Kohtumine täiskasvanud naistega, kandmine ilma registreerimata\nRahvusvaheline tutvumiskuulutused täiskasvanutele, kes kohtuvad naiste oma nelikümmend aastat. Registreerimine ilma registreerimata — läbi sotsiaalse võrgustiku. Lihtne otsida profiilide täiskasvanud naiste kergete või raskete tutvumine. Nii et ütle mulle, et tänapäeval on väärt, et kulutada paar sekundit, minutit, tundi, otsides teisel poolel, kasutu higistama, tänavatel, kohvikud, baarid, diskoteegid, kui te otsite. Kui te saate seda teha ainult minnes meie veebisait dating tüdrukute ja naistega, ilma seejuures pole raha ega aega, registreerimise ja kohtumine atraktiivne naine on oma maitse. Kerge kohtumine naise, mis on varustatud kiire ja pidev side, või kiire ja lühike — valik on Sinu.\nAlustuseks proovi natuke täida kodulehel ankeet, tegelikult, inimene, kelle sa valisid, nii huvitav on teada veidi tema elulugu, võib eelistada filme või raamatuid, võttes lemmikloom, zodiac märke (kes teab, võib-olla lõvi pulli ei ole raske.) ja nii edasi, ärge unustage alla laadida mitut head fotod. Teine samm on otsida soovitud partner — määra tema vanus (meie kodulehel on bridesmaids igas vanuses), elukoht (äkki olete otsustanud kardinaalselt oma elu muuta ja kolida alates on ja sõbrad, kuni nad ei ole veel leidnud) ja nii edasi, ja siis mine otse valikul piltide kaudu. Kõik need moodulid teenivad ainult selleks, et veelgi hõlbustada otsingu potentsiaalne partner. Ja tegelikult, sellised kohtumised on tõesti oluliselt lihtsustavad meie elu ja säästa aega, mis on eriti oluline selles kiiresti arenevas linnas. Kõigile on teada hirm, tunne, depressioon, ärevus, mis tekib siis, kui on soov kohtuda kellegagi avalikus kohas.\nSest me ei saa kunagi olla kindel, et keegi teine mõtleb meile\nNii on palju lihtsam kirjutada, märgata ja olla kindel, et see on sama, mida te otsite, soovi tutvuda uute inimestega.\nLihtsalt tehke valik ja kirjutage nende kohta\nVõi sageli juhtub, et mõned meist tunnevad end väsinud ja üksi, sugulased ja sõbrad enam ei mõista, ei taha kuulata. Sellistel aegadel on vaja semu kirja teel, kes kuulab, ütleb hea sõna või suhtleb sellises olukorras. Ilma igasuguste kohustuste täiesti tasuta, toetab sa tundlikum ja hoolib naine.\nVeenduge, et olete leidnud just õige naine, kes sa vajad\nMeet naine, siis saad naudingut suhelda, olge sõbralikud, ja lahke oma partnerile, ja ta reageeris nii sama\n← Kuidas saada teada, kui türgi mees on tõsine suhe - Quora\nKaasan reporter: Kaasanis tüdruk üritas tutvuda mehhiko ajakirjanike live →


Kutsutakse osalema Eesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuringus | Pärnumaa infovärav\nUudised Kutsutakse osalema Eesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuringus\nMärtsis käivitus Eesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuringu (TKU) 2020. aasta andmekogumine. Uuringut korraldab Tervise Arengu Instituut (TAI) iga kahe aasta järel.\nUuringu eesmärgiks on saada ülevaade Eesti elanike tervisest, tervisekäitumisest ja tervist mõjutavatest teguritest.\n2020. aasta uuring on varasemast laiaulatuslikum, et võimaldada andmete võrdlust kõigi Eesti maakondade lõikes. Kogutavad andmed on sisendiks paikkonna elanike tervise edendamisele suunatud poliitikate ja tegevuste planeerimiseks.\nUuringus on juhuvaliku alusel kutsutud osalema 12 400 Eesti elanikku vanuses 16–64 eluaastat (rahvastikuregistri põhine valim). Neile on saadetud uuringu küsimustik kas e-posti teel või tavapostiga. Uuringus osalemine on vabatahtlik.\nOluline on võimalikult suur vastajate hulk igas maakonnas, mis võimaldaks maakondade põhist analüüsi.\nFoto: Viktor Tund; www.2silda.ee


Uus naine, uus töökoht, uus purjekas: keskeakriis tuleb niikuinii. Kuidas see läbi elatakse, sõltub inimesest endast - Tervis Pluss\nUus naine, uus töökoht, uus purjekas: keskeakriis tuleb niikuinii. Kuidas see läbi elatakse, sõltub inimesest endast\nMis toimub keskealise mehe peas, kes ühtäkki näib muutvat kõike oma elus – vahetab välja senise pere, väärtused ning töökohagi. On see tõesti paljukirutud keskeakriis?\nGrete (43) ja Jaanus (47) on abielus olnud 24 aastat, neil on kaks last ja tavaline elu, kus on olnud nii tõuse kui ka mõõnu. Nad on alati teineteist toetanud ja aidanud. Jaanus on väikeettevõtja, kuid mitte alati pole kõik sujunud. Ta on läbi teinud pankroti ning Grete õppis, kuidas meest raskes olukorras toetada.\nGrete sõnul oli Jaanus maailma kõige kodukesksem mees, kes iga päev kinnitas naisele armastust ja rääkis uhkusega oma perest sõprade ringkonnas. Ta oli hästi lähedane lastega, eriti noorema pojaga. Nüüd kõneleb Grete sellest minevikus.\nUmbes poolteist aastat tagasi kuulis Jaanus raadiost ühest vaimsest koolituskeskusest ning asi hakkas teda nii huvitama, et ta liitus sellega. “Ta sattus täiesti teise maailma. Kui seni suhtles ta päev läbi peamiselt ehitusmeestega, siis ühtäkki ümbritsesid teda naised ning palju hakati rääkima hingemaailmast ja armastusest. Kuna Jaanus on kuldsete kätega ja hea südamega mees, siis meeldis ta neile naistele väga,” räägib Grete.\nEi läinudki kaua aega, kui selgus, et üks õpingukaaslastest on Jaanusesse armunud ning üleüldse on mees pälvinud paljude naiste imetlevad pilgud.\nGrete ei saanud aru, mis tema mehega toimub, too oli ühtäkki täiesti muutunud inimene. Pärast üht sõnavahetust pakkis Jaanus oma asjad kokku ja kolis kodust minema. Ta üüris koos koolituselt leitud naistuttavaga toa, kus nad praegugi elavad. Jaanus ei suhtle enam lastega ning päevakorral on pika abielu lahutamine.\nPsühholoog selgitab, et umbes neljandik mehi tunneb keskealisena tungivat soovi midagi kardinaalselt muuta. Just nüüd võidakse avastada, et naine, kellega on elu jagatud juba 20 aastat, pole üldse nii kallis, või et töö tegelikult midagi ei paku. “Kui loomingulisust on vähe ja sa ei ole leidnud oma teed, tunned paigalseisu ning karjuvat vajadust midagi ette võtta. See võib väljenduda selles, et vahetatakse välja senised väärtused, minnakse pere juurest ära, luuakse uus pere, alustatakse n-ö algusest,” räägib Müürsepp.\n- Kas koos saab edasi minna?\n- Kuidas teineteist toetada?


Anija volikogu arutas Sõnumitoojast väljaastumist - Sõnumitooja\nAnija volikogu arutas Sõnumitoojast väljaastumist\nNeljapäeval, 29. jaanuaril arutas Anija vallavolikogu eelnõud Sõnumitooja kohta.\nEelnõu ajalehe väljaandmises osalemise lõpetamise kohta esitati vahetult enne istungi algust. Volikogu esimees Jaanus Kalev tegi ettepaneku lisada otsus Sõnumitoojas osalemise lõpetamise ning ajalehe osakute võõrandamise kohta päevakorda. Tõnis Väli oli vastu – eelnõud polnud volikogu liikmetele varem välja saadetud ning nii tõsist otsust ei saa tema arvates kergekäeliselt otsustada. Volikogu esimees luges valla põhimäärusest ette, et volikogu liikmete enamuse heakskiidul võib päevakorda täiendada. Häälteenamusega kinnitati eelnõu volikogu päevakorda.\nVallavanem Jüri Lillsoo selgitas, et vallaeelarve tasakaalus hoidmiseks on kaalutud iga kulutust ning otsitud odavamaid alternatiive ka oma ajalehe väljaandmisele. Praegu toetab Anija vald Sõnumitoojat 136 800 krooniga aastas.\nLeho Trolla küsis, kus hakkab Anija vald sellisel juhul oma ametlikke teateid avaldama. Vallavanem ei osanud täpselt öelda, kuid arvas: „KOKS ütleb, et peame oma teenuseid osutama kõige soodsamatel tingimustel. Vaatame selle kosilase, kes vähem küsib.“\nAndrus Nilisk kahtles, kas mõnes teises väljaandes ametlike teadete avaldamine tuleb ikka odavam ning soovis teada, kui palju loodetakse kokku hoida, kui Sõnumitooja asemel hakataks koostööd tegema mõne teise ajalehega.\n„Olen rääkinud Harju Ekspressi ja Harju Eluga, kokkuhoiu igal juhul saavutame, kui palju, ei oska praegu ennustada. Mingid andmed mul on, kuid ma neid veel ei ütleks,“ vastas Jüri Lillsoo.\nAgo Pärnamäe küsis, kas on uuritud, kui palju tellitakse Anija vallas Sõnumitoojat, kui palju näiteks Harju Elu. Leho Trolla oletas, et Anija valla inimesed loevad kõige rohkem Sõnumitoojat.\n„See on ainuke leht, kuhu pannakse surmakuulutusi, tänuavaldusi ja muud. Ma väga palun, et jätkaksime osalemist selles lehes. Olen kindel, et ka rahvas on teistsuguse otsuse vastu,“ märkis ta.\nKa Urmo Sitsi arvas: „Enne kui uks pauguga kinni lüüa ja sillad põletada, peaks olema midagi paremat asemele.“\nTa tegi ettepaneku korraldada ajalehtede vahel avalik konkurss – vallavalitsus ütleb, kui palju soovib Anija vald saada leheruumi ning selle põhjal küsitakse hinnapakkumisi.\nTõnis Väli pakkus, võiks rääkida kõigepealt Sõnumitooja teiste osanikega: „See on meie enda asutatud leht ning tuleks alles hoida. Ehk on võimalik lehe väljaandmise kulusid kokku hoida.“\nJaanus Kalev selgitas, et tõstatas teema, kuna kuulis – päev pärast volikogu on Sõnumitooja osanike koosolek.\n„Just selle diskussiooni algatamiseks pressisin selle täna volikokku, et näha volikogu kui kõrgema võimukandja arvamust, mida siis arvatakse Sõnumitoojast,“ sõnas ta.\n„Seda enam, kui läbirääkimised alles homme algavad, on täna imelik Sõnumitoojast välja astuda,“ märkis Urmo Sitsi.\nVolikogu esimehe ettepanekul peatati eelnõu menetlemine.\nEGLE NÕMPER kiidab Alavere lasteaia kollektiivi\nTammistu, Leesi ja Tammispea külas rajati ise kiire interneti võrk


Kodu: Asjad Enne Ostmist Enne Uue Kodu Liikumist - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Asjad Enne Ostmist Enne Uue Kodu Liikumist\nKui soovite uude kodu, kas osta või rentida, tuleb teil kõik oma asjad teisaldada, nii et teil oleks kõik mugavused ja elamisvahendid. Kui saabub päevapaneel, läheb sul vaja teatud käsiraamatuid ja on valmis minema, mitte lahtritesse pakkimata. Hästi ette valmistatud aitab teha...\nKoduomanikud või Rentijate kindlustus\nPeamised puhastus- ja kodutehnika tarvikud\nUkse lukud ja lisaklahvid\nLiikumine on maksustamine, kuid nõuetekohane planeerimine võib leevendada mõnda survet.\nKui soovite uude kodu, kas osta või rentida, tuleb teil kõik oma asjad teisaldada, nii et teil oleks kõik mugavused ja elamisvahendid. Kui saabub päevapaneel, läheb sul vaja teatud käsiraamatuid ja on valmis minema, mitte lahtritesse pakkimata. Hea ettevalmistus aitab muuta vähem stressirohke sündmuse liikumise.\nMõlemad üürikud ja omanikud peavad enne liikumist olema varustatud piisava kindlustusega. Rentijad, kes ostavad kodusid, peavad muutma majaomanike poliitikat, ja omanikud, kes praegu rendivad, vajavad üürnike kindlustust. Isegi kui teil on sama tüüpi katvus, peate oma uue elukoha katteks minema. On oluline, et katvus ei kaotaks, seega peab vana poliitika jääma kehtima uue poliitika alguseni. Juhul, kui esemed on liikumise ajal kahjustatud, saate oma kindlustusagendi kaudu oma uue varaobjektiga seotud nõude kohta asetage nõude.\nUus kodu ei sisalda tavaliselt aknaklaasi, nagu rulood või kardinaid. Saate aidata kaasa uue koha ilmutamisele, lihtsalt ostes aknakatteid enne päeva liikumist. See aitab kaitsta teie privaatsust ja hoiab ära soovimatud pealtvaatajad. Katke aknakatteid päevas, kuhu te liiku lähete, või enne tööaega, kui see on teostatav.\nUued või uuemad vanemad kodud tuleb puhastada peaaegu niipea, kui jalg seest sisse astub. Isegi kui kodus oleks kodust puhkepaik enne teie liikumist kuupäeva; kandekarbid ja mööbel maja rajadesse sisse mustus ja prügi. Enne oma käiku ostke ja vajutage tolmuimejat, aknapesukasti, paberrätikuid, puhastusketti, kaltsud ja üldist puhastuslahust, et saaksite oma uut kohta algusest puhtaks hoida.\nEnamikul uutest kodudest on lukud ja võtmed, kuid on mõistlik paigaldada uued lukud kõikidele ustele niipea, kui te liiku lähete. Tee oma uuringud ja ostavad sobivad lukud, et saaksite neid paigaldada päevas, kuhu te liikuda. uued lukud tehtud nii, et teil oleks endale ja usaldusväärsete sugulaste või sõprade jaoks varuosad.\nSoovitav on esmaabikomplekt, mis on mugav päevade liigutamiseks; liikumise füüsiline protsess võib põhjustada kriimustusi, kärpeid ja väikseid vigastusi. Kas teil on sidemeid, peroksiidi, antibiootikumi salvi ja marli, nii et kui liikumise ajal tekib väike vigastus, ei pea te vajalike elementide leidmiseks kasti juurima.\nMilline Värvi Värv Läheb Kõige Paremini Rooste Kiltkivi Plaatidega?


VICTORIAN ENGLAND'I MORAAL - FOTO\nVictorian England'i moraal\nViktoriaaniline ajastu kestis enamiku 19. sajandist. Radikaalsed muutused toimusid peaaegu igas eluvaldkonnas. See oli jõukuse aeg, lai imperialistlik laienemine ja suured poliitilised reformid. Samal ajal toonud mõttetus ja piirangud, mis olid vastuolus prostitutsiooni ja laste töö laialdase kasutamisega.\nLihtne inglise elu ei olnud lihtne. (pinterest.com)\nVaeste hülgedes oli nii palju inimesi, et hügieeni- või sanitaarstandardeid ei olnud. Sageli viis suurel hulgal meestel ja naistel kooselu koos väga varajase prostitutsiooniga.\nKarmide töötajate elu. (pinterest.com)\nKeskklassi filistina majas oli peamine elutuba. See oli suurim, kõige kulukamalt kaunistatud ja esinduslik tuba. Loomulikult hinnati tema perekonna tõttu.\nKlassikaline sisekujundus. (pinterest.com)\nSlumi elu. (pinterest.com)\nHannoveri eelmise Victoria põlvkonnad viisid väga lahutamatu elu: ebaseaduslikud lapsed, alkoholism, hooletus. Briti monarhia prestiiž oli madal. Kuninganna pidi olukorra parandama. Kuigi nad ütlevad, et ta kogus pilte alasti meestest.\nPere portree. (pinterest.com)\nVictoria ajastu mood. (pinterest.com)\nMehed ja naised pidid unustama, et neil oli keha. Kuratlus koosnes rituaalsetest vestlustest ja sümboolsetest žestidest. Sõnad keha ja tundete kohta asendati eufemismidega (näiteks käte ja jalgade asemel jäsemed). Tüdrukud ei pidanud seksist ja sünnitusest midagi teadma. Keskklass oli kindel, et heaolu oli hüvitus vooruse eest. Äärmuslikule elule toetudes tekitas perekonnaelu puritaanism süüt ja silmakirjalikkust.\nInglise perekond Indias, 1880. (pinterest.com)\nLillede müüjad. (pinterest.com)\nMa pean ütlema, et karmid reeglid ei puudutanud tavalisi inimesi. Talupojad, töötajad, väikesed kauplejad, meremehed ja sõdurid elasid halva sanitaarkaitse, vaesuse ja kitsas elus. Nende nõudmine viktoriaanliku moraali austamisel oleks lihtsalt naeruväärne.\nVaeste elu. (pinterest.com)\nRõivad olid keerulised ja keerulised. Iga juhtumi puhul esitati konkreetne stiil. Naiste riidekapi peamised tegelased olid krinoliin ja korsett. Ja kui ainult rikkad naised saaksid endale lubada, siis kandis kõigi klasside naised teist.\nViktoriaanlik mood. (pinterest.com)\nBritid kutsuvad vaimud. (pinterest.com)\nDaguerotüübi leiutamisega hakkasid inimesed portreid tellima. Tõsi, nad meenutasid, et nad tahavad pärast surma sugulaste kujutist. Seetõttu olid tavalised posthumous portreed. Selle žanri kasvava populaarsuse tõttu püüdsid fotograafid lisada „elust” pilte: surnukehad tulistati perekonna ümbruses, nende silmad avati sunniviisiliselt ja nende roosad põsed olid maalitud. Teine moe - portree ilma peata ja elavad inimesed, kes tellisid nad ise.\nVictoria ajastul nägid fotod spetsiaalselt. (pinterest.com)\nInglise huumorimeel. (pinterest.com)


Kõik sihtkoha Thun, Berni kanton, Šveits majutusasutused\nSchlossberg 2, Thun, 3600 BE CHE\n3,5 tärni hotell spaaga, läheduses on Thuni loss\nKahetuba, asukoht tornis/tornmajas - Tuba\n1 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Einestamine vabas õhus\n2 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Panoramic kahetuba, Tuba\n3 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Kahetuba, Tuba\n4 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Panoramic kahetuba, Tuba\n5 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Tuba, Tuba\n6 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Tuba, Tuba\n7 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Panoramic kahetuba, Vannituba\n8 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Kahetuba, Vannituba\n10 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Õu\n11 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Välisilme\n12 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Hotelli baar\n13 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Hotelli baar\n14 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Restoran\n15 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Hommikusöögi ruum\n16 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Toit ja joogid\n17 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Spaa\n18 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Koosolekuruum\n19 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Koosolekuruum\n20 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Koosolekuruum\n21 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Kahetuba, Tuba\n22 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Kahetuba, asukoht tornis/tornmajas, Tuba\n23 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Panoramic kahetuba, Tuba\n24 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Business ühetuba, Tuba\n25 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Business ühetuba, Tuba\n26 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Tuba, Vannituba\n27 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Business ühetuba, Vannituba\n28 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Restoran\n29 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Toit ja joogid\n30 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Toit ja joogid\n31 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Trepp\n32 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Kahetuba, Tuba\n33 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Tuba, Tuba\n34 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Kahetuba, Tuba\n35 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Kahetuba, asukoht tornis/tornmajas, Tuba\n36 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Kahetuba, asukoht tornis/tornmajas, Tuba\n37 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Panoramic kahetuba, Tuba\n38 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Business ühetuba, Tuba\n39 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Tuba, Toas olemas\n40 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Kahetuba, asukoht tornis/tornmajas, Tuba\n43 - Boutique Hotel Schlossberg, Thun, Veinimaja\nThuni loss – 2 min jalgsi\nThuni kunstimuuseum (Kunstmuseum Thun) – 9 min jalgsi\nBlümlisalpi rataslaev – 12 min jalgsi\nŠveitsi armee muuseum – 18 min jalgsi\nSchadaupark – 21 min jalgsi\nSchadau loss – 23 min jalgsi\nThun-Panorama galerii – 23 min jalgsi\nThuni kultuuri- ja konverentsikeskus – 28 min jalgsi\nArena Thun – 39 min jalgsi\nHuneggi loss – 3,7 km\nThun, kõik majutusasutused\nBoutique Hotel Schlossberg ümbruskond\nBern (BRN — Belp) – 36 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Thun – 8 min jalgsi\nRaudteejaam Münsingen – 19 min transpordivahendiga\nLõõgastavaid hooldusprotseduure pakub kohapeal asuv spaa Schlossberg Spa. Selles spaas on massaaživann ja aurusaun.\nRestaurant Schlossberg on restoran, mille spetsialiteet on kohalikud toidud ning seal on saadaval hommikueine, brantš, lõunasöök ja õhtusöök. Külastajad saavad nautida jooke baaris. Saadaval on laste menüü. Vajalik on laudade ettetellimine.\nBoutique Hotel Schlossberg – joonealune jutt\nKohaliku omavalitsuse kehtestatud maks: 4.5 CHF inimese kohta ööpäevas\nLemmikloomade majutamine on tasuline ja maksab 20 CHF majutuspinna kohta päevas\nBoutique Hotel Schlossberg – KKK\nKas Boutique Hotel Schlossberg võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Boutique Hotel Schlossberg pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Boutique Hotel Schlossberg pakub parkimisvõimalust?\nKahjuks ei paku Boutique Hotel Schlossberg parkimisvõimalust.\nKas Boutique Hotel Schlossberg lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nJah, kassid ja koerad on teretulnud. Hind 20 CHF majutuspinna kohta päevas. Teenistusloomad (nt juhtkoerad) majutatakse tasuta.\nMillised kellaajad on Boutique Hotel Schlossberg kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?


Kasvamine 27.11.12 / Endokrinoloogia\nTegelikult ma arvan, et kasvad siiski tasapisi edasi, kuid kasvukiirus on aeglustunud 1-2cm-le aastas. Sinu kasvuprognoos sõltub ka pärilikkusest s.t. sellest, kui pikad on ema ja isa. Kui vanemad (või üks neist) on suhteliselt lühikasvulised, võib lühikasvulisus olla pärilik.\nKas menstruatsioonid on juba alanud? Kui jah, siis suurt ja kiiret kasvu enam ennustada ei saa. Kui ei, võib kasvu veel tublisti juurde tulla.\nSoovitan Sulle oma probleemist rääkida emaga ja oma perearstiga. Vajadusel saab perearst Sind ka lasteendokrinoloogi vastuvõtule suunata.


Arknal toimub esimene üle-eestiline juustufestival – Kuulutaja\nArkna Terviseküla MTÜ tegevjuht Nele Rogenbaum rääkis, kuidas neil läheb ja jagas teavet peatselt toimuva juustufestivali kohta. Perenaistelt oodatakse konkursile hoidiseid, mida sobiks juustu kõrvale süüa.\nKuidas Arkna tervisekülal läheb?\nArkna tervisekülal läheb hästi, sest me areneme väga kiiresti. Selle viie aastaga, mis ma olen siin olnud ja terviseküla ning Arkna mõisa arendanud, on asjad ikka hästi palju edasi liikunud. Näiteks enne oli mõisa park võssa kasvanud, räämas ja sodihunnikuid täis, ühesõnaga täiesti käestläinud koht. Kui siin tänasel päeval ringi liikuda, on park hooldatud ja kaunis. Ka mõisaga on hädapärasemad tööd juba tehtud.\nPark on tõesti võimas ja müstiline oma põlispuudega. Kas keskkonnakaitsjatega tuli ka heas mõttes vägikaigast vedada?\nPark on kaitsealune ja liigirikas. Omal ajal saime Keskkonnainvesteeringute Keskuselt toetust, et see taastada ja kõik sujus komplikatsioonideta. Projekt oli viies jämedas kaustas, sest iga puu oli vaja läbi uurida, milline peab jääma, milline võib jääda ja millise peab maha võtma. Sisse ehitati teerajad, jalutusrajad, mida nüüd on pargis 1,5 kilomeetrit. Park on avalik ja kõik, kes tahavad, võivad siia jalutama tulla.\nMilliseid vaba aja veetmise võimalusi terviseküla tulevikus inimestele veel pakkuma hakkab?\nLäbiv teema kõikidest valdkondadest on tervis ja heaolu. Me ei arenda mitte ainult mõisakompleksi, kuhu tuleb terviseteemaline keskus, vaid meil on ka suur põllumajanduse osa. Põllumajanduses arendame mahekasvatust ja -tootmist, sest hea tervis saab alguse puhtast toidust.\nTeisest küljest on maaelu ja külakogukond siin loomulik osa kogu kompleksist. Keskus tutvustabki maaelu, mille lahutamatud osad on hea tervis, värske õhk ja kaunis loodus. Kõik käivad käsikäes.\nMõisa maadel on suur marja- ja puuviljaaed. Kas inimesed saavad tulevikus tulla ise marju korjama ja ostma?\nOi-oi. (Naerab.) Korjata neid küll ei saa. Meil korjab ju kombain. Meil on 26 tuhat mustsõstrapõõsast ja neid ei korja käsitsi. Aga marju osta saab küll. Tänavu on väga palju musti sõstraid ja me pingutame selle nimel, et marjad ruttu külma saada.\nMeil valmistatakse näiteks mustsõstrakrõpsusid. See külmkuivatatud toode on osutunud hästi populaarseks. Kindlasti teeme neid veel juurde ja käesolevast saagist valmistame moosi ka. Paras kogus marju jääb sügavkülma, et aasta jooksul midagi uut välja mõelda.\nMustsõstraistanduse kõrval kasvab 15 tuhat õunapuud ja sama palju tuleb sügisel juurde. Kõigest, mida me mahedalt kasvatame, tahame teha tervisetooteid, et neis säiliks kõrge vitamiinisisaldus, näiteks kuivatatud batoonid ja energiamüslid.\nArkna juustutootmine on juba kuulsust kogunud. On see ennast ka ära tasunud?\nOn küll. Arkna mõisa karjatalus on tehtud käsitööjuustu juba kaks ja pool aastat. Alustades oli piimahind enneolematult madal. Mitte ainult meie, vaid paljud tootjad olid dilemma ees, kas saata kari tapamajja või hakata piimast midagi tegema, millel oleks rohkem väärtust. Siis otsustasimegi hakata juustu tootma.\nTõime Hollandist juustumeistri, kes töötas tootmise sisse. Tänaseks on ta edasi liikunud ning praegu töötab meil väga hea kohalik juustumeister, kes on siin välja õppinud ja teeb samaväärselt head juustu. Ta on juba uued sordidki välja töötanud.\nTegime väikese käsitöömeierei, et katsetada, kuidas läheb. Peaaegu kohe selgus, et juust tuleb hea ja tegelikult on juba vajadus suurema meierei järele. Kuna meil on arendusi mitmes valdkonnas nii palju korraga käsil, peab neid faasidesse jagama ja tegevused ära jaotama.\nJust, sest kogu mõisakompleksi korraga valmis ei saa. Aga kuna me saime hiljuti EASilt Piirkondliku Konkurentsivõime Tugevdamise meetmest toetust, läheb selle abil kaheksa mõisa kõrvalhoonet taastamisele, kuhu tuleb tervise- ja agroturismikeskus. Meil on ürdikoda, meemaja, meistrite hoov, heinaküün ja kohvikud ning restoranid sinna juurde planeeritud. Peahoonega läheb veel natukene aega, aga katus on vahetatud ning uued korstnad, aknad ja uksed ka.\nEestlane sööb sageli hommikukohvi kõrvale juustuvõileiba. Kas juustumoos või -hoidis on uus trend?\nSee on vist uus trend. Aga meie väikeses poes müügilolevad juustumoosid meeldivad inimestele. Need on eriliste nüanssidega. Näiteks fenkoli- ja mündimoos, mustsõstra- ja tšilli-, astelpaju- ja ingverimoos. Huvitavaid kooslusi annab välja nuputada ja meil oleks hea meel, kui inimesed, kes hoidiseid teha armastavad, annaksid ka meile oma loomingulisusest teada. Sellepärast korraldamegi juustumooside konkursi. Arkna tervisekülas on poed, kohvikud ja restoranid valmis saamas ning moosidest ja hoidistest saab üks osa meil pakutavast heast-paremast.\nJuustude juurde sobib hästi ka vein. Eesti veinitootjad tulevad oma toodetega juustufestivalile. Näiteks Valgejõe Veinivilla, Võhu Vein, Tori Siidritalu, ka mitmed käsitööõlled on esindatud.\nKuidas sündis idee korraldada Arknal juustufestival?\nMeil on siin oma väike tiim, kes aeg-ajalt uusi ideid genereerib ja juurutab. Tegelikult tuli meie vahval ehitusprojektijuhil see mõte juba siis, kui hakkasime juustu tegema. Nüüd ongi õige aeg käes.\nEestis on väikemeiereisid ja juustutootjaid kerkinud nagu seeni pärast vihma. Tahtsime nad kokku kutsuda, et omavahel tuttavaks saada ja koostööd arendada. Me ei ole ju tegelikult üksteisele konkurendid. Võiksime olla hoopis partnerid ja teha ühist turundust või turustust. Ükskõik mida, et igaüks ei peaks seda oma põlve otsas tegema, sest turundus iseenesest on väga suur kulu. Teisalt oleks ka külastajatel hea ja mugav tulla ühte kohta kokku ning maitsta need kuulsad ja vähemkuulsad Eesti juustud ära.\n18. augustil toimuval juustufestivalil loodame koos muusika ja hea toiduga pidada maha ühe toreda juustupeo.\nArkna terviseküla kutsub inimesi, külaseltse ja talusid üles osalema juustumooside konkursil. Juustumoos on selline hoidis (moos, tšatni, marmelaad, kaste), mis sobib eriti hästi serveerimiseks juustuvaliku kõrvale. Oodatud on põnevad puuviljade, marjade, juurviljade, vürtside ja ürtide kooslused.\nÜks osaleja võib osaleda kuni kolme hoidisega. Hoidisel peab juures olema silt hoidise nime, koostisosade ning valmistaja nime ja kontaktandmetega. Hoidised tuleb toimetada Arkna mõisa sepikotta (asub mõisa tallihoovis – Juustufestivali südames) festivali päeval kella 11ks.\nHoidiseid hindab viieliikmeline žürii, võitja kuulutatakse välja kl 13. Parimatele auhinnad Arkna mõisa ja partnerite poolt.\nArkna Terviseküla MTÜ tegevjuht Nele Rogenbaum mõisa peahoone trepil.\nHõbeakadeemias peab loengu Liia Hänni\nLääne-Virumaa bussiliikluses uuenevad sõiduplaanid


LAULURING TÄISKASVANUTELE / Kiisa Rahvamaja\nESTRAADI- JA NÄITERING\nUUS! RAHVUSLIK KÄSITÖÖ\nUUS! VANEMA JA LAPSE JOOGA\nKI-KU-TA-RO PÜ / PADJAKLUBI\nKurtna tee 8,\n+372 607 4006\n+372 607 4005\nLauluring täiskasvanutele on huviring Kiisa Rahvamajas, kus iga hääl on tähtis ning koos saab kõlama terve ilm.\nOodatud on kõik lauluhuvilised, kellele meeldib laulda.\nTeisipäeviti kell 18.00\nJuhendaja: Kaie Sauga on muusikaga lähedalt seotud olnud juba sündimisest saadik, pärinedes musikaalsest perest. Muusikakoolis on ta õppinud klassikalist viiulit ning osalenud rahvapilli ansamblis. Juurde saanud jämmimise õpetust Indrek Kaldalt.\nLisaks TTÜs omandatud äri- ja majandusalastele teadmistele on Kaie õppinud ka Tallinna Ülikoolis dirigeerimist ning täiendanud oma teadmistepagasit Kopenhaagenis Complete Vocal Institudis.Ta on osalenud erinevatel hääle, loomingu ja a capella workshoppidel ning suvelaagrites, nagu näiteks Kuninglikus Muusikaakadeemias Taanis, kus tema mentoriks oli legedaarne Peder Karlsson (The Real Group); Melissa Crossi workshopil, Postyr Project sessioonidel, laulukirjutamise laagrites jne.\nTänaseks on ta edukalt käivitanud hääle ja loovuse treeningbaasi „Minu hääl“, kus pakub võimalust nii algajatele kui edasijõudnutele oma võimete avastamiseks ja arendamiseks.\nKaie on solist bändis Mood Mess, viiuldaja ja solist ansamblis Chacha Roots ning Flora Kammerkoori dirigent. Kui aega üle jääb, tegeleb ta ka heliloominguga. Hääle ja inspiratsiooni avastamise koostööd on tehtud nii mitm koori, ansamblite kui ka solistidega. Lisaks on osalenud laulu ja ansambli võistluste züriis ning olnud erinevate bändide mentoriks.\nFB: Minu hääl\nLaulu-/a cappella ringijuht


Teadusbuss – Vikipeedia\nTeadusbussi teadushuviline tegemas nn vulkaanikatset ammooniumdikromaadiga.\nTeadusbussi katseseadeldised Tartu hansapäevadel, juuli 2012.\nTeadusbuss Suur Vanker on Eestis 2005. aastast tegutsev liikuv teaduslabor, mis korraldab teadushuvilistele, eeskätt lastele ja noortele suunatud teadusetendusi eesmärgiga propageerida loodusteadusi (keemiat, füüsikat, bioloogiat) ja edendada huvi nende vastu. Kui esialgu pühenduti peamiselt füüsikale, siis nüüdseks on välja kujunenud juba kaheksa eripalgelist lavastust, mis hõlmavad veidi laiemaid valdkondi, kuid seletavad siiski katseid loodusseaduste kaudu.\nTeadusbuss korraldab etendusi lisaks koolides käimisele ka muudel üritustel. Näiteks on esinetud nii Teadlaste Öö festivalil kui ka Teadusbussi ja Eesti Füüsika Seltsi koostööna korraldataval Tähe perepäevadel (TÄPE-l) Tartus. Teadusbussi etenduste pikkus on üldjuhul 45 minutit ja eeskätt on need mõeldud õpilastele alates kuuendast klassist.\n2008. aastal käis Suur Vanker ringreisil Saksamaal. Käidi viies Baden-Württembergi väikeses koolis, kus tehti teadusteatrit ning korraldati põnevaid füüsikakatseid 5.–9. klasside õpilastele. Ringreis oli osa Berliini Eesti Suursaatkonna projektist „E wie Estland”, millega tähistati Eesti Vabariigi juubelit Saksamaal.\nEtenduste käigus korraldatakse mitmesuguseid trikke ja eksperimente, millega demonstreeritakse loodusseadusi. Samuti tutvustatakse teadussaavutusi ning teadlaste ja inseneride tööd.\nTeadusbussi meeskond koosneb vabatahtlikest üliõpilastest, kes on peamiselt Tartu Ülikooli tudengid. Neile toimub vastav Tartu Ülikooli poolt korraldatud seminarikursus, mis aitab Teadusbussi tegemistesse paremini sisse elada. Labor tegutseb alates 2005. aastast, 2012. aasta suveks oli bussi meeskond külastanud juba enam kui 300 kooli. "Suure Vankri" projektijuht on Kaido Reivelt.\nTeadusbuss Suur Vanker võitis 2007. aastal Euroopa Liidu Descartes'i teaduskommunikatsiooni preemia konkursil finalisti auhinna. (Descartes'i teaduskommunikatsiooni preemiat antakse välja alates 2004. aastast eesmärgiga tunnustada neid, kes on olnud eriti edukad ja innovaatilised teaduse Euroopa avalikkusele huvitavaks ja mõistetavaks muutmisel.) 5000 euro suurune preemiaraha anti koos diplomiga üle Brüsselis toimunud ELi seitsmenda raamprogrammi avamisüritusel.\n1 Praegused lavastused\n2.1 Ilmunud artikleid\n2.2 Youtube.com videoid\nPraegused lavastused[muuda | muuda lähteteksti]\nFüüsikasou näitab eksperimente nii, et etenduse lõpuks peaks vähemasti ettekujutus füüsikast kui purukuivast asjast olema kadunud. Teisiti, füüsikasou on seesama teadusteater, mida juba 2005. aastast alates on Teadusbussi lipu all Eesti koolides tehtud tänaseks juba rohkem kui kolmesajas koolis. Lavastuses näidatakse vahvaid eksperimente väga mitmest füüsika valdkonnast, nagu elektriõpetus (välgud, lendavad taldrikud), soojusõpetus (pilved, auramine, paisumine ja pauk) või mehaanika (inerts, pöördliikumine). Vaataja võiks saada esmase arusaamise, et iga valemi taga on tükk päriselu ja see päriselu võib täitsa põnev olla.\nKeemikud oskavad võluda kõiksugu pulbrite, vedelike ja gaasidega. Kusjuures nende askeldamise tulemused on tihti sedavõrd üllatavad, et ütelus harjavarrest tulla võivast paugust võib vabalt pärineda mõne iidse keemiahuvilise hütist. Need Tartu Ülikooli keemia- ja materjalifüüsika tudengid, kes selle kava kokku panid tegid oma tööd kahtlemata suurepäraselt, sest peab ikka parasjagu leidlikkust omama, et kahest vedelast ainest toatemperatuuril üsnagi hästi põrkav pall kokku mätsida. Etenduse käigus saadakse vastused järgnevatele küsimustele. Miks ei ole hea hapniku ballooni mõistlik põlevate asjade läheduses hoida? Kuidas ehitada maailma kõige lihtsam suurtükk? Miks vatt on mõnikord nagu püssirohi? Õhupalle kulub etenduse kestel ikka mitu tükki - suurem osa neist lähevad pauguga lõhki.\nTuli on olnud inimeste kaaslane ja abivahend juba kaugest minevikust. Läbi ajaloo on kasutatud väga erinevaid vahendeid tule tegemiseks. Praegu me küll tunneme tikke ja tulemasinat, aga eelnevalt on löödud kokku kahte kivi, hõõrutud puupulka, kasutatud klaasikilde jne. Kuidas saab tänapäeval tuld teha kui mitte kasutada tikke, vaid teadmisi ja mõnda kapist leitud kemikaali?\nTuli võib olla mõnikord ohtlik ja hävitada meile kalliks peetu. Kuidas taltsutada tuld ja hoida teda enda kontrolli all? Siinkohal tulevad jällegi appi teadmised füüsikast ja keemiast. Lavastuses on näha, kuidas tuld on võimalik kasutada näiteks liikumiseks.\nTeadusbussi tulelavastus näitab erinevaid vorme tulest, tema värvidest, süttimisest ning kirjeldab võimalusi tule kasutamiseks ja kontrollimiseks läbi efektsete katsete.\nMustkunst[muuda | muuda lähteteksti]\nMustkunst on imeline leiutis: see paneb üllatusest ahhetama nii suure kui väikese. Tihtipeale loob efekti aga lihtsalt silmapete. Teadusbuss silmapetetega ei tegele, vaid näitab maagilist teadust. Tihtipeale seisavad esmapilgul võimatute nähtuste taga vahvad loodusteadused, eelkõige füüsika ja keemia. Katseid tehakse koduste vahenditega ning õpetatakse ka publikule selgeks paar lihtsamat trikki ja selgitatakse, miks need just nii töötavad. Hiljem on nendega igaühel võimalik näiteks peoseltskonda lõbustada. Samuti tehakse eksperimente, mida kodus kindlasti järele proovida ei saa ega tohikski. Etenduse käigus vastatakse järgnevatele küsimustele. Kuidas õhupallist varrast läbi panna ilma, et see pauku teeks? Mida huvitavat võib leida beebimähetest? Mida teha, kui söögitegemine igavaks kipub? Tahad tunda ennast tõelise maagina ning omada võimet asju õhku tõusma panna?\nLavastuses käsitletakse inimese vereringe-, seede- ja hingamiselundkonda võimalikult huvitavalt ja lihtsalt, mida illustreeritakse erinevate organite näitamisega ning keemia ja füüsika alaste eksperimentidega.\nFilmilavastus[muuda | muuda lähteteksti]\nKinokunst ja füüsika tunduvad esmapilgul olevat väga erinevad alad. Filme vaadates ei mõtle me tavaliselt füüsikaseadustele ja nende paikapidavustele linateostes. Seetõttu tunduvadki nii mõnedki kaadrid lausa uskumatud.\nTeadusbussi filmilavastus aitab kinoklassikale heita märksa teaduslikuma pilgu. Kui kiiresti võiks jäätuda inimene absoluutse 0 kraadi juures? Mis temperatuuri juures jäätub õhk? Kas bussiga on võimalik hüpata ühe silla otsa pealt teisele? Kõike seda vaadatakse filmist ja hiljem katsetatakse mudeli peal järgi. Teadusbussi küll koolisaalis lendu ei saadeta, kuid väiksem mudel temast teeb aukartust äratava õhulennu.\nTeadusbussi filmilavastus näitab, et kinosaalis nähtavad filmitrikid ei pruugi olla kooskõlas reaalsusega. Esmapilgul uskumatud asjad on tegelikult võimalikud, kui osata kasutada teadmisi füüsikast.\nVeelavastus[muuda | muuda lähteteksti]\nMida on ühist inimesel ja maakeral? Miks mõnest pudelist vee valamine ning klaasist vee joomine võib osutuda võimatuks? Kas vesi on alati parim vahend tulekahju kustutamiseks? Kuidas allveelaevad sukelduvad? Nendele ja paljudele teistele elulistele ning esmapilgul lihtsatele küsimustele annab vastuse just veelavastus.\nPimedatel ja selgetel õhtutel taevasse vaadates võime me näha palju erinevaid tähti ja ka Kuud. Kuid lisaks tähtedele on taevavõlvile end ära peitnud ka erinevad päikesesüsteemi planeedid. Millised nad on? Kuidas neid ära tunda? Vastuseid nendele küsimustele pakub Teadusbussi kosmoselavastus.\nSiinkohal ei saa loomulikult Teadusbuss rääkida ainult juttu kaugetest planeetidest või kummalistest olevustest, kes võib-olla täheruumis ringi lendavad. Põnevate katsetega illustreeritakse keskkonda väljaspool Maad, räägitakse uusimatest kosmosetehnoloogiatest ja ka sellest, milleks meil kõike seda on vaja teada.\nHelilavastus[muuda | muuda lähteteksti]\nSelles kavas seletatakse lahti, kuidas heli tekib, levib ja miks me seda kuuleme. Näidatakse põnevaid katsevahendeid ja räägitakse eriskummalisi fakte nii loodusest kui ka mujalt.\n"Teadusbuss Suur Vanker jätkab reise" Tartu Ülikooli ajakiri, 2.02.2006\n"Teadusbuss võitis ELi teaduskommunikatsiooni preemia" ERR, 8.03.2007\n"Suur Vanker sai euroliidu Descartes’i teaduskommunikatsiooni preemia" Tartu Postimees, 9.03.2007\n"Teadusbuss pälvis Euroopa Liidu preemia" Tartu Ülikooli ajakiri, 22.03.2007\n"Kuidas teadusbuss Suur Vanker Descartes’i auhinda vastu võtmas käis?" Horisont, 3/2007\n"Eesti teadusbuss sõidab Saksamaale" Eesti Suursaatkond Beliinis, 20.10.2008\n"Teadusbuss läheb AHHAA-le külla" Fyysika.ee, 21. september 2011\n"Teadusbuss kutsub perepäevale" Postimees, 24.03.2012\n"Teadusbuss paugutas Vasalemmas" Eesti Elu, 25.04.2012\n"Energiapäev: kooli külastas Tartu Ülikooli teadusbuss" Eesti Elu, 19.06.2012\nYoutube.com videoid[muuda | muuda lähteteksti]\nMagneesiumi põlemapanemine viitsütikuga\nTeadusbuss.ee: Alkohol, väävelhape ja kaaliumpermanganaat\nLõik Teadusbussi astronoomialavastusest\nLähte Ühisgümnaasium - Vesinik + Tuli\nTeadusbussi katsetused ELO lõppvoorul\nSuhkur ja kaaliumkloraat\nKaaliumkloraat ja magneesiumpulber\nLõik Teadusbussi tulelavastusest\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Teadusbuss&oldid=4450629"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:12, 10. juuli 2016.


Eesti Setterite Klubi » Setterid » Gordoni setter\nGordoni setter on pärit Briti saartelt Šotimaalt. Esimesed teated mustadest setteritest pärinevad 15. sajandist. Kaua tunti seda koera Gordon Castle setteri nime all. See kaunis šoti linnukoer on aretatud Gordoni ja Richmondi hertsogkonnas, väga suure panuse aretustöösse on andnud Gordoni hertsog Alexander IV. Hilisemad tuntumad Gordoni setteri aretuse edasiviijad on Robert Chapman ja Isaac Sharpe. Gordoni setterite edukas näitusekarjäär algas 1859. aastal. Selleks ajaks oli Gordonil välja kujunenud sellele tõule omane iseloom ja välimus (black-and-tan, mis tähendab musta roostepunase piirdega). Gordoni setteri tõug klassifitseeriti esmakordselt 1873. aastal kui black-and-tan setter, aga ametlik Gordoni setteri tõustandard kinnitati alles aastal 1924.\nEsmasest aretustööst on kahjuks vähe teada, kuid ilmselt on Gordoni aretuses ristatud black-and-tan spanjelit, Šoti lambakoera, Inglise verekoera ja ka veespanjelit. Räägitakse, et Gordoni hertsogil oli selle koera aretamisega kindel eesmärk. Ta soovis aretada seisvat linnukoera, just nimelt setterit, kuid suuremat ja vastupidavamat kui Inglise setter.\nGordoni setterid Eestis\nEestis on Gordonite arv suhteliselt väike, kuid siiski on tõug hakanud populaarsust võitma ja kutsikaid on toodud Belgiast, Hollandist, Venemaalt, Saksamaalt, Lätist, Leedust, Soomest ja mujaltki.\nEestis sündinud pesakonnad:\n1998 BimBlek ja Olbi, kasvataja Vjatšeslav Linkevitš\n2002 Cipro z Kocouriho Dvora ja Olyvetta, kennel Chlodovech, kasvataja Maarja Vaino\n2004 Golden Eye ja Moonset Black Beauty, kennel Finfair, kasvatajad Helis ja Urho Manninen\n2006 Bournefield Arkandarco ja Awanturistka Dance Scotch Whiskey, kennel Blue Bay Dollhouse, kasvataja Karine Aljaste\n2009 Kevin Lesley From Fire’Sons Garden ja Runa Kaladan, kennel Oldmansion, kasvataja Triin Hallap\n2009 Xanto vom Fronhof ja Bournefield Galatea, kennel Born Wild, kasvataja Airika Torn\n2009 Lochtay The Legislator ja Finfair Gloria Dei, kennel Finfair, kasvatajad Helis ja Urho Manninen\n2011 Drumdaroch Beamers Run ja Runa Kaladan, kennel Oldmansion, kasvataja Triin Hallap\n2013 Triseter Celtic Mason ja Finfair Loch Brittle, kennel Finfair, kasvatajad Helis ja Urho Manninen\n2015 Laurelhach Legend ja Oldmansion Ambitious Brunette, kennel Oldmansion, kasvataja Triin Hallap\n2017 Drumdaroch Beamers Run ja My Oh My Black Lofty, kennel Oldmansion, kasvataja Triin Hallap\n2018 Jasper Black Ivy ja Finfair Tributary Skyre Burn, kennel Finfair, kasvatajad Helis ja Urho Manninen\nGordoni settereid on kolme tüüpi: Ameerika, Austraalia ja Euroopa tüüp. Euroopa tüübi puhul jälgitakse traditsioonilist liini (Suurbritannia ja ka mõned muud Euroopa riigid). Austraalia ja Ameerika tüüp põhinevad rohkem koera välimusel (rikkalikum karvkate, raskem kehaehitus). Ka Euroopas on Gordonid muutunud raskemaks, sest paljude koertega enam jahil ei käida. Jahitüüpi Gordonid on kergema kehaehitusega ja pisema kasvuga, samuti on neil väiksem karvkate ja väiksem pea.\nGordoni setter on setteritõugudest kõige tugevama kehaehitusega, kuid ta ei ole jässakas. Ta on jõuline jahikoer, kellel on stiilsed sujuvad piirjooned ja kelle kiired sulavad liigutused näitavad vastupidavust ja koera liikumise ilu.\nGordon vajab pidevat karvahooldust, et ta kasukas oleks särav ja terve välimusega. Gordonit oleks vaja harjata vähemalt kord nädalas, samuti on vaja lõigata küüsi ja puhastada kõrvu. Näitusel osalevaid koeri tuleb korrapäraselt trimmida. Gordoni karv on ronkmust sinkja läikega ja roostepruuni piirdega. Kõrvade sisekülgedel, koonul, põsenukkide all, alalõual, kulmudel, mokkadel, rinnal ja saba alumisel poolel on roostepruunid laigud. Lubatud on valged laigud rinnal, aga soovitavalt võimalikult väikesed.\nGordoni setter elab hea hoolitsuse ja õige kohtlemise puhul 10–14 aastat. Isase Gordoni setteri turjakõrgus on 64–68 cm ja kaal umbes 35 kilo, emased Gordoni setterid on väiksemad: nende turjakõrgus on 60–64 cm ja kaal umbes 30 kilo.\nTõule omaseid terviseprobleeme\nGordonid vajavad mitmekülgset toitu, et koera karv püsiks terve ja läikiv. Sobiv toit on suure energiakuluga koerale mõeldud koeratoit. Vahel kalduvad Gordonid liigsöömisele.\nGordoni setter on pikkade lontkõrvadega ja seepärast on tal kalduvus põdeda kõrvapõletikku. Koera kõrva peaks puhastama seestpoolt kord nädalas.\nGordonitel võib esineda puusaliigeste düsplaasiat. Vastutustundlik setteriomanik laseb oma koerale teha düsplaasiauuringud. Gordoni setteril võib tekkida maokeerd ja söögitoru kitsenemine, esineb ka osteokondroosi.\nIseloom ja liikumisvajadus\nIseloomult on Gordoni setter energiline, elav ja äärmiselt truu oma peremehele, kuid võõrastega on ta pigem umbusklik. Gordon ei armasta üksindust, igal võimalusel viibib ta koos peremehega ja võimalikult lähedal peremehele. Gordonid ei ole pimesi käsku täitvad koerad, sellepärast tunduvad nad natuke jonnakad ja põikpäised. Gordoni setter suudab harjuda erinevate olukordade ja tingimustega, kui ta saab kindel olla oma peremehe vastuarmastuses. Gordoni ilmed räägivad palju, tema silmade ja miimika järgi võib peremees aduda oma koera mõtteid ja tujusid.\nGordonid vajavad palju liikumist. Peab arvestama, et ta vajab päevas paar tundi jooksmiseks ja mängimiseks. Kuna Gordonil puudub aluskarv, siis ei sobi ta õuekoeraks. Loomulikult meeldib talle mürada lumes ja ujuda, kuid külmal ajal õues elamine ei ole tema jaoks.\nGordon sobib nii kodu-, näituse- kui ka jahikoeraks. Gordoni setterid hauguvad vähe, kuid neile on iseloomulik häälekas ja nõudlik suhtlemine oma pererahvaga. Oma leebe iseloomu tõttu ei sobi Gordonid valvekoeraks, kuigi nende välimus ja küllaltki mõjuv haugatus võivad soovimatuid külalisi hirmutada. Gordonit peetakse ühemehekoeraks rohkem kui teisi seisvaid linnukoeri. Gordoni setter sobib väga hästi nii agility’ks kui ka sõnakuulelikkuse treeninguks – Gordon naudib, kui talle antakse mõttetegevust ja võimalust olla peremehele meele järele.\nTekst on koostatud Eesti koerte atlases (2005) ilmunud tõututvustuse põhjal. Fotol: Finfair Loch Brittle. Pildistas: Anne Ots.\n[ Eesti Setterite Klubi 2020 ]


Järgmine peatus Sopot?\nDolny SopotSüdalinn – 0,5 km\nKui sinu sihtkoht on Sopot, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Sopot Centrum, mille võlude hulka kuuluvad spaad ja baarid. Samuti ootavad sind siin Monte Cassino tänav ja Sierakowski mõis.\nKui sinu sihtkoht on Sopot, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Dolny Sopot, mille võlude hulka kuuluvad rannad ja spaad. Samuti ootavad sind siin Teater Atelier ja Grodzisko vabaõhu-arheoloogiamuuseum.\nAdrenaliinisõltlastele sobib hästi 1,9 km kesklinnast eemal asuv Sopoti veepark. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kui Sopoti veepark sind külmaks ei jäta, siis on lühikese jalutuskäigu kaugusel asuv Kolibki seikluspark sinu jaoks nagu loodud.\nKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab sisseoste tegema Monte Cassino tänav (asukoht – Sopot Centrum).


Online Keskkonnaõigus Prantsusmaas - LLM programmid Prantsusmaas LLM 2018/2019\nOnline Keskkonnaõigus Prantsusmaas - Keskkonnaõigus programmid Prantsusmaas Keskkonnaõigus\nOnline LLM Prantsusmaas - Võtke Online LLM Prantsusmaas. Kõik Online LLM programmi ja kooli kohta. Säästa aega ja kontaktandmed kool siin!\nHetkel pole LLM Keskkonnaõigus Prantsusmaa ühtegi kuvatavat programmi. Proovige meie LLM kategooriat.\nLink to and share "Online Keskkonnaõigus Prantsusmaas - LLM programmid Prantsusmaas LLM 2018/2019"


Kohalike omavalitsuste portaal 10.-14. detsember 2012 nr. 35\n10.-14. detsember 2012 nr. 35\n1. ELAN võrgustiku koosolek.\n2. 2013. aasta majanduskasvu analüüs näitab teed majanduskasvu taastumise poole.\n3. Euroopa Komisjoni tegevuskava tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu loomiseks.\n4. Tuleviku linnad- parema koostöö ja innovatsiooni suunas.\n5. Eurisy konverents „Euroopa 2020 eesmärkide saavutamine: linnade, regioonide ja VKEde toetuspoliitikate koordineerimine“, “ et parandada juurdepääsu satelliitteenustele.\n6. Konverents „Greening European Regions – Biodiversity as a boost for local and regional economy“.\n7. Regioonide Komitee majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjoni (ECOS) koosolek.\n8. Euroopa Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Nõukogu (CEMR) ühtekuuluvuspoliitika fookusgrupi koosolek.\n11. detsembril toimunud aasta viimasel ELAN võrgustiku koosolekul anti ülevaade 2012 aastal toimunud lobby tööst erinevates valdkondades (kokkuvõte, millised õppetunnid saadi ning mis läks hästi ja mis halvasti)\nSõprusomavalitsused, EL kodakondsus\nOmavalitsuste laenamine (Basel III/MIFID)\nKokkuvõtvalt võib öelda, et jäädi tehtud tööga ja saavutustega enam-vähem rahule. Selleks, et olla edukam on vaja koguda konkreetseid näiteid selle kohta mida konkreetne ettepanek kohtadel tähendab (ka rahalises mõistes). Samuti leiti, et tuleks tõhustada kommunikatsiooni ja koostööd pressiga. Sõnumid peavad olema selgesõnalised, et neid saaks meediale müüa. Näiteks riigihangete direktiivi osas takerdus meie tegevus ebaausale lobbyle ja Euroopa Komisjoni poolsetele trikkidele. Oluliseks peeti nn ennetustööd, kus enne komisjoni poolsete ettepanekutega välja tulemist korraldati juba vastava teemaline seminar või kohtumine.\nPositiivne näide toodi energia efektiivsuse alasest lobby tööst, kus saavutati, et 3% renoveerimise nõue kehtib ainult riigiasututele ja ei laiene munitsipaalsektorile (see saavutati tänu liitude omavahelisele heale koostööle ja oma liikmesriikide ministrite survestamisele). Puudujäägiks peeti ebapiisavat koostööd teiste liitudega. Angelika CEMRist ütles, et hetkel töötatakse välja oma nähtavause suurendamise strateegiat.\nEuroopa komisjon kavatseb järgmisel aastal välja tulla teatisega „Smart Cities“\nLeiti, et CEMR peaks rohkem selles võrgustikus osalema.\nCEMR on kaasatud koostöösse OECDga, kes on huvitatud CEMR panusest oma ülevaadete koostamisel.\nAnti ülevaade 2012 aasta Avatud Päevadel osalemisest. Järgmise aasta Avatud Päevade teemad ja osalemise reeglid leiab:\nSamuti anti ülevaade ELAN kavandatud reformi tulemustest. Välja on töötatud käsiraamat ELAN võrgustiku töö tõhustamiseks (lisatud). Loodud on kolmik, kes juhib võrgustiku tööd kuue kuu jooksul.\nLahtiseks jäi kes, kus ja millal korraldab uue nn. „sotsiaalse kohtumise“, mis toimub väljaspool tööaega ja ruume, et sõbralikus ja sundimatus keskkonnas arutada päevakajalisi probleeme.\nJärgmine koosolek toimub 15. jaanuaril.\nEuroopa Komisjon poolt vastu võetud 2013. aasta majanduskasvu analüüs, milles on esitatud viis prioriteeti, millest liikmesriigid saaksid juhinduda kriisi läbimisel, et majandus hakkaks taas kasvama. Iga-aastane majanduskasvu analüüs juhatab sisse majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta, mille eesmärk on tagada, et liikmesriigid viiksid oma eelarve- ja majanduskavad kooskõlla stabiilsuse ja kasvu pakti ning strateegiaga „Euroopa 2020”.\nNeed viis prioriteeti on:\n1. diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine;\n2. tavapärase majandusele laenuandmise taastamine;\n3. majanduskasvu ja konkurentsivõime edendamine tänase ja homse jaoks;\n4. võitlus tööpuudusega ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning\n5. avaliku halduse moderniseerimine.\nJärgnevatel nädalatel ja kuudel võetakse iga-aastane majanduskasvu analüüs arutusele nõukogu erinevates koosseisudes ning nende arutelude tulemused esitatakse märtsis toimuvale Euroopa Ülemkogu kohtumisele, kus võetakse vastu asjakohased poliitikasuunised liikmesriikidele. Neid suuniseid tuleks arvesse võtta liikmesriikide eelarve- ja majanduskavades, mis saadetakse komisjonile aprillis. Pärast nende programmide analüüsimist annab komisjon riigipõhised soovitused, milles ta juhindub iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteetidest, välja maikuus, et need saaks juunis toimuval Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiita. Liikmesriigid peaksid seejärel järgima neid poliitikasuuniseid oma aastaeelarvetes ja valdkondlikes õigusaktides.\n- Täpsem info: pressiteade\n- 2013 aasta majanduskasvu analüüs: Euroopa Komisjoni teatis\nLühiajaliselt (6–18 kuu jooksul) tuleks esmatähtsaks pidada juba kokkulepitud (majanduse juhtimise pakett) või peagi kokkulepitavate (teine majanduse juhtimise pakett) majanduse juhtimise reformide rakendamist. Liikmesriigid peaksid aasta lõpuks saavutama kokkuleppe pankade ühtse järelevalvemehhanismi küsimuses;\nKeskpika perioodi jooksul (18 kuud kuni 5 aastat) tuleks paralleelselt tugevdatud fiskaalvõimekusega veelgi tõhusamalt ühiselt ellu viia eelarve- ja majanduspoliitikat, sealhulgas maksu- ja tööhõivepoliitikat. Euroala ühtne fiskaalvõimekus peaks põhinema omavahenditel ja andma piisavat toetust surve all olevatele suurtele majandusjõududele oluliste struktuurireformide elluviimiseks;\n- Pressiteade: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1272_et.htm\n- Martti Lutsari, Euroopa Komisjoni Eesti esinduse nõuniku, artikkel: arvamus\nEuroopa Liidu rahandusministrid leppisid 13.detsembri pärastlõunal alanud ja 14.detsembri varahommikul lõppenud kohtumisel kokku ühtse pangandusjärelevalve loomises üleb meie rahandusminister Ligi oma artiklis: kokkulepped ülemkogul. Samuti lepiti kokku järgmises rahasüstis Kreekale.\n- Veel ülevaateid toimunud Ülemkogult: http://www.delfi.ee/teemalehed/herman-van-rompuy\n- Euroopa Ülemkogu lõppjäreldused: http://europa.eu/rapid/press-release_DOC-12-11_en.htm\nSeminar tuleviku linnade teemal ning Helsingi kui Soome pealinna 200nda aastapäeva tähistamiseks.\nAvasõnad ütles Helsingi linna välissuhete juht Matti Ollikari, millele järgnes Euroopa Komisjoni Teaduse- ja innovatsiooni peadirektoraadi\nasedirektori Anneli Pauli ülevaade järgmise rahastamisperioodi raames olemasolevatest rahastamisvõimalustest teaduse ja innovatsiooni toetamiseks linnades, alates programmist HORIZON 2020.\nLinnad pistavad rinda mitmete suurte probleemidega nii sotsiaal- kui ka keskkonna teemal. Vaja on suuremal määral keskenduda innovatsioonile ja uutele lahendustele. Järgmisel finantsperioodil on palju võimalusi saada rahastust erinevatele tegevustele, tuleb lihtsalt ise aktiivne olla. Kavandatakse uut Euroopa pealinna tiitli loomist „Euroopa teaduse ja innovatsiooni pealinn“.\nUNICA on Euroopa pealinnade ülikoolide võrgustik, kuhu kuulub 44 ülikooli 33st pealinnast (kuhu kuulub ka Tallinn)- http://www.unica-network.eu/.\nÜlikoolid on aktiivsed partneid, et parandada elukvaliteeti linnades;\nÜlikoolid on võtmetegelased protsesside juhtimisel;\nÜlikoolid on partneriks sotsiaalsete ja institutsionaalsete innovaatiliste lahenduste rakendamisel.\nÜlevaade tuleviku linnade teemalisest uuringust:\nHuvitava ja ülevaatliku ettekande tegi Timo Cantell, Helsingi linna teadusdirektor. Ettekanne annab hea ülevaate Helsingi arengutest nii demograafilises, majanduslikus kui ka tuleviku mõistes (ettekanne lisatud). Samuti on ettekandes toodud kavandatavad koostöövaldkonnad ülikoolidega. Ettekanne mainib ka Tallinna ja Helsingi vahelist koostööd.\n5. Eurisy konverents „Euroopa 2020 eesmärkide saavutamine: linnade, regioonide ja VKEde toetuspoliitikate koordineerimine“, et parandada juurdepääsu satelliitteenustele.\nKonverents toimus 11. detsembril Regioonide Komitee peamajas Brüsselis.\nEurisy (mittetulunduslik kosmoseagentuuride- ja ühenduste assotsiatsioon) liikmed ja partnerid liige on Eestist EAS http://www.eas.ee/et, kes pakub ettevõtetele toetusi\nKonverentsil leiti, et on vaja senisest paremini tutvustada olemasolevaid võimalusi uute tehnoloogiate kasutamiseks.\nKohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning VKE-de esindajad keskendusid satelliit-teenuste kasulikule rollile erinevate sektorpoliitikate arendamisel. Konverentsil esines avakõnega Kadri Tillemann, kes esindas EL Regioonide Komitee ENVE komisjoni. Oma ettekandes tõi ta välja satelliit-teenuste potentsiaalsed kasutegurid keskkonnaseisundi, eriti õhukvaliteedi jälgimisel. Satelliit-teenustel põhinevad õhukvaliteedi seiresüsteemid võimaldavad kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel senisest paremini langetada ruumiotsuseid, mis aitavad kaasa mitmete terviserikete realiseerumisele. Samuti võimaldavad need monitooringusüsteemid tõhusamalt rakendada keskkonnamõjude hindamisega seotud EL direktiive (EIA ja SEA direktiivid).\n12. detsembril toimus EL Regioonide Komitee toetusel Hollandis, Oisterwijkis konverents „Greening European Regions – Biodiversity as a boost for local and regional economy“.\nMitmete oluliste keskkonnaalaste institutsioonide (Euroopa Komisjoni Keskkonnapeadirektoraat, IUCN, UNEP jt) seas esindas konverentsil EL Regioonide Komitee ENVE komisjoni Kadri Tillemann, kes osales konverentsi käigus toimunud paneeldiskussioonis. Oma sõnavõtus rõhutas ta ENVE komisjoni püüdlusi tähtsustada elurikkuse aspekti mitmetes EL algatustes (Linnapeade Pakt, Rohelised Pealinnad jne) ning poliitikadokumentides (EL LIFE programmi edasiarendus, 7. keskkonnaalane tegevusprogramm).\nSamuti jagas ta auditooriumile kogemusi, mis on seotud rohevõrgustiku kontseptsiooni rakendamisega Eesti kohalike omavalitsuste poolt, mis on eriti oluline seoses EL rohelise infrastruktuuri strateegia käimasoleva EL institutsioonides.\nECOS komisjoni koosolek toimus 14. detsembril Regioonide Komitee peahoones Brüsselis. Koosolekul osalesid Uno Silberg ja Kadri Tillemann.\nKoosolekul kinnitati päevakord ja eelmise koosoleku protokoll ECOS 14.12.12, kus päevakorrast arvati välja sotsiaaldialoogi punkt, mis on järgmise koosoleku päevakorras.\nKuna esimene komisjoni aseesimees Mrs Christine CHAPMAN (UK/PES) lahkus Regioonide Komiteest omal soovil, siis määrati uueks aseesimeheks Henk Kool, kes jääb edasi ka PES fraktsiooni poliitiliseks koordinaatoriks .\nArvamus Euroopa Komisjoni teatise „CARS 2020: Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku autotööstuse tegevuskava” kohta, COM(2012) 636 final- raportööriks määrati Christian Buchmann- Graz, Austria (EA);\nArvamus Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmed”, COM(2012) 614 final; Sloveenia esindaja Andreja POTOČNIK (ALDE);\nOmaalgatusliku arvamuse ettepanek teemal „Ühenduse suunised raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta”; Christophe ROUILLON Prantsusmaalt (PES);\nOmaalgatusliku arvamuse ettepanek teemal „Piirialatöötajad: hinnang olukorrale kakskümmend aastat pärast siseturu loomist: probleemid ja väljavaated"- Karl-Heinz LAMBERTZ Belgiast (PES).\nNõustuti esitatud ettepanekutega arvamust mitte koostada ning kinnitati ECOSe komisjoni 2013. aasta tööprogramm.\nECOSe komisjoni sekretariaadile oli esitatud üks ettepanek väljaspool Brüsselit toimuva koosoleku ja konverentsi korraldamiseks 2013. aastal : „Konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik autotööstus piirkondades”, mis toimub 27.–28. juunil 2013 Graz (Steiermark, AT).\nMarkkula ütles, et Regioonide Komitee arvamuste nähtavus on väga tähtis ja tuleb suuremat tähelepanu osutada arvamuste vastuvõtmise järgsele tegevusele. Tuleks suurendada Regioonide Komitee vastava üksuse töötajate arvu ning koordineerida selle üksuse tööd kõikide komisjonidega. Vaja on parandada koostööd Euroopa Parlamendiga.\nArvamus teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll majanduskasvu edendamisel ja töökohtade loomise tugevdamisel”. Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Töövõimalusterohke majanduse taastumine”, COM(2012) 173 final ning Eesistujariigi Küprose konsulteerimistaotlus arvamuse koostamiseks teemal „ELi uue majanduskasvu kava: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll”\nRaportöör: Maria Luisa Coppola (IT/EPP), CdR 1186/2012 rev. 2 – ECOS-V-033.\nEuroopa tööhõivestrateegia: strateegia\nRaportöör on kriitiline komisjoni ettepaneku suhtes ja märgib, et kuigi komisjon rõhutab vajadust viia riigi tasandil läbi struktuurireformid, eelkõige teenuste ja tööturu liberaliseerimiseks, piirdub ta siiski vaid ülespuhutud ettepanekutega rohelise majanduse tööhõive kohta, selle asemel, et pakkuda konkreetseid meetmeid, eelkõige tööstuspoliitika valdkonnas. Tema hinnangul on viimastel aastatel liikmesriikide (ning piirkondade) vaheline majanduslik ja sotsiaalne lõhe vähenemise asemel laienemas. Praegused ja tulevased tööhõiveprobleemid ei ole mitte ainult noorte, vaid ka üle 55-aastaste, puuetega inimeste, sisserändajate ja naiste töötus ning pikaajaliste töötute arvu suurenemine.\nMajanduskriisi tõttu on oluline keskenduda mitte ainult uute töökohtade loomisele ja struktuurimuutuste läbiviimise innustamisele, vaid ka olemaolevate hoidmisele.\nSelle arvamuse eelnõu kohta oli esitatud 44 muudatusettepanekut, nendest 7 Uno Silbergi poolt. Kõik ülalpool toodud väited said kriitikanooli ka järgnenud sõnavõttudes.\nDe Vits ütles, et neil on kahju, et komisjon pöörab palju tähelepanu makromajanduslike tingimuste täitmisele, kuid kui küsimus on tööhõive suurendamises, on komisjon liiga üldsõnaline ja ei tule välja konkreetse tegevuskavaga.\nKreeka esindaja ütles, et nad teevad suuri kärpeid avalikus sektoris ja nende mured on suured. Selleks, et probleemi lahendada, on vaja käsitleda küsimust globaalses plaanis. Nad näevad ka ohtu demokraatiale, sest demokraatia on kallis.\nKrochmal ütles, et vaja on süstemaatilist lähenemist, et probleemi lahendada. ESF ei ole kasutatud piisavalt, et luua uusi töökohti ja pakkuda vajalikku täiendkoolitust.\nKõik Uno poolt esitatud ettepanekud võeti arvesse. Kogu raport võeti vastu ühehäälselt.\nArvamuse, mis võeti vastu ühehäälselt, vastuvõtmine on kavas täiskogu istungjärgul, mis toimub 31. jaanuaril – 1. veebruaril 2013.\nArvamus teemal „Ühtse turu parem juhtimine”. Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse turu parem juhtimine”COM(2012) 259 final,\nRaportöör: Markku Markkula (FI/EPP), CdR 1529/2012 rev. 1 – ECOS-V-036.\nKomisjon esitab teatises kava meetmetest ühtse turu arendamiseks ja strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks.\nKomisjon teeb teatises teatis ettepaneku uuendada kohustust muuta ühtne turg tegelikku majanduskasvu andvaks. Ettepanek koosneb kahest eraldi osast, milleks on:\na.\tstrateegia, mis aitaks saavutada kiiret edu suurima kasvupotentsiaaliga esmatähtsates valdkondades;\nb.\tkonkreetsed meetmed, mille abil täiustada ühtse turu eeskirjade väljatöötamise, rakendamise, kohaldamise ja jõustamise korda.\nTeatise keskpunktis on riikliku elluviimise tõhustamine ja liikmesriikide pühendumuse tugevdamine.\nVõtmevaldkondade määratlemisel tuleb esikohale seada valdkonnad, mis tagavad head võimalused innovatsiooniks ja kvaliteetsete töökohtade loomiseks. Kohaliku omavalitsuse seisukohalt on esmatähtsate valdkondade valik olnud edukas. Teenused tervikuna ja digitaalne turg on olulised prioriteedid. Liikmesriikidel tuleb teha veel palju arendustööd, et tagada digitaalsete turgude toimimine. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad seda arengut mõjutada näiteks riigihangete kaudu.\nraport Eesti kohta\nKõik arvamuse eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekud võeti vastu. Kogu arvamus võeti vastu ühehäälselt. Vastuvõtmine on kavas täiskogu istungjärgul, mis toimub 11.–12. aprillil 2013.\nArvamus teemal „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks”. Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tugevam Euroopa tööstus majanduse kasvuks ja taastumiseks”, COM(2012) 582 final.\nRaportöör: Claude Gewerc (FR/PES), CdR 2255/2012 – ECOS-V-037.\nRaportöör tegi ettepaneku koostada arvamus järgmistest küsimustest lähtuvalt:\nI.\tKohalikud omavalitsused majandustegevuses osalejatena. Leitakse, et on hädavajalik tagada omavalitsuste juurdepääs rahastamisele, et nad saaksid jätkuvalt investeerida tulevikku, toetades tööstuse muutusi kohalikul tasandil, ning edendades uute toodete, teenuste ja menetluste arengut, et vastata elanikkonna vajadustele (laenutooted, era- ja avaliku sektori partnerlused, paindlikumad riigihankemenetlused)\nII.\tPiirkonnad tehnoloogilise innovatsiooni võimendajatena;\nIII.\tPiirkonnad usaldusväärse keskkonnana võrgustike rajamiseks:\nIV.\tTerritoriaalne juhtimine tööstuspoliitika sidususe ja tõhususe tasandina.\nEesmärgi saavutamiseks on vaja igakülgset visiooni, mis keskenduks investeeringutele ja innovatsioonile, kuid mobiliseeriks Euroopa ettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks ka kõik ELi tasandil võimalikud poliitilised hoovad, eelkõige ühtse turu, kaubanduspoliitika, VKEde poliitika, konkurentsipoliitika, keskkonna- ja teaduspoliitika.\nKomisjon teeb oma teatisega ettepaneku ELi, liikmesriikide ja tööstuse partnerluseks, et märgatavalt suurendada investeeringuid uutesse tehnoloogiatesse ning anda Euroopale konkurentsieelis uues tööstusrevolutsioonis- Euroopa Komisjoni teatis\nEsimene arutamine ja vastuvõtmine on kavas ECOSe komisjoni koosolekul, mis toimub 20. veebruaril 2013. Vastuvõtmine on kavas täiskogu istungjärgul, mis toimub 11.–12. aprillil 2013.\nJärgmine koosolek toimub 20. veebruaril 2013 Brüsselis.\nPõhiettekanne oli Iiri alalise esinduse EL juures Frank Maugham poolt. Tema sõnul on Iiri eesistumise esimene eesmärk saada euroopa tagasi rööbastele, mis tähendab majanduskasvu tagamist ja uute töökohtade loomist, samuti Euroopa konkurentsivõime parandamist. Samuti soovitakse saavutada kokkulepet MFF osas. Oluline on ka väliskaubanduse küsimused.\n•\tOn võtmetähtsusega eelarve küsimuses\n•\tOn ainuke instrument mis tegeleb ühtekuuluvusega\n•\tUued innovaatilised lahendused võimaldavad Euroopal sekkuda erinevate fondide kaudu\nRompuy esitab veebruari ülemkogule uue MFF ettepaneku. Tema hinnangul peaks üldine regioonide jaotus säilima, samuti vahendite jaotamise alus ja kaasfinantseerimise määrad. Tulevaste läbirääkimiste fookuses on abi intensiivsuses, piirmäära reeglites, turvavõrgud.\nSpetsiaalsed vahendite eraldamise sätted. Üle vaadatakse makromajanduslikud tingimused, tegevusreserv, eelfinantseerimine.\nEuroopa Komisjon valmistab ette territoriaalse arengu juhiseid. Kuna komisjon on nende juhiste koostamisega hädas, siis ootab ta CEMR poolt ettepanekuid ja hea praktika näiteid. Varsti saadab CEMR välja sellekohase kirja koos konkreetsete küsimustega.\nJärgmine koosolek toimub orienteeruvalt 15.jaanauril 2013.


Max Payne ~ Onu Kalveri lühijutud liikuvate piltide ainetel\n11:30:00 Kalver kinoskäik, täitsa viisakas No comments\nEsmakülastus Baltimaade moodsaimasse kinokeskusesse. Päriselt ka. Mõned tähelepanekud. Reavahed meeldivalt laiad, kui lõpuks oled toolil mugava asendi suutnud saavutada, aga heli on küll liiga kõvasti, igakord kui filmis pauku tehti tekkis tahtmine mingist nupust valjust maha keerata.\nVaadatud film siis Max Payne(2008). Negatiivse poole pealt - Mark Wahlberg, sel mehel ei ole ju näos ühtegi musklit. Positiivse poole pealt - muus osas täitsa kobe vaatamine. Ma olen ka kunagi ammu ammu mängu mänginud ja mulle kohe väga meeldis, et oli suudetud see mängulinn ka kinolinale manada. Seesama trööstitu metropol, kus kogu aega mingit saasta taevast alla sajab ja kõik on hall ja elutu. Tänavatel ei näe prakatiliselt üldse muid tegelasi peale Max Payne ja Co.\nJa kui nüüd mälu ei peta, siis mäng oli ju suures osas, lisaks masendavale linnapildile, üles ehitatud poosetamise peale. Kuidas Max aegluubis nurga tagant välja lendab, kaks püstolit käes tuld sülgamas. Minu meeldivaks üllatuseks kasutati filmis seda võtet minimaalselt, selle asemel et mäng üksühele üles võtta, kasutati natuke oma pead ja filmi esimene pool oli hoopis pingeline noir, kus pauku tehti minimaalselt. Kui seda joont oleks suudetud lõpuni hoida siis oleks ma super rahul olnud, nüüd ma olen lihtsalt rahul. Mulle selles mõttes meeldib niiviisi tünga saada, kui ootan karmi actionmöllu, aga pakutakse midagi sutsu paremat.\nNo ja siis need õnnetud inglid. Mismoodi oleks siis parem olnud Valkyre nimelise hallutsinogeeni poolt esile kutsutud nägemusi kujutada? Pisikesed punased kuradikesed? Raamatus piisab jah, kui öeldakse "sõnulseletamatult õudne", filmis oleks suht mage, kui Max ühel hetkel seisma jääks kaamerasse vaataks ja teataks, et hetkel ta näeb sõnulseletamatult õudset nägemust.


Sotsiaal- ja suhtlemispsühholoogia | Psühholoogia - Sotsiaalpsühholoogia - Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor\nLae alla Sotsiaal_ja_suhtlemispsühholoogia.doc\nSotsiaal- ja suhtlemispsühholoogia (0)\nW. Jamesi mina teooria\nPeegelmina teooria (C.H.Cooley)\nEnesetaju teooria (D.Bem)\nAvalike esinemiste analüüsimisel on üheks kõige tunnustatumaks lähenemiseks Erving Goffmani\ndramaturgilist lähenemist. See pilt mida me endast teistele loome vib olla erinev meie enda mina\nkäsitlusest. Mnikord inimesed manipuleerivad vi loovad mingi pildi endast, et soodustada suhtlemist\nvi siis järgitakse mingeid omi eesmärke.\nMina-esitus (mida mnikord nimetatakse ka mulje kujundamiseks) on seotud protsessiga, kus inimesed\nmanipuleerivad oma mina-pildi ja käitumisega selleks, et luua teistele endast teatavat muljet. Mina\nesitamise eesmärk võib erinevates situatsioonides olla erinev.\nMningate eriliste inimeste puhul vtame me aga maski maha. Seda protsessi nimetatakse\nMina -esituse uurimist alustas Erving Goffman (1959). Ta vaatles inimeste tegevust teatrina, kus\ninimesed täidavad teatavaid rolle. Rolli esitatakse laval. Olles laval järgime me kindalt rolli ja sel puhul\non tegemist lavapealse käitumisega. Me järgime teatavat käsikirja, teatavaid nudmisi, mida see roll\nmeilt nuab. Nendele rollidele vastavad ka teatavad ootused, mida selle rolli täitjalt oodatakse. Need\nrollid on aga vastassuhetes teiste rollidega. Tavaliselt inimesed teavad mida nad esitavad. Selle teistele\nesitatava rolli täitmise ajal me kontrollime hoolikalt oma verbaalset ja mitteverbaalset tegevust. Kui\ninimene täidab antud rolli, siis ta üritab kohandada sellele nii oma käitumist, `zeste, näoilmeid, sõnu,\nhääletooni jne). Seda kõike tehakse selleks, et teised saaksid teda just sellisena võtta nagu ta tahab.\nNeed kelledega ollakse suhetes, need võivad seda rolli toetada või mitte. Kui inimene ei täida neid\nootusi, mida talt soovitakse, siis võib see toetus otsa lõppeda. Näiteks kui ei suudeta antud rolli\nusutavalt täita. Kui inimene kohtub esmakordselt teistega,siis hakatakse tema kohta otsima vihjeid, nii\nselle kohta kui andeka inimesega on tegemist kui ka selle kohta, kuidas see inimene neisse suhtub.\nNende tunnuste alusel selgub ka teistele, mis neilt oodatakse ja mida nemad võivad sellelt inimeselt\noodata. Selle informatsiooni alusel hakkab aga ka see rühm käitumist juhtima nii, et uus inimene\nhakkaks käituma soovitud viisil. Seda infot, mida inimene edastab võib üldplaanis jagada kaheks:\n· see info, mida inimene teistele annab  nt sõnad,mida inimene teadlikult teistele edastab ja\n· see info, mis inimesest läheb, see mida teised tema kohta võivad välja lugeda aga mida inimene ise\nteadlikult ei edasta.\nSelle teooria järgi on kõige olulisem just see esimene mulje, mis endast teistele edastatakse. Esmamulje\non eelkõige oluline sel juhul kui auditooriumil puudub eelteadmine antud inimese kohta. Kui see on\naga olemas, siis võib see oluliselt suhtlemise käiku muuta. Üheks kõige olulisemaks tunnuseks antud\nteooria puhul on see, kui palju inimene usub oma rolli. Ühel pool on nt need inimesed, kes elavad oma\nrolli täiesti sisse, on väga veendunud ja innustunud ja teisel pool on need inimesed, kes ei ole oma rolli\nomaks võtnud  seetõttu ei usu neid ka teised.\nKuid mõnikord me ei ole laval, siis on tegemist lavataguse käitumisega (nt kodus, tagaruumides jne).\nLavataguse käitumise puhul saavad inimesed oma maskid maha vtta ja eksperimenteerida ja\nvarieerida oma rollidega. Lava taga saadakse ka lõõgastuda.\nNende 2 sfääri vahel tuleb selget vahet teha. Seetõttu on paljude inimeste käitumine eri valdkondades\nsuhtlemispsühholoogia , sotsiaalpsühholoogia\nteooria puhul, ühel pool, madala mina, esmasuse efekt, esmamuljel, äratundmine, domineerimine, viimatisuse efekt, halo, transaktsionaalne analüüs, rõhuasetus, ego, kohanenud laps, täiskasvanuna, loomulik laps, transaktsioon, tervikuna, stereotüübid, stereotüüpides, atributsiooniviga, esimesed 3, järgmised 4, erinevat aspekti, kohanemisliigutuste sagedus, erinevatel teoreetikutel, klassikaline tingimine, operantne tingimine, tasakaalustatud suhted, vahetussüsteem, vahetussuhetest erinevalt, sellistel puhkudel, hoolitsemine, agape, põhiliseks tunnuseks, inimese suhtes, mania, luduse puhul, olemuslikuks, takerduv kiindumusmudel, mõjutajaid, agressioon, lorenz, frustratsiooni, frustratsiooni, frustratsioon, käitumisviisi, mõjutaval inimesel, konformism, konformism, nähtuse seletamiseks, deindividualiseerunud inimesed, teiseks pooleks, grupiline mõtlemine, lisaks argumentidele, teooria abil, grupis, sotsiaalset kategooriat, sotsiaalne identiteet, sotsiaalne identiteet, üheks võimaluseks, kolmas võimalus, stigma, igas ühiskonnas, susan, tüdrukutele, antud võrdlustest, mõnevõrra paremad, väljendamises, uuriti 3, tõukamist, erinevates kultuurides, maskuliinsus, maskuliinsemad kultuurid, aasia kultuurides, maskuliinsuse, feminiinses, kollektivism, eristamaks kultuuri, allotsentrik, kollektivistlikes kultuurides, minakäsitlus, märksõnadeks, individualistlikes kultuurides, kollektivistlikes kultuurides, eneseväärikus, suures plaanis, staatuse sümbolid, suur võimudistants, individuaalne vastutus, ülemustel\nSuhtlemispsühholoogia 2015 Kordamisküsimused 1.TAJUVEAD (VÄHEMALT 5) Esmasuse efekt - on seotud sellega, et esmasena suhtlemises tajutav info võib mõjutada hilisemat info vastuvõtmist...


Hyperion on tegutsenud aastast 2010, siis tehti üks 3 looga demoplaat ja live plaat ning rohkem nagu midagi ei tulnudki.\nAastal 2015 võeti juurde lisaks veel üks kitarrimängija ja bänd kasvas kuueliikmeliseks (jee 3 kitarristi) ja hakati toimetama albumi "Seraphical Euphony" kallal, mis ilmus 2016 aasta alguses. Stiililt vanakooli mdm/mbm mõjutustega plaat, aga samas omanäoline - võimsad riffid, klassikalised introd, lugude sisse segatud akustilist kitarri, lühikesed soolod mis ei tüüta ära jne. Sellest bändist võiks saada uus mbm stiili suur nimi. Plaadilt valisin kuuenda loo:\nTegelikult väärib kogu plaat kuulamist ja kindlasti ostan selle plaadi koos järgmise tellimusega.\nKogu plaat tuubis\nInfernal War on poola black/ death metali bänd, mis on moodustatud aastal 1997. Kuni 2002 tegutseti nime Infernal SS all. Ma ei ole ausalt öeldes päris kindel, kui poliitkorrektsed nad üldiselt on, nagu tänapäeval öeldakse, aga mind huvitab niikuinii eelkõige muusika ise ja see on hea.\nMa olen alati arvanud et jaapanlased päris meie moodi mõtlemisega ei ole. Babymetal on jaapanis kuulsam kui Tanel Padar ja Smilers eestis kokku. Bänd tuuritab edukalt viimastel aastatel üle maailma festivalidel ning trügib oma plaatidega ka USA toppide esikümnesse. Muusikastiili jätaksin määratlemata.\nVideost on näha et nad suudavad edukalt ka britid käima tõmmata, äkki tõmbab laupäeva õhtul mõne eestlasegi käima.\nIndoneesia SBM bändi 2013. aasta singel. Lugu on hea, aga mul pole aimugi, kas nad veel tegutsevad või kas uusi plaate on ka ilmunud. Sain teada, et Rootsis tegutseb ka samanimeline MBM/ MDM bänd, aga nende loominguga ei ole ma veel kursis.\nDark Fortress on saksa melodic black metali bänd, tegutsenud juba üsna pikalt, alates 1994. Antud lugu on pärit nende 2001. aasta albumi "Tales From Eternal Dusk" käesoleva aasta kordusväljaandelt. Tundub, et lisaks sellele antakse veel vähemalt üks nende vanem album uuesti välja.\nJärgmise aasta Dark Easter Metal Meetingu line-up.\nBänd tutvastab ennast nii:\nDiesel truck grinding guitar sound, pounding drums, supercharged bass and aggressive vocals are merged into the band called Massive Assault. DEATH METAL the old school way.\nUmbes nii ongi\nKui tavaliselt kajastub metal muusikas viikingite teema, siis see soome bänd on leidnud inspiratsiooni hoopis idamaalt ja samuraide kultuurist.


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 6-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta III kvartalis kokku käivet 330 989 €.\nPÄRNU LINN, PÜHAVAIMU TN 21 KÜ: Tegevuslugu 28.11.2021\nPÄRNU LINN, PÜHAVAIMU TN 21 KÜ alustas peaaegu 4 aastat tagasi, mil juhatuse liige J. A. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 10 aastat. PÄRNU LINN, PÜHAVAIMU TN 21 KÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas valdkonnas (EMTAK 68321) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga...\nPÄRNU MOTOCLUB MTÜ: Tegevuslugu 28.11.2021\nPÄRNU MOTOCLUB MTÜ alustas peaaegu 20 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, M. S. ja M. R. , seda juhtima hakkasid. M. S.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2 aastat ja M. R. alles alustas ettevõtlusega. PÄRNU MOTOCLUB MTÜ valdkond on spordiklubide tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 9312) on tegutsevaid ettevõtteid 2021...\nMORTEN GROUP OÜ: Tegevuslugu 28.11.2021\nMORTEN GROUP OÜ alustas peaaegu 12 aastat tagasi, mil juhatuse liige R. A. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 3 aastat. MORTEN GROUP OÜ valdkond on isolatsioonitööd. Samas valdkonnas (EMTAK 43291) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 111 tükki, kes annavad tööd kokku 610-le inimesele ja kogu valdkonna 2021...\n2021 aasta III kvartalis kuulus meeskonda 9 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 1 245 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 43 400 €, tööjõumaksud 17 325 € ja maksustatav käive 330 989 €.\nTelefon (+372) 5204673\nSoovituslik krediidilimiit 9 600 €\nKäibed kokku (2021) 666 484 €\nBilansimaht (2021) 1 305 650 €\nMORTEN GROUP OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nPÄRNU MOTOCLUB MTÜ Juhatuse liige Logi sisse\nINSULTRADE OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nSBS KATUSED OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nLIIVA KODU OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nPÄRNU LINN, PÜHAVAIMU TN 21 KÜ Juhatuse liige Logi sisse\nSBS KATUSED OÜ Logi sisse


STIHL Võsalõikur FS 460 C-EM - Fortec\n909.00 € 799.00 €\nSTIHL Võsalõikur FS 460 C-EM kogus\nAntud 2-MIX mootoriga võsalõikaja on mõeldud professionaalseteks metsahooldus- ja trimmerdamistöödeks või kasutamiseks suuremateks töödeks talupidamises. Seadmele on võimalik paigaldada trimmipea AutoCut C 40-2, kolmiknuga või saeketas. Mugavad ADVANCE PLUS kanderihmad ja kolmiknuga komplektis. Jämedam võlli toru – tagab seadme parema vastupidavuse rasketes olukordades. Kolmiknuga – võimaldab muru, heina, puuvitsade ja putkede lõikamist\nAutoCut C 40-2 trimmipea\nTrimmipead töötamise ajal vastu maapinda lüües pikendatakse trimmitamiili automaatselt. Trimmitamiili peale kerimiseks, ei ole trimmipead vaja avada, vaid tamiili lisamine käib trimmipea nuppu keerates.\nSaeketas on ideaalne metsaaluste ja kraavipervede puhastamiseks võsast. Lihtne teritada STIHL võsalõikaja terituseks mõeldud teritusraamiga.\nTraksid / kanderihm: Universaaltraksid Advance\nTrimmipea / tamiil Autocut 46-2 / 2,7-3,0mm\nSaeketas ja saekettakaitse kompletis EI