Kohapüük - Lehekülg 2 - [Kalaportaali foorum] - Results from #16\n07. oktoober 2015 19.45\t- 07. oktoober 2015 19.46\t#7145 O.R\nKoha püük on vägagi meeldima hakanud. Esiaglu oli plaan täna vahele jätta, aga, mida enam kell tööpäeva lõpu poole tiksus, seda enam jõe äärde kiskus. Tulemuseks siis 3 kala kaldal, kaks ebaõnnestunud haakimist ja üks läks väga imelikult poolel teel kaldale otsast ära. Üks ebaõnnestunud haakimine oli ka imelik, sest pärast oli nööri otsas kala naha riba ja konksu otsas soomus (koha oma).\nKaldale tulnud kalad läksid kõik tagasi. Üks oli neist pisike, üks oli 43cm ja viimane selline nippelt 45cm. Keerasin teda küll igatepidi ja silusin ilusti sirgu, aga 46 ei "venitanud" kuidagi välja:)\n12. oktoober 2015 20.36\t- 12. oktoober 2015 20.44\t#7165 O.R\nNoh, kui punast üles ei leia, tuleb valget püüda. Üks kala kodus ja lõhnab mõnusalt köögis. L47 ning 775g (üsna peenike oli teine). Ühe L45 (märksa priskem) sain hiljem veel kaldale, lisaks ka paar pisemat, aga nemad ujuvad kõik rahulikult edasi.\nE-poe punkte: 222.00\n16. juuli 2017 18.42\t#9274 Kalaportaal.ee\nKalaportaal.ee vastas teemale Kohapüük\nSoojal suveõhtul tehtav koha trollimine ehk landi järelevedamine on põnev viis saada koha söögilauale. Koha võib merest püüda alates 16. juulist ning meie populaarseim koht merepüügiks on Pärnu laht.\nLoe edasi: www.kalaportaal.ee/opetused-ja-artiklid/477-juulikuu-on-kohapuudjate-pidu\n03. juuli 2019 10.07\t#10574 Kalaportaal.ee\nMitte just parimad uudised ühest väga populaarsest kohapüügi piirkonnast:\nUssike võib häirida Pärnu lahe tasakaalu\nViimastel aastatel Pärnu lahe merepõhja vallutanud hulkharjasuss pole küll inimese tervisele ohtlik, kuid tema tõttu väheneb kalavarude toidubaas ja seega ka kalasaak.\n29. august 2019 16.37\t#10694 Kalaportaal.ee\nJa natuke paremaid kohauudiseid ka:\nTartumaa väikejärv üllatas teadlasi eeskujuliku kohapopulatsiooniga\nKeskkonnaministeeriumi tellitud ja Eesti maaülikooli teadlaste ellu viidud väikejärvede uuringu kõige suurema üllatuse pakkus Tartumaal Peipsiääre vallas asuv Kuningvere järv oma suurepärase koharikkusega.\n29. august 2019 17.08\t#10696 Rainer\nRainer vastas teemale Kohapüük\nEi tea kas seal järvel kuskilt väiksemat paati ka sisse lasta saab?


Uus spordihoone viib Koosa küla Põhja-Koreast Euroopasse - Tänane leht\nSpordihoones asub piirkonna ainus maadlussaal. Matti proovivad Vara vallavanem Väino Kivirüüt (vasakul) ja volikogu aseesimees Raido Tamm. FOTO: Margus Ansu\nAasta tagasi toodi Koosale suur ekskavaator, mis pidi oma krokodillilõugu meenutava kopaga laiali lammutama küla spordihoone ehk vana plekkangaari.\n«Krokodill» tegi oma töö eeskujulikult ja peagi asuti samale kohale ehitama uut spordihoonet. Nüüd on hoone koos olmeruumide ja jõusaaliga valmis ning ootab uue nädala esmaspäevast lähema ja kaugema kandi spordisõpru higi valama.\n«Oleme ausad, vana spordihoone oli lõpuks nii pime, külm ja katki, et ega siia väga enam tulla ei tahtnud,» rääkis kohalik spordielu eestvedaja, Vara vallavolikogu esimehe asetäitja Raido Tamm vastvalminud valgusküllases pallisaalis. Ta lisas, et talvel oli saalis olnud lausa nii külm, et joosta ei saanud – kõrvad külmusid ära.\n«Nii et teades, mis siin enne oli, ei liialda ma, kui ütlen, et uue spordihoonega astusime me Põhja-Koreast Euroopasse,» kõrvutas Tamm värvikalt vana ja uut hoonet.\nVara vallavanem Väino Kivirüüt märkis, et vana spordihoone valmis kolhoosiaja lõpus ehk 1988. aastal, mil ehituskvaliteet oli üldse väga halb ning lisaks pandi pihta nii betooni kui ka soojustusmaterjali. «Oli selge, et selle hoone aeg oli ümber saanud ning jupikaupa parandamisel polnud mingit mõtet,» tõdes Kivirüüt.\nVara vald otsis võimlusi Koosale uus spordihoone ehitada juba pikalt, näiteks krooniaja kalkulatsioonide kohaselt pidanuks ehitis maksma minema viis miljonit krooni. Seda raha polnud aga kusagilt võtta ning nii jäi asi pikalt ideetasandile.\nTalvel oli vanas spordihoones nii külm, et joosta ei saanud – kõrvad külmusid ära, meenutas Raido Tamm.\nEelmisel aastal võttis vallavolikogu vastu otsuse: valla majanduslik seis on piisavalt hea, et võtta laenu ning spordihoone valmis teha. Vara plaani kiitsid heaks ka Alatskivi ja\nPeipsiääre vald, kellega oktoobris teatavasti ühisvald moodustatakse.\n«Põhimõte on selles, et külas, kus on vähemalt viissada hinge, peab olema oma spordisaal,» ütles Kivirüüt. Spordihoone läks maksma 411 000 eurot, lisaks kulus 78 000 eurot olmeruumidele.\nKoosa kandi rahvas on Raido Tamme sõnul väga sportlik ning tema käest on pidevalt uuritud, millal siis viimaks uude saali pääseb. Järgmisest nädalast on uksed avatud ning esimesed broneeringud on juba tehtud. Ukselt ei saadeta tagasi ka kaugema kandi rahvast, näiteks on nädalas kaks saaliaega kinni pannud Torma korvpallurid.\nMatimeestele oma saal\nLisaks korv- ja võrkpalluritele kasutavad saali aktiivselt rohkelt kulda ja karda võitnud indiaca-mängijad, samuti avaldas Raido Tamm lootust, et ehk õnnestub koostöös Alatskivi kooli kehalise kasvatuse õpetaja Priit Allikiviga käima lükata käsipallitreeningud. Spordihoonesse oodatakse ka väikseid ja suuri matimehi, sest hoone ühte otsa on ehitatud piirkonna ainus spetsiaalne maadlussaal.\nKoosa spordihoone välisvaade. FOTO: Margus Ansu\n«Maadlus on siinkandis päris populaarne, sellega tegeldakse ka Kallastel ja Varnjas, kuid seal on tingimused ikka päris arhailised. Nii et ootame ka neid siia,» ütles Tamm. Ta lisas, et selles mõttes peaks spordihoone kaasa aitama ka integratsioonile, kui saab eesti ja vene peredest pärit noored panna üheskoos sportima.\nLisaks äsja valminud spordihoonele on Vara vallal käsil veel üks spordiobjekt, nimelt Vara kooli staadioni renoveerimine.\nSelle käigus saab tartaankatte staadioni 250 meetri pikkune jooksuring, rajatakse kuulitõukesektor ja kaugushüppekast, valmivad rannavõrkpalliplats ning välitrenažöörid. Peale selle saab tasaseks ja uue murukatte jalgpalliväljak.\nStaadioni renoveerimine läheb maksma 111 000 eurot ja ka selleks projektiks võttis Vara vald laenu. «Spordiväljakuid ja spordisaale lihtsalt on vaja. Lapsed ja noored peavad liikuma, ning lõpuks on see investeering meie tulevikku ja tervisesse,» resümeeris Väino Kivirüüt.


NUK Website - Filosoofia\nKõik meie teadmised teie suurepäraste silmarõõmude\nja nende terve tuleviku heaks.\nJuba rohkem kui 50. aasta kestel oleme igapäevaselt otsinud uusi lahendusi, mis teeksid lapsevanemate elu lihtsamaks ning soodustaksid laste arengut. Oma otsingutes usaldame me paljude teadusharude eksperte: ämmaemandaid, arste, toitumisspetsialiste ja eriti teid - emad ja isad.\nKõige usaldusväärsemat nõu saame me Emakeselt Looduselt. Seda võib näha ka vaadates kasvõi meie lutte. Need on asümmeetrilise kujuga – selline kuju põhineb imetava naise nibu kujul. NUK lutid kohanduvad lõualuuga loomulikult, treenides suulihaseid ja aidates beebil vältida õhu neelamist.\nKogu meie tootevalik näitab, et selline lähenemine viib süstemaatiliselt läbimõeldud lahendusteni. NUK tooted tuginevad üksteisele ja on optimaalselt kohandatud vastavalt teie lapse erinevatele arenguetappidele - alates nende sünnist kuni lasteaiaeani. Koos NUK-iga saate seetõttu olla täiesti kindel, et ajate alati oma lapse heaks õiget asja. Päris algusest peale.


jaanuar 2012 – TALLINNA EHITUSKOOLI ERASMUS+ ÕPIRÄNNETE KAJASTUSED\nTäna oli koolis doonoripäev.\nDoonorlus on heategevus, mis ei nõua palju aega ega vaeva ning sellega saaksid hakkama paljud meist. Doonoritel on erakordne võimalus aidata raskes seisundis patsiente, sest üks vereloovutus võib päästa mitme inimese elu. Veretoodetele pole leiutatud tehis-alternatiivi ning ilma doonorivereta ei saaks ka parimad arstid päästa kõikide abivajajate elusid.\nMeie koolis 17 head inimest, kes loovutasid pisikese osa endast, et aidata teisi.\nAuthor ehituskoolPosted on jaanuar 23, 2012 jaanuar 23, 2012 Categories Vanemad postitused alates 2018Leave a comment on Doonoripäev\nVäärt meistrite kool\nTäna kogesin jälle, et meie kool on ikka väärt meistrite kool. Pruukis mul vaid suud paotada leidmaks mõnda riiulit maja pealt, kui appi tõttas … 11 rühm ja õp. Olkkonen. Möödusid vaid mõned päevad ning uhiuus riiul oligi valmis. Poisid rõõmsad ning minul hea meel.\nRõõmuga tegin ka asjalikest meistritest pildi:\nAuthor ehituskoolPosted on jaanuar 18, 2012 Categories Vanemad postitused alates 2018Leave a comment on Väärt meistrite kool\nSaalijalgpalli II päev\nFinaalis 18. jaanuaril võitlevad III koha eest K13 ja 11 rühm. Esikoht selgub 36v ja 15v vahelises mängus.\nAuthor ehituskoolPosted on jaanuar 13, 2012 Categories Vanemad postitused alates 2018Leave a comment on Saalijalgpalli II päev\nSaalijalgpalli esimene päev\nAuthor ehituskoolPosted on jaanuar 12, 2012 Categories Vanemad postitused alates 2018Leave a comment on Saalijalgpalli esimene päev\nKõik laagrilised on vaprad ja rõõmsameelsed. Mis sest, et pori käib üle pea ja tuul enamik telke öösel vähemalt korra pikali lükkas. Ahjud küdesid ning tegevust jätkus. Ei kuulnud virisemist. Poisid olid nagu tõelised Ehituskooli poisid – kes ehitas puidust, kes kivist oma telgimaja kindlamaks, sekka mõnusat aasimist. Täna lõunapaiku peeti lahingut, tutvuti sõjatehnika ning meditsiiniasjandusega. Lõunasöök oli korralik – kolmekäiguline ning väidetavalt parem kui koolis 🙂\nTegevust neil seal jätkub kuni homseni. Muide kaks vaprat tüdrukut olid ka täiesti rõõmsameelsed. Kuulsin, kui kooliõuel anti 36. rühma postele korraldus nede eest hoolt kanda. Loodame, et täidavad oma ülesannet korralikult.\nAuthor ehituskoolPosted on jaanuar 4, 2012 jaanuar 4, 2012 Categories Vanemad postitused alates 2018Leave a comment on Riigikaitselaager vol.2\nJa eile nad siis läksid… Hommikusest kaosest kooliõues sai tänu oskuslikule käsuandjale korralik rivi. Loeti üle, juhendati ning saadeti bussidega Paldiski poole teele.\nFototõestus on siin:\nAuthor ehituskoolPosted on jaanuar 4, 2012 Categories Vanemad postitused alates 2018Leave a comment on Riigikaitslaager vol.1\nTere uuel aastal!\nAasta on uue lehekülje pööranud ning selle lehekülje numbriks on 2012. Vahvat aastat kõigile! Eneseületamist ja rõõmsaid silmi!\nMis toob meile see aasta? Kindlasti sügisel siit majast väljakolimise Raadiku tänava ajutisele pinnale, et siis mõne aja pärast tagasi tulla uude ilusasse kompleksi. Kõigepealt lõpetame aga selle õppeaasta siin koolimajas. Teeme vahvaid asju ja õpime ka korralikult, eks! Juba järgmisel nädalal alustame saalijalgpalli võistlusega ja 23. jaanuaril tuleb jälle doonoripäev.\nUue aasta lumi (1. jaanuaril 2012)\nAuthor ehituskoolPosted on jaanuar 3, 2012 jaanuar 3, 2012 Categories Vanemad postitused alates 2018Leave a comment on Tere uuel aastal!


Kaljuga 2018 aasta suvel liitunud ja samal aastal Eesti meistriks kroonitud ääreründaja Kaspar Paur pikendas oma lepingut veel kaheks hooajaks, sidudes ennast Nõmme Kaljuga kuni 2022 aasta lõpuni.\n“Võidud ja usaldus on iga mängija jaoks olulised, näen ennast Kaljus ja olen tänulik, et ka mind selles klubis nähekse. Usun, et võin veel jalgpallurina suure sammu edasi teha ja teen selle nimel kõvasti tööd. Mõistagi on koos saavutatud võidud märkimisvääresed, aga suuremad võidud ootavad meid veel ees,” kommenteeris Paur oma lepingu pikendamist.\nNõmme Kalju peatreener Marko Kristal on järjekordse lepingu üle rõõmus: ” Siiralt hea meel, et ka Kaspar pikendas meiega lepingut. Ta on oluline lüli tuleviku meeskonda silmas pidades ja oma entusiasmi ning tahtmisega jõuame koos väga kaugele.”\nNõmme Kalju president Kuno Tehva on pikendusega rahul: “Kaspar Paur pole ainus kõrgharidusega jalgpallur Kaljus ning mul on hea meel, et meil on nutikad ja targad mängijad kes moodustavad meie meeskonna tuumiku. Kaspar on liider ja tema panus Nõmme Kalju edusse on alati suur. Rõõm koostööd jätkata ja edu meile kõigile.”\nNõmme Kalju alustab oma uut Premium liiga hooaega Narvas, kui juba homme sõidetakse külla Narva Transile.


The quieter you become, the more you can hear. | Lion in a coma\nKuidagi on selline tunne tekkinud, nagu oleks ringiga algusesse tagasi jõudnud. Leidnud taas tee gümnaasiumiaegsete kodusoojuse ja unistustega segunenud tunnete juurde, mis silme ette kerkinud pildiga eesootavast tulevikust kaasnesid. Ainult et sel korral on kõik juba kuidagi läbi käidud. Mingil määral on unistusi jahitud, kooliteed käidud, vanemaks saadud ja elutarkust õpitud. Ja nüüd olen jälle siin. Kodus. Sealt, kus kõik alguse sai. Istun ja ootan aja vaikusesse tiksudes teadmatuses, et mis nüüd edasi saab. Oleks keegi vaid varem öelnud, et suureks kasvamine nõnda keeruline on - ilmselt oleksid paljud juba etteruttavalt viimase juhtumisest keeldunud ja end lapsemeelsesse ning muredevabasse mulli lukustanud.\nEks see kodusolek tekita minus ka omamoodi sisemist konflikti. Minu armas väikelinn suudab olla ühteaegu nii väiklane ja lämmatav kui ka hinge kosutav ning tasakaalustav. Just mõned päevad tagasi, mil toas olles ning tulevikuplaane mõtteis luues kerged hallid hirmupilved pea kohale kerkisid, astusin uksest välja ja suundusin siinsetele keset rohelist metsa lookevatele radadele jalutama. Raske on isegi sõnadesse panna seda ilmatut rahutunnet, mida see paik taolistel momentidel hinge suudab paisata. Just nagu oleks see segu kunagi toimunud minu hetkedest ja mällu jäädvustunud mälestustest, lisaks kõikidele nendele lugudele, mida kõik need tänavad ja metsarajad juba ammu enne minu sündi näha ja kuulda on saanud.\nNing mulle meeldib mõelda sellele, keset looduse ilu ja vaikust, mis kõik on siinsamas kunagi juhtunud. Kes on minu asemel seal jooksuradadel sügavalt hingates ning kõigile maailma asjadele mõeldes tallanud, kes kunagi oma esimese kallimaga ettevaatlikult ja kergelt ärevil olles suudlust jaganud või kes sõprade ringis salaja esimest korda enne klassidiskot kesvamärjukest on maitsta saanud. Sellised triviaalsed asjad, mille peale ehk ei peakski tulema, kuid ometi on kõik need sündmused millalgi meie eludes märkimisväärset rolli mänginud ja hiljem pikkadeks tundideks kõneainet andnud. Sest ilmselt ei tule minu elus enam iialgi tagasi neid hetki, mil võisin koolikoridoris päevast-päeva ringi uidates ootamatult täiesti tundmatusse poissi ülepeakaela ära armuda ning kuidas siis klassiõdedega, keda kummalisel kombel sarnane saatus (õnneks küll teiste poistega!) tabanud oli, iga pilgu või naeratuse üle kihistada ja lõpmatult rääkida võisin. Samuti kuidas niiskest ning külmast sügiseõhust pakatavad varahommikused kehalise tunni metsajooksud ning orienteerumised puhtast kiusust vastumeelseks olid muutunud, kuid mida võiksin lausa vabatahtlikult nüüd heast meelest ette võtta. Või kuidas klassiõhtud oma veidrate ning kohati isegi piinlike mängude ja juhtumitega nüüdseks nii vahvateks anekdootideks on kujunenud, mis teisi klassikaaslasi kohates mingil hetkel alati jutuks tulevad (sini-must-valge või tõde ja tegu, anyone?). Või kuidas tolleaegse koolidisko, kuhu ka naabruses asuva spordikooli kutid alati elevust tekitama tulid, kõlaritest plärtsus vali drummi ja bassi muusika ning saalikardina taha oleva puldi juures lõbutsevate "DJ-de" juurde pääsesid vaid kõige popimad ja "pahamad" poisid ja tüdrukud. Ja kuidas kooli saal oli alati tantsivat rahvast pungil täis. Asi, mis minu kooliaastate möödudes vaikselt unustuse hõlma hakkas vajuma.\nJa sealsamas, kõrgete puude kohinas kõndides tabasin end mõttelt, et ma ei taha iial kaotada enda mälust neid hetki ja emotsioone, mis end selle väikelinna ja minu lapsepõlve ning noorusajaga on sidunud, kuigi tunnen neid enda mälust juba vaikelt libisemas. Sest neid kerge nostalgiaudu ja kummaliselt rõõmsa tundega kaetud hetki saan ma läbi elada vaid siin. Liigeldes vaid nendel tänavatel ja metsaradadel, kuhu pea igale nurgale on mõni mälestus oma märgi maha jätnud. Ei mäleta ma suurelt jaolt enam lootusetu "armastuse" südamevalu või suurt soovi siit võimalikult kaugele maailma pakutavaid võimalusi avastama ja ära kasutama minna, meeles on vaid hea, soe ja siiras. Ajasõel on teinud oma töö.\nTulles tagasi alguses mainitud kergele tulevikunoodile, siis ma siiralt loodan, et kuigi mu edasine elu viib mind siit väikelinnast siinsete võimaluste puudumisel ja muude elu keerdkäikude tõttu ilmselt kuigivõrd kaugele, loodan, et need minu hetked jäävad minust siia siiski maha ning ärkavad mingil moel ikka ja jälle koos minu taastulekuga eredalt ellu.\nKribas Anne-Maria at 8/01/2015\nLabels: 2015, kodu


Uued uuringud paljastavad, et lapse intelligentsus pärineb emalt - Tervis - sõbranna.ee\nInimesed usuvad, et tarkus tuleb nii emalt kui isalt, aga tuleb välja, et see ei ole nii, vahendab Goodhousekeeping.com. Intelligentsuse geenid asuvad X-kromosoomides ja kuna naistel on neid kaks, siis see tähendab, et neil on kaks korda suurem tõenäosus saada intelligentsus oma emalt.\nIsegi, kui isa poolt tulevad mõned intelligentsuse geenid, siis on suur tõenäosus, et neil ei ole su ajule mitte mingisugust mõju, sest nad toimivad ainult siis, kui nad tulevad ema poolt. Põhimõtteliselt on nii et, kui sama geen tuleb isa poolt, siis see deaktiveerub. Loomulikult toimib teistsuguste geenidega vastupidine protsess, et nad aktiviseeruvad ainult siis, kui nad tulevad isa poolt.


Liina Vahter: Tühja-tähja pärast ma plakatiga tänavale ei lähe või kividega aknaid sisse loopima ei hakka | NordenBladet.ee\nLiina Vahter: Tühja-tähja pärast ma plakatiga tänavale ei lähe või kividega aknaid sisse loopima ei hakka\n03 Nov, 2010 by Helena-Reet Ennet\nJuuksur, näitleja ning tantsustaar Liina Vahter räägib ajakirjale Naised, et kui ta Taanis vahetusõpilane oli, osales ta sealses streigis.\n“Eestlased ei streigi, sest me oleme nii töökad, ei tee ülearuseid asju, kuna me ei tea, mida see endaga kaasa toob. Kodanikuühiskond ei ole meil nii arenenud ja streikimine pole meile loomuomane. Meie mentaliteet on juba selline, et mässamine ei vii nagunii kuhugi,” räägib Liina.\nIse on noor neiu aga streigist osa võtnud. “Ma olin Taanis vahetusõpilane ja osalesin ka streigis. Seal on streikimine väga populaarne ja mässatakse kõige pärast. Sageli ei saadud isegi aru, mille eest või vastu möllati, aga kui kõik streikisid, streikisin ka mina, mass tekitas teatava vabadustunde ja mässumeelsuse, mis oli põnev.”\n“Hetkel ma niisama streikima ei läheks, kui see mind väga isiklikult ei puudutaks. Ma ei ole vähemusrahvuslane, mul pole madal palk ja mulle ei tehta siin liiga, tühja-tähja pärast ma plakatiga tänavale ei lähe või kividega aknaid sisse loopima ei hakka. Aga kui vaja, astun enda kaitseks välja.”


Klassika ja sellest inspireeritud nüüdislooming — Sirp\nSarja „Festivo” kontsert „Beethoven”: YXUS-keelpillikvartett (Harry Traksmann ja Juta Õunapuu- Mocanita viiulitel, Torsten Tiebout vioolal, Leho Karin tšellol), ERSO, dirigent Olari Elts 14. II; sarja „Gurmee”kontsert „Lihtsalt Mozart”: Kalle Randalu (klaver), ERSO, dirigent Neeme Järvi 21. II Estonia kontserdisaalis.\nEesti Riiklik Sümfooniaorkester pakkus kahel viimasel kontserdil ühest küljest väga sarnase, kuid teiselt poolt vägagi erineva kontserdielamuse. Kavade pealkirjad „Beethoven” ja „Lihtsalt Mozart” tunduvad esmapilgul väga lakoonilised, kuid lähemal kuulamisel selgus, et tegemist oli väga läbi mõeldud tervikutega ning tagantjärele võib isegi nentida, et midagi geniaalsemat on keeruline välja mõelda. Lihtsustatult väljendudes näidati kummalgi kontserdil ühe ülituntud klassikalise helilooja loomingu kõrval ka tema teostest inspireeritud helitöid, kuid seejuures oli mindud eri teid.\nNagu pealkiri osutab, oli esimesel kontserdil keskseks Ludwig van Beethoveni looming. Õhtut raamisid avamäng „Coriolanus” op. 62 ning I sümfoonia op. 21, nende vahel aga tehti kaks Eesti esiettekannet, mis inspireeritud Beethoveni muusikast. Ainuüksi see, et väljaspool nüüdismuusika festivale leiavad ka tähtsad võõramaised tänapäeva helitööd tee kontserdilavadele, on juba tähelepanuväärne ning tundub, et selle „süüdlasena” võib viidata dirigent Olari Eltsile.\nJohn Adams (1947) on üks Ameerika praegusaja tuntumaid ja esitatavamaid heliloojaid, kes koos Steve Reichi, Terry Riley, Philip Glassi ja Georg Crumbiga kuulub Ameerika nn minimalistide koolkonda. 1960ndatel välja kujunenud minimalism tugines paljuski sugestiivsetele kordustele ning oli kui tagasipöördumine tonaalsuse, lihtsuse ning selguse poole. San Francisco sümfooniaorkestri 100. hooajale pühendatud teoses „Absolut Jest” (2011) tugineb autor Beethoveni hiliste keelpillikvartettide skertso-osadele, kasutades neist fragmente, kuid kujundades kõigest siiski väga adamsliku teose.\nJust solistirollis keelpillikvartett saab mängida palju Beethoveni muusikat, mis on aeg-ajalt äratuntav, kuigi pole enamasti puhtalt originaal, vaid teisenenud paljudeks väikesteks fragmentideks ja kordusteks. Solistidest lähtuv energiline materjali käivitab omakorda suure orkestri, mis kord läheb selle pöörasusega kaasa, kord kommenteerib veidi kõrvalseisjana. Selle 25minutise teose jooksul ei saagi publik eriti puhata, sest enamasti aega käib väsimatu „andmine”. Ega väga hästi ei kujutakski solistina ette kedagi teist, kui omaaegsest uue muusika lipulaevast NYYD Ensemble’ist välja kasvanud YXUS Ensemble’i kvartetikoosseisu, kes on varem ka Adamsiga koostööd teinud ning kelle energilise mängulaadiga sobis teos justkui valatult. Mingis mõttes on see küll paratamatu, kui teose seisukohalt olulist osa etendavaid soliste peab suure orkestri seest võimendama, kuid praegusel juhul oli kõlaritest kostev tämber siiski veidi ebaloomulik. Kahjutunnet äratas seegi, et Beethoveni hilised kvartetid kõlavad siinmail elavas ettekandes nii harva.\nTeise esiettekande autori Brett Deani (1961) nimest ei saa aga üle ega ümber, käsitledes Austraalia nüüdismuusikat. Dean, olles ka silmapaistev vioolamängija, on ka varem Eestis esinenud ning oli 2005. aastal NYYD-festivali üks peakülalisi (olgu lisatud, et ilmselt kokkusattumusena kõlas päev hiljem Metodisti kirikus Deani üks mängitumaid teoseid „Carlo”). Ka tema teos „Testament” (2002/2008, algselt loodud 12-le vioolale, kuid hiljem seatud suurele orkestrile) on väga tihedalt seotud Beethoveni isiku ja loominguga, sisaldades tsitaate viimase loomingust ning olles inspireeritud tema kuulsast „Heiligenstati testamendist” (1802. aasta oktoobris vendadele kirjutatud kiri, kus helilooja tunnistab saabuva kurtuse paratamatust). Tehniliselt väga nõudlik teos avaldas muljet eelkõige väga huvitavate kõlavärvide poolest (näit erinevate poognate kasutamine, flažoletid, con legno efektid – kui rääkida ainult keelpillidest), mille tehniline teostamine ei paistnudki teinekord välja, vaheldudes rütmiselt aktiivse ja kohati väga jõulise muusikaga.\nBeethoveni teoste esitamise juurde peab üks sümfooniaorkester ikka ja jälle tagasi pöörduma. Nende esituseks vajalik mängulaadi kammerlik iseloom avab justkui mängijate kõrvad ning sunnib hoopis teistmoodi tähelepanu pöörama koosmängule, mis antud juhul ei olnudki alati perfektne. Olari Eltsi musitseerimislaad ei ole orkestrantidele oma äkilisuses ja spontaansuses kindlasti mugav, kuid publiku poolelt kuulates-vaadates ei jäta see kedagi ükskõikseks – Elts saavutabki tegelikult emotsionaalse liigutatuse ja kaasahaaratuse, mida kuulajad tulevadki kontserdile saama.\nERSO teisel kontserdil oli publikul võimalus taaskohtuda orkestri peadirigendi Neeme Järviga. (Kõrgendatud ootuste tõestuseks oli pilgeni täis ning lisakohtadega varustatud saal.) „Lihtsalt Mozarti” kava esimene pool oli pühendatud Mozartile, kelle sulest tuli kõigepealt ettekandele divertisment „Muusikaline nali” KV522 (täpselt samal ajal on kirjutatud ka helilooja üheks visiitkaardiks saanud „Väike öömuusika”). Pole tegelikult ühest vastust, kelle või mille kulul nalja heidetakse, kuid teoses kasutatud muusikalised lahendused on väga keerukad ja ootamatud. Loomulikult on tänapäevane kõrv harjunud palju mitmekesisema kogemusega, kuid sellegipoolest on paljud ootamatud käänakud praegugi nauditavad. Teos on kirjutatud neljale keelpillile ja kahele metsasarvele, mille seekordsel ettekandel oli dirigendi soovil keelpillirühma laiendatud. Esituse õnnestumisel oli suur roll kanda solistil ja kontsertmeistril Harry Traksmannil (ärgem unustagem, et nädal varem oli ta olnud väga keerulises loos YXUS-kvarteti esiviiul), kes esitas vaieldamatu üleolekuga oma osa, mis oli kohati vahest raskemgi kui sama autori viiulikontsertide soolopartiid.\nTõeliselt oodatud oli järgnenud klaverikontserdi nr 21 KV467 ettekanne, kus soleerinud Kalle Randalu nimi on siinse publiku teadvuses muutunud vaata et Mozarti-interpretatsiooni sünonüümiks. Olgugi teada-tuntud, on sellise puudutuse kerguse nägemine ja kristalse kõla kuulmine endiselt lummav. Randalu interpretatsiooni puhul on esikohal mängulisus, mis on seejuures vaba edevusest.\nKontserdi teises pooles kõlanud saksa helilooja Max Regeri (1973–1916) „Variatsioonid ja fuuga Mozarti teemale” op. 132, mille aluseks on Mozarti A-duur klaverisonaadi (KV331) I osa teema, oli väga huvitav valik. Romantismi ja neoklassitsismi vahele paigutuv Reger oli väga viljakas helilooja ning kontrapunktitehnika uuendaja, kelle loomingust esitatakse tänapäeval suhteliselt väheseid oopusi. Selle tunnistajaks on kas või kõnekas fakt, et ERSO viimane selle teose esitus jääb aastasse 1966 (!). Kergusest ja mängulisusest, millega me tänapäeval seostame eelkõige Mozarti nime, pole selle loo puhul mõtet rääkida. Pigem on see kujukas näide, kuidas täpselt sada aastat tagasi nähti võimalusi Mozarti muusika mõtestamiseks.


Allkirjad viimasel minutil - Äripäev\nAllkirjad viimasel minutil\nHarry Tuul 19. jaanuar 2007, 00:00\nPühapäeva õhtust alates Eestis viibinud Ningbo sadama esindajad tulid lepingu ettepanekuga välja ootamatult, peaaegu viimasel tunnil. Tallinna Sadama juht Ain Kaljurand allkirjastas lepingu Ningbo sadama asepresidendi Wen Jianyaoga neljapäeva varahommikul veidi pärast kaheksat, sest hiinlased kiirustasid lennujaama.\n"See tuli positiivses mõttes ootamatult. Me ei lootnud, et leping õnnestub sõlmida juba nüüd," rõõmustas Kaljurand pärast külaliste lahkumist.\nSee on üks samm lähemale eesmärgile vähendada vedellasti, peamiselt naftasaaduste osa Tallinna Sadama kaubavoogudes kolme-nelja aastaga 50 protsendini. Praegu on see kahanenud kõrgperioodi 75 protsendilt 65-le.\nKaljuranna selgitusel on koostöövõimalusi otsitud juba kaks aastat ning Hiina esindajaid on käinud korduvalt Eestis. "Nad on väga ettevaatlikud," iseloomustas Kaljurand hiinlaste tegutsemist, olles samas kindel, et leping on vettpidav.\n"Olgem ausad, see ei olnud asepresidendi enda initsiatiiv. See oli kooskõlastatud," ütles Kaljurand. Sadam on Hiinaga suhete arendamiseks palganud ühe siin õppiva tudengi.\nKaljuranna sõnul soovivad hiinlased luua Läänemere piirkonda jaotuskeskuse, kust kaubad liiguksid edasi Euroopasse. Lähiregioonis asub 200 miljoni elanikuga turg. Hiinlased külastasid ja uurisid kõiki kolme Balti riiki, kuid Eesti on jätnud neile kõige parema mulje.\nMajandusministri nõuniku Heido Vitsuri sõnul on kõik uued kaubanduspartnerid Eestile olulised. "Enamik maailma väliskaubanduse juurdekasvust tuleb just Hiina arvel ja sealt osasaamine on Eestile väga oluline," ütles Vitsur.\nTallinna Sadamal on pakkuda hiinlastele ala Muuga Sadamas, mille laienduse ligi 2 miljardi krooni suuruse maksumusega riigihange on juba välja kuulutatud.\nEesti sadamatele on seni põhiliseks tööandjaks vedelkütustega kauplevad Vene firmad, mis tähendab väga ühekülgset profiili. Nii geograafilise kui ka kaupade profiili laienemine muudab Eestit läbiva transiitkaubanduse mitmekesisemaks ja vähendab ühekülgsusest tulenevaid riske. Samuti annavad nõudlikumad ja töömahukamad konteinerveod Eesti sadamatele rohkem tööd ja rohkem tulu, sest kõige vähetulusamad on sadamate jaoks just vedelkütused.


Gerli pesa: Enne maailmalõppu\nÜtlen eelmise blogi lõpetuseks, et tegelikult möödus päev vanaisaga koos lapsi kantseldades ikka läbi suure häda. Lisaks hommikusele varasemale äratusele, mis mind veidi häiris, sest mul sel nädalal kõik päevad tööpäevad (muidu on kolmapäev vaba) ning see oli mu ainus hommik, mil võimalus magada, olin terve päeva siukses stardiasendis,et kui midagi vaja on, jooksen. Nii mu hostema ju mul teha palus.\nLõunaajal Evie tuli mu tuppa, küsisin, kas ta süüa on saanud. Ütles, et jaa, sõid jäätist, suure karbi. Kusjuures, minu jäätis ka veel oli. No okei, saan aru, vanaisa ei teadnud, aga hallo, jäätist? Lõunasöögiks?\nTavaliselt nad siis umbes kell 1-3(4) magavad, kuid kuna neil oli vanaisaga lõbus, ma ei torkinud. Kolmest läksin alla uuesti, Graeme oli nii väsinud, et röökis täiesti unesegasena, panin ta siis magama. Pool tundi hiljem läksin uuesti alla, vanaisa magas diivanil. Võtsin panin siis Evie magama.\nAjasin siis nad pärast viite üles, muidu nad poleks õhtul magama jäänud ning tegin neile õhtusöögi. Graeme hakkas röökima, et tema ei taha ja tavaliselt ma kaklen temaga kuni ta sööma hakkab. Aga ei, vanaisa võttis ta sülle ja lohutas, et no leiame midagi muud. Sõi kreekereid ja vahukomme. Normaalne, kutt on kõrvapõletikus ja kogu päeva toit oli jäätis, vahukommid ja crackerid.\nMa ei läinud närvi, olin täiesti rahulikult. Kella seitsme ajal läksin alla, et panen pidžaamad selga neile, aga need olid õues. APPI. Vihma sajab, pime, külm, laps kõrvapõletikus ja nemad on õues. Tulid kell kaheksa siis tuppa, panin pidžaamad selga. Üheksa ajal (mis on viimane aeg magama minna) võtsin siis Graeme ja hakkasin magama panema, vanaisa ütles, et ta on okei, ei pea magama panema teda. Selle peale läksin nii närvi, midaiganes, ma annan alla. Kui Amee pool kümme koju tuli, oli ta jumala üllatunud, et miks lapsed üleval on. Ma ei öelnud mitte midagi, marssisin oma tuppa ja vihastasin siis seal üksinda.\nIgal juhul palvetasin terve öö, et hommikul vanaisa ära läheks. Ma ei teadnud täpselt kui kauaks ta siia jääb, ja oli selge, et meie kahekesi laste kasvatamisega hakkama ei saa. Mu ema ütles väga lohutavalt, et vanaemad-vanaisad ikka hellitavad lapsi, aga minu arvates läks asi üle piiri. Kui ma näen Amee-Adami käitumises midagi, mis on risti vastupidine minu käitumisel lastega, siis ma räägin nendega tavaliselt hiljem, kuidas mina käitun ja küsin, kumb käitumine parem on. Vanaisaga ilmselgelt ei olnud mõtet sel teemal rääkida.\nKolmapäeva hommikul siis alustasin tööd 8.45st ning esimese asjana nägin, et vanaisa oli tõepoolest läinud. Oh, aitäh. Ma ei taha, et keegi valesti aru saaks, inimesena on ta väga tore ja ma respekteerin muidugi teda, aga mul tekkis nii abitu tunne lihtsalt, kui hommikul küsitakse mähkmevahetamiseks minu abi, sest ise ei oska, aga õhtul teatakse paremini, mis kell haige laps peaks magama minema.\nMe veetsime hommikupooliku Graemega toas, mängisime ja joonistasime, tal nüüd mingi joonistamise tuhin peale tulnud. Kella üheteistkümne ajal läksime Eviele järgi ja pärast kooli siis lõunasöök ja kõik rahumeelselt magama. Ilmselt eelmise päeva väsimus oli mõlemal sees.Pärast uinakut ajasin Evie üles, panin talle tantsuriided selga ja andsin ta siis Ameele üle, kes ta tantsutrenni viis. Graeme magas endiselt. Lõpuks ajasin tema ka veidi enne Amee ja Evie tagasitulekut üles, sõime parajasti, kui pere naised tuppa tulid.\nPakkisime siis sada poekotti lahti kõik koos, Amee tõi mulle uusi asju proovida, paraku kipub nii olema, et mingit erilist toiduvalmistamist siin majas ei hakkagi olema. Mitte, et see mulle ei meeldiks, ma pole eriline kokkaja kunagi olnud. Täna sai need asjad kõik järgi ka proovitud. Õhtuks alguses oli ilus plaan tehtud, aga kuna mina olin üsna tõbine ja mu kaaslane oli ka korralikult tõbiseks jäänud, jäi see tervislikel põhjustel ära.\nNiisiis möödus minu õhtu koduselt, vaatasin x-factori finaali ning pärast saadet hääletasin enda lemmiku poolt 312 korda. Haahaa! Kaks tundi oli aega hääletada, ma hääletasin. Panin omale ilusti hääletamise jaoks lugeja kõrvale, et kõik korrad kirja saaks. Eestis oleks see mulle kõik maksma läinud 296,4€, USAs on see tasuta. Hurraa, elagu USA!\nÕhtu kujunes päris humoorikaks, sest läbi korraliku juhuse hakkasin suhtlema ühe kifti kutiga, kellega laupäeval klubis kohtusin. Ta jäi laupäeval meile kõigile silma oma super tantsuoskusega, mitte ei kõkutanud niisama, vaid reaalselt tantsis ja veel nii hästi ning mina siis pärast oma mõnda jooki olin jube julge piiga valmis ja võtsin ta tantsima ka. Zuri naerab siiamaani, kui kindel siht mul silme ees oli. Igal juhul me siis taasleidsime teineteist ning ajasime veidi juttu, täitsa tore.\nTäna hommikul algas siis 13,5 tunnine tööpäev. Mina olin juba enam-vähem terveks saanud, vähemalt tunne oli parem, väljas sadas paduvihma ja see kõik kokku tähendas tubast päeva. Korraks mõtlesin küll lastega välja minna, aga otsustasin siis siiski mitte seda teha. Kogu päev oli paras loomaaed, lapsed olid hullud, ilm oli hull ja mina olin pidevalt uuesti ja uuesti hulluks minemas.\nÕhtu oli tore, sain suhelda Killu ja Liiviga, vahelduva eduga ning mul on degusteerimiseõhtu toodetega, mis Amee mulle eile poest tõi.\nVasakul siis mingid saiakesed Cheddari juustuga. Need maitsesid üliülihästi, juust saia sees oli nii mõnus pehme. Keskel on mozzarella juustuga mingid taignas asjad, lisaks juustule oli seal sees veel mingi üsna vürtsikas pizzakatte maitseline asi. See eriti ei maitsenud, liiga vürtsikas oli minu jaoks. Ja paremal on siis pizzataskukesed, mis olid ka imehead. Päris edukas degusteerimine oli.\nÕhtul tegi Adam üllatuse ja tuli koju, esialgu ei pidanud enne homset tulema ja homne tööpäev on mul alles 18.30 õhtul, supercool, jee!\nJõulukaardid. Ameerikas tõeliselt populaarsed, täna tulid 3 järgmist. Kõik lihtsalt saadavad kaarte, ulme!\nNüüd see postitus siis viimane enne maailmalõppu, mis mind magamise ajal ilmselt tabab. Või ei taba. Haha.\nPostitaja: Gerli Pommer kell 20:56


Projekteerijate palgad - Perekooli Foorum\nEsileht › Tööelu, raha ja seadused. › Projekteerijate palgad\nTeema: Projekteerijate palgad\nSelline mure, et olen ametit vahetamas, kuid palgasooviga peab ise lagedale tulema. Koht juba iseenesest olemas, aga pole aimugi, palju küsida võiksin. See on alati kuidagi veider olukord olnud, mulle pigem lihtsalt meeldiks ei/jah mingi summa peale öelda. Aga see selleks.\nÜhesõnaga kodanikud siin, kes töötavad ehitussektoris projekteerijatena, kelle alluvuses on projekteerijaid või kelle mees/naine/koer/laps töötavad samas valdkonnas, siis kuhu kanti umbes nooremprojekteerija palk jääks? CV-keskuses jms analoogides on tegu vist ilge saladusega, mida keegi välja tuua ei taha.\nTean,et hetkel on suur projekteerijate puudus.Elukaaslane on tööl ehitusvaldkonnas.\n1000-4000 on minul abikaasa töökohas, aga palju oleneb mida täpselt teed ja milline on su haridustase ja mitmes aste, mida kõrgem aste, seda suurem palk.\nKui juba perekooli tehakse teema siis ega üle 1k pole lootagi. Ime kui seda 1k isegi makstakse. Millised on kutsetunnistused? Jah, mitmuses. Ise otsin allkirjaõiguslikke r/b konstruktoreid ja kohe võtaks sobivusel tööle … aga pole või siis algajad oskamatud või kogemustega, aga ülirealistliku üleminekusooviga.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 24.05 19:46; 25.05 15:30;\naga ülirealistliku üleminekusooviga\n“Ülirealistlikku” inimest sa ju vajadki – seda, kes tunneb reaalset olukorda tööjõuturul ülimalt hästi, mitte ei hinda oma võimeid üle 🙂\nIsegi ei tule pähe, mis väljend selle asemel võiks sobida, ehk “ülehinnatud palgasoov”?\n1000 eurot kätte oli normaalse tehniku palk umbes 4a tagasi, inseneri palk võiks sellest ikka veidi rohkem olla. Mis ala projekteerija sa oled? Ja mida see nooremprojekteerija tähendab?\nEriosade projekteerijaid on veel rohkem puudu, seal võib tõenäoliselt ka rohkem küsida. Teklat peaks ka tänapäeval oskama, ükskõik mis osa peal oled.\nHoone tugevusarvutusi teha suutev insener tahab ilmselt 2000 või rohkemgi. See kägu, kes otsib mitmuses kutsetunnistustega r-bet projekteerijat on ilmselt mingi personalitöötaja. Ega see, kas ehitusinseneril on 7. või 8.tase, ei näita ka tegelikult midagi, ka ilma tasemeta insener (neid vist väga palju enam pole, ka vanemad tegijad on enamasti endale mingi taseme juba saanud) võib tegelikkuses olla see, kes firmas hoonete stabiilsust arvutab.\n1000 eurot kätte oli normaalse tehniku palk umbes 4a tagasi, inseneri palk võiks …\nSee kägu, kes otsib mitmuses kutsetunnistustega r-bet projekteerijat on ilmselt mingi personalitöötaja…\nEi ole personalitöötaja.\nr/b allkirjaõiguslik insener maigutab suud täna 2k€ palga osas. Sama ka mina oma eriosades.\nMinu õde läks programmeerijaks. Ei julgenud palju küsida, küsis vist 1000-. Paar kuud hiljem selgus, et kogemusteta isik, kes ka tööle võeti, talle makstake 2000-, sest ta küsis. Ometi tööülesandeid teeb mul õde raskemaid ja too 2000- isik ei saa suurt millegagi hakkama. Õde läks siis õiglust nõudma, et olgu tal ka vähemalt 2000- ja talle öeldi, et ise küsisid 1000- ja nii palju me korraga palka ei tõsta.\nSiis soovitus sulle – küsi pigem rohkem kui vähem. Alusta 2000- (arvestades, et kaablivedajatest elektrikud saavad ka 1500 neto).\nAlusta 2000- (arvestades, et kaablivedajatest elektrikud saavad ka 1500 neto).\nKaablivedajad elektrikud teenivad 1500 neto siis, kui veab ja niikaua, kuni see hea objekt kestab. Lõppeb objekt, ei pruugi neil kuude kaupa head tööd olla ja siis tiksutakse juba 7-800 juures kuni järgmise rahalaevani. Projekteerijad peaks aga aastaringi stabiilse palga peal olema. Siin Lõuna-Eestis pakuti aasta kaks tagasi kogemustega insenerile 1700 bruto. Julgemad mehed küsisid sama hinda veel kaks aastat varem ja ka said. Täna võiks küsima minna 2200 bruto ja leppida ehk 1900ga mööndusega, et näiteks aasta möödudes loodaks siiski arvestatavat palgatõusu.\n(arvestades, et kaablivedajatest elektrikud saavad ka 1500 neto)\nma ei tea, kes on “kaablivedajast elektrik”, aga elektrik teenib ikka korralikult üle 2 kilo neto tänapäeval. kaablit võib ka suvaline Kusti vedada.


Türgi vallutab USA riigivõlakirjad Venemaale: mis siis, kui Hiina järgib? : Martin Vrijland\nVeebilehel zerohedge.com Täna näitab graafikut, mis näitab, et alates maist on Türgis alates maist müüdud USA valitsuse võlakirjadest (riikliku laenu kohta tõendeid) rohkem kui 2018 miljardit ja see langustendents jätkub. Selle aasta alguses tegi Venemaa samu asju, mille puhul langes 30 miljard dollarit. Nüüd ongi kõik põhimõtteliselt sümboolne, sest see, mida on võlakirjad väärt kui USA keskpank (Fed), trükipressi oli peaaegu kogu aeg seisma aastate jooksul ja vahel 90 ja 2008 peaaegu 2014 miljardit (või teha 4 triljonit) on trükitud?\nNende arvude uurimisel on tähtis meeles pidada, et ingliskeelne triljon tähendab hollandikeelset triljonit. See tähendab 1 koos 12 nullidega. Nii et kui Fed 4 triljonit kordustrükk ja tegelikult kasvas USA valitsuse võlga, mis on väärtpaberid mitte ainult vähem väärt, kuid müüb ka vaid tilk ookeanis. Kuid see on erinev, kui Hiina kavatseb samamoodi nagu Venemaa ja Türgi. Tundub, et Venemaa ja Türgi USA riigivõlakirjade dumping on USA hoiatus, et Hiina on valmis tegema sama. Kui see juhtub, siis on see valus, sest Hiina omab 1,2 triljonit USA valitsuse võlakirjadesse. See on rohkem kui 25% sellest, mida föderaalreserv on viimastel aastatel uuendanud.\nNüüd oli FED juba huvitatud intressimäärade tõstmisest samm-sammult, nii et see kaalub juba suuresti USA majandusandmeid ja kui Hiina otsustab seejärel valitsemissektori võlakirjade maha jätmise, siis tekib see inflatsiooni hoogsam. Tegelikult tuleb Hiina maksta dollarites ja nad peavad tulema kuhugi. Seega eemaldab Hiina Hiina majanduse tuhande miljardi dollarit 1,2. See peab tulema kuhugi ja tuleb ka kuskil parkida, nii et see tundub peaaegu võimatuks. Teadaolevalt ostis Hiina kõnealuseid võlakirju viimastel aastatel, et säilitada jüaani hind dollari suhtes miinimumini, mis oli vajalik seoses impordi ja ekspordiga ning loomulikult ka naftaostudega, kuid nüüd alustas Trump kaubandussõda ja Hiina võib osta ka Hiina jüaani, võib dollar muutuda vähem tähtsaks. Seetõttu oleks ideaalne viimane tõuge, et sundida USA majanduslikult põlvede suunas. Seda, kuidas USA võiks seda praktiliselt ära võtta, võib arutada mitmel viisil, kuid tundub, et eelnevalt tehtud prognoos, et Ameerika majandus peaks langema, realiseeritakse.\nNii et me oleme tunnistajaks skriptile, mis avaneb nähtavas valdkonnas, poliitilisel areenil ja rahumeelse sõja alustamisega. Selles skriptis peab Trump seega selle skripti tulemuse saavutamiseks näitama kiusaja. Loomulikult peavad inimesed kindlasti uskuma, et need on kõik poliitilise sõjavööndi tulemusena kokkusattumised. Ma kujutan ette, et see kõik on osa langus USA hegemoonia ja tõuseb Ottomani impeeriumi eesmärgiga kolmanda maailma sõja Jeruusalemma ja tuhast mingi hiina politsei riik tõuseb, mida juhtis Messia joonis . Ja kui on olemas skript, saate teha ennustusi. Need ennustused tehakse näiteks religioossete pühakirjade (nn. Ennustused). Need ennustused on teadlikult vastuolus, nii et see viib soovitud lahinguni. Need prognoosid on tehtud kellegi poolt nagu kõrgeima vabamüürlaseks ajal, Albert Pike, in 1871 kirjutas kirja oma partneri Giuseppe Mazzini, mida ta ennustas kolme sõjad, millest kaks on juba koorunud.\nMa kirjutasin 2017 detsembris artikkel kus ma langeb dollari ettevaatlikult põhjal ennustada esilehel foto ajakirja The Economist on 1988 (tootes loed uuesti näidatakse kaasas foto). Dollari langus, vastavalt selle foto analüüsidele, kaasneb lendiga krüptoventille. See ei tohiks olla üllatav, et see tõesti on mõju. Väärismetallide ostmine toob lihtsalt veidi raskemaks. Kui homme kõik aktsiaturud vähenevad ja dollar langeb vabale langemisel, on 1 panustanud raha bitcoiinidesse, kui sul on juba rahakott. Kuigi igaüks vahendid võivad olla kahtlust stabiilsuse Bitcoin või Etherium näiteks on alati teine parim valik, kui sa näed oma reserve aurustuda ja cryptocurrencies sel ajal võib minna tipud õige. Ja siin jällegi näib, et planeerimine mängib. Mis võiks olla parem kui see, et olete juba rahvast suures osas elanud rahandussüsteemi poole, millega iga tehing saab jälgitavaks? Kas pole täpselt selline süsteem, mida te peaksite politseiametis maailma korra kohaselt ootama?\nÜldiselt oleme skripti etapis, mis on seotud kontrollitud lammutamine Ameerika majanduslikust ja sõjalisest võimust ning selle võimsuse suunas idas. Minu arvates kaasneb sellega Euroopa langus ja Otomani impeeriumi tõus, millega Euroopa riigid langevad. Loogilisemalt näib olevat tõenäoline, et Venemaale või Hiinale läheb rohkem energiat, sest need on majanduslikult ja sõjaliselt suuremad riigid, kuid loogika selles skriptis ei arvestata. Peame nägema, et skript hakkab käima, kus toimub Jeruusalemma ettekujutatud lahing ja seepärast on Ottomani impeerium uuele staabile kindel.\nAllikas linkide nimekirjad: zerohedge.com, cnbc.com, thebalance.com\nKas Bitcoin ja Big Data on uus kuld või uus õli?\nSildid: Ameerika, cryptocurrency, dump, prügimäed, economy, kuld, Rusland, valitsuse võlakirjad, Türgi, VS, hõbe\n16 august 2018 aadressil 18: 16\n88 iga muutus on ka viide Trump, neile tuttav gemaatriaks (Kabala), kuidas kabal kodeerib ja edastab sõnumeid, on selge, et pärast "valimised" Trump on viimane majandusliku etapp on läinud lääne pool idas.\nNeile, kes ei usu seda, ma ütleksin, et Hollywood juba kodeeritud algusest "50 (peidetud) viitab Trump ja põhjus ..\n"Nii et siin on midagi, sõber, kes on väga rikas, ja ma olen seda teinud üks kord enne ja lugesin seda ja ma arvan, et see on uskumatu, teha Al Wilson, aastat tagasi, ja mõelda terrori ja terrorismi sest meil on midagi, mis peatab probleemsed inimesed.\nMe kavatseme oma sõjaväe üles ehitada ja me kavatseme olla tugev, nii võimas, et keegi ei lähe meiega inimestele segadusse. Keegi pole Keegi pole\nNii et siin on natuke luuletus, ma arvan, et see pannakse laulu kujul, kuid sõber või minu, kes on tõesti edukas, ütles: "Sa pead seda lugema, peate seda lugema Kansases City, peate seda lugema, "ja ma ütlesin:" Ma teen seda, teen seda. "\nMa tegin seda üks või kaks korda, kuid ma teen seda, ma armastan seda, kuid arvan, et selle poolest terrori ja terroristide Kuna me rääkida, me soodne, mõnikord sa ei saa kaubelda nii hästi, sa pead näitama tugevust , peate näitama tugevust.\nNii et seda nimetatakse The Snake.\n"Sa tead kutt hästi, ma olin maha, enne kui sa mind sisse võtsid\n"Võta mind sisse, pehme naine\nVõta mind taeva pärast\nVõta mind sisse, pehme naine, "häbistas mao"\n16 august 2018 aadressil 18: 39\n16 august 2018 aadressil 18: 31\n9 mai 1958 jälgimine: maailma lõpp\nHoby peab tegelema maduõli müügimehega (Trump), kes müüb kergeusklikele inimestele täidetud maailma lõppu.\nLawrence Dobkin ... Walter Trump\n16 august 2018 aadressil 18: 49\n17 august 2018 aadressil 12: 57\nPeale majandusliku, geopoliitilise, ei tundu see samuti hea välja. Keskendutakse ka suhetele Iraaniga, mis automaatselt paneb malet mängima Hiina, Venemaa ja ehk Türgi liitlased. BRICS (T)\nUSA välisministeerium on moodustanud "Iraan Action Group" koordineerida ja juhtida agressiivne USA poliitika suunas Islamivabariigi eelõhtul on 65th aastapäeva eelmise American tegevust Iraani vastu - LKA juhitud 1953 riigipöörde vastu demokraatlikult valitud valitsuse või Mohammad Mosaddegh.\n17 august 2018 aadressil 13: 00\n17 august 2018 aadressil 13: 28\nJa täna avaldab RT ka sama tähendusega artiklit:\n17 august 2018 aadressil 13: 29\nJa ka selles kontekstis huvitav:\n17 august 2018 aadressil 21: 42\n"Alternatiivse maailma valuuta loomise protsessi saab lõpule viia viie aasta jooksul. See sõltub ka Washingtonist, sest USA kasutab dollari surve avaldamiseks. Mida rohkem nad seda teevad, seda enam riike keeldub maksetest dollarites, "ütles Aksakov.\nAlternatiivne maailma valuuta saab teha 5 aasta jooksul. Peamine kuupäev 2023. Kui skript A kuni Z lauldakse, siis pärast sõda Jeruusalemma, tõepoolest Messias ilmub ime pilvest (kabalistisch). See on lutsiferik (väike leek avaneb kõikjal) lõppgames.\n20 august 2018 aadressil 22: 57\nMis hiiglaslik rahaline devalveerimine tähendaks seda, et saate vähemalt väga kiiresti hüpoteegi tagasi maksta ...\n" Kuigi Trump teostab oma karistusi, on Hiina jüaan üha rohkem dollari positsiooni üle võtnud\n250 triljoni dollari võlakoorem kogu maailmas, aeg löögi ja uue finantssüsteemi käivitamine? »\nKokku külastusi: 11.650.217


Select other date Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus - vale saal - Su 12.4.2020 19:00 - Kuressaare Kultuurikeskus Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (toimub 04.07 aadressil Staadioni 48, Tartu!) - Su 17.5.2020 19:00 - Karlova Teater, Tartu Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 16.04 kontserdile) - Pe 4.9.2020 19:00 - Mooste folgikoda Põlvamaal Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 23.03 kontserdile) - Su 6.9.2020 19:00 - Jõhvi Kontserdimaja Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 16.03 kontserdile) - Ma 7.9.2020 19:00 - Võru kultuurimaja KANNEL Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 12.04 kontserdile) - Ti 8.9.2020 19:00 - Kuressaare Kultuurikeskus Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 13.04 kontserdile) - Ke 9.9.2020 19:00 - Haapsalu kultuurikeskus Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 15.03 kontserdile) - To 10.9.2020 19:00 - Keila Kultuurikeskus Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 23.04 kontserdile) - Pe 11.9.2020 19:00 - Rapla Kultuurikeskus Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 08.04 kontserdile) - Ke 16.9.2020 19:00 - Elva Kultuurikeskus Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 11.04 ja edasilükatud 08.06 kontserdile) - Su 20.9.2020 19:00 - Pajusti klubi Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 01.05 kontserdile) - Ke 23.9.2020 19:00 - Vene Kultuurikeskus, Tallinn Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 10.04 ja edasilükatud 03.06 kontserdile) - To 24.9.2020 19:00 - Viljandi Sakala Keskus Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 07.05 kontserdile) - Ke 30.9.2020 19:00 - Kose Kultuurikeskus Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 11.05 kontserdile) - Su 4.10.2020 19:00 - Väike-Maarja seltsimaja Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 21.03 ja edasilükatud 10.06 kontserdile) - Ke 7.10.2020 19:00 - Aruküla Rahvamaja Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 22.05 kontserdile) - Su 11.10.2020 19:00 - Rakvere Teater Kaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 04.04 ja edasilükatud 04.06 kontserdile) - Ti 20.10.2020 19:00 - Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus\nKaunimate Aastate Vennaskond. Kaunimad lemmiklaulud me elus (asendus 06.04 kontserdile) La 12.9.2020 19:00 Jõgeva kultuurikeskus 20.90 - 23.90


Norra | Aktuaalne Evolutsioon\nKesk-Ameerika avastamata pärl: Nicaragua, 2.osaContinue reading...\nKesk-Ameerika avastamata pärl: Nicaragua, 1.osaContinue reading...\nGeirangerfjorden: fjord, mis paneb käsi taeva poole viskama\nGeirangeri fjord avaldab inimestele suurt mõju. Meil näiteks tõusid pidevalt käed üles ja tekkis vastupandamatu soov lapse kombel hüpata ning imestada. Järgnevate piltide pealt tuleb see ka ilmekalt välja. Geirangeri fjord on 15 kilomeetri pikkune\nNorra fjordid: liustikud ja ärauhutud teed\nMa jätkan sealt, kus eelmises Norra fjordide postituses pooleli jäin. Pildil Aurlandsi fjord ja kaugel eemal Flåmi küla (alloleval kaardil punkt H). Selle postituse pildid pärinevad järgmisest teekonnast: Flåm (H) kuni Strynefjellet (C). Flåmist välja\nEelmisel aastal tekkis mõte minna uudistama Norra fjorde. Kuna neid peetakse ühtedeks maailma kõige ilusamateks fjordideks, siis nendega tuttavaks saamine on olnud minu suureks unistuseks juba pikka aega. Esimest korda elus nägin majesteetlikke järskude kõrgete veerudega\nPolaarsuse praktika: koroona


Kiievis usupidustustel osales 16 000 inimest\n03:03 21. Juuli 2018\n19:31 28.07.2016 lühendatud link\nKiievi Volodõmõri mäele kogunes politsei andmetel Moskva patriarhaadi Ukraina õigeusu kiriku Vene ristimise päeva palvusele ja ristikäigule umbes 10 000 inimest. (Kiriku enda arvates oli mäel 30 000 ja ristikäigus 80 000 inimest.)\nTALLINN, 28. juuli — Sputnik. Ukraina pealinna Kiievi kesklinnas osales kolmapäeval ja neljapäeval suurtel usupidustustel umbes 16 000 inimest, suuri korrarikkumisi ei olnud, märkis Kiievi politsei pressiosakond.\n"27.-28. juunil toimusid pealinnas rohke osavõtuga usupidustused. Usklikke kogunes 16 000 ringis," seisis Kiievi politsei veebilehe teates.\nKorda ja julgeolekut tagas neil päevil 4000 politseinikku ja rahvuskaartlast. Oli nii jalgsi- kui autopatrulle, kes pidid tagama ürituste julgeoleku ja tõkestama huligaansused, provokatsioonid ja muud õigusrikkumised.\nKiievi politseiülema Andri Krištšenko sõnutsi tõsiseid rikkumisi neil päevil ei tuvastatud. "Kõik eelnevalt tarvitusele võetud julgeolekumeetmed andsid soovitud tulemuse," märkis ta.\nNeljapäeval leidsid need samad üritused aset Kiievi patriarhi Ukraina õigeusu kirikus.\nTäna on Kiievi - Vene ristimise päev\nKaks protsessiooni ühinesid Kiievi südames


Üks kolmandik koronaviiruse patsientidest, kes satuvad ICU-sse, ei jää ellu - BGR - TELES RELAY\nUues uuringus leitakse, et kolmandik koronaviiruse patsientidest, kes satuvad ravitavasse ossa, ei suuda taastuda.\nKoroonaviirus on ohtlikum kui arstid, kes algul määrasid, kuna viirus võib järeleandmatult rünnata kõiki ohvri elulisi elundeid.\nArstid jõudsid hiljuti järeldusele, et a lõhna kadu on tugev koronaviirusnakkuse indikaator.\nÜks koronaviiruse hirmutavamaid külgi on see, et viiruse kohta käivad arstid ja teadlased üritavad ikka veel palju teada saada. Isegi see, mis näib nii lihtne kui tervikliku sümptomite loetelu koostamine, on osutunud väljakutseks, arvestades, et arstid on igal nädalal otsinud uut teavet viiruse kohta.\nPraegu võime kindlalt öelda, et koroonaviirus on palju ohtlikum kui paljud inimesed varakult uskusid. Mõte liigitati algselt puhtalt hingamisteede haiguseks, nüüd teame, et viirus võib rünnata kõiki keha elutähtsaid organeid, sealhulgas südant ja neere. Ja kuigi üle 60-aastased isikud kannatavad nakkuse tagajärjel tõenäolisemalt tõsistes tüsistustes, võivad isegi noored täiskasvanud viirusega täiskasvanud inimesed kogeda midagi nii rasket kui insult.\nKoroonaviirus "võib rünnata peaaegu kõike kehas laastavate tagajärgedega", Yale'i kardioloog Harlan Krumholz ütles paar nädalat tagasi. "Selle metsikus on hingemattev ja alandlik."\nKui koronaviirus on kehas tõepoolest jalavaeva saavutanud, on tee taastumiseni uskumatult keeruline. Selle hetkeni selgus hiljutises uuringus, et 1/3 patsientidest, kes jäävad koronaviiruse tõttu ICU-sse, ei taastu.\nMedical Daily aruanded:\nMõned hiljutised arvud pole kaugeltki lohutavad, paljastades, et kolmandik COVID-19 patsientidest, kes satuvad ICU-desse, ei taastu ega sure. Šotimaa Intensiivravi Seltsi auditirühma uuringus leiti, et ICU suremuse määr 32.9 protsenti oli kõrgem kui kriitilises seisundis normaalse suremusmäära korral. Teadlased uurisid 472 täiskasvanud ICU patsienti, kes olid vastu võetud kuni 2. maini. 44.1 protsenti suutis taastuda ja viidi välja, ülejäänud olid endiselt intensiivravis.\nArvud olid üsna õiglased, võrreldes ICU juhtumitega 2018. aastal. Sel ajal suri vaid 18 protsenti ICUsse lubatud patsientidest haiglas viibides, vahendas BBC. Võrdluseks - muud sarnased uuringud näitasid, et 46.8 protsenti suri, kui nende tulemus oli teatatud.\nMuidugi on paljudel koronahaigetel, kes satuvad ravitavatesse uuringutesse, tavaliselt juba olemasolevad tervislikud seisundid, olgu see siis diabeet või juba eluaegse suitsetamise tagajärjel kahjustatud kopsud. Samuti väärib seda märkimist mehed on tõenäolisemad kui naised kannatavad raskete koronaviirusnakkuste all. Lisaks võidavad üle 70-aastased koroonaviiruse patsiendid viirust palju vähem kui nooremad patsiendid.\nEhkki ülaltoodud 1/3 arvul on vähe kvalifikatsioone, rõhutab see näitaja siiski sotsiaalse distantseerumise suuniste ja kodus viibimise direktiivide järgimise olulisust. Ja nüüd, kui paljud riigid soovivad taasavamist, muutub eelnimetatud ohutusmeetmete tõsine võtmine palju olulisemaks.\nPraeguses seisus on USA-s alates pandeemia algusest surnud hinnanguliselt 87,000 XNUMX koroonaviiruse surma.\nKoronaviiruse läbitav testimine. Pildi allikas: Ross D Franklin / AP / Shutterstock\nBGRkoronaviiruskelleIntensiivraviosakonnasÜks kolmandikpatsientidelEllu jääma\nSelgus: kuningliku perekonna "salarelv", mis "täidab Meghani ja Harry tühise"\nL1: Houllieri ennustus Prantsuse jalgpalli kohta - JALG 01


Politsei soovib kõigile suurtele ja väikesele liiklejatele ohutut kooliteed\nUUE KOOLIAASTA ALGUS.Foto: KAAREL TIGAS\nÕhtuleht.ee, 1. september 2015 07:48\nSelle nädala lõpuni on korrakaitsjate tähelepanu suunatud eeskätt koolide ja ülekäiguradade juures toimuvale, et tagada turvalist kooliteed kõigile suurematele ja väiksematele liiklejatele.\nPolitsei- ja Piirivalveameti juhtivkorrakaitseametnik Riho Tänaku sõnul tuleks järgnevatel päevadel kõigil liikluses osalejatel varuda tavapärasemast märksa enam aega ja kannatust ning olla eriti tähelepanelik ja üksteisega arvestav.\n"Liiklus on kindlasti linnas ning suuremates asulates tihedam, mistõttu tuleks hilinemiste vältimiseks aegsasti teele asuda. Kuna paljudele lastele on üksi linnas liiklemine uus ja harjumatu, peaksid autojuhid eriti hoolikad olema nii ülekäiguradade kui ka koolide juures ning valima rahulikuma sõidukiiruse, et pidurdusteekond oleks võimalikult väike ning reageerimisaeg piisav," rõhutab Tänak.\nTänak lisab, et see nädal on õige aeg näidata liikluses üles hoolivat käitumist: "Täiskasvanute südameasi olgu lastele head eeskuju anda, et esimesi iseseisvad sammeastuvad ning uute olukordadega kohanevad väikesed liiklejad saaksid viisaka ja lugupidava liikluskäitumise osaliseks. Eriti oluline on ületada teed ainult rohelise tulega ja selleks ettenähtud kohas, ka siis, kui autot lähenemas ei paista."\nKooli alguse nädalal on tavapärasest rohkem politseinikke liiklust rahustamas üle Eesti.Korrakaitsjatel on abis ka vabatahtlikud ning pealinnas munitsipaalpolitsei.\nMis on didaskaleinofoobia ja kus asub maailma suurim kool? Viis põnevat fakti kooli kohta!\nEesti uudised 1. september 2015 10:34\nPÄÄSTEAMET TULETAB MEELDE: kooliteed alustaval lapsel tuleb õnnetuste vältimiseks silm peal hoida! (1)\nEesti uudised 1. september 2015 09:23\nkurb 1. september 2015 10:52\n... et selle liikluse rahustamisega hakkab kaasas käima jälle jõhker massiline trahvimine!


VEOTEENUS, muu, kuulutus 54306394 - Kuldne Börs\nID: 54306394, muudetud 05:30 10.02.2019\nVeo ja kolimisteenus 2009a kaubikuga. Kaubaruumi mõõtmed: pikkus 4m, kõrgus 1,9m,\nHindTartu linnas alates 17 euri tund, linnast välja kokkuleppel. Hind sisaldab ka abi laadimisel ja arvet. Reedeti sõidan marsuudil Tartu-Tallinn-Pärnu-Tartu. Vajadusel teen peatusi ja ka kõrvalepõikeid. Kellel midagi vaja vedada andke teada.\nHelistage ja lepime kokku


Mis on pahkluu artroosi diagnoosi taga? - Düsplaasia , Ravi lehtede kaseliidetega\nHaiguse ravi on keeruline, peaks olema uroloogi kontrolli all, kes. Kalkulaarse luumurdu sümptomid seisnevad kreeni paksenemises ja selle väljapoole keeramises, lameduse väljanägemises jalas. Putukahammustuste sümptomid - sügeluse, ärrituse, turse.\nSega lehed ja alkohol segatakse kokku ja jäetakse 1 nädal toatemperatuurile kuivas ruumis.\nKas on olemas loomulik viis vabaneda bursiitist?\nNiipea kui lehed teevad oma maagia, niisutage jalad sooja veega ja söögisoodaga. Kui need on imendunud, pühkige orgaaniline omatehtud pasta põletikulise ala kohal. Kandke puuvillaseid sokke, et imada ja lamada, kui ta oma tööd teeb. Massaaž oliiviõliga Kes oleks pidanud arvama, et tervisliku toidu tootmiseks kasutatav lahendus võib olla lahendus kõigile teie bursiitprobleemidele. Õige õli ja õrn armastuse ja hoolitsuse abil saate parandada vereringet ja suurendada varbade vere voolu.\nMassaaž põhjustab piiratud sünoviaalvedelikud, et hakata luude ümber liikuma, nii et liigeste valu Folk napunaited valu lihaste liigeste valu ole nõrgenev.\nVõta oliiviõli ja massaaž oma varbad ja laske jalgal 15 minutit iga kahe korra päevas. Te hakkate nägema, et põletiku suurus väheneb, kui liigsed ladestused lahustuvad ja liigesed söövad. Igaüks, kes kogu päeva seisab, mõistab, kui valus jalutuskäik võib olla bursiti põhjustatud tõsise stressi all.\nKui soovid tegutseda ilma ortopeedilise kirurgi kutsumata, proovige kõiki neid looduslikke abinõusid ja Teil on hea meel teie jalgadele tähelepanu pöörata.\nLehtlehtede liigeste ravi Artriit, artroos, osteokondroos, bursiit Ravi lehtede kaseliidetega tavalised haigused, mis vähendavad elukvaliteeti ja võivad põhjustada puude. Need haigused avaldavad ebamugavust, valu, liigese liikuvuse vähenemist, turse. Ebameeldivate sümptomite peatamiseks ja luu- ja lihaskonna haiguste ohtlike tüsistuste vältimiseks peate ravi alustama varases staadiumis.\nJa millised pillid raviks varikocele sisaldavad ravimid üldiselt olemas?\nSiis saate teha konservatiivseid meetodeid. Kompleksse teraapia osana saate kasutada rahvahooldusvahendeid, näiteks loorberile. See taim sisaldab kasulikke aineid, mis mõjutavad tervet keha. Lahe lehed liigeste jaoks kiirendavad koe regenereerimist, vähendavad põletikku, paistetust ja kiirendavad soolade eritumist.\nAga see tähendab, et loorber toob ainult kasu, peate teadma, Vigastuse ajal seda õigesti rakendada. Laureli tervendavad omadused Lehtlehtede liigeste ravi on rahvahoolduse fännide seas üsna populaarne.\nNende silmapaistmatu voldikute abil saate vabaneda lihas-skeleti süsteemi tõsiste haiguste ebameeldivatest sümptomitest. Loomulikult ei saa lahe lehed asendada traditsioonilist ravi, kuid haiguse algstaadiumis koos ravimitega, toitumisega, füsioteraapiaga võimaldab see taastada liigese normaalset funktsionaalsust. Laurel on efektiivne artriidi, osteoartriidi, podagra, osteokondroosi, bursiidi ja teiste haiguste korral.\nLaureli tervendavad omadused on tingitud rikkalikust kompositsioonist: Phytoncides hävitavad patogeensed mikroorganismid, nõrgestavad põletikulist protsessi. Tanniinid aitavad valu, põletikku, paistetust, soolade kogunemist liigestes, nende liikuvuse rikkumist.\nTänu oleiin- linool- palmitiinhappele, laurel neutraliseerib vabade radikaalide toimet, tugevdab immuunsüsteemi. Cineolom on võimas antiseptik, mida on pikka aega kasutatud põletikuliste haiguste raviks. Sipelg- ja äädikhapped inhibeerivad ka patogeensete mikroobide aktiivsust. See sisaldab vitamiine C, A, B rühma. Tehase kasutamine on juba ammu tõestatud, seega kasutatakse seda aktiivselt rahvameditsiinis ja ametlikus meditsiinis.\nLiigete raviks kasutatavate abinõude liigid Rahvameditsiinis kasutatakse liigespatoloogiate ennetamiseks ja raviks järgmisi vahendeid: Kõiki ülalnimetatud tööriistu saab kasutada kodus.\nRavimi Ravi lehtede kaseliidetega valik sõltub haigusest. Kuid ravi tõhususe suurendamiseks on soovitatav kasutada nii väliseid kui ka sisemisi vahendeid.\nLoorberi eemaldused Põletikulise protsessi, valu, liigeste puhastamise ja liikuvuse taastamiseks peate tegema kaheastmelise ravi. Kõigepealt rakendatakse loorberipõhiseid decoctiine, seejärel kaltsiumi sisaldavaid ravimeid, samuti kondrootoreid. See kiirendab kõhre padja taastamist. Keetmise tegemiseks valmistage emailiga pann.\nTäitke lehed veega, pange tulele ja kui keedetakse, hoidke veel 5 minutit. Abi Keetmine aitab vabaneda neerusid häirivatest eeterlikest õlidest. Seejärel eemaldatakse pott soojusest, kaanega kaetud, nii et puljong infundeeritakse.\nRanne Iidsetest aegadest saadik on looduslikke taimi kasutatud rahvameditsiinis erinevate tervisehäirete raviks. Vahtralehtedel on tervendavad omadused, mis on tuntud oma põletikuvastase tegevuse poolest. Terapeutiline toime saavutatakse tänu ainulaadsele biokeemilisele kompositsioonile: suur hulk antioksüdante ja vitamiine on vahtralehtedes kliiniliselt kinnitatud.\nKui mao hemorraagia oht suureneb, on võimatu kõike korraga juua. Ravikuur kestab 3 päeva.\nPärast 20 päeva möödumist esimese kursuse lõppemisest võetakse aine uuesti. Kuid enne seda peate puhastama sooled ja sapipõie. See on ravi esimene etapp. Teises etapis tuleb teha luude ja kõhre liigeste taastamine. Selleks võite võtta munakoori, mis on eelnevalt jahvatatud segistis või kohviveskis. Võtke pulber želatiiniga ½ spl.\nKursuse kestus on 4 nädalat, seejärel võetakse iga päev sama annusega kaltsiumi ja želatiini. Taimepõhine toode soodustab veresoonte laienemist, normaliseerib verevoolu, mistõttu liigesed puhastatakse lahe lehega. Seejärel nõrgeneb valu ja põletik. Kursuse ajal peaks patsient kohandama dieeti: on vaja loobuda praetud, rasvane, vürtsikas, soolane toit, suitsutatud liha, kiiresti riknev kondiitritooted.\nMesi aitab parandada puljongi maitset. Luude liigeste puhastamine toimub lihtsama keetmise abil: Täitke ½ puulehelehed ml veega.\nPange vedelik tulele, Ravi lehtede kaseliidetega minutit. Tõmmake vedelik välja ja valage see 4 tunniks termoseinasse. Seejärel jagatakse ravim mitmeks võrdseks osaks ja võetakse päeva jooksul.


Lähipäevadel suuri sadusid tulla ei tohiks (02.09.2014 12:59)\nKolmapäeval (3.09.) laieneb Norra merelt Skandinaavia põhjaaladele madalrõhkkond. Kuid Läänemere kohal tugevnev kõrgrõhkkond hoiab meie ilma peamiselt sajuta. Tuul on öösel nõrk ja muutliku suunaga, päeval puhub valdavalt edelast 2-8, Soome lahe rannikul puhanguti 12 m/s. Õhutemperatuur on öösel 3..8, maapinna lähedal võib 0°C lähedale langeda, meretuulega rannikul on sooja kuni 13, päeval 16..20°C.\nNeljapäeval (4.09.) katab kõrgrõhuala Balti riike. Ilm on kuiv. Puhub lääne- ja edelatuul 2-7, rannikul kuni 11 m/s. Edelavoolus lisandub soojemat õhku ja öine õhutemperatuur on 5..10, meretuulega rannikul kuni 15, päeval 18..20°C.\nReedel (5.09.) liigub üle Skandinaavia põhjatipu madalrõhkkond ja see lükkab kõrgrõhkkonna Läänemere äärest Venemaa poole. Kuid kõrgrõhkkonna servas püsib meie ilm ikka kuivana. Edelatuul tugevneb 5-12 m/s. Õhutemperatuur on öösel 7..11, meretuulega rannikul kuni 15, päeval 18..21°C.\nLaupäeval (6.09.) kõrgrõhuala mõju väheneb. Pilvi on enam ja kohati võib ka veidi vihma sadada, suurem on võimalus õhtupoolsel ajal. Tuul puhub läänekaarest. Õhutemperatuur on öösel 8..12, meretuulega rannikul kuni 15, päeval 17..21°C.\nPühapäeval (7.09.) liigub üle Skandinaavia põhjatipu järjekordne madalrõhkkond ja selle lohk võib ka Eestini laieneda ning vihma tuua. Edelatuul tugevneb 5-12 m/s, päevaks pöördub loodesse ja tugevneb rannikul puhanguti 17 m/s. Õhutemperatuur on öösel 7..12, meretuulega rannikul kuni 14, päevaks jõuab jahedam õhumass ja sooja on 14..17°C.\nEsmaspäeval (8.09.) suundub madalrõhkkond edasi Loode-Venemaale, aga selle lääneserva mööda liigub Eesti kohale hoogsajupilvi. Puhub võrdlemisi tugev lääne- ja loodetuul. Õhutemperatuur on öösel 6..11, meretuulega rannikul kuni 14, päeval 14..17°C.\nTeisipäeva (9.09.) öösel on tugevam kõrgrõhuharja mõju ja saju võimalus on väiksem. Loodetuul nõrgeneb. Õhutemperatuur on 3..8, maapinna lähedal võib alla 0°C, meretuulega rannikul on sooja kuni 12°C. Päeval jõuab Norra merelt järgmine madalrõhkkond Soome ja selle vihmapilvi võib ka Eesti kohale jõuda. Puhub võrdlemisi tugev lääne- ja loodetuul. Õhutemperatuur on 13..17°C.


LM2021E-SP 50 cm niidulaiusega iseliikuv muruniiduk - Ego Power+\nAvaleht Tootevalik Mowers LM2021E-SP 50cm Self-Propelled Mower\n50 cm niidulaiusega iseliikuv muruniiduk\nKoos 5,0 AH aku ja kiirlaadijaga\n50cm lai lõiketera sobib ideaalselt täpseks lõiketööks keskmise ning suurema pindaladega aedades. Niiduk on iseliikuv, käepidet saab reguleerida kolmele eri kõrgusele, mis tähendab, et see sobib hästi ka kalde all pindade hooldamiseks. 60L kogumiskott, teraskorpus, komplektis olev 5.0Ah aku ja kiirlaadija teevad sellest professionaalse tööriista.\nLM2021E-SP niiduk on oma harjavaba mootoriga vaiksem, kui bensiinijõul töötava mootoriga analoog ning ei erita töötades heitgaase. Seade on varustatud 50cm laiuse lõiketera ning iseveoga, mis tähendab, et see sobib ka suuremate ning ka kalde all pindade hooldamiseks. Niidukiga tuleb kaasa 5.0Ah aku, mis võimaldab niita kuni 700m2 ühe niidukorraga. Aku aitab taas täita kiirlaadija. Lõikekiirust reguleeritakse automaatselt, mis aitab saavutada vähemalt bensiinimootoriga sarnase võimssusteguri.\nLM2021E-SP kolm-ühes funktsionaalsus võimaldab sellega nii muru koguda, multšida kui ka küljelt väljutada. 6 niidukõrgust võimaldavad valida täpselt selle niidutaseme, mis hetkevajadustele kõige paremini vastab, seetõttu jääb niidutulemus alati muru toitev ja ka silmale ilus vaadata.\nVarustatuna teraskorpusega, saab kindel olla, et niidurõõmu jagub aastateks.\nLae Alla Kasutusjuhend 4084.89kb\nLM1701E 42cm Mower\nAB2000 - Mower Blade\nAB2001 - High Lift Mower Blade


Rahvatervise Akadeemia Toidutoksikoloogia - Rahvatervise Akadeemia\nKoolitajaInga Ploomipuu, MSc\nToimumisaeg17.11.2018 - 08.12.2018\nToidutoksikoloogia koolitusel saad teadmised, kuidas teha targemaid valikuid, et toidulauale jõuaks kvaliteetsem tooraine. Juttu tuleb keskkonnast ja pakkematerjalidest pärinevatest ning toidu kasvatamisel kasutatavatest mürkainetest ja nende jääkidest toidus. Räägime ka joogivee kvaliteedist, müko- ja mikroobitoksiinidest ning paljust muust. Igati praktiline koolitus nendele, kes soovivad oma tervise heaks teadlikumaid valikuid teha.\nToitumisnõustajad, toitumisterapeudid ja teised huvilised.\ntoksikoloogia ja toidutoksikoloogia põhimõisted;\ninfoallikad toiduga seonduvate probleemide kohta;\ntaimede ja seente endogeensed toksilised ained;\nkeskkonnast pärinevad mürkained;\ntoidu kasvatamisel kasutatavad mürkained;\ntoiduga kokkupuutuvatest materjalidest (pakenditest) lähtuvad mürkained;\ntoidu säilitamisel ja töötlemisel tekkivad ja kasutatavad mürkained, toidu lisaained;\nmükotoksiinid toidus, mikroobitoksiinid toidus;\nteab toidutoksikoloogia-alaseid põhimõisteid;\nmõistab mürkainete toiduainetesse sattumise viise;\nteab olulisemaid mürkainete gruppe toidus;\nteab toidus olevate mürkainetega kokkupuute vältimise ja vähendamise võimalusi ning oskab anda sellealaseid soovitusi;\noskab leida toidutoksikoloogia-alast teaduspõhist informatsiooni ja seda oma töös kasutada.\n26 ak tundi, sh 8 kontakttundi.\nInga Ploomipuu on pikaajalise õpetamiskogemusega lektor Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis, kus ta on tegelenud toksikoloogia ja keskkonnatervise teemadega üle 15 aasta. Inga omab magistrikraadi keemiahariduses ning on TÜ doktorant loodusteadusliku hariduse valdkonnas.\nkoolituse osalustasu on 75* € (EÕL ja ETNÜ liikmetele -5%).\nKorraldaja poolt on tagatud kohvipaus ning paberkujul koolitusmaterjalid. Osaleja saab tunnistuse 26 täiendkoolitustunniga.\nkoolitus toimub 17. novembril 2018 kell 10.00 – 13.15 ja 8. detsembril 2018 kell 10.00 – 13.15 TALLINNAS, RA Koolitused õppeklassis.\n*Registreerumine on avatud 12. novembrini 2018 või kuni kohti jätkub. Koht koolitusele on broneeritud peale osalustasu laekumist.


Vaatasin korra portaali tootlust 2011-2014 Eesti laenude osas, kui veel toibuti masust, olulist mõju ei leidnud. Pigem on just viimastel aastatel, ehk majandustõusu ajal 1-2% võrra tootlus vähenenud (ilmselt pigem väiksema intressiga laenamise tõttu). Püüan aru saada, kuivõrd mõistlik on Eesti inimestele laenamine praegusel ajal, kui majanduslangus on tulemas?\nKas keegi on põhjalikumalt analüüsinud, mis toimus eelmise masu ajal Omaraha laenude tagasimaksetega? Kas tagatisfondi müümise osakaal oli kõrgem, kui viimastel aastatel ja kas tootlusele oli mõju?\nÄripäev kirjutas, et 65 000 inimest võib töö kaotada.\nLoodame, et nii hullusti ei lähe. Kui aga mustad stsenaariumid hakkavad tõeks saama, siis tuleb neid “punaseid” hunnikus.\nEelmise masu ajal polnud Omaraha olemaski, mis analüüsi sa seal teed?\nOmaraha esimesi andmeid on näha 2011 aastast, siis olid ilmselt veel masu mõjud tunda.\nMasuaegseid lepinguid, mille mõju 2011 jälgida oleks saanud, siiski ei olnud. Ei olnud ka võlgade sundmüüki. Igaüks otsustas ise, mida müüa, mida mitte.\nÄripäev kirjutas, et 65 000 inimest võib töö kaotada.Loodame, et nii hullusti ei lähe. Kui aga mustad stsenaariumid hakkavad tõeks saama, siis tuleb neid “punaseid” hunnikus.\nTuleb juba praegu. Ise panin juba 2 nädalat tagasi investeerimise pausile. Mitte et tingimata ei julgeks, vaid äkki endal võib seda raha vaja minna.\nSiis oli pigem tunda seda, et asjad hakkavad paremuse suunas minema. Bondora alustas sarnaselt suht kriisi põhjast, kus laenu anti koguni kehtivate maksehäiretega inimestele. Alguses oli maksetega raskusi, aga taastumine oli ulmeliselt hea, sest töökohti tekkis pidevalt juurde ja palgad tõusid.\nKui ma võrdlen oma portfelli statistikat kogu portaali omaga, siis märkan olulisi erinevusi.\nHalbade laenude osakaal 4% vs 0,5%. Millest selline erinevus? Tagatud laenude suur osakaal (mul neid pole)?\nXIRR on kah portaalil parem kui mul, kui neid madala intressiga tagatud laene arvesse võtta, siis kuidas see võimalik on?\nToimub mingi ilustamine või teen ma midagi väga valesti (selles viimases kahtlen)?\nTundub, et see üleüldine lähebki alla tänu tagatud laenudele. Tavalaenud mul ka halbu 3.5%. Koos tagatud laenudega näitab 0.1% juba viimased pool aastat. Mis tundub ka kahtlane, kuna mul tagatud laene u. 50% portfellist.\nMul tootlus kukkus kivina juba märtsis, aprillis jäi samale madalale tasemele. Väljuda ei kavatse, hetkel reinvesteerimine peatatud, mai keskel jätkan.


Meie jõulud/Toomapäev ja jõulu ootus – Vikitekstid\nMeie jõulud/Toomapäev ja jõulu ootus\n←Kristuse sünniaeg ja selle kindlaksmääramine\nToomapäev ja jõulu ootus.\nToomapäev on nagu jõulu sissehelistav kirikukell. Toomapäeval algavad täiel hool jõuluettevalmistused. Hiius öeldakse, et sel päeval avab Jumal taevaväravad. Niisama kuuleb Hiius kõnekäändu:\nNuut hiivapulk viib jõulud.\nToomaga mõeldakse siin muidugi toomapäeva 21. detsembril ja Nuudiga nuudi- ehk hiivaknuudipäeva 7. jaanuaril. „Toores mees Toomas“ kannab rahvasuus veel mitu muud nime, nagu must Toomas, tahma-Toomas, nõgi-Toomas, aga ka püha Toomas, maajumal Toomas, Toone Toomas, katku Toomas ja katkujumal Toomas. Toomapäeva hüütakse ka nõgikukepäevaks, nõgikikkapäevaks, tahmapäevaks. Lapsed ootavad toomapäeva lauldes:\nTooma tuleku ja jõulutoomise soovi avaldatakse ka järgmiste sõnadega:\nMustjalas käisid toomapäeval „jõulutoomad“, kes meelde tuletasid, et kolme päeva pärast on jõulud. Neid külalisi kostitati õllega.\nToomapäev võib täie õigusega kanda musta Tooma, tahma-Tooma nime, sest sel päeval algab majades suur puhastamine, pühkimine, koristamine, küürimine. Kõik tolm, tahm, pühkmed koristatakse majast välja, isegi kerist puistatakse; kividelt puhastatakse tahm küljest ja katkiste kivide asemele pannakse uued. Pestakse ka pesu, küüritakse laudu, lühidalt — püütakse maja jõuluks täiesti seada korda. Magadiskotid viiakse õue, niisama magadisriided, kus neid tuulutatakse ja kus kottidesse uusi õlgi või heinu pannakse.\nToomapäeval pestud pesu saab hästi valgeks, kuna tooma- ja kolmekuningapäeva vahelise pesu külge pühib Toomas käed. Kõige niisuguse puhastuse pärast on tekkinud kõnekäänd, et toomapäeval „aetakse must Toomas välja“. On maja puhastatud ja koristatud, võib jõul oma valgusega sisse tulla.\nTartumaal kujutati vanasti musta Toomast isikuna. Võnnu kihelkonnas valmistati niisama Tooma kuju kui muil juhustel metsiku ehk hernehirmutise kuju. Tooma jaoks võeti vana ahjuluud, vana ree peris ja tahmunud, tolmunud kaltsukott. Ahjuluuast sai Tooma pea ja selgroog, kaltsukotist Tooma keha. Keha köideti ree perisega pealt kinni ja Toomas oligi valmis. Toomapäeval maeti Toomas maha. Haud oli varem valmis kaevatud. Toomapäeval võeti kratimoeline Toomas, kanti haua äärele, visati hauda, pillati mulda peale. Kardeti, et kui Toomast hoolsalt ei maeta, Toomas hauast välja poeb ja majad tahma, tolmu ja mustusse uputab. Aga kui mingisugune loom või inimene läks üle Tooma haua, pääses Toomas hauast välja tuppa edasi pidama tahma- ja tolmuvalitsust.\nHarglas kõneldakse Tooma kolmest mustast tütrest. Üks neist saab mehele toomapäeval, teine kolmekuningapäeval, kolmas tinnusepäeval. Mustade tütarde mehelesaamise järele valgeneb aeg.\nNoarootslased peavad toomapäeval „väikest jõulu“. „See oli nii suur püha, et sel ööl veskigi jäi iseenesest seisma. Nii püha see oli, et ühtki tööd ei saadud teha. „Väikest jõulu“ tunnevad soomlased ja skandinaavlased, eestlaste sekka see vanemal ajal ei tunginud. Soomlaste ja skandinaavlaste väike jõul ei lange ikka toomapäevale, vaid enamasti nädal või varem jõulueelsele ajale. Eestis tuletavad meie päevil koolide ennejõulused jõulupuud väikest jõulu meelde. Ometi ei ole Eestis veel viisiks saanud sel puhul väikse jõulu nime tarvitada. Venemaal pühitsesid tsaariajal Soomest ja Rootsist pärit olevad isikud väikest jõulu vana jõulu ajal, s. o. 12 päeva enne uut jõulu. Väiksegi jõulu ajal põletati jõulupuud.\nToomapäev nõudis vanasti enesele pühapäeva õigust; mõnesuguseid töid ei tohitud teha. Toomapäeval töötegijate kohta öeldakse: „Toomas tulivihane!“ Kord õmmelnud naine lapsele särki, hakanud seljas särki mõõtma; laps ajanud pea selga; nii jäänudki. Ketramine oli kõvasti keeldud; vokid peideti vanasti riiete alla või viidi kuhugi varjule ja jäidki sinna jõululõpuni. Karjas viidi vokid koguni põllule, vastasel korral kardeti pahu vaime. Risti ja Madise kihelkonnas lubati naiste näputöist kotinõelumist. Veskirattad ei tohi liikuda, — muidu müristab suvel palju.\nJõuluvorstide valmistamine langeb peaasjalikult toomapäevale, niisama jõuluõlle keetmine. Enne toomapäeva vaadati taevast; punane taevas ennustas jõuluvorstide õnnestumist. Mõnes kohas algas õlle valmistamine juba toomapäeva poole öö ajal, seega pimedas. Valitses ju usk, et võõras silm ei tohi näha jõuluõlle vee viimist, sest seesugusel puhul ei hakanud õlletegijate arvates õlu käärima. Toomapäeval käima pandud õlut tohiti juua alles jõuluõhtul. Saaremaal keeldi öösi tuld üles võtta kartes, et niisugusel puhul loomad palju lõõtsutavad. Tarvastus nõuti vanasti, et iga hurtsikut pirdudega valgustataks hingede eemalehirmutamiseks. Ülepea tekitanud hinged sel puhul seal kõige suuremat hirmu.\nToomapäeva paiku käis peremees veskil. Kui peremees viljakotid reele ladus, vaatas perenaine hoolsalt järele, et kottide suud oleksid ikka ree eesmise otsa poole. Kui suud oleksid ree tagumise otsa poole, kardeti, et teel kirikupapp vastu tuleb ja viljakotid ära võtab. Peale selle kardeti veel, et niisugusel puhul veskilt jõuluks jahu kätte ei saa.\nJõule oodatakse kaua; on nad ju nii-ütelda pühade pühad, ülemad kui kõik muud pühad. Kuuldakse sagedasti väidet: jõulud tulevad härgadega, lähevad hoostega. Ehk ka:\nTuleb kui härra (saks),\nistub kui isand,\nkaob kui kerjaja!\nVanemad inimesed arvestavad aegsasti: mardist kuus nädalat jõulu; lapsed aga arvestavad päevi. Jõulukuu alguses öeldakse Võrumaal: Jõulud on Riias! Öeldakse ka: Jõulud juba mäe taga! Jõulud juba kopli veeres! Jõulud värava taga! Jõulud ukse ees! Jõulud ukse taga! Võru pool arvatakse: talsipüha jo sendseperähn!. Puhjas öeldakse: Jõulud tulevad Ängo küla poolt, õlekood seljas.\nJõuaksid need jõulukesed,\nsiis saaks matsu moka peale,\nkinderkonti keele peale.\nToomapäevast peale algas majas eriline suur ettevalmistamine ehk etus jõulude vastuvõtmiseks; Pärnu-Jaagupis juba nädal enne jõulu. Kõige enam jõupingutust nõudvaks päevaks kujunes jõululaupäev, eriti naisväele. Juba kukelaulust tõusti üles, et jõulutöödega aegsasti jõuda lõpule. Peale igapäevaste tööde langes jõululaupäevale veel hulk ettevalmistustöid, kui neid varemini ei olnud tehtud. Põltsamaal toodi laupäeva hommikul juba pimedas metsast heinu koju, et suvel oleks ilus heinaaeg.\nKohati tapeti siga juba varemini, kohati alles jõululaupäeval, eriti kui põrsatapp tuli päevakorrale. Pärast seatapmist algas soolikate puhastamine, pudrukeetmine, vorstivalmistamine. Aga niisama sundis taga talu naisväge leivasõtkumine ja -küpsetamine. Ei unustatud ka anumate pesemist ja leelisega ja liivaga majariistade puhastamist, magadiskotipõhkude vahetust, ja kus laudpõrand olemas, mida vanasti ometi harukorral leidus, selle küürimine. Kõik need ja veel mõned muud tööd tegid naisväele kurja kubjast kogu jõululaupäeva.\nMeesväelgi tuli hoolitseda jõulude vastuvõtte eest. Hommikul vara mindi heinamaalt loomade jaoks heinu tooma, peale selle hoolitseti jõulukütuse eest, aga niisama kõige muu eest, mida jõuluajal tarvitati. Kõik tarvilikud ained pidid olema käepärast võtta, et kallil pühade ajal kohaletoomisega mitte aega viita. Sedaviisi kulus jõululaupäev toimingutes, nagu oleks ta tunnipikkune.\nPaldiski pool tarvitatud söögiajal tihti puunuge. Neid valmistatud laastudest. Enne jõulu teinud lapsed neid hoolsasti, sest vanadega ei arvatud sobivaks jõulusid vastu võtta. Peremehel oli igatahes lihalõikamisel terasnuga. Kahvliteks tarvitati sõrmi.\nEnne jõulu ja uusaastat pidi tingimata saunas käidama. Ridalas näit. arvati, et muidu jäädakse kogu tulevaks aastaks roojaseks. Lõuna-Pärnumaal käidi kohati juba toomapäeval või paar päeva enne jõulu saunas, mujal kohati jõulureedel, nagu Pärnu-Jaagupis, Pilistveres, Pühalepas. Varal keeldi laupäeval käia. Üldine saunaskäimisaeg langes ometi jõululaupäevale. Aga selgi päeval vaheldus aeg hommiku, lõuna ja õhtu vahel. Abjas pandi vihtlemise jaoks ahi küdema, kui kukk teist korda laulnud; valge valul pidid kõik perelised juba vihelnud ja puhtad riided selga pannud olema. Lääne-Nigulas pidi koidul viheldama; veel varemini, kell 12 öösi viheldes võidi tulevast peigu või pruuti näha. Mustjalas arvati, et vaja enne jõuluõhtut vihelda; kui lõunaks kell 12 ei tulda vihtlemiselt tagasi, jäädakse hiljaks suviste töödega. Paljudes kohtades nõuti, lõunaks oldagu vihtlemisega valmis. Vormsis ja Reigis määrati vihtlemis-ajaks kell 1. Saardes pandi lõuna ajal saunast tulles pühapäevarõivad selga. Vändra pool ei mindud tulevalgel enam sauna, sest nii hiline saunaskäik ei tähendanud head. Sauna mindi ometi pärast õlgede toomist.\nLeidus ka kohti, kus alles jõuluõhtul sauna mindi ja pärast vihtlemist kohe jõulused puhtad rõivad selga pandi, mida päevaajal tööd tehes oleks võidud kuidagiviisi määrida. Teisal ei viheldud sellepärast õhtul, et kardeti, vanapagan võiks õhtul vee vereks, isegi Jeesuse vereks moondada. Ennast hästi puhtaks pesijast arvati Toris, et sellele ei tulevat aasta jooksul kurje mõtteid.\nViimase vihtleja äratuleku järele visati kerisele leili ja vaadati, kas veel pesuvett olemas, sest inimeste äramineku järele arvati veel vaime, hingesid vihtlema tulevat, Lõuna-Eestis aga Maarja oma last pesema.\nMingisuguse ainult korra mulle silma puutunud, seega kahtlase teate järgi pidi sauna minnes kaks särki kaasa võetama, üks enese, teine saunas asuva vaimu jaoks. Särgi saanud vaim arvati inimest kogu aasta kaitsvat kõige kurja eest; ei antud särki, võis mitteandja kogu aasta halba loota.\nRäpinas löödi saunast lahkudes lävesse rist ja öeldi: „Maarja astku asemele, Joosep jäägu jälile!“\nAntslas täideti jõuluks veepanged, et vesi edaspidi otsa ei lõpeks.\nLihula pool tõusti jõululaupäeva hommikul varakult üles ja riietuti võidu; kõige virgem riietuma on kogu suve tööle virgem ja usinam. Riietuse järele jooksid noored võidu ahjuesisele kivile, kus siis karates lauldi:\nKivi kindus, pae paksus,\nkõik pastlad paksuks!\nNiisugune kivile jooks ja laul loodeti tegevat pastlad tugevaks ja vastupidavaks.\nMõnes kohas Võrumaal pesti jõululaupäeval pesu, et linad hästi pikad kasvaksid.\nJõululaupäeval lõpetati töö aegsasti, paljudes kohtades poole päeva ajal, Väike-Maarjas kella 12 ajal, Ristil lõuna kella 1 ajal, Hallistes, Abjas kella 3 ajal, Märjamaal aga kella 6 ajal. Kella 6 ajal oli õues igatahes raske tööd teha.\nÜlepea jäeti jõululaupäeval tegemata kõik tööd, mis jõuludega kuidagi ühenduses ei seisnud.\nPärnu pool tehti lastele jõulude saabumine teatavaks Kristuse tulemise pühaga. Neli nädalat Kristuse tulemise aega pidasid vanemad suures aus: loeti sagedasti Kristuse tulemise laule ja pühapäeviti jutlust. Lapsed pidid sel ajal eriti sõnakuulelikud olema, suuremad lapsed lugema ja laule pähe õppima. Laste tähtsamaks tööks arvati enne jõulu toa valgustamist: põlevat pirdu ahjulõukas pidi sagedasti „nuuskama“, s. o. põlenud sütt maha murdma ja otsalõpnud pirde uute vastu vahetama. Enne tulemis-aega hoolitses valguse eest vahel ätt või memm; nüüd võisid nad paremini valmistuda kalli aja vastu. Kui lapsed muutusid hooletuks, juhiti nende tähelepanu kukkedele ja kanadele, kes kalli aja pärast enam rõõmustuvad ja kõõrutavad ning Taevaisale tänu avaldavad, kes Jeesuslapse kinkinud; nii peavad, öeldi, lapsed nüüd sõnakuulmisega Jeesuslast rõõmustama.\nLastele öeldi, et jõulud tulevad valge hobusega. Lapsed käisid tihti õues valge hobusega möödasõitjat vaatamas, lootes, et see ehk toob juba jõulud. Juhtus tütarlaps möödasõitvat valget hobust nägema, pani ta käe juustele, et juuksed pikaks kasvaksid.\nJõuluks esitatakse lastele tihti küsimus: kas mõistad lugeda? L.-Nigulas viiakse lapsed jõululaupäeval sauna, kus pahad saavad vitsu. Laisad lapsed kartsid vanasti jõulu tulekut. Vallatuid ja lugema õppida mittetahtvaid lapsi ähvardati jõuluks panna sealauta. Ähvardati küll, aga harva pandi. Kõigiti avaldas ähvardus laste kohta oma jagu mõju: sealauta minemiseks puudus igaühel himu. Keilas räägitakse, seal söönud kord siga lauta viidud väikse lapse ära.\nMitteõppijaid ja vallatuid pandi märssi sõlmi tallama. See sündis nii: märss või karss riputati jõuluõhtul rehe lakke, märssi külimitt ja poiss külimittu tallama. Ümmargune külimitt hoidis märssi lahti, poisi raskus vajutas sõlmed kõvasti kinni. Kolga-Jaanis pandi lugema mitte õppinud lapsi jõuluõhtul ahjunurka, luud peos.\n↑ EVR 24, 12.\n↑ Eisen, EM II 50; Kallas, KrMr 76.\n↑ E 8° 6, 93.\n↑ E V 57.\n↑ E 65353.\n↑ H II 17, 318.\n↑ E 23570; Eisen, EM II 51.\n↑ H IV 3, 951 (3).\n↑ ERA, Rootsi I, 194.\n↑ E 29566 < Võrumaa.\n↑ E 65472 (4).\n↑ EVR 29, 93 (4).\n↑ E 75627.\n↑ E 8° VIII, 7.\n↑ EKS 4° 5, 345 (16).\n↑ H III 25, 168 (13).\n↑ E 65969 (1) < Tallinna.\n↑ E IX 47.\n↑ E 64425.\n↑ E 75400.\n↑ E 75780.\n↑ E 74485.\n↑ E 65317.\n↑ E 67925.\n↑ E 65368 (4).\n↑ E 65161 (1).\n↑ E 65432 (3).\n↑ E 65437 (1).\n↑ E 75180.\n↑ E 65133 (4).\n↑ E 65300 (3).\n↑ E 65141 (1).\n↑ E 65413 (1).\n↑ E 65233 (1).\n↑ E 67995.\n↑ E 65070 (2) < Halliste; E 72610.\n↑ E 65911.\n↑ E 8° 6, 17.\n↑ E 68463 < Valga.\n↑ E 72778.\n↑ E 71595.\n↑ E 68420.\n↑ E 65342 (1).\n↑ E 75224.\n↑ E 68057.\n↑ E 67708.\n↑ E 65209 (1).\n↑ E 65849 (1).\n↑ E 65299.\n↑ E 67732.\n↑ E 70812 < Tartu.\n↑ E 75067.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Meie_jõulud/Toomapäev_ja_jõulu_ootus&oldid=24795"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:53, 21. detsember 2014.


Laasile ja Toobalile taasvalimine saadikupuutumatust ei taasta | Õhtuleht\nLaasile ja Toobalile taasvalimine saadikupuutumatust ei taasta (32)\nLAASI JA TOOBAL TAAS PLATSIS: Mida valusamini kohus karistab, seda rohkem rahvasm armastab (ei kehti ainult Keskerakonna liikmete suhtes).Foto: Teet Malsroos\n2014. aasta märtsis otsustas riigikogu õiguskantsleri ettepanekul võtta ära saadikupuutumatuse keskfraktsiooni kuulunud saadikutelt Priit Toobalilt, Lauri Laasilt ja Urbo Vaarmannilt.\nOktoobris mõistis Harju maakohus Toobali ja Laasi süüdi eraviisilises jälitustegevuses ja sõnumisaladuse rikkumisele kihutamises ja mõistis neile tingimisi vangistuse. Kohtuotsus on edasi kaevatud ja järelikult veel ei kehti.\nÄsja olid riigikogu valimistel mõlemad tingimisi vangid taas edukad.\nLauri Laasil õnnestus saada 407 häält Tallinna Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosas, millest piisas Toompeale pääsemiseks, nagu ka Priit Toobali häältearv Järva- ja Viljandimaal – 1045.\nUrbo Vaarmann sai Jõgeva- ja Tartumaal 431 häält, kuid jäi riigikogu ukse taha ning võib nüüd piinlikkustundeta edasi kohtus oma õigusi kaitsta.\nLaasi ja Toobal kaebasid 2014. aasta detsembris Harju maakohtu otsuse edasi ringkonnakohtusse.\nKuid: kas nüüd ikka kehtib riigikogu eelmise koosseisu otsus, mis avas tee kahe tuntud keskerakondlase süüdimõistmisele esimese astme kohtus või tuleb taasvalituks osutunud mehed veel kord kindluse mõttes saadikupuutumatuseta jätta?\n"Riigikogu kantselei hinnangul piisab sellest, et eelmine koosseis langetas otsuse ja uus koosseis ei pea seda hakkama uuesti otsustama," selgitab parlamendi kommunikatsioonjuht Urmas Seaver, andes mõista, et valimistel Laasile ja Toobalile osutatud rahva usaldusest ei piisa paraku saadikupuutumatuse tagasisaamiseks.\nKohus Urbo Vaarmanni üle venib nagu kummipael\n3. märts 2015, 12:14\nSven Mikser: sotsid ei näe võimalust valitsuskoostööks EKREga\nJuku 21. aprill 2015, 07:26\nsiga elmar 4. märts 2015, 15:01


Vaakumpumba tohusus liikme suurendamiseks, Suurendada peenise tundlikkust liige\nVaakumpumba tohusus liikme suurendamiseks. peenise laienemise tehnikad video tasuta - Kuidas peenist suurendada?\nNeed meetodid võimaldavad erektsiooni pikendada neil meestel, kes on varem täheldanud probleeme tugevusega. Mööblitööstuses, kus suurte gabariitidega ning raskeid tahvleid või uksi peaks tõstma mitu inimest, saab tõstetoruga vaakumtõsteseadet kasutades need õigele kohale ühe inimese kergete liigutustega. Hüdraulilised pumbad on täiustatud pump peenise suurendamiseks ja potentsi parandamiseks.\nPeenise laienemise vahendid: pillid, rahvapärased meetodid ja välised preparaadid meestele Suukaudsed ravimid peenise organite vahetamiseks on tänapäeval väga populaarsed, kuna need ei nõua peenise füüsilist ega kirurgilist stimulatsiooni. Peenise laienemise pillide toimemehhanism on parandada elundi vereringet, suurendada potentsi ja suurendada tundlikkust.\nVeelgi enam, enamik ravimeid stimuleerib inimese reproduktiivset süsteemi ja küllastab keha kasulike ainetega. Selliste pillide tootjad lubavad peenise kiiret suurenemist, pikaajalist vahekorda ja paremat ejakulatsiooni kontrolli. Preparaatide koostis sisaldab peamiselt looduslikke koostisosi, mis muudab need inimestele ohutuks.\nVälise kasutamise vahendid Peenise kiireks suurendamiseks mõeldud väliste ravimite hulka kuuluvad igasugused salvid, geelid ja kreemid. Omakorda võivad need olla järgmistest sortidest: Tööriistad liikme kiireks suuruse muutmiseks. Tavaliselt rakendatakse neid vahetult enne vahekorda, kuna sellised ravimid hakkavad toimima 5 minuti pärast.\nTähendab elundi laiuse ja pikkuse pikaajalist suurenemist. Esimesed nende kasutamise tulemused on märgatavad alles pärast salvide kasutamist mitu kuud.\nSamal ajal jäävad saavutatud tulemused mehele kogu aeg. Abiefektiga preparaadid. Need suurendavad muude meetodite tegevust.\nMillist ettevõtet valida Tänapäeval on peenise suurendamiseks mõeldud ravimite valik väga lai, mistõttu pole keeruline segadusse ajada erinevate vahendite valikul. Taasiseseisvunud Eestis sai H. Ligist Saarlasena lõi kaasa Saarte Klubis ning oli Saarte Instituudi loomise eestvedaja. Diplomid males, suusatamises jt aladel tema isikuarhiivis annavad tunnistust H. Ligi huvist spordi ja sportimise vastu.\nTee liige paksenemine operatsioon Kurganinsk.\nKuidas suurendada peenise ei ole kirurgiliselt. Kui olete teinud ühtegi õppeliigis otse teemaks peenise toidulisandeid tead, et toidulisandeid ei saa üksinda suurendada mõõde peenis. Siiski MaleExtra varustab midagi pigem üks-of-a-tüüpi: kaksik süsteem, mis ühendab tugev veel loomulik peenise suurendamise tablette usutava samuti proovitud peenise laienemist ravi programmi. Põhiseaduse Tüüpiliste ettevalmistuste tegemise põhimõte liikme suurendamiseks Salv pikendab peenist, suurendab pea tundlikkust, parandab erektsiooni kvaliteeti.\nSuurendada võib vaagnapõhja lihaseid ja vähendada peenise ümber rippuvat nahka, tõmmata see rohkem pingule - tekib illusioon pikemast peenisest. Vasta Tsiteeri Kalle Võttes arvesse ravimiohutuse riskihindamise komitee hindamisaruannet epinastiini perioodiliste ohutusaruannete kohta, on teaduslikud järeldused jär gmised. La Tene on Tene Laulu poolt asutatud esoteerika-teemaline butiik, mille peamiseks temaatikaks on poolvääriskivid ehk kristallid, nende spirituaalse energia tutvustamine, lisaks ka teiste spirituaalsete teemade tutvustamine.\nParim viis suurendada meessoost liige; tasuta; Katun isoclene. Lähedus koogid izobrazheniem chelena. Vastas dr Margus Punab Ei saa küsimusest aru! Loe edasi. Suurendamine ja peenise cm. Selleks, et saavutada positiivseid tulemusi ja saada tõeliseks macho, siis tuleb lihtsalt nautida seda võimalust. Vaakumpump saab oma toite vooluvõrgust või seadme sisse paigutatud akult.\nVaakumseadet kasutades jääb ära vajadus tõstetraaversite, troppide, betooni sisse valatud tõsteaasade jms järele. Vaakumtõsteseadmete eelis teiste kraanade ja tõstukite ees on seegi, et tõstmisel ei kahjustata detaili pinda. Kuid selleks peate pikendusjuhet kandma umbes aasta.\nOperatsiooni näidustuseks võib pidada püstises olekus peenist, mis on lühem kui 10 cm. Kuidas tehakse peenise suurendamise operatsiooni Peenise laienemise operatsioone on kaks. Enne pumba kasutamist on soovitatav kubemekarvu raseerida või lühendada. Munandikotti ei soovitata määrida, vastasel juhul võib see ka pumba sisse tõmmata. Esimene seanss ei tohiks kesta kauem kui viis minutit; suuri koormusi ei tohiks kohe rakendada.\nKuded peavad vaakumiga kokku puutuma, sest muidu võivad tekkida verevalumid. Tuleks meeles pidada kõige olulisemat toimimisreeglit: kui pumbaga treenimise ajal tekib ebamugavustunne, valu, kipitus, tuleks need Vaakumpumba tohusus liikme suurendamiseks lõpetada.\nPärast lühikest puhkust saab protseduuri jätkata, peenist kõigepealt masseerides. Mida pikemad on seansid, seda kauem peaks ülejäänud olema pärast neid.\nAega peate lisama järk-järgult, te ei saa kohe rõhku oluliselt vähendada. Need juhised aitavad teil vältida ebamugavusi ja muid komplikatsioone. Millal on soovitatav kasutada vaakumpumpa Enamasti on seda tüüpi meestele mõeldud kaubast huvitatud need, kes pole oma peenise suurusega rahul või on mures tugevuse vähenemise pärast.\nKuid pumba regulaarseks kasutamiseks on ka meditsiinilisi näidustusi. Pärast prostatektoomiat - eesnäärme operatsiooni - täheldatakse sageli peenise lühenemist, erektsioon muutub nõrgemaks. Regulaarsed pumpamisharjutused võivad aidata säilitada peenise suurust ja taastada tugevad pikaajalised erektsioonid.


Eesti Muuseumiühing korraldab 30. märtsil 2017 muuseumitöötajate koolituse „Väärtuspakkumine tootearenduses. Paketeerimine kui abistav tööriist“. Koolitab Ülle Puustusmaa (BDA Consulting OÜ).\nKoolituse raames arutletakse, kuidas paremini mõista oma külastajaid, nende ootuseid ja vajadusi. Räägime sellest, kuidas kujundada väärtuspakkumist ning korraldada organisatsiooni teenuse väljaarendamise ja teenuse osutamise protsesse sihtgrupi vajadustele vastavaks. Koolituse taustaks on teenusedisaini ehk kliendikogemuse disaini metoodika, mille oluliseks põhimõtteks on teenuste ja toodete arendamisel lähtumine inimeste reaalsetest vajadustest ja motivatsioonist. Koolitus sisaldab praktilisi harjutusi, mis toetavad käsitletavate teemade mõistmist.\nÜlle Puustusmaa on BDA Consulting OÜ partner ja vanemkonsultant, turismi- ja teenusedisaini ekspert, koolitaja. Ta omab töökogemust nii avalikust, era-, kui mittetulundussektorist, on nõustanud paljusid regionaalseid ja valdkondlikke strateegiaid, arengukavasid, turundusplaane ja atraktsioonide kontseptsioone, teostatavusanalüüse, äriplaane, teenusedisaini projekte, olnud paljude arendusprojektide algataja nõustaja, elluviija. Ülle kokkupuude turismivaldkonnaga on juba paarikümne aasta pikkune ja see valdkond on huvipakkuv tänini. Turismiatraktsioonidega, sh muuseumidega seonduvalt on Ülle Puustusmaa nõustanud tootearenduse, sihtgrupipõhise väärtuspakkumise, teenusedisaini, ja suuremahuliste investeeringutega seonduvaid arendusprojekte.\nKoolitus toimub Eesti Ajaloomuuseumi Suurgildi maja eksperimentaariumi saalis kell 14.00–16.30.\nOsalejate arv on piiratud. Palume registreerida alloleva vormi abil.\nKoolitus on muuseumiühingu liikmetele tasuta, mitteliikmetele on tasu 5 €, mis tuleb kanda Eesti Muuseumiühingu arveldusarvele SEB EE691010052037346005 või Swedbank EE832200221057022917 märksõnaga „koolitus“ hiljemalt 27. märtsiks 2017.\nLisateave: Dagmar Ingi\ntel 5345 3280


Mida teha? 14.01.02 / Psühholoogia\nTahaksin saada niiväga seda, mida kunagi ei saa. Nimelt last. See teeb väga haiget. Mitte miski ei tundu enam tähtsana, mul on täiesti ükskõik, mis ümberingi toimub. Ei suuda mõtteid viia eemale sellelt, et olen elus läbi kukkunud, tunnen ennast saamatuna. On tunne, et kõige tähsam kordaminek elus on lapse saamine. Igatsus tema järele on nii valus. Saamatuna tunnen sellest hoolimata, et tegelikult ei ole see minu viga, miks me mehega last ei saa. Viga on mehes, kuid see polegi tähtis kelles, sest lõpptulemus on ikka üks. Oleme elanud nii juba palju aastaid. Olen muutunud väga närviliseks, ütlen halvasti, ei taha midagi teha ega minna, tööl on veidi kergem, kuigi ega sealgi ei vabane sellest lõputult närivast pingest.Kardan, et rikun omavahelised suhted mehega. Kus leida abi ja mida teha? Kas ongi võimalik muuta oma suhtumist ja leppida lastetusega? Minule näib see nii võimatuna, tundub, et elu lõpuni piinab see väga. kuigi pidi ju olema võimalik leppida igasuguste asjadega?\nNagu ma Teie kirjast aru saan, ei ole teil võimalik saada lapsi kuna mehel on teatud eripära või lapse saamist takistav probleem. Kuna Te soovite väga last saada, siis tuleks mehega koos läbi arutada kõik lapse saamise võimalused: kunstlik viljastamine, spermadoonor, lapsendamine on need, mis mul esimesena pähe tulevad. Kui kõik võimalused on Teie jaoks mingil põhjusel välistatud ja te olete otsustanud lastetusega leppida, siis saaksite te kindlasti abi psühhoteraapiast. Praegu tundub, et lapse teema on muutunud Teie jaoks kinnismõtteks ja tekitab tõsiseid emotsionaalseid probleeme. Soovitan leida psühhoterapeut, kellega saaksite kõiki võimalusi kaaluda ja õppida, kuidas oma mõtete ja tunnetaga paremini toime tulla.


MÜÜRIHAAMER SUKI 600G BERLIINI TÜÜP ERGONOOMILINE KÄEPIDE - Tööriistad - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Kahekomponentne ergonoomiline käepide.\n• Berliini tüüpi haamer.\nSuki müürihaamer on koguraskusega 600 g. Tegemist on Berliini tüüpi müürihaamriga. Haamril on kahekomponentne ergonoomiline käepide ning on valmistatud roostevabast terasest.\nTootja tootekood 1800273\nhttps://www.bauhof.ee/et/tooriistad/muurihaamer-suki-600g-berliini-tuup-ergonoomiline-kaepide-581837 4330151 MÜÜRIHAAMER SUKI 600G BERLIINI TÜÜP ERGONOOMILINE KÄEPIDE https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/5/8/581837_D1.jpg 12.17 15.79 EUR InStock /Kõik tooted/Tööriistad /Kõik tooted/Tööriistad /Käsitööriistad /Kõik tooted/Tööriistad /Käsitööriistad/Müüritööriistad /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Segud ja tarvikud /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Segud ja tarvikud/Müüritööriistad • Müürihaamer roostevabast terasest. • Kahekomponentne ergonoomiline käepide. • Berliini tüüpi haamer. • 14-päevane tagastusõigus Suki müürihaamer on koguraskusega 600 g. Tegemist on Berliini tüüpi müürihaamriga. Haamril on kahekomponentne ergonoomiline käepide ning on valmistatud roostevabast terasest. add-to-cart 1 tk 30% 12,17\nMÜÜRIHAAMER SUKI 600G BERLIINI TÜÜP ERGONOOMILINE KÄEPIDE on lisatud ostukorvi


Talverõõmude päev! – PÄRNUMAA KURTIDE ÜHING\nPosted on 24. veebr. 2017 9. nov. 2019 by admin\nIga-aastasel Talverõõmude päeva üritusel 24.veebruaril saime kokku SEB hoone ees ja parklas. Samal päeval tähistasime ka Eesti Vabariigi 99.aastapäeva.\nKohale tuli 23 PKÜ liiget ja kohale tulid ka emad-isad beebivankritega.\nVabariigi sünnipäevaks kingiti meile ilus päikesepaisteline ilm. Tuul oli veidike vali, aga tuju oli kõigil hea.\nPKÜ esimees Andrus Siig teatas, et ta eelmisel päeval just mõtles halva ilma peale. Lumi sulas kiiresti ära ja tänavatel-teedel oli palju vett. Aga täna hommikul välja vaadates oli meeldiv üllatus – ilm oli mõnusalt külm. Ta tegi ettepaneku minna jalutama Pärnu jõe äärde. Pärnakad olid igati nõus ja siis asutigi jalutuskäigule.\nPärnu jõe ääres selgus, et kalda ääred on vesised ja jääle minna ei saa. Otsustati mööda Jaansoni jooksurada edasi jalutada, et jõuda Port Arturi ja endise REV autoparkla juurde. Sõime seal sooja lihapirukat ja jõime kuuma teed.\nPärast kehakinnitust üritasime leida kohti, kust saaks jää peale minna. Seekord oli meil õnne. Tegime seal mõned pildid mälestuseks. Samal päeval oli jõe peal palju kalamehi ja toimusid motorataste jääraja võistused.\nToredat Eesti Vabariigi aastapäeva!