Online spil sammenlignet med odds på fodbold – Hvor dine chancer for gevinst er størst | PLBOLD.DK\nOnline spil sammenlignet med odds på fodbold – Hvor dine chancer for gevinst er størst\nTidligere var det sociale samvær en langt større del af det at indgå væddemål og at spille. Man kan forestille sig en stamme af Homo rhodesiensis, for cirka 130.000 år siden vædde på, hvem der skyder og dræber mammutten. Efter væddemålet var lavet, og prisen aftalt, var mændene uden tvivl meget mere engagerede i deres jagt. Med andre ord, var det altså en gruppeaktivitet.\naf: Sponsoreret materiale\nI dag har langt de fleste adgang til internettet, hvilket har resulteret i, at spil og betting nu primært er blevet noget, man gør hjemmefra ved brug af sit tastatur og sine statistikker. Det er blevet en enkeltmandspræstation og drejer sig hovedsageligt om at vinde penge.\nSikker gevinst ved oddsning?\nMange vil påstå, at oddsning på fodbold er baseret på viden og ikke held. I så fald, ville der så ikke være mange flere, der vandt?\nDer er utrolig mange ting, som ikke kan kontrolleres, og mange informationer, som ikke er tilgængelige for offentligheden. Det mest nærliggende eksempel er en skade, som bliver hemmeligholdt for pressen. Et andet er en målmand, der har en dårlig dag, uden nogen særlig grund. Dette kan ske for alle og dermed falder hele den vidensbaseret strategi til jorden.\nSpil på fodbold er en alvorlig sag\nMange er overbeviste om, at de netop denne gang har oddset på de rigtige fodboldresultater og derfor vil vinde den helt store gevinst. De holder omhyggeligt styr på hjemme- og udekampe. Før hver kamp er de overbeviste om, at gevinsten er sikret. De har den insider-viden, som ingen andre har.\nDe føler sig sikre på, at deres viden og evner giver dem en fordel, og at de derved vinder den eftertragtede gevinst. De kender deres hold og deres historier, har god viden om spillerne, deres helbred, temperament, styrker og svagheder.\nDette er endda, før vi overhovedet har talt om spilstrategier. De har styr på back & lay, double-chance og handicap . Alt sammen med ét formål: Bedre kontrol over deres odds og chancer for at vinde.\nEr online spil udelukkende baseret på held?\nI modsætning til oddsnig på fodbold, er det en almen opfattelse, at spil på nettet er baseret alene på held, og at man dermed ingen indflydelse har på, om man vinder penge eller ej.\nNår man spiller Blackjack, kan man tælle kort, og i Poker kan man aflæse ansigtsudtryk. Når det gælder spilleautomater, er alt man kan gøre at trykke på knappen og krydse fingre.\nNår man bruger spilleautomaterne hos Simba Games, trykker man på spin og følger med indtil hjulene stopper. Dette er dog ikke hele sandheden. Man kan for eksempel vælge, hvor mange rækker man ønsker at spille på og for hvor stort et beløb. I et enkelt spil kan man spille for 10 øre på en enkelt række eller 50 øre på 20 forskellige rækker. Det ændrer allerede chancerne betydeligt. Gør det ikke?\nVinderchancer ved brug af spilleautomater?\nDet er korrekt at online-spillemaskiner er chancebaserede. På trods af at denne form for spil oftest afhænger af held, ser det dog noget bedre ud med chancerne, når man tager fleksibiliteten, den høje tilbagebetalingsprocent samt alle goderne i betragtning.\nDog har kasinoer på internettet en gennemsnitlig tilbagebetalingsprocent på 91 %. Dette betyder ikke, at du personligt er garanteret en gevinst på 91 % af dine penge uanset, men derimod at 91 % af den totale indsats tilbagebetales til spillerne. Mange er i forbindelse med online kasinoer stødt på udsagnet: ”New slot sites, no deposit bonus” Dette betyder, at man som velkomst får rigtige penge at spille for, uden at oplyse kreditkort-informationer. Man får altså penge kvit og frit og får samtidig også chancen for at vinde flere. Også apps med spilleautomater til mobilen, belønner brugerne med forskellige former for bonusrunder og andre goder.\nØnsker du at tjekke nye hjemmesider med online-spillemaskiner, kan du på Slot Spinners finde anmeldelser af de mest populære.\nEt spil alle kan vinde\nHvilken af de to spiltyper der giver de bedste forudsætninger for at vinde den helt store gevinst, er umuligt at sige med sikkerhed.\nNår det kommer til de videns- og chancebaserede spil, er der helt tydeligt ikke et entydigt svar.\nKombineret XI: Det ultimative Arsenal- og Chelsea-hold 18.01.2019 22:47\nBLOG: Nu kommer Tottenhams transfer 18.01.2019 20:44\nSolskjær-effekten? Agent bekræfter ny Martial-kontrakt 18.01.2019 20:41\n18.01.2019 22:47Kombineret XI: Det ultimative Arsenal- og Chelsea-hold\n18.01.2019 20:45Fodboldens religion og Liverpools kult\n18.01.2019 20:44BLOG: Nu kommer Tottenhams transfer\n18.01.2019 20:41Solskjær-effekten? Agent bekræfter ny Martial-kontrakt\n18.01.2019 20:36Spilforslag til Premier League: Flere mål i Marcus\n18.01.2019 19:24Officielt: West Ham-talent forlænger til 2025\n18.01.2019 19:20Spilforslag til Premier League: Tre alternativer singler til 23. spillerunde\n18.01.2019 19:03Smuk gestus: Mata møder op til træning hos 12-årig pårørende dreng\n18.01.2019 18:32Medie: Ligue 1-bomber har bestået lægetjek i Cardiff\n18.01.2019 18:20Benjamin Mendy ikke langt fra tidligt comeback\n18.01.2019 18:05Premier Leagues ældste spiller skal stå mod Liverpool\n18.01.2019 17:18Et skadesmirakel? Klopp afslører opløftende nyheder til Liverpool-fans\n18.01.2019 16:57Øget spilletid og flere penge: Chelsea regner med at holde på Hudson-Odoi\n18.01.2019 16:35Klopp regner med snarligt comeback til Oxlade-Chamberlain\n18.01.2019 16:17Legenden vender tilbage: Starter på banen mod Liverpool\n18.01.2019 16:00Kina-skifte i vente? Arnautovic fravalgt til West Ham-truppen\n18.01.2019 15:4710 Year Challenge: Sådan ser PL-klubbernes stærkeste opstilling ud\n18.01.2019 14:38Er Juventus-aftale på plads? Én anden klub er inde i billedet til Ramsey\n18.01.2019 14:05171 milioner kroner billigere: Moratas skifte til Atlético Madrid nærmer sig\n18.01.2019 13:39Tysk avis: Dortmund-træner bliver ny Huddersfield-manager\n18.01.2019 13:19Alvorlig konkurrence til Chelsea: PSG byder på argentinsk midtbanespiller\n18.01.2019 12:48Glem det, Fellaini: Du bliver i Manchester United\n18.01.2019 12:25Konkurrent til Zohore: Cardiff lejer angriber i Everton\n18.01.2019 12:10Leicester sælger forsvarsspiller til Championship-klub\n18.01.2019 12:01Endnu dansker til PL? Tidligere AaB'er i søgelyset hos danskerklub\n18.01.2019 11:43Transferoverblik: Januarvinduet 2019\n18.01.2019 11:19Solskjær: Alexis nærmer sig comeback\n18.01.2019 11:10Leicester forlænger med alsidige Albrighton\n18.01.2019 10:52Independent: Spurs kigger på Kane-alternativ i Spanien\n18.01.2019 10:23Milliarder af kroner: Disse 20 klubber har de største lønchecks i Europa\n18.01.2019 09:59United og Chelsea vil hente nutidens og fremtidens back i Palace\n18.01.2019 09:40United vinder transferduel: Slog Juventus og PSG i kampen om ung franskmand\n18.01.2019 09:19Pellegrini: Kan gå med til Arnautovic salg – hvis prisen er den rette\n18.01.2019 08:57Fredagens transferrygter: Liverpool og Chelsea scouter Serie A-bomber\n18.01.2019 08:41Manchester United-spillerne vil have Solskjær som permanent træner\nThomasberg: Folk er kommet rigtig godt tilbage efter ferien


tusindvis af singler, du kan dele dine interesser og ønsker med, gennem dating. Vores mødeplads for singler er til dig, der er klar til dating med flotte mænd og frække kvinder. Registrer dig og begynd at snakke med en mulig sexpartner allerede i aften! Uhm, det ser altså godt ud, griner jeg og lader hænderne glide op under din kjole og krammer din dejlige, bløde mave, før de glider helt op til dine store patter, som jeg ælter og krammer. Udlev det, du kun troede var muligt i dine vildeste drømme! Det er kun fantasien der sætter grænser for hvor spændende din scoring kan blive. Blind dates, engangsknald og speed dating kan hurtigt blive for meget, og måske har du helt mistet lysten. Vi skal jo helst ikke se, at du bare nyder at få dem bundet så stramt ind, at de bliver røde og spændte. Læs de erotiske historier og lad dig fantasere og inspirere. Så griner han, da han har klippet hele vejen op mellem dine patter, og vi kan blotte din nøgne krop i al dens dejlighed. Flirtfair hjælper dig på vej mod dine vildeste dating fantasier! Hvis du gerne vil til sagen, så er vi det perfekte sted. Vi er et professionelt dating site, der hjælper dig med at finde præcis det du søger! Vi har medlemmer overalt i Danmark, du kan finde kontakter til sex i København, Odense og Århus. Ja, skal jeg nok, griner han, og jeg kan se på dig, at det virker frækt på dig sådan at høre saksen klippe stoffet i stykker lige over din nøgne krop. Hvis du har mod på det, kan du også kigge et smut forbi den svenske Flirtfair på eller den norske.\nUforpligtende forhold swinger chat - Dating\nFor satan, det ser godt ud, griner han og kigger på dig og lader sine hænder glide op over din mave og op til patterne, som han presser sammen og nulrer vorterne. Det er aldrig for sent at udleve dine fantasier og finde lige præcis den oplevelse, som du har fortjent. Jeg skal nok give dig en ny fra butikken, griner han og begynder langsomt at klippe den op nedefra. Start med en chat og mød derefter din date derhjemme, på hotel eller et andet sted. Har du i lang tid drømt om en hed, uforpligtende flirt, scoring eller en vild date-oplevelse? Har du ikke rigtig fundet den person, der giver dig det kick du savner? Nå ja, det er rigtigt, hvad skal vi binde med dem, griner han, jo, de her skønne store patter ser næsten ud til at længes efter lidt støtte, så de rigtig kan stritte på hende. Pas nu på, klynker du og ligger helt stille, mens han klipper kjolen længere og længere.\nErkelenz porno: Uforpligtende forhold swinger chat\nRestaurant orkidé sønderborg swinger club københavn Dansk trekant sex store fisser\nuforpligtende forhold swinger chat 890\nGratis dansk prono mande luder 723\nUforpligtende forhold swinger chat 336\nFlirtfair handler om sex uden forpligtelser og græ;nser, og det er selvfølgelig dig der bestemmer hvor langt du vil gå! God ide, griner jeg og rækker ham rebet, og han går i gang med at sno dem stramt om dine patter, mens du ligger helt stille. Er du en af dem, der har datet og datet, men som gang på gang er blevet skuffet? Få en scoring allerede i aften med dating! Flirtfair er kendt for at være lidt frækkere end mange andre gode dating sider - vi gør dating let igen! Dette er din chance for at finde en partner, der er bedre også i sengen! Lav en god profil og øg dine chancer for at score den kvinde eller mand, du altid har drømt om at møde. Vi ser os ikke som en hjemmesider der formidler partnere, men derimod som er community hvor du kan udleve dine seksuelle fantasier frit gennem.eks. Ikke noget problem, griner han og finder en stor saks. Dating, ukompliceret og uforpligtende, på Flirtfair finder du tusindvis af danske piger og fyre tæt på dig. Så kan du registrere dig hos os, og finde en person som kan tilfredsstille dine behov. Så registrer dig gratis og helt enkelt på vores side, så er du allerede på vej til at gøre dit liv mere spændende. Meld dig gratis og enkelt ind på og udlev dine hemmeligste erotiske fantasier. Mere Datingapp Billedkilde (1) nd3000. Flirtfair giver uforpligtende forhold swinger chat dig helt nye muligheder indenfor dating og udlevelse af dine frækkeste fantasier. Leder du efter en scoring lige nu? Om det er til en hurtig score-date eller noget mere kinky, såsom swinger sex, kan du helt sikkert finde nogle hos os, der leder efter det samme som dig! På Flirtfair kan du score lækre fyre og frække damer. Er stedet for alle der gerne let og ukompliceret vil læ;re nye mennesker at kende. Hvad venter du på? Lav din kontaktannonce i dag, og kom igang med at score, hurtigt og enkelt! Meld dig til i dag og prøv det! Men vi skulle jo have taget kjolen af hende først, griner jeg, hvad nu? Scor hede dates med er den førende dating side for at score erotiske kontakter på nettet. Vi læ;gger stor væ;gt på at alle er æ;rlige med hvad de vil og hvad de ønsker at opleve her på siden. Ligegyldigt hvilken type netdating du leder efter, garanterer vi, at det bliver et eventyr med Flirtfair. Thai horsens store piger porno swinger porno bondage latex gamle danske sexfilm sex Thai fisse thai sex randers throat sex thai massage aarhus Se det store gratis dating sider.\n0 svar til “Uforpligtende forhold swinger chat”


Business2Business En Analyse af Udvikling gennem Virksomhedspartnerskaber - PDF\nBusiness2Business En Analyse af Udvikling gennem Virksomhedspartnerskaber\nDownload "Business2Business En Analyse af Udvikling gennem Virksomhedspartnerskaber"\nJan Leif Nielsen\n1 Business2Business En Analyse af Udvikling gennem Virksomhedspartnerskaber AF: CECILIE FERNANDEZ ANNA GLENT OVERGAARD VEJLEDT AF: HENRIK SECHER MARCUSSEN K1 INTERNATIONALE UDVIKLINGSSTUDIER FORÅR 2010\n2 Abstract This report deals with the commitment and qualifications of Danish companies engaged in business partnerships under the Danida B2B programme in sub-saharan Africa and their possible contribution to economic and social development. The analysis is based on interviews with 6 key actors in Danish companies engaged in the programme and draws on theoretical ideas about the private sector as the main driver of economic as well as social development. Furthermore the activities of the companies are assessed by drawing on some of the main ideas in the Corporate Social Responsibility literature that discusses the role of individual companies operating in developing countries and their qualifications to contribute to development and eradication of poverty. The analysis showed that the understanding of the B2B contract varies a great deal between the companies and that the B2B guidelines lack clear requierements for the engagement, activities and results of the North-South partnerships. The companies are, not surprisingly, driven by profit and business concerns and therefore only contribute to job creation, training, up-scaling etc. in cases where it has a positive effect on the bottom-line. Some companies do have a positive impact on creation of jobs for the poorest groups, but because it fits the needs of the company and not as a result of a deliberate choice. Therefore it is found that a programme such as the B2B will only have the intended effects regarding development and poverty eradication if the companies are sought out critically. The selection should be based on a thorough assessment of the business type and the companies capabilities of actually contributing to better conditions for the poorest in the respective countries. 2\n3 Indholdsfortegnelse Abstract... 2 Forkortelser og ordforklaringer... 6 KAPITEL 1. INTRODUKTION BEGREBSAFKLARING AF CENTRALE BEGREBER I PROJEKTRAPPORTEN KAPITELGENNEMGANG KAPITEL 2. PRIVATSEKTORUDVIKLING HISTORISK RIDS Stat vs. Marked Strukturtilpasningsprogrammer og rolling back the state Den nye konsensus: Stat-marked syntese Privatsektorens rolle i dag To tilgange Opsummering Årsagerne til fornyet fokus på privatsektoren PRIVATSEKTORUDVIKLING OG FATTIGDOMSREDUKTION RATIONALET BAG PSU Privatsektorudvikling - økonomisk vækst fattigdomsreduktion KAPITEL 3. PRIVATSEKTORUDVIKLING GENNEM VIRKSOMHEDSSTØTTE VIRKSOMHED - SAMFUNDS RELATIONEN CSR OG PRIVATSEKTORUDVIKLING CSR som udvikling? Profithensyn vis a vis udviklingshensyn Resultater af CSR PSU, SOCIAL UDVIKLING OG FATTIGDOMSREDUKTION HVAD SKAL DER TIL? Kompetencestyrkelse Øget beskæftigelse Bottom of the pyramid Skatteindtægter Sociale tiltag Hvem er stakeholders? OPSUMMERING KAPITEL 4. B2B PROGRAMMET DEN DANSKE PRIVATSEKTORSTØTTE PSU på mikro-niveau PRÆSENTATION AF B2B De tre faser Krav til virksomhederne\n4 4.2.3 Danidas udviklingskriterier Teknisk assistance og træning HIDTIDIGE ERFARINGER EVALUERINGER AF B2B OPSUMMERING KAPITEL 5. METODISKE OVERVEJELSER KVALITATIV METODE RESPONDENTER - TRE LANDE, ÉT KONTINENT Fasestadie Virksomhedstype Præsentation af respondenter KILDEKRITISKE OVERVEJELSER RELEVANS OG GENERALISERBARHED KAPITEL 6. DE DANSKE VIRKSOMHEDERS BIDRAG TIL UDVIKLING GENNEM B2B PARTNERSKABER INDIKATORER OG ANALYSEFREMGANGSMÅDE INCITAMENT FOR PARTNERSKABET Hvorfor søge om støtte? FORSTÅELSE AF UDVIKLING UDVIKLING GENNEM VIRKSOMHEDSDRIFT Øget beskæftigelse Ansættelsesforhold Ligestilling og beskæftigelse til kvinder Træning og teknisk assistance Kompetencestyrkelse Ny teknologi og Nye produktionsmetoder Ny industri BoP Opsummering: Udvikling gennem virksomhedsdrift UDVIKLING GENNEM CSR OG SOCIALE TILTAG Overordnet CSR forståelse og engagement CSR og sociale tiltag som Signalværdi Engagement FILANTROPISKE AKTIVITETER DIALOG MED DANIDA Hjælp fra Danida eller andre udviklingsorganer Ansøgningsprocessen KAPITEL 7. KONKLUSION\n5 LITTERATURLISTE BILAG 1 INTERVIEWGUIDE BILAG 2 INTERVIEW K. RINGSTED/AKZO NOBEL BILAG 3 INTERVIEW K. FREDERIKSEN/ENERGI MIDT BILAG 4 INTERVIEW E. MOES/ PKM BILAG 5 INTERVIEW P. MAAG/KARISE KLEINSMEDIE BILAG 6 INTERVIEW H. HOIER/HOIER RESOURCES BILAG 7 INTERVIEW M. MATHIASEN/RDS\n6 Forkortelser og ordforklaringer B2B...Business-to-Business CG.... Company Guidelines CSR... Corporate Social Responsibility DAC... Development Assistance Committee Danida... Danish International Development Agency FN. Forenede Nationer Global Compact...FN s 10 principper for virksomheders samfundsmæssige ansvar ILO... International Labour Organisation NGO...Non Governmental Organisation PSU. Privatsektor-udvikling SAP...Social Adjustment Program 6\n7 Kapitel 1. Introduktion Den private sektor bliver i stigende grad prioriteret i forbindelse med udvikling og fattigdomsbekæmpelse blandt udviklingsorganisationer verden over. Det gælder også for den danske regering og Danida, hvilket bl.a. kom til udtryk i foråret 2009 i de seneste anbefalinger fra Afrika-kommissionen (Afrika-kommissionen 2009). Det er ikke et nyt fænomen at fokusere på privatsektoren i udviklingssammenhænge. Privatsektoren spillede en afgørende rolle i den danske udviklingsbistand, da den blev påbegyndt i efterkrigstiden. Målet med privatsektorstøtten var i høj grad at styrke den danske privatsektor gennem kontakterne til producenter i udviklingslande. Senere evalueringer og justeringer førte imidlertid til programmer, der skulle styrke de danske såvel som de lokale virksomheder med henblik på udvikling og fattigdomsreduktion (Kragelund 2005:34). I dag er det overordnede mål med støtte til virksomheder i udviklingslande fattigdomsbekæmpelse, hvilket Danida præciserer i en revision af dets Privatsektor Program i 2006: Det overordnede formål for PS-Programmet er som en del af dansk udviklingssamarbejde at bidrage til fattigdomsbekæmpelse ved at skabe økonomisk vækst og social udvikling i udviklingslandene (Danida 2006b 1 : 6) Frem til slut-1980 erne fokuserede de vestlige donorlande på at styrke den private sektor i udviklingslandene. Den offentlige sektor blev nedprioriteret og staten blev tillagt en tilbagetrukket rolle. Men siden start erne er der kommet fornyet fokus på privatsektoren med en revideret opfattelse af forholdet til staten. I dag er den dominerende opfattelse imidlertid, at staten er nødvendig for at sikre stabile rammer og strukturer for privatsektoren og dermed for udvikling. Opfattelsen af privatsektoren er altså, at den har en komplementær funktion i forhold til staten, hvad angår de overordnede udviklingsmålsætninger om økonomisk vækst og fattigdomsreduktion (Kragelund 2006, Gibbon og Schulpen 2001a). Derfor indebærer privatsektorstøtte også bistand på makroniveau i forhold til at udvikle de overordnede strukturer, der danner ramme for privatsektoren. 1 Revisionens fulde titel: Fra Privat Sektor Program til Business2Business Programme - Analyse af og Anbefalinger til en Videreudvikling af Privat Sektor Programmet\n8 I 1993 påbegyndtes Danidas Privatsektor Program (PSP). Programmet giver støtte til danske erhvervsaktører, der ønsker at indgå samarbejde med virksomheder i et udviklingsland. Sigtet med programmet har siden dets opstart i 1993 været at fremme udvikling via erhvervssamarbejde. Efter flere revisioner skiftede PSP i 2006 navn til Business2Business Programme (B2B). Navneændringen skulle indikere en øget vægtning af gensidigheden i samarbejdet mellem danske virksomheder og virksomheder i programsamarbejdslandene og understrege at indsatsen foregår på mikroniveau. Desuden blev der i bemærkningerne til den seneste revision lagt vægt på, at fokus på samarbejdets udviklingspotentiale skulle skærpes. Det skulle bl.a. dokumenteres, at den danske virksomhed havde tilstrækkeligt engagement samt forudsætninger for at bidrage til en blivende udviklingseffekt hos partneren. Det blev desuden understreget, at det var nødvendigt at skærpe kravene til dokumentation for, at støtten går til uddannelse, træning og arbejdsmiljø- og miljøindsatser (Danida 2006b:4,2). Formålet med B2B-programmet er, at fremme økonomisk vækst og social udvikling, for derigennem at bidrage til den overordnede målsætning for den danske udviklingsindsats: Fattigdomsbekæmpelse ( Økonomisk vækst menes at blive skabt gennem støtte til virksomheden, da de lokale virksomheder vil få adgang til den danske knowhow. De vil dermed kunne maksimere produktiviteten, øge konkurrenceevnen og dermed øge omsætningen, hvilket vil føre til økonomisk vækst. Væksten menes at komme hele lokalsamfundet til gode og i sidste ende være med til at skabe udvikling i samfundet generelt, blandt andet gennem jobskabelse. I modsætning til 1980 ernes strenge fokus på økonomisk vækst medtages nu også andre faktorer og blandt andet social udvikling og Corporate Social Responsibility (CSR) prioriteres højt i udviklingsstrategier og -programmer. Det kommer til udtryk i Danidas Company Guidelines for B2B-programmet, hvor de opstiller fire development impact kriterier, der handler om styrkelse af konkurrenceevnen, øgede jobmuligheder, forbedret miljø (internt som eksternt) og promovering af CSR (Danida 2008). Udvikling ligger ikke automatisk indenfor virksomhedernes kompetenceområde (i modsætning til profitmaksimering og økonomisk vækst) og det er derfor bemærkelsesværdigt, at implementeringen af projekterne i B2B-programmet er overladt til virksomhederne selv. De danske ambassader i samarbejdslandene udgør godt nok et mellemled mellem virksomhederne og Danida, men det er virksomhederne selv, der har ansvaret for, hvordan programmets udviklingsmålsætninger imødekommes i kraft af samarbejdet. Spørgsmålet er derfor, om virksomhederne har de fornødne 8\n9 ressourcer og forudsætninger for at indtænke social udvikling i partnerskaberne. De private virksomheder vil uundgåeligt være styret af profithensyn, og det er derfor relevant at se på, hvordan dette stemmer overens med udviklingshensynet i B2B-programmet. Derfor vil vi undersøge, hvorvidt de støttede danske virksomheder har kompetencer, engagement og vilje til at fremme social udvikling og om de konkrete tiltag er målrettet den overordnede målsætning om fattigdomsreduktion. Denne interesse har ført til følgende problemformulering: Hvilke mål, midler og forudsætninger har de danske virksomheder i B2B-programmet for at bidrage til social udvikling og fattigdomsreduktion i samarbejdslandene? 1.1 Begrebsafklaring af centrale begreber i projektrapporten Vi har i introduktionen allerede præsenteret en række begreber, der er så rummelige at de fortjener uddybning i forhold til, hvordan de mere præcist er anvendt i denne rapport. I det følgende redegøres derfor kort for vores forståelse og brug af begreberne; fattigdom, social udvikling, privatsektor og CSR. Fattigdomsdefinition Det internationalt accepterede mål for absolut fattigdom er baseret på økonomiske forhold, da det regnes ud fra antallet af mennesker, der lever for under 1 dollar om dagen. Traditionelt har fattigdomsforståelsen, der ligger bag udviklingspolitikker fokuseret på indkomst- og forbrugsmuligheder. Den aktuelle forståelse rækker imidlertid ud over disse sammenhænge. Danmark og internationale aktører som FN og Verdensbanken har i dag et øget fokus på ikkeøkonomiske aspekter af fattigdommen og anerkender fattigdommens kompleksitet. Det slås bl.a. fast i Verdensbankens World Development Report (2000/2001): This report accepts the now traditional view of poverty ( ) as encompassing not only material deprivation (measured by an appropriate concept of income or consumption) but also low achievements in education and health ( ) vulnerability and exposure to risk and voicelessness and powerlessness. (Verdensbanken 2001) 9\n10 Her accepteres synet på fattigdom, som langt mere omfattende end blot materielt afsavn. Også ifølge Danida må social udvikling og økonomisk vækst gå hånd i hånd for at bekæmpe fattigdom. Udvikling af både den offentlige og den private sektor prioriteres, ligesom de tværgående hensyn 2 i den danske udviklingspolitik anses for afgørende for bekæmpelse af fattigdom. Derfor prioriterer den overordnede udviklingspolitik mænd og kvinders lige deltagelse i udviklingsprocessen, ligesom der er fokus på miljøhensyn, respekt for menneskerettighederne og demokratisering (Danida 2000: 8). Den aktuelle forståelse af fattigdom og fattigdomsbekæmpelse medtager altså både økonomiske faktorer og ikke-økonomiske faktorer. Derfor er det interessant at undersøge, hvordan de økonomiske og sociale aspekter prioriteres i Danidas udviklingsprogrammer, i nærværende rapports tilfælde i B2B-programmet. Social udvikling Væsentlige aspekter af den sociale udvikling er ifølge Danida bl.a. sundhed, HIV/AIDS, ligestilling, uddannelse, vand og sanitet, miljøhensyn, folkelig deltagelse samt respekt for menneskerettigheder og demokrati, hvilket indgår som tværgående hensyn i udviklingspolitikken ( a) 3. Det er denne brede definition vi arbejder ud fra, når der henvises til social udvikling. Det skal ses i modsætning til når vi fx nævner økonomisk udvikling, der henviser til skabelse af rammebetingelserne for udvikling af erhvervslivet. Med erhvervslivet menes alle sektorer, der kan være med til at skabe beskæftigelse og produktion ( b). Privatsektoren Privatsektoren er ifølge DAC (1994) kendetegnet ved privat ejerskab og en produktion, der drives frem af markedskræfter og konkurrence. Den private sektor kan dække alle typer økonomiske aktiviteter såsom landbrug, industri og serviceydelser (Gibbon og Schulpen 2001b). Det er denne definition vi arbejder ud fra. Med privatsektorudvikling (PSU) refereres bredt til de danske og internationale udviklingsindsatser og programmer, der er målrettet den private sektor. 2 De tre tværgående hensyn i den danske udviklingsbistand er: ligestilling, miljø og demokratisering, menneskerettigheder og god regeringsførelse ( e) 10\n11 Corporate Social Responsibility Corporate Social Responsibility er et bredt koncept, der omhandler virksomheders sociale ansvar, herunder deres påvirkning af samfundet og miljøet, samt ansvarlighed for samarbejdspartneres opførsel. I nærværende rapport henviser CSR til frivillige initiativer, der skal forbedre den enkelte virksomheds aktiviteter i forhold til de sociale og miljømæssige påvirkninger (Blowfield og Frynas 2005; Jenkins 2005). 1.2 Kapitelgennemgang Kapitel 2. Privatsektorudvikling For at placere denne rapports genstandsfelt og problematik i en overordnet teoretisk ramme vil vi i Kapitel 2 skitsere privatsektorens rolle i skiftende udviklingsopfattelser siden udviklingsbistandens oprindelse i 1950 erne. Her har omdrejningspunktet været diskussionen om forholdet mellem stat og marked, hvilket vi kort vil redegøre for og sammenholde med aktuelle dominerende opfattelser. De tilgange til privatsektorudvikling, der gør sig gældende i dag vil blive diskuteret med særligt fokus på virksomheden i relation til udvikling. Vi behandler ikke virksomhedsteori og går ikke ind i en mere teknisk diskussion af privatsektorudvikling, da projektets ærinde ikke er at stille spørgsmålstegn ved selve rationalet bag PSU. Vi vil dog kort skitsere diskussionen, da den udgør det teoretiske fundament for programmer som B2B. Kapitel 3. Privatsektorudvikling gennem virksomhedsstøtte Privatsektorudvikling skal ifølge Danida (2008) indebære en bredere samfundsmæssig dagsorden og suppleres med sociale tiltag. De sociale tiltag i B2B udviklingskriterier henviser til FN s Global Compact 4 og kan betegnes som CSR aktiviteter. CSR litteraturen udgør således et springbræt til at kunne diskutere social udvikling i en erhvervskontekst. For at kunne vurdere, hvilke forventninger, der er til social udvikling og CSR i virksomhederne og hvordan relationen til udvikling og fattigdomsbekæmpelse ses, inddrager vi i dette kapitel centrale pointer fra CSR litteraturen. Herfra vil vi udtrække nogle indikatorer på social udvikling og fattigdomsreducerende tiltag. Det giver os mulighed for at vurdere, hvordan virksomhederne afvejer profithensyn overfor (sociale) 4 FN s initiativ for virksomheders samfundsmæssige ansvar, der består af 10 principper indenfor menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder, miljø og korruption. Virksomhederne opfordres til at bidrage med frivillige initiativer til at fremme FN s mål om bæredygtig udvikling ( 11\n12 udviklingshensyn. Vi kan på den baggrund diskutere virksomhedernes tiltag og mulige medvirken til udvikling og fattigdomsbekæmpelse i de lande, hvor de er aktive. Kapitel 4. Præsentation af B2B og hidtidige erfaringer I kapitlet bevæger vi os fra det teoretiske niveau over til det empiriske. Vi vil præsentere B2Bprogrammet og inddrage centrale elementer fra B2B Company Guidelines (Danida 2008), som er hoveddokumentet for programmet. Herunder beskrives de fire udviklingskriterier i programmet, der bla vil danne grundlag for rapportens analyse. Derudover fremhæver vi kort de væsentligste evalueringsresultater og anbefalinger til programmet, fra de seneste 10 år. Kapitlet opsummerer nogle væsentlige indikatorer, der har været afgørende for interviewspørgsmålene, ligesom de har været retningsgivende i analysen og for vurderingen af virksomhedernes mulige bidrag til udvikling. Kapitel 5. Metodiske overvejelser Inden analysen diskuteres vores metodologiske fremgangsmåde. Rapportens empiri udgøres af interviews med seks respondenter fra danske virksomheder, der har B2B partnerskaber i tre afrikanske lande syd for Sahara: Ghana, Kenya og Uganda. Vi præsenterer respondenterne og argumenterer for valget af dem og vores kvalitative fremgangsmåde og den viden vi søger at opnå. Vi går til problemstillingen og analysen ud fra en åben empirisk tilgang, men vi søger teoretisk information og inspiration gennem relevante akademiske diskussioner, der vil være retningsgivende i analysen. Ved at se på de seks udvalgte virksomheder får vi et indblik i eksempler på partnerskaber og hvad der kendetegner dem. Det giver os mulighed for at reflektere over, om der er nogle tendenser eller problematikker i B2B partnerskaberne, der kan tænkes at være udtryk for noget mere generelt. Udgangspunktet for dette projekt er imidlertid heuristisk og vi gør os ingen ambitioner om at generalisere over B2B-programmet eller privatsektorudvikling, hvilket vi vil komme nærmere ind på i dette kapitel. Kapitel 6. De danske virksomheders bidrag til udvikling gennem B2B partnerskaber I dette kapitel samler vi alle trådene fra de foregående kapitler, og lader de beskrevne indikatorer fra teorien og Danidas egne målsætninger og evalueringer være retningsgivende i en vurdering af respondenternes svar og hvorvidt virksomhederne kan bidrage til udvikling. Det gøres ved at analysere og diskutere virksomhedernes tiltag, mål og midler i B2B partnerskabet ud fra de svar og 12\n13 information, de har givet os. Vi vil bl.a. behandle den udviklingsforståelse, de giver udtryk for samt deres overordnede opfattelse af partnerskabet. Kapitel 7. Konklusion I det afsluttende kapitel opsummerer vi på rapportens fund og konklusioner og svarer på problemformuleringen præsenteret i introduktionen. 13\n14 Kapitel 2. Privatsektorudvikling Som nævnt i introduktionen, er der de seneste år kommet fornyet fokus på privatsektoren blandt såvel nationale som internationale udviklingsorganisationer. Det er nu en udbredt opfattelse, at privatsektoren er en vigtig kilde til økonomisk vækst, social udvikling og fattigdomsreduktion. I dag er den dominerende udviklingsforståelse, at økonomisk vækst er en forudsætning for udvikling, dog kombineret med bredere samfundsmæssige tiltag, der er nødvendige for at skabe udvikling og fattigdomsreduktion. Gennem virksomhedspartnerskaber har Danidas B2B program netop de to målsætninger: Fattigdomsreduktion gennem økonomisk vækst og social udvikling. Vi identificerer to hoveddiskussioner indenfor dette felt: 1. Privatsektorstøtte/privatsektorudvikling som vejen til økonomisk vækst og udvikling. 2. Satsningen på denne strategi med fokus på social udvikling og fattigdomsreduktion gennem virksomheder. Det er sidstnævnte diskussion, vi beskæftiger os med i denne rapport, hvor vi forholder os til målsætningerne i Danidas B2B program om økonomisk vækst og social udvikling genereret gennem virksomhedssamarbejder. Privatsektorudvikling foregår på både mikro-, meso- og makroniveau. De tre niveauer udgøres af hhv. enkelte virksomheder, sektorer og økonomiske/politiske strukturer. Analytisk og teoretisk kan emnet behandles på hvert niveau, og der er bred enighed om, at succesen af privatsektorprogrammer og -projekter i høj grad afhænger af indsatser på alle tre niveauer (Brainard og LaFleur 2006; Schaumburg-Müller 2007; Kragh et al 2000; Danida 2006). Da vi ser på B2B-programmet beskæftiger vi os med mikroniveauet i privatsektoren. Vi forholder os således ikke til privatsektorstøtte på de øvre niveauer. Vi er dog klar over, at i sidste ende afhænger programmets succes (styrkelse af privatsektoren og fattigdomsreduktion) også af de overordnede strukturer og institutioner. Det kunne derfor bidrage positivt til undersøgelsen med en helhedsvurdering af, om og hvordan de forskellige indsatsområder komplementerer hinanden. Det ligger imidlertid uden for projektets rammer, men kunne være en relevant fortsættelse af studiet. Vi fokuserer altså på de enkelte virksomheders muligheder for at bidrage til social udvikling og fattigdomsreduktion. Men for at forstå rationalet bag programmer som B2B tager vi afsæt i den 14\n15 overordnede teoretiske diskussion om privatsektorstøtte som drivkraften bag økonomisk vækst og udvikling. Vi starter derfor på det makroøkonomiske niveau, men bevæger os efterfølgende ned på mikro-niveau i en diskussion af, hvordan de enkelte virksomheder kan bidrage til udvikling og fattigdomsreduktion. 2.1Historisk rids Vi vil i dette kapitel diskutere de tilgange til privatsektorudvikling, der gør sig gældende i dag. Fokus vil især være på virksomheden i relation til udvikling, hvor vi vil se nærmere på profithensynet vis a vis udviklingshensynet. Men indledningsvist er det værd at kaste et blik på, hvilken rolle privatsektoren har spillet i skiftende udviklingsopfattelser siden udviklingsbistandens oprindelse i 1950 erne. Vi tager udgangspunkt i industrialiseringsteorierne, hvor omdrejningspunktet er diskussionen om relationen mellem stat og marked Stat vs. Marked Indtil 1980 ernes neoliberale bølge gik en stor del af den internationale bistand til udbygning af modtagerlandenes offentlige sektorer (Schaumburg-Müller 2007). I 1960 erne og 1970 erne ansås staten som omdrejningspunktet i udviklingsprocessen, hvor der var kommet fokus på opfyldelse af menneskets basale behov og fattigdomsreduktion. Staten havde ansvaret for planlægning og udførelse af den økonomiske udvikling. Som hovedaktør skulle staten eje ressourcerne og være direkte involveret i produktionen af varer og tjenesteydelser til befolkningen (Gibbon og Schulpen 2001b). Men i 1980 erne vandt en ny udviklingsforståelse frem, der baserede sig på neoklassisk økonomisk teori. Hovedtrækkene i den neoklassiske tankegang er en stærk tiltro til markedskræfterne og det frie marked og visionen om minimalstaten. Dette ud fra devisen om, at markedet skal og kan regulere sig selv og vil skabe effektivitet, vækst og udbredt velstand, forudsat et minimum af indgriben fra staten. En sådan opfattelse kom blandt andet til udtryk i Washington Consensus (1989), der markerede skiftet i donorlandenes udviklingsstrategier. Washington Consensus bestod af ti hovedpunkter for succesfuld økonomisk udvikling. Hovedtemaerne var makroøkonomisk stabilitet, frihandel og privatisering og opsummerede prioriteterne hos de store donorer IMF, det amerikanske finansministerium og Verdensbanken ( a). De neoliberalistiske teorier rummer forskellige tilgange til udvikling, men et fællestræk er den opfattelse, at udvikling og vækst skabes oppefra og derefter forplanter sig nedad. Ifølge den amerikanske økonom A.O. Hirschman vil det frie marked betyde, at økonomisk vækst i nogle 15\n16 enkelte industrielle hovedsektorer igangsætter en spontan proces, der spreder væksten udad og nedad, også til de tilbagestående land-regioner ( trickle down - effekten). International økonomisk integration i form af fri import, lave toldsatser og minimal regulering af kapitaloverførsler, skulle føre til økonomisk vækst, forudsat en fuldstændig overgivelse til markedskræfterne (Martinussen 2002). Det neoliberale paradigme blev imidlertid mødt af kritik fra bl.a. neo-marxister og strukturalister. Udgangspunktet for kritikken var en overbevisning om, at udviklingslandenes problemer skyldes internationale forhold, der fastholder de fattige lande i afhængighed af de velhavende dele af verden. Ifølge disse teorier er det derfor nødvendigt at lukke de enkelte økonomier og sørge for importsubstituerende produktion for at komme ud af afhængighedsforholdet. Ifølge neo-marxisterne og strukturalisterne skal de strukturelle begrænsninger for udvikling brydes gennem øget statslig regulering. Økonomisk planlægning, en fremtrædende rolle til regeringen og regulering af den internationale handel er ifølge denne tilgang vejen til udvikling (Szirmai 2005: 95) Strukturtilpasningsprogrammer og rolling back the state Den neoliberale udviklingsopfattelse hos de vestlige donorer førte imidlertid til, at mange udviklingslande igangsatte strukturtilpasningsprogrammer (SAP), som var en betingelse for lån og bistand. Programmerne skulle fremme liberalisering og privatisering gennem deregulering og altså sikre en minimering af statens indblanding i markedet. Bistanden blev, med andre ord, givet på betingelse af, at udviklingslandene arbejdede i retning af en minimering af staten og den offentlige sektor (Szirmai 2005: 565) Strukturtilpasningsprogrammerne har imidlertid ikke haft den tilsigtede virkning, da de ikke har medført den forventede supply- respons i privatsektoren og produktionssektorerne har ikke kunnet konkurrere med udenlandsk import (Kragh et al 2000: 312). SAP reformerne tog ikke hensyn til de enkelte landes særlige vilkår og fungerede ud fra devisen om at one size fits all, hvilket bla. resulterede i manglende udviklingsmæssige resultater i Afrika (Schaumburg-Müller 2007: 22). Udover manglende udviklingsmæssige resultater havde markedsliberaliseringerne også direkte negative konsekvenser for udviklingslandene. For at minimere omkostningerne placerede udenlandske virksomheder deres produktion i udviklingslande, hvor der var billig arbejdskraft og få restriktioner for produktionen. Det havde imidlertid store sociale og miljømæssige konsekvenser eksempelvis i form af børnearbejde, kritiske arbejdsforhold og miljøskadelige produktionsmetoder. Den globale konkurrence kan altså medføre underminering af sociale og miljømæssige standarder i, 16\n17 hvad der kan kaldes et race to the bottom. Derfor indså man i det internationale samfund og blandt donorer nødvendigheden af statslig regulering og indførelse af frivillige standarder for god og ansvarlig virksomhedsførelse, bl.a. CSR (Klein og Hadjimichael 2003; Jenkins 2005) Den nye konsensus: Stat-marked syntese På baggrund af disse erfaringer begyndte donorerne i starten af 1990 erne at revurdere udviklingsstrategierne. Statens aktive rolle i de østasiatiske mirakel-økonomier blev anerkendt i 1993 verdensbankrapporten The East-Asian Miracle, hvilket bevirkede en udbredt revurdering af statens rolle i forhold til udvikling. Det har ført til, at donorsamfundet nu satser på en syntese af det offentlige og private. Ifølge den nye konsensus, har staten og den private sektor komplementære roller. Den private sektor skal sørge for at genere økonomisk vækst mens statens opgave er at sikre de overordnede rammer, så privatsektoren kan udføre sin rolle samt sørge for at væksten distribueres og bidrager til fattigdomsreduktion (Kragelund 2006; Gibbon og Schulpen 2001a). Konsensus om statens og den private sektors samspil hviler på fire søjler: Bekæmpelse af fattigdom som det vigtigste mål i udviklingssamarbejdet. Økonomisk vækst som en nødvendig forudsætning for udvikling og bekæmpelse af fattigdom. Anerkendelse af den private sektor som bedst til at sikre økonomisk vækst. Anerkendelse af, at statens/regeringens rolle er at skabe gode vilkår for den private sektor og at sikre, at væksten fører til mindre fattigdom, ikke ødelægger miljøet og tager hensyn til ligestilling mellem kønnene. (Gibbon og Schulpen 2001a: 9) En succesfuld privatsektorudvikling kræver altså, ifølge den gældende opfattelse, en aktiv stat, der skaber de rette betingelser og et gunstigt miljø for privatsektoren. Det er derfor også nødvendigt med effektive politikker og støtte på alle niveauer - makro, meso og mikroniveau. Derved kan privatsektoren og virksomhederne sikres de bedst mulige vilkår for at skabe økonomisk vækst, hvilket ifølge den nye konsensus stadig anses som en forudsætning for fattigdomsreduktion (Kragh et al 2000: 312; Gibbon og Schulpen 2001a: 21ff). 17\n18 2.1.4 Privatsektorens rolle i dag To tilgange Selvom der blandt bistandsorganisationerne hersker bred enighed om PSU som vejen til økonomisk vækst og fattigdomsreduktion, så er der imidlertid ikke enighed om med hvilke midler. Det er en uenighed der bunder i forskellighed af både teoretisk og politisk art, men der kan overordnet skelnes mellem to opfattelser. For det første, den nyminimalistiske tilgang, hvor staten ikke må påvirke konkurrencen ved fx at støtte særligt udvalgte virksomheder. Derimod skal staten sørge for de bedst mulige institutionelle rammer for markeder og investeringer (Boks 1). Og for det andet en målrettet strategisk tilgang, ifølge hvilken privatsektorudvikling forudsætter flere forskellige (selektive) tiltag og målrettede initiativer, hvis målsætningen om at reducere fattigdommen skal nås (Boks2) (Schaumburg-Müller 2007:27f). Boks 1 Boks 2 Den nyminimalistiske tilgang Målrettet strategisk tilgang Den nyminimalistiske tilgang bygger på en opfattelse af, at staten skal spille en så lille rolle som muligt i forhold til udvikling af den private sektor. Det er afgørende at staten ikke direkte påvirker konkurrencen ved eksempelvis at yde støtte til særligt udvalgte virksomheder. Staten er ikke i stand til at vælge vindere, som kan retfærdiggøre statslig støtte til erhvervslivet. Virksomhederne trives bedst, hvis staten løsner tøjlerne, men det er imidlertid vigtigt, at de institutionelle rammer for markeder og investeringer er på plads (Schaumburg-Müller 2007:26). I modsætning til den nyminimalistiske tilgang står en anden opfattelse af PSU, hvor en minimering af den statslige regulering og opbygning af markedsinstitutioner ikke kan stå alene, og hvor det netop er nødvendigt med en fleksibel og målrettet tilgang, der giver mulighed for direkte og selektiv støtte. Det er ifølge denne tilgang nødvendigt med målrettede initiativer som fx prioritering og udvælgelse af bestemte industrier til at få økonomisk støtte, adgang til innovation og andre ressourcer. (Schaumburg- Müller 2007:27) Verdensbankgruppen er eksponent for den nyminimalistiske tilgang. Gruppen fokuserer på de overordnede institutionelle rammer for erhvervslivet og anser generelt regulering af virksomheder og privatsektoren som hæmmende for de overordnede mål om vækst og fattigdomsreduktion. Verdensbanken støtter imidlertid også små og mellemstore virksomheder, så den deltager alligevel i nogle former for mere målrettet støtte (Levine 2006) Derimod kan Danida med bl.a. B2Bprogrammet placeres under tilgang nummer to. Danida går målrettet ind og støtter enkelte virksomheder og bevæger sig dermed ud over støtte til overordnede institutionelle rammer. Der er blandt donorerne altså forskellige meninger om, hvordan privatsektoren skal støttes. I modsætning til 1980 erne er der imidlertid international enighed om, at liberaliseringer og de frie 18\n19 markedskræfter alene ikke kan sikre privatsektorudvikling. Ligesom der er udbredt enighed om behovet for at tøjle de negative konsekvenser af udnyttelsen af de frie markeder, for at undgå et race to the bottom. Direkte midler og en vis strategisk indblanding fra staten er altså nødvendig for at sikre de rette betingelser for udvikling af den private sektor (og i sidste ende fattigdomsreduktion) Opsummering Årsagerne til fornyet fokus på privatsektoren Vi har i det foregående beskrevet, hvordan der er sket et skifte indenfor udviklingsverdenen i forhold til synet på forholdet mellem staten og markedet og tilgangen til PSU. Efter de strukturelle tilpasningsprogrammers begrænsede resultater er bistand til privatsektoren blevet langt mere udbredt på både virksomheds-, sektor- og makroniveau (Kragh et al 2000; Schaumburg-Müller 2007: 21). Årsagerne hertil kan kort opsummeres på følgende måde: For det første er der sket en redefinering af statens rolle siden udviklingsbistandens start. Inden 1980 erne gik en stor del af bistanden til den offentlige sektor, hvor staten var direkte involveret i både produktion og marketing. Men i dag er statens primære rolle at sikre et stabilt makro-økonomisk miljø og de rette rammebetingelser for erhvervsaktiviteter. For det andet har manglende resultater ført til en erkendelse af, at strukturtilpasnings-programmerne ikke kan stå alene. Der skal sættes ind med mere direkte midler, hvis konkurrence og beskæftigelse i privatsektoren skal fremmes (Gibbon og Schulpen 2001b). Det nye fokus på privatsektoren kan ligeledes forklares med en øget bevidsthed om og opmærksomhed på de faktorer, der hæmmer vækst i privatsektoren. Det kan være uhensigtsmæssig lovgivning og regulering, svage finansielle markeder og mangel på de kompetencer, der er nødvendige i en markedsøkonomi. Desuden stilles der i stigende grad spørgsmålstegn ved effektiviteten af den traditionelle udviklingsbistand og blandt donorerne anses PSU bistand som et muligt alternativ og som en mere vækst-orienteret bistandsform, der vil kunne bidrage positivt til fattigdomsbekæmpelse (Kragh et al 2000: 312f) Privatsektorudvikling og fattigdomsreduktion Rationalet bag PSU Er privatsektorudvikling så nøglen til økonomisk vækst og fattigdomsreduktion i ulandene? Det ligger udenfor denne rapports rækkevidde, at svare på. Men det er nu en udbredt opfattelse hos både bistandsorganisationer og ulandenes regeringer. Danida opsummerer kort og præcist denne opfattelse på følgende måde: 19\n20 It is today generally accepted that economic growth is a necessity for tackling poverty. Sustainable economic growth is crucial for helping the poor in Africa, and the engine can only be the private sector (Danida 2006: 15). Men citatet siger imidlertid ikke noget om, hvad det er for et rationale, der ligger bag dette syn på den private sektor, som drivkraften i økonomisk vækst og den eneste vej ud af fattigdom. En forståelse for dette rationale er dog en væsentlig forudsætning for, at vi kan undersøge og diskutere virksomhedernes potentiale til at bidrage til udvikling og fattigdomsreduktion. Vi vil derfor i det følgende se nærmere på, hvad det er for forklaringer og opfattelser, der ligger til grund for denne tiltro til privatsektorens udviklingspotentiale Privatsektorudvikling - økonomisk vækst fattigdomsreduktion I en artikel i tidsskriftet Økonomi og Politik skitserer Henrik Schaumburg-Müller en række antagelser, som han mener ligger bag rationalet om privatsektorudvikling som vejen til økonomisk vækst og ikke mindst reduktion af fattigdommen: (1) Fattigdomsreduktion opnås effektivt gennem økonomisk vækst; (2) økonomisk vækst opnås bedst gennem private virksomheder, der opererer i fri konkurrence på veletablerede markeder, og (3) Staten og udviklingsbistanden kan effektivt støtte denne udvikling (Schaumburg-Müller 2007; Gibbon og Schulpen 2001a). I tråd med disse antagelser argumenterer Lael Brainard og Vinca LaFleur for, at en stærk privatsektor er den mest dyna miske motor i økonomisk vækst og dermed også en væsentlig forudsætning for mindsket fattigdom i udviklingslandene: ( ) private enterprise belongs at the very centre of the development enterprise. By generating jobs, serving the underserved, promoting innovation, and spurring productivity, indigenous private sector development can raise living standards and promote opportunity ( ) The most dramatic example is china, whose surging growth has raised 400 million people from poverty in the past two decades. (Brainard og LaFleur 2006:2) Brainard og LaFleur mener endvidere, at det er til gavn for både rige og fattige forbrugere, når øget konkurrence fører til prisnedsættelse og flere valgmuligheder. Desuden lægger de vægt på, at private virksomheder er den største skatteindtægtskilde til sundheds- og uddannelsesområdet 20\n21 (Brainard og LaFleur 2006:2f). Men helt centralt i enhver argumentation for privatsektorens betydning for vækst og udvikling, er den opfattelse, at det er hér, der skabes jobs og derfor er privatsektorudvikling den bedst tænkelige vej til øget beskæftigelse og bedre levestandard for de fattigste. Ifølge Verdensbanken er 90 % af alle jobs i udviklingslandene at finde i privatsektoren (Danida 2006: 15). I en 2005 Verdensbankrapport udtrykkes da også en uforbeholden overbevisning om virksomheders afgørende rolle i udvikling: Private firms are at the heart of the development process. Driven by the quest for profits, firms of all types from farmers and micro entrepreneurs to local manufacturing companies and multinational enterprises invest in new ideas and new facilities that strengthen the foundation of economic growth and prosperity. They provide more than 90 percent jobs creating opportunities for people to apply their talents and improve their situations. They provide the goods and services needed to sustain life and improve living standards. They are also the main source of tax revenues, contributing to public funding for health, education and other services. Firms are thus central actors in the quest for growth and poverty reduction. (Verdensbanken 2004: 1) Uddraget viser Verdensbankens tiltro til privatsektorens og de private virksomheders omfattende potentiale i forhold til udvikling og fattigdomsreduktion gennem entreprenørskab, jobskabelse og produktion, der fører til økonomisk vækst og i sidste instans til bedre levevilkår for de allerfattigste. Udviklingsbistand til privatsektoren adskiller sig fra traditionel bistand ved at the immidiate beneficiary er den private produktive sektor, dvs. virksomheder og entreprenører. Men målet for PSU er, at den øgede effektivitet og vækst, der genereres i privatsektoren også skal komme den bredere befolkning til gode ved at bidrage til det overordnede mål om fattigdomsreduktion (Kragh et al 2000: 313). Det vidner om en forståelse af hhv. privatsektorudvikling, økonomisk vækst og fattigdomsreduktion som kausalt forbundne: Ved at investere i den private sektor skabes øget vækst, og øget vækst vil føre til en bedre levestandard for de allerfattigste. Men kendetegnende for denne forståelse hos donorerne er, at det sjældent specificeres hvordan væksten og produktionen rent faktisk påvirker fattigdom i udviklingslande (Kragelund 2005: 9). I det følgende kapitel ser vi nærmere på, hvordan virksomhederne mere konkret menes at kunne bidrage til fattigdomsreduktion. 21\n22 Kapitel 3. Privatsektorudvikling gennem virksomhedsstøtte I det foregående har vi skitseret den overordnede teoretiske diskussion om privatsektorens rolle i skiftende udviklingsopfattelser op til i dag. Denne diskussion omhandler udviklingsprocesser på makroniveau, men det står dog alligevel klart, at det internationale samfund i stigende grad anerkender udviklingsstrategier, der sigter mod privatsektoren på virksomhedsniveau (mikroniveau) jf. afsnittet om privatsektorens rolle i dag (afsnit 2.1.4). Det har gjort virksomheden til en betydelig spiller indenfor udvikling. I det følgende diskuteres virksomhedens rolle i en udviklingssammenhæng, hvor vi vil se nærmere på relationen mellem virksomhedernes profithensyn og udviklingshensynet. Men først præsenteres den overordnede diskussion om virksomhedens rolle i samfundet. 3.1 Virksomhed - samfunds relationen Diskussionen om, hvilken rolle virksomheder og erhvervslivet skal spille i relation til det bredere samfund har mange variationer, men kan ifølge Brainard og La Fleur (2006) overordnet inddeles i to skoler: 1. Den ene skole er inspireret af den klassiske økonom Milton Friedman 5, der mener, at virksomheder, såfremt de opererer indenfor lovens rammer, ikke har andet samfundsmæssigt ansvar end at sørge for at tjene så mange penge som muligt til deres aktionærer. 2. Den anden skole ser de større virksomheder som sociale institutioner, der er forpligtet til at højne levestandarden, dér hvor de driver forretning eller som mindstemål sørge for ikke at gøre skade. (Brainard og La Fleur 2006:16) Denne diskussion er i dag mere relevant end nogensinde før. Større bevidsthed hos forbrugere, investorer, arbejdstagere og en øget tilstedeværelse af transnationale NGO er samt pressens interesse har sat virksomhederne under lup. Det er ikke længere tilstrækkeligt for virksomhederne at sikre profit; de er også nødt til at tage højde for de sociale, miljømæssige og menneskeretslige konsekvenser, deres aktiviteter medfører. Det har skabt et øget pres på de store virksomheder om at medtage samfundsmæssige hensyn i deres forretningsstrategier. Som reaktion på den stigende 5 There is one and only one social responsibility of business to use its resources and engage in activities designed to increase its profits so long as it stays within the rules of the game, which is to say, engages in open and free competition without deception or fraud." (Friedman 1962 i Friedman 1970) 22\n23 opmærksomhed har mange virksomheder fx indført Corporate Social Responsibility (CSR), der skal mindske de negative sociale og miljømæssige konsekvenser (Brainard og La Fleur 2006). Fortalere for privatsektorudvikling mener, at virksomhederne ligefrem kan drage økonomisk fordel af et socialt engagement. Det er ikke alene et spørgsmål om, at den enkelte virksomhed i højere grad er bundet af et ansvar, det er også i stigende grad et spørgsmål om muligheder: This growing movement to build social values into core business strategies can have a transformative impact on development and poverty. At the same time, it can bring real benefits to companies including improving customer loyalty and employee morale and helping to redefine brand identity. It is not simply a matter of responsibility but also more and more opportunity. (Brainard og LaFleur 2006:17) Der kan således være tale om en win-win situation, hvor sociale/samfundsmæssige hensyn tilgodeses samtidig med at virksomhedens profithensyn respekteres. Det er det scenarie, der ligger til grund for rationalet og argumenterne bag CSR konceptet, der i stigende grad inkorporeres i diverse PSU-strategier (Blowfield 2007). 3.2 CSR og Privatsektorudvikling De fleste udviklingsorganisationer argumenterer i dag for, at CSR mindsker privatsektorens skadelige effekter, fremmer positive udviklingseffekter, og dermed bygger bro over skellet mellem virksomhedernes profitorienterede dagsorden og de udviklingsorienterede sociale målsætninger. Det er da også i CSR litteraturen, at vi finder diskussionen om virksomhedernes rolle i relation til det omgivende samfund og deres mulighed for at bidrage til udvikling (økonomisk og social) og fattigdomsreduktion. Det er derfor et oplagt sted at finde argumenter for og imod virksomheden som en social ansvarlig aktør. Vi vil i det følgende afsnit diskutere nogle hovedpointer indenfor CSR litteraturen om virksomhedernes muligheder for at bidrage til udvikling og fattigdomsreduktion. Afslutningsvist vil vi udtrække nogle indikatorer på, hvordan private virksomheder potentielt kan bidrage til udvikling og fattigdomsreduktion, der vil være retningsgivende i analysen. 23\n24 3.2.1 CSR som udvikling? CSR blev ved konceptets begyndelse set som et redskab til at begrænse de negative effekter af private erhvervsaktiviteter. På samme tid var det en måde at markedsføre og brande især de store internationale koncerner med en social profil. CSR var altså aldrig tænkt som et redskab til at løse fattigdomsproblemet (Blowfield 2007). Af samme grund defineres CSR som oftest negativt, dvs. at fokus er på, hvad virksomhederne ikke bør gøre frem for, hvad de bør gøre. Alligevel kan CSR initiativer udarbejdes på en sådan måde, at de hjælper til at fremme offentlige tiltag i retning af fattigdomsbekæmpelse. Det er muligt, hvis virksomhederne, udover at fokusere på ikke at gøre skade, også fokuserer på at gøre godt (Newell og Frynas 2007). Hvis CSR skal have en reducerende virkning på fattigdom er det derfor vigtigt at virksomhederne er villige til at igangsætte initiativer, der ikke nødvendigvis viser sig på bundlinjen, men som er til gavn for det omgivende samfund (fx gennem positiv diskrimination og afstemning af priser, så fattigste befolkningsgrupper tilgodeses) (Jenkins 2005) Profithensyn vis a vis udviklingshensyn Virksomheder har altså i stigende grad indset de fordele, der er forbundet med en social ansvarlig virksomhedsprofil, men de har ikke de samme sociale målsætninger som regeringer og udviklingsorganisationer. De er trods alt først og fremmest fokuseret på profitmaksimering og eventuelle CSR/sociale tiltag vil derfor iværksættes ud fra en forretnings- og profitorienteret vurdering: Firms and entrepreneurs invest and make productivity improvements not out of any sense of philanthropy but to make profits. Their decisions are thus influenced by the expected risks and rewards associated with alternative courses of action. (Smith 2006: 5) Profithensynet er ikke nødvendigvis i strid med udviklingshensynet, og det er sandsynligvis nødvendigt for at få virksomhederne engageret i CSR og udvikling. Men det er relevant at undersøge, i hvor høj grad profithensynet er bestemmende for, hvilke aspekter der medtages i virksomhedernes sociale agenda: Hvordan håndteres de problemer, som ikke umiddelbart påvirker profithensynet og hvor en given løsning ikke kan gavne virksomhedens forretning? Ifølge Michael Blowfield er der risiko for, at de mere sociale hensyn forsømmes og han pointerer: 24\n25 This is especially relevant in the development context if, as some suggest, CSR is being posited as an alternative to traditional social development mechanisms, because it opens the possibility that only approaches that meet business-efficiency criteria will be considered legitimate or feasible (Blowfield 2007:690) Fra et udviklingsperspektiv er det problematisk, hvis det udelukkende er erhvervsinteresser, der definerer hvor og hvordan der skal sættes ind. Det er derfor af afgørende betydning, hvilke tiltag der konkret gøres og hvilke effekter det har - for de ansatte, forbrugerne eller samfundet som sådan. Hvis der udelukkende ageres ud fra profithensynet, kan der være problemer eller sager, der ikke håndteres, hvilket begrænser mulighederne for at virksomheden kan bidrage til (social) udvikling på den bedst mulige måde Resultater af CSR Når private erhvervsaktører indfører CSR praksisser eller søsætter sociale projekter er det ud fra en forventning om, at det på den ene eller anden måde vil være en økonomisk fordel for den enkelte virksomhed. Succesen af en given CSR aktivitet vil derfor som oftest blive målt på, i hvilken udstrækning det, ud fra et forretningsmæssigt synspunkt, har været til gavn for virksomheden. Den tilgængelige viden om CSR resultater handler derfor hovedsageligt om virksomhedernes egne fordele, eksempelvis i forhold til positiv PR, der fører til øget efterspørgsel (Blowfield 2007). Ud fra et udviklingssynspunkt er det dog mere relevant at se på selve effekterne af de forskellige CSR aktiviteter. Der er ifølge Blowfield (2007) tendens til blot at fremhæve virksomhedernes accept af CSR og socialt ansvar og fremlægge det som bevis for socialt engagement og som garanti for positive effekter. Det er imidlertid nødvendigt at forholde sig til virkningen af de konkrete tiltag og de reelle resultater. Det stiller krav til implementering og monitorering, hvor virksomhederne må undersøge om deres initiativer faktisk har den tilsigtede virkning. Hvis virksomhederne eksempelvis hævder ligestilling er det væsentligt at undersøge, om det reelt set har nogen betydning for rekruttering og ansættelse. Er der eksempelvis tale om positiv diskrimination for at tiltrække kvindelige ansatte eller er der blot tale om, at virksomheden ikke diskriminerer mod kvinder. Blowfield argumenterer altså for, at fokus i højere grad skal være på effekten af bestemte handlinger frem for handlingen i sig selv. Vi vil i det følgende komme nærmere ind på, hvad det er for handlinger og tiltag virksomhederne kan gøre for at bidrage til udvikling og fattigdomsreduktion gennem deres erhvervsaktiviteter. 25\n26 3.3 PSU, social udvikling og fattigdomsreduktion Hvad skal der til? Vi har i det foregående beskrevet og diskuteret forholdet mellem stat og marked og den nye konsensus om nødvendigheden af at tøjle virksomheders negative konsekvenser og i stedet bruge privatsektoren aktivt i udviklingsprocessen. Vi vil i det følgende diskutere, hvad der mere konkret kan forventes af virksomhederne, for at de faktisk kan være med til at skabe udvikling og bidrage til fattigdomsreduktion Kompetencestyrkelse Et af kerneargumenterne for at udviklingsorganisationer yder støtte til private virksomheder i donorlandene er, at de skal overføre deres knowhow til virksomheder i udviklingslandene. Skabelse og optimering af lokale kompetencer gennem uddannelse og træning er afgørende for en styrket privatsektor, og her kan virksomhederne bidrage med deres erfaring (Hopkins 2007:231). Der har længe været tradition for, at virksomheder i donorlandene, med støtte fra PSU programmer, har overført teknologi til virksomheder i udviklingslandene. Det har imidlertid ofte vist begrænsede resultater pga. manglende oplæring i brug af teknologien og det tilførte materiel (Kragh et al 2000). For udviklingsresultater er det derfor afgørende, hvorvidt og hvordan donorlandenes virksomheder bidrager til udvikling af de lokale virksomheders kompetencer gennem uddannelses- og træningsinitiativer. Der er imidlertid også begrænsninger i virksomhedernes ekspertise. De private virksomheder har ikke nødvendigvis og sjældent den nødvendige knowhow når det kommer til vurderingen af, hvor og hvordan der bedst kan sættes ind med sociale og udviklingsfremmende tiltag. Hopkins fremhæver af samme grund, at virksomhederne bør trække på erfaringer fra NGO er og eksempelvis lokale FN kontorer, der kan bistå udformningen af effektive udviklingsorienterede projekter (Hopkins 2007:233) Øget beskæftigelse Som allerede pointeret ser fortalerne for privatsektorstøtte de største muligheder for at bidrage til fattigdomsreduktion gennem de jobs, der skabes i privatsektoren. Spørgsmålet er om de forskellige PSU - programmer vil bidrage til skabelsen af flere jobs til de fattigste befolkningsgrupper eller på anden måde bidrage til fattigdomsreduktion, eksempelvis gennem forhøjede lønninger eller større indkomststabilitet, fx gennem krav om overholdelse af minimumslønninger og lige løn til mænd og 26


Posters / Plakater / Kunstplakater / Dried Leaf No3 Plakat\nPlakat med hvid kant, som smukt indrammer motivet. 11804-8 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.


Svejser - LEGO.com DK\n"Hold afstand. Det her bliver hedt."\nSvejseren elsker en god nødsituation. Giv ham en uge til at reparere en ødelagt dæksplade, så gaber han og udsætter opgaven til i morgen. Men fortæl ham, at han har 45 sekunder til at udbedre et revnet rør, før hele kloaksystemet eksploderer, så kaster han sig over opgaven og får den løst i sidste øjeblik.\nSvejseren har en maske, der beskytter hans øjne mod gnister og lysglimt, og kraftige overalls til at beskytte resten af kroppen, og han går frisk til opgaven med sit svejseapparat i hånden. Mens metallet syder og sekunder tikker, svækkes hans koncentration aldrig, før opgaven er løst, og vel og mærke løst rigtigt. Det her er en minifigur, man kan kalde "hot"!


Revlehuller er skyld i mange drukneulykker. Selv rutinerede svømmere kan drukne i revlehuller på grund af panik eller udmattelse, fordi de bliver i revlehullet og forsøger at svømme mod udstrømningen.\nHvert år skaber revlehuller farlige situationer for badegæsterne på de danske strande. Alene i sidste uge var fire mennesker i livsfare efter at være blevet fanget i et revlehul. Tre unge drenge blev fanget i et revlehul ved Hvide Sande Sydstrand, mens en ca. 80-årig mand blev fanget i stærk strøm ved Vejers Strand – alle blev heldigvis reddet sikkert i land af livredderne. Både de tre drenge og den ældre mand badede udenfor livreddernes primære zone. Det er bølger – ofte fra pålandsvind – der får revlehuller til at opstå og sætter gang i den udstrømning, der kan trække folk til havs, men revlehuller er lumske, for selvom vinden er mild, kan der sagtens være risiko for revlehuller. Derfor opfordrer TrygFonden Kystlivredning til, at man er særligt opmærksom på revlehuller, når man hopper i bølgerne. Vores råd til badegæsterne er at bade mellem de to rød-gule flag i strandkanten"Vi oplever, at mange badegæster tror, at når bare det ikke blæser, så er der ikke risiko for revlehuller, men det er forkert. Selvom der er vindstille, kan det pludseligt blive livsfarligt. Derfor opfordrer vi til, at man altid orienterer sig om de lokale forhold og allerhelst vælger en strand med et bemandet livreddertårn," siger Anders Myrhøj, chef for drift og sekretariat i TrygFonden Kystlivredning, og fortsætter:\n"Vores råd til badegæsterne er at bade mellem de to rød-gule flag i strandkanten, som markerer det område, hvor livredderne har undersøgt, om der er noget, man skal være særligt opmærksom på. Desuden er livredderne lige i nærheden og klar til at rykke ud, hvis der bliver brug for hjælp. Derfor siger vi, at det er den mest sikre zone at bade i," siger Anders Myrhøj. Undgå panik i revlehullerne\nRevlehuller er skyld i mange drukneulykker. Selv rutinerede svømmere kan drukne i revlehuller på grund af panik eller udmattelse, fordi de bliver i revlehullet og forsøger at svømme mod udstrømningen. Men man kan godt slippe fri af et revlehul, hvis man ved, hvordan man skal tackle det.\nSelvom man er en rigtig stærk svømmer, kan man ikke svømme i mod strømmen i et revlehul\n"Revlehuller er ikke farlige, hvis man holder hovedet koldt. Desværre ser vi tit at selv dygtige svømmere går i panik, når de svømmer ind i et revlehul. Hvis man bliver fanget i strømmen, vil man opdage, at man ikke kommer nogen vegne, når man forsøge at svømme ind til stranden. Hvis det sker, skal man bevare roen og lade være med at kæmpe imod. For selvom man er en rigtig stærk svømmer, kan man ikke svømme i mod strømmen i et revlehul. Man kommer ud af et revlehul ved at svømme ud til siden og så forsøge at svømme ind mod stranden der fra," siger Anders Myrhøj. Der findes tusindvis af revlehuller langs de danske kyster, og især ved Vestkysten er der stor risiko for at svømme ind i den stærke strøm. Det er dog kun under særlige vind- og bølgeforhold, at revlehullerne bliver aktive og udgør en fare for badegæsterne. Sådan kan du genkende et revlehul\nSådan takler du et revlehul\nHvis du kommer ud i et revlehul, er der tre simple regler, du skal følge: 1. Kæmp ikke i mod. 2. Bevar roen. Du bliver ikke trukket ned. 3. Lad dig føre med strømme, til den aftager. Svøm derefter til siden og langs med stranden og derefter ind til land igen. Sådan redder du andre ud af et revlehul\nAktioner i uge 30\nI uge 30 gennemførte TrygFondens kystlivreddere i alt 5.652 indsatser. Heriblandt var der 6 livreddende aktioner, hvor det vurderes, at personer var i livsfare, 295 førstehjælpsaktioner, 319 forebyggende aktioner og 5.032 oplysende indsatser. Aktionstallene for de enkelte strande og havnebade kan ses nedenfor.\nBornholm: 0 livreddende aktioner, 1 førstehjælpsaktion, 85 forebyggende aktioner, 397 oplysende indsatser\nKøbenhavn: 1 livreddende aktion, 51 førstehjælpsaktioner, 38 forebyggende aktioner, 1564 oplysende indsatser\nSjælland: 0 livreddende aktioner, 108 førstehjælpsaktioner, 51 forebyggende aktioner, 920 oplysende indsatser\nFyn: 0 livreddende aktioner, 19 førstehjælpsaktioner, 8 forebyggende aktioner, 215 oplysende indsatser\nSønderjylland: 1 livreddende aktion, 62 førstehjælpsaktioner, 33 forebyggende aktioner, 593 oplysende indsatser\nMidt- og Vestjylland: 1 livreddende aktion, 16 førstehjælpsaktioner, 62 forebyggende aktioner, 225 oplysende indsatser\nØstjylland: 0 livreddende aktioner, 14 førstehjælpsaktioner, 8 forebyggende aktioner, 368 oplysende indsatser\nNordjylland: 3 livreddende aktioner, 24 førstehjælpsaktioner, 34 forebyggende aktioner, 750 oplysende indsatser\nSidste chance for at bade under livreddernes opsyn Sådan tackler du et revlehul\nDe såkaldte revlehuller er skyld i mange drukneulykker. Men hvis du lærer visse kendetegn og nogle enkle forholdsregler kan du undgå at det bliver farligt. Sådan skal du gøre i et revlehul\nBestil flyer om revlehuller\nDu kan bestille en gratis flyer om revlehuller på både dansk og tysk, så du altid har vejledningen til, hvad du skal gøre liggende lige ved hånden.\tBestil flyer\tTrygFonden Kystlivredning


De bedste 4-stjernede hoteller i Eugene - TripAdvisor\nBedste 4-stjernede hoteller i Eugene, Oregon\nNr. 1 ud af 2 i 4-stjernede hoteller i Eugene med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 2 i 4-stjernede hoteller i Eugene med bedste værdi for pengene\nPrisen, som du fandt, er 27 % lavere end dette hotels gennemsnitspris på 168 $ pr. overnatning.\n“Et godt motel til en god pris”\nNr. 23 af 38 hoteller i Eugene\nNr. 25 af 38 hoteller i Eugene


Anvend TummyTub til at bade din baby – læs hvorfor\nTummy Tub er en badespand for de 0-2 årige. En fordel ved denne badespand er, at en større del af dit barns krop er dækket af vand end i et traditionelt badekar, hvilket gør det nemmere at holde temperaturen.\nTummyTub er udviklet af dygtige fagfolk\nSpanden er udviklet i et samarbejde mellem jordemødre, sundhedsplejersker og læger, og dens udseende og konstruktion er ikke tilfældig.\nTanken med spanden er, at barnet skal føle sig mere tryg her end i et andet badekar. Spanden har trange sider, som også er gennemsigtige ligesom livmoderen. Barnet kan ligge og sidde i fosterstilling i spanden.\nEn stol at stille spanden på\nDu kan købe en TummyTub Stool, som du kan stille badespanden ovenpå, så den kommer op i en nemmere arbejdshøjde. Den kan også bruges som skammel, så på den måde er den ekstra smart og et godt tilbehør.\nDu kan købe både TummyTub og Stool på tummytub.dk\nEn TummyTub er ikke bare en spand\nSkeptikerne vil måske mene, at man da bare kan tage en almindelig spand og bade sit barn i. Men der er forskel på en TummyTub og en almindelig gulvspand.\nEn af de vigtige forskelle er det lave tyngdepunkt på TummyTub’en, som gør, at den ikke så nemt tipper, som en almindelig spand ville gøre det med et barn i.\nEn anden forskel er, at der ikke er skadelige kemikalier i en TummyTub, og der er heller ikke skarpe kanter, som man kan skære sig på.


FAQ Coronavirus (COVID-19) | zooplus.dk\nCoronavirus (COVID-19) – VI ER HER FOR DIG\nKære zooplus kunde\nSpredningen af Coronavirus (COVID-19) berører naturligvis også os i zooplus og har indflydelse på vores normale hverdag. Hele zooplus-familien og alle deres partnere gør deres yderste dag og nat for at sikre din levering med den sædvanlige høje servicekvalitet i den aktuelle usædvanlige situation.\nI den nuværende situation prioriterer vi ikke blot vores kunders og deres kæledyrs trivsel, men samtidigt også vores medarbejderes sundhed. Vi har truffet omfattende beskyttelsesforanstaltninger på vores kontorer og logistikcentre for at hjælpe med at bremse spredningen af coronavirussen. Samtidig arbejder vi på højtryk for at sikre, at din ordre ankommer pålideligt og sikkert.\nVil alle produkter stadig være tilgængelige?\nPå grund af den høje ordrevolumen kan det desværre ske, at det ønskede produkt ikke længere er tilgængeligt. Vi gør vores bedste for at holde tilgængeligheden af vores varer på det højest mulige niveau. Flere varer er allerede på vej til os.\nAf hensyntagen til andre kunder vil vi gerne bede om, at du, som sædvanligt, kun bestiller varer, når der er behov.\nHvis en bestemt vare er udsolgt, kan vi helt sikkert tilbyde dig en passende, alternativ vare fra vores sortiment.\nKan jeg forvente forsinkelser i leveringen?\nI øjeblikket har vi ingen forsinkelser i vores levering og vores logistikhold arbejder hårdt for at sikre, at din pakke er hos dig så hurtigt som muligt.\nSå snart din ordre er på vej, modtager du en forsendelsesmeddelelse med et link til din valgte leveringstjeneste. Med dette link kan du tracke leveringsstatus for din pakke og ændre leveringsdato om nødvendigt.\nKan jeg blive smittet via varer?\nDu har måske spekuleret på, om det i disse dage stadig er sikkert at modtage en pakke med zooplus-varer?\nIfølge Verdenssundhedsorganisationen (WHO) er sandsynligheden meget lav for at en inficeret person forurener varer med virussen. Risikoen for at blive smittet med coronavirus gennem en pakke, der har rejst over lange afstande og har været udsat for forskellige eksterne forhold og temperaturer er også meget lav.\nUndersøgelser peger på, at coronavirus kun kan overleve på overflader i en kort periode.\nHvis du stadig føler dig usikker, kan du rengøre forsendelserne og produkterne med et desinfektionsmiddel for at beskytte dig selv og andre. Rengør også dine hænder med et alkoholholdigt hånddesinfektionsmiddel, eller vask hænderne grundigt med vand og sæbe. Undgå også at berøre dine øjne, mund eller næse.\nService & betaling\nKan der forekomme forsinkelser i shoppen?\nDesværre kan den høje efterspørgsel i shoppen i øjeblikket føre til længere sideindlæsningstider. Vi beder om din forståelse.\nBliver mine zooPoints påvirket?\nVi har forlænget gyldigheden af de zooPoints, der udløber den 31. marts 2020 til den 30. juni 2020!\nVi vil derfor bede dig om at indløse dine zooPoints på et senere tidspunkt, når situationen med Covid-19 er faldet til ro igen. På denne måde hjælper du os med at modvirke yderligere forsinkelser i driftsprocessen og være i stand til at imødekomme de grundlæggende behov hos alle kunder.\nNaturligvis samler du fortsat zooPoints ved enhver ordre.\nYderligere information til Covid-19\nEr Covid-19 farligt for min hund?\n13.03.2020: Covid-19 skyldes SARS-CoV-2 hos mennesker, der har sin oprindelse i Kina. Fra Europas myndigheders side holdes der nøje øje med den aktuelle situation og med offentliggørelser af de seneste videnskabelige fund, også hvad angår konsekvenserne for dyrenes helbred. På nuværende tidspunkt antages det i videnskabskredse, at coronavirus blev overført til mennesker af flagermus, skældyr eller slanger. For nyligt kunne man læse om en sag, hvor virussen også blev fundet på næsen og i munden af en sund hund i Hong Kong. Eksperterne antager imidlertid, at denne coronavirus kunne påvises, fordi hunden havde været i tæt fysisk kontakt med den syge hundeejer. Men hunden menes faktisk ikke at være smittet, og man holder øje med den, mens den lige nu holdes i karantæne. Hvis du selv er i karantæne, anbefales det, at du beder en person tæt på dig om at hjælpe dig med at gå tur med hunden. Hunde, der bor hos smittede mennesker, er dog indtil videre ikke omfattet af de karantæneforanstaltninger, myndighederne påbyder.\nSå selvom der ikke er noget, der tyder på, at hunde kan smittes med Covid-19, så spiller andre coronavirusser stadig en vigtig rolle i hundesundhed: Læs mere i hele artiklen: Coronavirus hos hunde.\nEr Covid-19 farligt for min kat?\n13.03.2020: De første tilfælde af mennesker smittet med den nye Covid-19 virusinfektion blev offentliggjort i Kina i slutningen af 2019. Tusinder af mennesker overalt i verden er i øjeblikket syge, og spørgsmålet om, hvor SARS-CoV-2 coronavirus kommer fra, er endnu ikke afklaret fuldt ud. Forskerne mener at have fundet ud af, at luftvejssygdommen blev overført til mennesker via flagermus, skældyr eller slanger. Derfor mener forskerne, at det er usandsynligt, at SARS-CoV-2 kan overføres fra mennesker til katte og omvendt. Covid-19 menes heller ikke at udgøre nogen sundhedsrisiko for hunde og andre dyr, såsom svin eller kyllinger, selvom en undersøgelse hos en hund fra Hong Kong var testet positiv efter undersøgelse af næse og mund. Der er dog først tale om ægte smitte, hvis sygdommen kan påvises i kroppen, og det antages derfor, at der er tale om en overfladisk kontaminering på grund af tæt fysisk kontakt med smittede mennesker. Ikke desto mindre anbefales det at overholde god hygiejne, når man beskæftiger sig med kæledyr.\nCovid-19 er altså sandsynligvis ufarlig for katte, hvorimod den længe kendte Felin Coronavirus (FCoV) kan være meget farlig for katte. Hvilke coronavira der er tale om, hvilke symptomer der opstår, og hvordan katte kan beskyttes mod dem, bliver forklaret i artiklen: Coronavirus hos katte.\nHvordan kan jeg beskytte mit dyr?\nSelvom Covid-19 sandsynligvis ikke er farligt for hunde og katte, skal du være mere opmærksom på generelle hygiejneforanstaltninger, når du omgås med dit kæledyr, særligt hvis du eller dit dyr viser symptomer på sygdom:\nUndgå tæt kontakt med andre dyr og mennesker, samt mellem dig og dit kæledyr, f.eks slik i ansigtet, kram osv.\nVask hænderne grundigt efter hver kontakt, mindst 20-30 sekunder\nAfføringsrester skal bortskaffes øjeblikkeligt, og kattebakken og dit hjem skal holdes ren\nMå jeg lufte min hund ved udgangsforbud?\n16.03.2020: Der er i Danmark ingen fastlagte regler på dette punkt. I de lande, hvor der allerede er et udgangsforbud, såsom Italien, Spanien eller Østrig, reguleres hundeluftning som følger: Hundeejere har tilladelse til at tage deres dyr ud, men skal opholde sig i umiddelbar nærhed af deres hjem og skal normalt have en formular med. Hundeluftningen skal holdes kort, og de kendte sikkerhedsforholdsregler, såsom afstand fra andre mennesker og dyr, samt grundig håndvask efter tilbagevending, skal overholdes.\nDu kan følge med i situationen omkring coronavirussen (COVID-19) på politiets informationsside.\nVi vil gerne benytte lejligheden til at takke dig for din forståelse og ser frem til at fortsætte med at forsyne dig og dine kæledyr med vores zooplus-produkter. Vi ønsker sundhed for dig og dine nære, om de er to- eller firbenede.\nSammen gennem hverdagen: den daglige rutine med din firbenede ven\nDet er ikke kun vores liv der er forandret i disse dage, men vores firbenede venner oplever også en forandring. Mange af os, der ellers er undervejs hele dagen, er nu hjemme hver dag, arbejder og bruger deres fritid der - det betyder, at samlivet i øjeblikket er anderledes. Hvordan formår man at være produktiv i disse tider, samtidig med at man beskæftiger sit kæledyr i tilstrækkelig grad og har en dejlig hverdag sammen? zooplus giver dig inspiration til en dagligdag fuld af leg, sjov og afveksling sammen med dine firbenede venner!\nDaglig rutine med din hund\nGodmorgen Fit & vital start\nMan kan godt føle sig lidt træg og energiforladt, hvis man tilbringer meget tid derhjemme. Så det er bedst at bruge morgenerne på yogaøvelser, så man kan vågne. Bagefter kan man forkæle sig selv med en lækker omgang morgenmad – og hundemaden kan også serveres!\nFrokost - Yay! Ud i den friske luft\nNår du arbejder hjemmefra betyder det også, at du har større fleksibilitet. Hundsport og leg er en perfekt måde at kombinere frokostpausen med hundeluftning. Så udfordres hunden både mentalt og fysisk. Hvis du har egen have, kan den også få afløb for sin energi her.\nEftermiddag & ind i mellem 5 minutters træning\nDe fleste, der arbejder på kontor kender små perioder hvor man ikke får noget fra hånden. Lav lidt hundetræning og øv enkle tricks såsom at "gi' pote". Brug lejligheden til korte sportræningslege eller arbejd lidt med grundlæggende lydighed. Skift regelmæssigt mellem de forskellige øvelser.\nAfslappede aftentimer Tid til kreativitet\nAftenerne er oplagte til små beskæftigelseslege, der sætter gang i hjernecellerne. Hjemmelavede hundekiks kommer nok til at sætte julelys i din hunds øjne. Det gør hverdagen lidt mindre kedelig, og din hund får glæde af en lækker godbid. Derefter kan i smutte over i sofaen for at slappe af!\nVores yndlingsprodukter til den daglige rutine med din hund\nDaglig rutine med din kat\nEn lille omgang sjov om morgenen! Start your day right\nLege, såsom simpel kat agility om morgenen, fjerner dårlig morgenstemning og får kredsløbet i gang. Ingen lyst? Så tag din kats yndlingslegetøj og brug tiden før morgenmaden hvor den kan få lov til at tumle rundt i hjemmet!\nFrokost til de to- & firbenede Nyd den friske luft!\nSelv hvis du arbejder hjemmefra har man brug for pauser til krop og sind. Selv hvis du har et hjem med have eller altan, så er det tit nok bare at åbne vinduerne, lukke et par varme solstråler ind i sit hjem, og nyde en omgang frisk luft sammen.\nEftermiddag & ind i mellem Lidt småtræning\nHvis du vil arbejde koncentreret har du brug for ro i sindet. Men hvad nu hvis katten hellere vil lege? Og det skal være nu! Her kan det være en god idé at have lidt beskæftigelseslegetøj parat, så din kat få tiden til at gå - med eller uden din hjælp.\nBliver en aften på sofaen for kedeligt? Pelsede fotomodeller\nEfter en lang dag bag skærmen er det måske tid til at gå helt andre veje om aftenen. Et lille fotoshoot ville jo være perfekt - med enkle tips & tricks får man de bedste snapshots. Det er bedre end noget andet flow-tv, ikke?\nVores yndlingsprodukter til den daglige rutine med din kat


Aquidneck Pizza Restaurant, Middletown - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Middletown Restauranter i nærheden af Aquidneck Pizza Restaurant\nAlle aktiviteter i Middletown Aktiviteter i nærheden af Aquidneck Pizza Restaurant\nUSA Rhode Island (RI) Middletown Restauranter i Middletown Aquidneck Pizza Restaurant\nNr. 25 af 66 Restauranter i Middletown $\nItaliensk, Pizza 27 Aquidneck Ave, Middletown, RI 02842-5607+1 401-849-3356Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 65 anmeldelserFremragende29 %Rigtig god32 %Gennemsnitlig18 %Dårlig6 %Frygtelig15 %Lukket nusø - lø07:00 - 23:00Alle åbningstider KØKKENER Italiensk, Pizza PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 27 Aquidneck Ave, Middletown, RI 02842-5607Alle oplysninger Forbedr denne registreringTilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant alkohol?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant borde med siddepladser?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant fjernsyn?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (65)Medlemsvurdering Fremragende10Rigtig god14Gennemsnitlig8Dårlig2Frygtelig6Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (40)Engelsk (64)Fransk (1)Sprog Dansk (40)Engelsk (64)Fransk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 40 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjwoodhomeMiddletown, Rhode Island3613Anmeldt 5 uger siden Overrasket og skuffet over for første gang her.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmmrange273Anmeldt 5 maj 2017 fra mobile enheder Fantastisk morgenmad pizza!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKristin BBoston, Massachusetts5123Anmeldt 26 april 2017 God pizza til at gåMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejElle T1Anmeldt 1 april 2017 fra mobile enheder Kold pizza smager Forfærdeligt partiMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.Totts3, Manager hos Aquidneck Pizza Restaurant, svarede på denne anmeldelseSvarede 26 april 2017Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKat999399Newport, Rhode Island508Anmeldt 14 marts 2017 fra mobile enheder Temmelig gennemsnitligt pizzaHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej2S2P2LMiddletown, Rhode Island10921Anmeldt 2 februar 2017 Pizza med SpaghettiMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNewportbird3412Anmeldt 7 januar 2017 Vores foretrukne PizzaMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJumeirahJennyNorfolk, Virginia161299Anmeldt 21 november 2016 Morgenmad på en pizza? Prøv det!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejvraep6021Anmeldt 12 november 2016 Scampi på en pizza - mums!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmcmdm50Warwick, Rhode Island262Anmeldt 23 oktober 2016 fra mobile enheder God mad - Forfærdelig serverMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nForrigeNæste1234Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenAtlantic Grille362 anmeldelser 0,2 km væk Flo's Clam Shack695 anmeldelser 0,08 km væk Tickets239 anmeldelser 0,05 km væk Rhea's Cafe19 anmeldelser 0,04 km væk Seværdigheder i nærhedenPurgatory Chasm29 anmeldelser 0,91 km væk Easton's Beach228 anmeldelser 0,58 km væk Atlantic Beach Club- On the Patio5 anmeldelser 0,09 km væk KJ's Restaurant & Pub6 anmeldelser 0,1 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Aquidneck Pizza Restaurant.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nLevering, Takeaway, Bookinger, Siddepladser, Tjenerstab, Gratis parkeringsplads, Fjernsyn, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Digitale betalinger, Gratis wi-fi, Accepterer Discover\n27 Aquidneck Ave, Middletown, RI 02842-5607 Placering:


Semalt: Google Analytics-filtre, der forbedrer ydeevnen på dit websted\nDer er mange måder at forbedre dit websites ydeevne på i Google Analytics, og det er en del af digital markedsføring . Når det kommer til at vise fremtrædende fremskridtsrapporter eller fastslå årsagerne til trafikfaldet, skal vi være opmærksomme på, hvor mange kvalitetsudsigelser vores hjemmeside modtager. Dataene i Google Analytics skal være nøjagtige og opdateres. Heldigvis har Google Analytics gjort det nemt at håndtere filtre, der er vigtige for vores hjemmeside.\nFor at kunne tale om disse filtre, tilbyder Oliver King, Customer Success Manager for Semalt , at foreslå, at du opretholder en, ufiltreret rapport eller visning for hvert domænenavn i Google Analytics.\nEkskluderer intern trafik\nDet gælder ikke for alle typer websites, kun de store virksomheder kan få fordel af det. For små virksomheder er det vigtigt at udelukke intern trafik for at sikre kvaliteten af deres webtrafik. De skulle sørge for, at deres websted modtager kvalitets hits og rigtige mennesker interagerer med deres websider. Til dette skal du oprette nye rapporteringsvisninger i din Google Analytics-konto, der i høj grad kan udelukke den interne trafik. Du bør også udelukke din egen IP-adresse, så dine synspunkter og dette ikke tælles med din hjemmeside. Hvis du vil ekskludere et stort antal IP-adresser, skal du bruge brugerdefinerede filtre, der er nemme at oprette og har mange funktioner.\nFjern henvisning spam\nDet ville ikke være forkert at sige, at spam har skadet et stort antal websteder i de seneste måneder. Derfor bør du være opmærksom på at fjerne henvisnings spam så tidligt som muligt. Du skal fjerne alle websteder eller henvisninger, der begynder med Darodar, knapper til hjemmesider og bedste SEO-tilbud. Her har du ikke råd til at begå en fejltagelse; du bør identificere de skyldige og fjerne henvisninger spam og derefter indtaste dine domæner i forskellige felter.\nVis værtsnavn og fuld webadresse\nSom standard viser Google Analytics ikke de fulde webadresser på siderne i sin rapport. Så hvis din hjemmeside er www.abc.com, skal du finde de relevante sider i Google Analytics, og det kan gøres ved at vise værtsnavne eller hele webadresser. Alternativt kan du oprette levende indhold og oprette forskellige filtre til forskellige domæner. Dette ville ikke medføre forvirring, når du har et stort antal sider at passe på. Enhver side på et underdomæne skal være fri for fejl, før den lanceres.\nIsolere trafik til et underdomæne\nNår det drejer sig om at tale om underdomæner, skal du isolere deres trafik fra hoveddomænet i Google Analytics. Sørg for, at dine underdomæner bruger de samme UA-sporingsegenskaber eller koder som dit primære websted. Du kan udføre denne opgave ved at besøge afsnittet separat visning i din Google Analytics.\nSlet alle webadresser\nSidst men ikke mindst, vil vi gerne snakke om den nederste beklædning af webadresser. Det er svært for mange webmastere, men det har mange fordele. Du kan blande forskellige webadresser og modtage et stort antal kvalitetstrafik på din AdSense. Det er vigtigt at konsolidere dataene og implementere de brugerdefinerede filtre, der kan sænke alle dine webadresser Source .