis päev- aasta viimane päev- seega võiks ju minna vaatama seda ilu mida pakutakse ja mida ka Markus meie üllatuseks hindab ja naudib. Väike hirm on, et inimesed on kas liiga joobes ja ohtlikud või poja juba magab selleks ajaks, et siis ju ei lähe teda müra-kära keskele sõidutama.\nPole jõulukära keskel mahti olnud kirjutada ka. Päevad muudkui mööduvad ja ega suurt midagi peale tohutu söögimaratoni rääkida pole ka. Õhtu minu sugulastega ja siis mehe omadega. Kingi jagamisest jäime küll ilma, aga jõulurõõm oli ikkagi. Mida kinkidest rääkida? No üht-teist sai, aga väga rahule jäin pusaharjaga ja isekootud villased sokid olid samuti teretulnud, seda enam, et lauda on nendes soe sõita. :)\nPoja on alati oma kingitustega rahul sest nii peabki ja pole ühtegi kinki olemas mida keegi ei teeks heast südamest. Seega terve pere oli oma kingitustega rahul. Mees kellele kinkisin pürotehnikat ja massaaži kogu kehale ja peale ei tea veel mida oodata. Seega hetkel omad ta enda arvates vaid paberitükki, aga küll peagi naudib.\nHetkel nagu rohkem kirjutada ei oskagi, sest pole liikuma saanud ja haige ka noh. Poja magab vaevaliselt ja mõttelõng pidevalt katkeb kui tema kägina peale teise tuppa jooksen, et kiirelt tema olemine paremaks teha. Seega peatse kohtumiseni.\nKarmen 31 detsember, 2014\nMe jõudsime ka sel aastal haigeks jääda. Gretel oli 37,7 palavik ja minul tekkis nohu ja teist päeva olen palavikus, seega mõistan, et maksimumi endast ei suuda anda sel ajal lapsele.\nKaunist vana lõppu ja uue algust Sinu perele! :)\nUnknown 31 detsember, 2014\nSuured -suured tänud ja samad soovid ka teie perele. :)


Kuidas saada kuu aja jooksul lame kõht, 60 lbs kaalulangus 3 kuud\nIsegi kui stereotüüpne hommikusöök nagu kõrge suhkrusisaldusega hommikusöögihelbed ei mõjuta kehakaalu, võib hommikusöögil, mis on suure kaalulangusega sõbralik valk, erinev mõju. Loe lähemalt: www. Kõrge valgusisaldusega dieet võib aidata vältida ka lihaste kaotust kalorite piirangu ajal ja osaliselt vältida ainevahetuse vähenemist, mis kaasneb sageli kaalukaotusega, mida sageli nimetatakse "nälgimisrežiimiks" 11, 30, 31, 32, Konsulteerige oma arstiga. Ühes teises uuringus said kaalulangetusprogrammis osalevad inimesed kas munahommikueine või bagelhommikueine sama koguse kaloritega. Söögikava abil saate koostada ka asjakohaste köögiviljade loendi.\nSeda saab teha kasutades kalkulaatorid leitud Choco Lite läbivaatamine. Kasuta BMR ja RMR kaltsud töötlemata lähtepunkt, siis kasuta tavasid siin muuta arvud põhinevad reaalses maailmas tulemusi. Nii et näete, et naine 60kg, kes on ainult kergelt aktiivne või istuv, see tähendaks põhimõtteliselt ei söö üldse, umbes kuu!\nKellele see on? See, mida me peaksime vaatama, on skaala kõrgem ots. See, kui suur kaalulangus numbrid on tõesti praktiline. Loe lähemalt kohapeal: www. Ma tulen selle juurde hetke pärast. Vahelduv Paastumine Söömine kõrge proteiini, madala rasva, madala carb. Teeme ainult kõrge intensiivsusega kelmuse Choco Lite kaalud ja väga madala intensiivsusega cardio. Nüüd laiendame neid kõiki, et saaksite luua oma plaani.\nSa 60 lbs kaalulangus 3 kuud päeva kaheks faasiks, söömisfaasiks ja söömisfaasiks. Söömisfaas kestab umbes 8 tundi, seega kestab paastumisfaas umbes 16 tundi.\nSee ei tähenda, et sa sööd kogu 8-tunnise blokeerida! Need kaks etappi on anaboolne, või koe ehitus faasi, ja rasva põletamine, või energia jaotus etapp. Noh, mida me oleme teinud siin on alustada kaalulangus eesmärk, et tipp-või lõpp-punkti, ja töötas tagasi, et selgitada välja, mida me peame tegema. Nendes artiklites Lyle võtab Choco Lite arvamusi veidi erinevat lähenemist ja arvud välja, mida sa vajad, füsioloogiliselt, ja seejärel paneb need andmed sisse dieeti, et näha, mis välja tuleb lõpuks.\nSiin me kasutame osa sellest lähenemine milles valkuet anda teile lähtepunkti figuring oma toidu. Loe lähemalt: www. Või täpsemalt, kui palju arvamusi Choco Lite valku sa peaksid olema suunatud iga sööki? Me võime sellele küsimusele kaks vastust anda.\nNii et kui sa leiad oma hind Choco Lite tugevus langeb, ja teie lihaste jättes oma keha, siis on vaja lisada rohkem valku, ja kui sa leiad end saada näljane toidukordade vahel või ei ole täidetud juures sööki, lisada rohkem valku! Mis Toitu Ma Süüa Saan?\nKaalulangu on paljude inimete jaok populaarne eemärk. Enamik inimei proovib dieeti pidada, et aavutada ideaalne või tervilik kehakaal. Dieedipidamine võib aga muuta elle igavak, keeruli Sisu Nõuanne Kaalulangus on paljude inimeste jaoks populaarne eesmärk. Enamik inimesi proovib dieeti pidada, et saavutada ideaalne või tervislik kehakaal.\nMa olen kokku pandud nimekiri toidud, mis töötavad samal ajal söömine tohutu rasva kadu. Võite alla laadida oma veebilehel, lingi kaudu allosas.\nÜks asi, mida ma järjepidevalt leida on kokku näljatunde puudumine ja tunded puuduse, kui seda kaalulangus aeglustub toitumine, ja see ei tohiks olla üllatav, arvestades, et suur hulk toidu pakkumine siin. See on sihikindel; nad ei anna täiskõhutunde ja rahulolu, ja nad ei paku palju võimalusi pikaajalise dieedi järgimine.\nRohkem infot siin: www. Paar põhjust; 1, mida soovite säilitada kaloreid nii madal kui Choco Lite kõrvalmõjud võimalik, nii lihtsalt, kui võimalik. Lihtsalt 60 lbs kaalulangus 3 kuud endalt, kas see on väärt ohtu kogu kava huvides puuduvad mõned lihtsad harjutused?


Anneli Remme. "Erkki-Sven Tüür Raoul Wallenbergi nahas" [Intervjuu heliloojaga]. – Eesti Ekspress, 16.12.1999\nErkki-Sven Tüür Raoul Wallenbergi nahas\nAnneli Remme vestleb maailmas enim kuulatud Eestis elava heliloojaga.\nPärast maailma huvikünnise ületamist ilmus Erkki-Sven Tüüri kohta sedavõrd sportlikus stiilis võrdlevaid (loomulikult Pärdiga!) ja esiettekandeid otsekui sihtmärkide tabamist vaatlevaid üllitisi, et helilooja siinsamas EE veergudel selle vastu korra isegi protestis. Nüüdseks on Tüüri muusika üha suurema leviku kajastamine Eestis võtnud loomulikuma vormi. Helilooja tunnistab, et kümne aasta eest ei osanud ta soovidagi nii suurt kuulajaskonda ja tunnustust, nagu tal praegu on. "Ma ei tundnud end ka kaheksakümnendatel kehvasti. Mul oli äärmiselt hea meel, kui mu esimene ulatuslikum lugu, oratoorium "Ante finem saeculi" aastal 1986 justkui vaimustatud vastuvõtu leidis. Ei osanud midagi enamat tahta."\nHetkel veedab Erkki-Sven Tüür suure osa ajast ooperiga Raoul Wallenbergi ainetel. Teos sünnib Dortmundi Ooperiteatri tellimusel ja peab lavale jõudma aastal 2001. Helilooja sõnul üsna hea libreto on kirjutanud viljakas saksa näitekirjanik Lutz Hübner, ideele ooper Tüürilt tellida tuli teatri intendant John Dew. Nii peabki eesti helilooja järgmise aasta jooksul kord Wallenbergiks, kord Eichmanniks kehastuma. "Igal juhul ei ole see, rahvapäraselt öeldes, "kole" muusika vokaalmaterjali poolelt. Kõlalised eksperimendid jäävad rohkem orkestri ja sämpleri kanda."\nVarsti peaks ilmuma laserplaat ansambli In Spe albumist, mille paljud eesti intelligendid omal ajal krobeliseks kuulasid. On üsna kindel, et üks põhjusi, miks Tüüri usaldatakse ja kuulatakse, on tema mitmekülgne muusikakogemus ja silmaring.\nKas sinu "minek maailma" on olnudki nii sile, nagu kõrvalt paistab?\nMa ise ka imestan, et see on läinud ilma minupoolse taganttõukamiseta. Ma ei ole selleks teinud midagi peale muusika kirjutamise ja kõik muu on olnud õnneasi. Olen sattunud kokku õigete inimestega. Tõnu Kaljustega, kes salvestas ECMile Tormist ja Pärti ja pakkus siis Manfred Eicherile välja ka minu kava, mille tagajärjeks oli "Crystallisatio" ilmumine ECMi märgi all. Edasi viis Eicher mind kokku Viini Raadio Sümfooniaorkestri ja Dennis Russell Davisega, mille tulemus oli "Flux".\nVõi siis kohtumine Paavo Järviga, kes juhatab maailma parimate orkestritega ka minu töid. Või David Geringase ja Isabelle van Keuleniga. Neid nimesid on veel ja kõigi puhul on olemuslik, et neil on seesmine vajadus seda muusikat esitada. Aga näiteks see, et Petersi kirjastus mind üheksakümnendate alguses juhuslikult leidis, on täielik müstika ¬ nad kuulasid Moskvas VAAPis olevaid linte ja kõrva jäi Teine sümfoonia. Usun, et kui mõnele teosele on määratud leida laiemat kandepinda, siis varem või hiljem see ka juhtub. See on aja küsimus. Mul on vedanud, et näen seda oma teoste puhul pealt.\nKas rahvusvaheliselt tuntud heliloojaks saamine on sind muutnud?\nKui nõndanimetatud tuntus "pähe lööb", on tegemist rumalusega. Selge pilguga inimene ei peaks ennast välisest atribuutikast mõjutada laskma. Olen olnud väga enesekriitiline ja siin kohapeal tegutsedes kahelnud paljus, mida teen. Kriitilisel ajal sain väljastpoolt tulevast tagasisidest jõudu mõelda edasi just nii, nagu ma mõtlen.\nPraegu mind ei huvita enam kuigi palju, mida minu muusika kohta kirjutatakse, kuigi arvustusi jõuab minuni iga kuu. Sel pole enam sellist tähendust nagu siis, kui vaatasin esimest korda kripeldava südamega, mida nad nüüd seal läänes küll arvavad.\nKas sul esineb identiteediprobleemi?\nKüsisin sedasama Pariisis elavalt Kaija Saariaholt, kes hakkas seepeale rääkima, kuidas ta on soome helilooja. Mind huvitas rohkem see, kuhu ta tunneb ennast nö kooliliselt kuuluvat. Aga kui inimene elab sünnimaast eemal, muutub tema jaoks selle küsimuse asetus. Ei, mul ei ole seda probleemi, ma ei mõtle sellest.\nPraegu ei ole ka vastasseisud muusikas enam nii vihased nagu varem ja muutunud olukorras ei pea tingimata tunnetama, et kuulud ühte või teise suunda. Kui viiekümnendatel-kuuekümnendatel kohtas erinevate grupeeringute vahel peaaegu et teineteist välistavaid võitlevaid hoiakuid, siis praegu näitas ka viimane NYYD-festival, kuivõrd erinevaid asju ühes ja samas ajas eksisteerib. Need võib-olla ei hooli üksteisest eriti ja ei sümpatiseeri, kuid ei võitle ka õiguse eest domineerida.\nMõnes mõttes on võib-olla nii, et ma istun mitme tooli peal korraga või ei ühelgi neist, aga ma ei ole ainuke. See, et minu muusikat ei leia Donaueschingeni või Darmstadti festivalide programmidest, ei liiguta mind karvavõrdki. Heliloojale on tähtis, et tema muusika kontserdirepertuaaris oma koha leiab, mis on palju suurem elujõu tõestus kui see, et su teos on mingis arrogantses esoteerilises ringis omaks võetud. Mis ei tähenda jälle seda, et ma teadlikult tegeleksin suurte publikuhulkade kosimisega.\nKui palju mõjutab uut teost isik või institutsioon, kes tellib?\nHästi uhke oleks vastata, et üldse ei mõjuta, ja suuremalt jaolt ei mõjutagi. Küll aga olen pidanud silmas konkreetset interpreeti, tema tehnilist võimekust. Mõni hea tellija sõna parimas mõttes, näiteks Stockholmi Saksofonikvartett, on minu jaoks võimaluste piire avardanud.\nAga iga esiettekanne toob üllatusi, mis annavad tõuke, et mõnest kõlalisest ideest või kujundist, mis selles teoses on sekundaarses rollis, mööduvas tähenduses, võiks järgmises midagi enamat teha. Teadliku manipulatiivse lähenemise, orientatsiooni mingile trendile vastavas kultuurikontekstis, milles uus teos oma esiettekande leiab, ma välistan täielikult.\nKui sa ei saaks osa aastast elada Hiiumaal, kas kirjutaksid vähem ja keskpäraseid lugusid?\nEnergiaga täitumiseks on see asendamatu. Seal on ka lihtsam töötada, sest pole muid ahvatlusi ¬ ei saa minna kontsertidele, etendustele, näituste avamisele, sõpradega kohtuma. Minu karakteri puhul tuleb teatav sunnismaisus aeg-ajalt väga kasuks. Kui linnast sinna minna, tahaks esimestel päevadel ära tulla, sest ei oska olla ainult iseendaga. Kui iseendaga olemise võlu on jälle leitud, ei taha enam lahkuda.\nKui täpselt on muusika, mis kõlab, seesama, mis sünnib sinu peas?\nÜldjoontes sama, aga täis üllatusi, sest akustiline fenomen, näiteks orkestri kõla ise, on niivõrd rikkalik. Kõike ei ole võimalik ette ennustada. Kui ma muusikat kirjutan, mõtlen ikka kõlades ja värvides ja kujutan seda mängituna ette, aga mõni asi võib hakata võrratult paremini kõlama.\nLoomulikult mitte esimeses proovis, jumal hoidku! Esimesel lugemisel ei täida orkester noote muusikalise energiaga, dünaamika on vigane, eksitakse rütmi ja strihhidega. See kaosena mõjuv helide segu, mis siis lavalt alla roomab, on minule isiklikult äärmiselt masendav ja meeleolu nulli kiskuv kogemus, sest ma panen selle alati enda süüks. Ma küll tean, et kõik hakkab kõlama, aga emotsionaalne mina ei õpi sellest kunagi.\nOn sul ka ekstravagantseid kõlaideid?\nOleks küll, aga ma olen muutunud ¬ ja see ei ole sugugi mitte hea ¬ pragmaatilisemaks. Ma tahaksin, et lood mitte ainult ei jõuaks esiettekandeni, vaid et neid oleks võimalik ka rohkem mängida. Praegu ei ole see aeg, kus ma väga ekstravagantsete koosseisudega mässaksin. Aga see ei tähenda, et mul poleks tahtmist seda tulevikus teha.\nKas sinu arvates on mõni muusikasuund end ammendanud, tupikusse jõudnud?\nJäik serialistlik suund tundub küll oma tee ära käinud olevat. Aga sugugi ei pruugi olla välistatud selle kasutamine mingis teises kontekstis.\nAga sellest väga erinev, näiteks Philip Glassi stiil?\nSee ei lähe mulle üldse korda. Omaette kihina muu hulgas, kus see ilmub kusagilt ja muutub millekski, kasutan ka ise kordamise võtet. Glass on muidugi märk ¬ kümne sekundi kuulamise jooksul on selge, kes loo kirjutas.\nKui see ei ole mõni tema kloon...\nKui mees suudab kloone esile kutsuda, on ta ikkagi märk, olenemata sellest, kas mulle see muusika meeldib. Aga ka märgina on minu jaoks palju väärtuslikum Steve Reich, kelle samuti tunneb kohe ära, aga tema muusika on võrratult rikkalikum.\nKas muusikaliikide vastandamine, mida tihti ette tuleb, on põhjendatud?\nSee teeb muusikamaastikul orienteerumise lihtsamaks. Alati on liigitatud ja määratletud ja püütud leida ühiseid nimetajaid, mille alla annaks nähtust paigutada. Väga hõlbus on silte külge kleepida ¬ kes on pühad minimalistid, kes uue komplekssuse esindajad, kes postminimalistid. Terve hulga aedikuid saab kokku, üks kari tegelikult kirjum kui teine.\nSee on paljuski lehekriitikute mängumaa. Neil on lihtsam oma arvamust avaldada, kui nad saavad sulle sildi külge panna.\nKas arvutis genereeritud heli on vähem inimlik kui see, mille tekitab viiuldaja poognaga?\nViiuliga võib tekitada äärmiselt halba heli, nii et valus kuulata. Arvutiga võib genereerida täielikku jama, aga ka luua täiesti müstilisi kõlamaailmu. Need on äärmiselt erinevad helid, aga ma ei tahaks neid vastandada, pigem omavahel siduda. Boulezi "Répons" on üks parimaid näiteid sellest, kuidas saab akustilist ja elektroonilist kõlasfääri ühendada.\nMuidugi on huvitavam jälgida akustilistel pillidel musitseerivat seltskonda ¬ eeldusel, et seda tehakse kõrgel tasemel, sest selles on reaalajas töötav isiksuse energia. Elektrooniliste instrumentide puhul seda sageli ei taju. Seetõttu eelistan kombinatsioone, kus mängivad akustilised instrumendid ja heas mõttes mitteinimliku mõõtme, võõrandunud või kosmilise ruumi loob elektrooniline meedia. Mind huvitab nende kahe maailma koostöö ja koosmõju. See muidugi nõuab tipptehnoloogiat ja innovatsioonile suunatud ajutrusti. IRCAM ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituut on paigad, kust võib selles osas midagi oodata, aga kõik sõltub sellest, milline on nende inimeste loov potentsiaal, kes seda tehnoloogiat kasutavad.\nEsineb sul konflikte isiksuse tasandil?\nMul pole eriti palju võimalusi kellegagi konflikti sattuda. Ma ei sõltu kellestki ega millestki, üksnes sellest, mida ma kirjutan. Kui mul oleks mingis hierarhias kindel koht, küll siis tuleks ka konflikte, mida peaks mahendama.\nKas sa kardad loomingulist stagneerumist?\nPraegu mitte, aga see hetk ei hüüa tulles. Kui see tuleb, peab endale selgeks tegema, kas eelistad jätkata vanas vaimus või paned üldse suu kinni. Ma ei ole muidugi ka see tüüp, kes iga järgmise looga tahaks midagi enneolematut ja kordumatut, täiesti uut maailma luua. Igaüks sõuab paratamatult oma sängis ja ma ei soovigi, et peaks kogu aeg vammust vahetama, mis aga ei tähenda, et võiks ennast mehhaaniliselt korrata.\nIse olen enda arvates kahe viimase looga kõvasti muutunud, "Exodus" on tubli samm Viiulikontserdist edasi. See muutus toimus läbi kahe löökpilliloo, "Motus I" ja "Motus II", mida siin ei ole veel kuuldud.\n• sündis Kärdlas 1959;\n• õppis aastail 1976¬80 löökpille ja flööti Tallinna Muusikakoolis;\n• aastal 1979 asutas ansambli In Spe;\n• 1980¬84 õppis kompositsiooni Jaan Räätsa juures Tallinna Konservatooriumis;\n• täiendas end eraviisiliselt Lepo Sumera juures;\n• kümne viimase aasta jooksul on tema teoseid mängitud ja plaadistatud Euroopas, Põhja-Ameerikas, Austraalias, Jaapanis.\nErkki-Sven Tüüri teoste esiettekanded aastal 1999:\n• "Spectrum III" orelile Nürnbergi Orelifestivalil 30. juunil, esitajaks Andres Uibo;\n• "Motus I" löökpillidele Ingolstadtis 9. juulil, Peter Sadlo;\n• Viiulikontsert Frankfurdis 16. septembril, Isabelle van Keulen, Frankfurdi Raadio Sümfooniaorkester, dirigent Hugh Wolff;\n• "Exodus" Birminghamis 26. oktoobril, Birminghami Sümfooniaorkester, dirigent Paavo Järvi;\n• augustis ilmus CD "Flux" (ECM New Series), millel on 3. sümfoonia, Tšellokontsert ja "Lighthouse", esitavad David Geringas ja Viini Raadio Sümfooniaorkester, dirigent Dennis Russell Davies.\nVärskeim esiettekanne Eestis toimus NYYD-festivalil ¬ Viiulikontsert Isabelle van Keuleni, Rahvusooper Estonia Sümfooniaorkestri ja Paul Mägi ettekandes.\nHope (Lootus), häälele, viiulile, tšellole ja klaverile


Võru LV istung 26. augustil\nKolmapäev, 26 August 2015 10:34\nMunitsipaalkoolide õpilaste koolilõuna maksumuse kehtestamine\n1. septembrist 2015 munitsipaalkoolide koolisöökla menüüs oleva ette tellitud koolilõuna maksumuseks otsustati kehtestada 1,14 eurot päevas ning Järve kooli söökla menüüs oleva ette tellitud hommikusöögi maksumuseks 0,85 eurot päevas ja õhtusöögi maksumuseks 1,14 eurot päevas (hinnad sisaldavad käibemaksu). Ühtlasi otsustati tunnistada 1. septembrist 2015 kehtetuks Võru Linnavalitsuse 23. jaanuari 2013 korraldus nr 32 „Munitsipaalkoolide õpilaste koolilõuna maksumuse kehtestamine“.\nViimased 10 aastat toitlustas linna koolide õpilasi Baltic Restaurants Estonia AS (leping lõppes tänavu 1. juulil). Uue toitlustaja leidmiseks korraldatud riigihanke võitis P. Dussmann Eesti OÜ, kelle poolt pakutav koolilõuna maksumus on 11 senti odavam Baltic Restaurants Estonia AS poolt (hankes) pakutust.\n2015. aasta septembrist on prognoositav sööjate (1.-9. klasside õpilased) arv 1170. Riik toetab koolilõuna päevamaksumust 0,78 euroga õpilase kohta, Võru linna osa on 0,36 eurot koolilõunalt varasema 0,47 euro asemel. Seega õpilaste toitlustamise kulud ühel õppeaastal on alates 1. septembrist 2015 73 700 eurot, mis on 22 500 eurot vähem kui seni kehtinud hinna puhul. Järve koolis maksvad hommiku- ja õhtusöögi eest lapsevanemad.\nHaridusasutuste poolt pakutavate teenuste hinnad\nArvestades Võru linna haridusasutuste direktorite esitatud taotlusi, otsustati kehtestada alates 1. septembrist 2015 Võru linnavalitsuse hallatavate haridusasutuste poolt osutatavate teenuste hinnad. Ühtlasi otsustati tunnistada alates 1. septembrist 2015 kehtetuks Võru linnavalitsuse 29. veebruari 2012 korraldus nr 87 "Haridusasutuste poolt osutatavate teenuste hinnad".\nKreutzwaldi koolis hakkavad kehtima samad hinnad, mis olid Kreutzwaldi gümnaasiumis. Järve koolis lisanduvad olemasolevatele teenustele bussi kasutamise hinnad ning Võru Muusikakoolis hinnad helistuudio kasutamisele ja pilli laenutamisele õpilasele. Võru Kunstikoolis tõusevad kõik hinnad peale paljundamise keskmiselt 10%.\nOtsustati osaleda Sihtasutus Innove poolt väljakuulutatud Euroopa Sotsiaalfondi meetmes „Lapsehoiukohtade loomine ja teenusepakkumise toetamine 0–7-aastastele lastele" projektiga "Võru linna tasandusrühma loomine". Projekti kestvus on kuni 36 kuud, kogumaksumus kuni 147 035 eurot ja Võru linna omaosalus projektis kuni 37 240 eurot kolme eelarveaasta jooksul.\nProjekti eesmärk on vähendada hooldaja või lapsevanema hoolduskoormust ja suurendada nende osalemist tööturul, sh töökoha säilitamist või tööturule sisenemist/naasmist - täpsemalt luua lasteaeda Sõleke kvaliteetset teenust pakkuv eriilmeline tasandusrühm 12 intensiivset eripedagoogilist abi vajava logopeedilise arenguhäirega lapse arengu toetamiseks.\nAlgatati Jüri tn 83 ja lähiala detailplaneeringu koostamine eesmärgiga kaaluda võimalusi täiendavate ehitusõiguste, haljasalade, teede ja parkimise ning tehnovõrkude paigutuse määramiseks olemasoleva, Võru Tarbijate Ühistule kuuluva kaubanduskeskuse Maksimarket laiendamiseks. Planeeritava maa-ala suurus on ligi 1,2 ha.\nAnti nõusolek isikliku kasutusõiguse seadmiseks Elektrilevi OÜ kasuks Vilja tänava kinnistule (katastritunnus 91901:005:0025, pindala 46157 m², sihtotstarve transpordimaa). Isikliku kasutusõiguse ala pindala on 136 m² ja isikliku kasutusõiguse esemeks maakaabelliin.\nOtsustati korraldada järgmised riigihanked:\n- Tartu tn kõnnitee ehituseks ja uute äärekivide paigaldamiseks Seminari tänavast kuni Kase tänavani. Hanke eeldatavaks maksumuseks on kuni 60 000 eurot (ei sisalda käibemaksu);\n- Tartu tn 25 ja Jüri tn 11 drenaaži- ja sademeveetorustiku I osa ehitamiseks. Riigihanke eeldatav maksumus on kuni 48 000 eurot (sisaldab käibemaksu).


★★★ Metsa Villa, mis sobib ideaalselt perede juurdepääsetavaks ja vahendamiseks ★★★\nMetsas asuv privaatne taganemine, eemal kõigest näib mõnikord imelist ideed, et mõne minutiga saaksite minna kõige olulisematega. Üks selline asukoht on Talas, India. See on koht, kus arhitektuur Brio lõpetas 2016. aastal suurepärase villa ehitamise. See on 225 ruutmeetrine struktuur, mis mahub neljale täiskasvanule ja kahele lapsele.\nVilla näib olevat tagasihoidlik, projekti eesmärk on arhitektide eesmärk integreerida see ümbritsevasse piirkonda võimalikult hästi. See paikneb mäestikul, üsna karmi loodusega kaljul. Koha ja ümbruse tingimused inspireerisid hoone lihtsat ja tagasihoidlikku kujundust ning võimaldasid arhitektidel luua ideaalse taganema.\nPuidust tekid on villa kujundamisel põhielement. Nad ümbritsevad sisepindu, mis toimivad nagu nende vahel puhver ja maja ümbritsev mets. Nad kajastavad vaateid ja serveerivad meditatsioonisessioonide jaoks ideaalsed kohad.\nVilla sees on atmosfäär lõdvestunud ja kutsuv. Värvid on lihtsad ja loodusest inspireeritud. Valget kasutatakse koos puiduga ja toonides pruuni, millele lisandub aeg-ajalt roheline puutus.\nPaigutus on lihtne ja mõeldud juhusliku ja mugava õhkkonna tagamiseks. Polsterdatud betoonpõrandad lisavad dekoratsioonile lisandunud lihtsust, mida kaunilt täiendavad kõik puidust aktsendid. Samal ajal tagavad suured klaasist seinad ja aknad tugeva ja loodusliku ühenduse välitingimustega, üüride ja vaadetega ning valgus sisenevad ruumidesse.\nSpiraalne trepp ühendab peamised alad madalama tasemega, kus on võimalik leida täiendavaid funktsioone. See on väiksem, kuid võrdselt hubane ja tervitatav ruum, mida iseloomustavad samad sisekujunduselemendid, materjalid, värvid ja tekstuurid.\nGeniaalne kaasaegne makeover, mis taastab Malaisi linnapärandi\nVaadake neid 15 no-Closet ja väike Closet ideid, mis töötavad


Parvlaev Tõll tutvustab väikelaevaehituse erialasid - Väikelaevaehituse kompetentsikeskus\n23. märts 2017 24. märts 2017\n„Laev, mis meie praeguseid ja tulevasi väikelaevaehitajaid ning väikelaevaehituse insenere Saaremaale toob on sellise näituse jaoks enam kui sümboolne koht,“ rääkis Kuressaare Ametikooli tehnoloogia õppesuuna juhtõpetaja Andres Meisterson.\n„Sümboolsust lisab see, et Tõllu valmimisele on kaasa aidanud Saaremaa laevaehitajad – meie koostöö- ja praktikapartner Baltic Workboats teostas Tõllu ehitamisel Poola laevatehases omanikujärelevalvet.“\nNäitus jutustab loo merest, laevadest ning laevaehitusoskustest ja nende õppimisest Kuressaare Ametikoolis ja TTÜ Eesti Mereakadeemia Kuressaare keskuses. „Näituse eesmärk on näidata väikelaevaehituse ja selle õppimise põnevat ning merega seotud maailma,“ lisas Meisterson.\nTTÜ väikelaevaehituse kompetentsikeskuse juhataja Anni Hartikainen selgitas näituse idee tagamaid: „Veebis oli väikelaevaehituse õppevõimalusi tutvustav materjal juba 2016. aasta lõpul olemas. Kui brand Eesti kontseptsiooni esmakordselt reedel, 13. jaanuaril esitleti, siis tuvastasime, et brandi esitlusmallid olid meie juba olemasoleva materjaliga üsna ühte stiili. Tegimegi siis neist Eesti brändi esimese rakenduse. Nüüdseks on sellest tekkinud lisaks veebile veel mitu formaati: digitaalne pildipalagan, rullplakat ja infolehed ning ka Tõllul välja pandud fotonäitus.“\n„Nagu meil sageli juhtub, ei saanud ka seekord päris ilma ulakusteta. Lisaks bränd Eesti e-tähe rõhutamisele sai rõhutatud ka pisut ö-tähte – väikelaevaehitust saab ju Eestis õppida vaid Saaremaal. Küsisime ka brändiloojate tagasisidet, neil ei olnud selle kontseptsiooni-arenduse vastu midagi,“ lisas Hartikainen.\nNäitus parvlaeval Tõll jääb avatuks aprilli lõpuni.\nTTÜ Eesti Mereakadeemia Kuressaare keskuses saab õppida meretehnika ja väikelaevaehituse eriala rakenduskõrgharidusena ja Kuressaare Ametikoolis saavad nii noored päevases õppes kui ka täiskasvanud tsükliõppes õppida väikelaevaehitaja eriala kutseharidusena.\nNäituse materjal valmis 2016 aastal programmi PATEE (Piirkondlikud algatused tööhõive ja ettevõtlikkuse edendamiseks) raames. Programmi toetas Euroopa Regionaalarengu Fond. Näituse materjaliga saab tutvuda ka veebilehel opi.scc.ee.\nVäikelaevade esmaregistreerimised Eestis, 2010-2016


Ootame alati andekaid, motiveeritud inimesi Eyeware-ga liituma. Saada meile oma CV ja kaaskirjaga e-kiri aadressile [email protected] või klõpsake alloleval nupul, et näha mõnda meie avatud positsiooni.\nVAATA AVATUD POSITSIOONID\nMeie visioon on arendada kaasaegses ühiskonnas positiivse mõjuga tulevikku võimaldavaid tooteid, nautides samal ajal iga hetke koos töötades maailmatasemel meeskonnas. Meie eesmärk on luua professionaalne, sõbralik ja inimestekeskne ettevõte.\nTÖÖTAMINE SILMAKAARIDE KOHTA\nOleme avatud meelega rahvusvaheline meeskond, kes väärtustab kultuurilist mitmekesisust.\nToetame ja julgustame isiklikku kasvu, võimaldades tasuta juurdepääsu raamatutele, kursustele, koolitustele ja konverentsidele.\nTäielik maksude ja kindlustuste katmine Šveitsi seaduste alusel. Läbipaistvad palgad ja töötajast lähtuv kultuur.\nVäärtustame oma meeskonna heaolu. Pakume paindlikkust ajakava ja asukoha osas (valikuline on kaugjuhtimispult), sponsoreeritud puhkusi ja personaalset juhendamist.\nTugevate sidemete hoidmine akadeemilise teadustööga ja uusimate uuenduste rakendamine\nLauamängud, õnnelikud tunnid, meeskonnatöö reisid, muusikastuudio ja palju muud. Liitute kogukonnaga, mitte ainult töökohaga.\n3D-kaamerad, VR/AR-peakomplektid ja lahedamad uued mänguasjad. Oleme ju ikkagi tehnoloogiaettevõte :)\nSamuti oleme pühendunud kogukonna kaasamise, mittetulunduslike partnerluste ja toodete annetamise kaudu tagasi andmisele.\nEyeware peakontor asub Šveitsis Martignys Valais' kantonis, kuigi mõne ametikoha puhul oleme avatud kaugrakendustele. Šveitsi Alpide südames asuv Valais on ideaalne välitegevusteks, kus on hingematvad maastikud ja suurepärased asukohad suvel matkamiseks ning talvel suusatamiseks või lumelauaga sõitmiseks.\nTÖÖDA KOOS MEIEGA\nLisateave Eyeware ja meie karjäärivõimaluste kohta\nKARJÄÄR @ EYEWARE