Årets gang i Frederiksberg Fonden - minby\nDirektør for Frederiksberg Fonden, Martin Dahl. Arkivfoto: Martin Sørensen\nSkrevet af Heidi Engelund 07/02/2019, 7:41 AM\nFOND: Frederiksberg Fonden, der er flyttet til Gammel Kongevej, uddelte 9,6 millioner kroner sidste år fordelt på fire uddelingsrunder. I 2018 fik fonden 163 ansøgninger og 95 af dem fik økonomisk støtte.\nI år sætter fonden fokus på børns udeliv, og det sker blandt andet med skolehaver i Frederiksberg Have til foråret, når Haver til Maver rykker ind på et grønt areal, der aldrig tidligere har været tilgængelig for offentligheden.\nFondens tre store uddelingsformål er stadig børns og unges opvækst, tilbud til skoler om klasseundervisning på Tycho Brahe Planetarium, på Musikmuseet på Rosenørns Allé og Bloom Festival på Søndermarken. Fonden har også fokus på Riddersalens muligheder for at tilbyde dramaundervisning med et nyt undervisningslokale til skoleklasser, og elever på Skolen på Nordens Plads tilbydes særlig svømmeundervisning.\nDen største bevilling fra fonden, en million kroner, sidste år gik til Urban 13, der er et projekt under Bispeengbuen drevet af Foreningen Carpark.\nHar du lyst til at søge fonden, så kig med på hjemmesiden: frederiksbergfonden.dk\nSkøjteløb. 29. flyvercup i Tårnby


Red Bull dåsens miljøvenlige livscyklus :: Energidrik :: Red Bull Danmark\nRed Bull dåsens livscyklus\nNaturligvis bruger produktionen og den globale distribution af Red Bull energi, og dermed forårsager en miljøbelastning. Red Bull er meget bevidst om sit miljøansvar og stræber konstant efter forbedringer.\nFind ud af hvordan Red Bull går langt for at sikre dens CO2 fodaftryk forbliver så lille som muligt, på tværs af hele livscyklussen for dåsen.\nAt genbruge en dåse bruger 95% mindre energi, end at producere en ny .\nRed Bull Dåsen.\nlet i vægt og 100% genanvendelig.\nRed Bull har taget en bevidst beslutning om at anvende aluminiumsdåser. I dag vejer Red Bull-dåser væsentlig mindre end for få år tilbage, hvilket sparer værdifulde råvarer. Når de er indsamlet er de fuldt ud genanvendelige igen og igen - uden tab af kvalitet.\nMere end 16.200.000km lastbiltransport bliver sparet hvert år, takket være væg-til-væg produktion\nPerfekt formet og let.Dåsen er ideel til transport og pakning.\nSyv Can Coolers bruger kun så meget strøm som en 100 watts el-pære.\nGennem miljøvenlige coolere\nVi ved, at en dåse Red Bull Energy Drink smager bedst, når den er iskold. Derfor har vi udviklet vores miljøvenlige Red Bull ECO-Coolere, der bruger op til 45% mindre energi end traditionelle køleskabe.\nRed Bull har installeret 980,000 ECO Coolere instead of conventional coolers already.\nVores fremstillingsproces bruger op til 80% af energien fra vedvarende energikilder.\nDåsens afslutning. En ny begyndelse!


Rocken rundt om klokken - politiken.dk\nRocken rundt om klokken\nKultur 30. jun. 2001 kl. 22.30\nPolitiken søndag: Klokken er ikke ret mange, men for manden med de lavtsiddende cowboybukser er den allerede ved at falde i slag. Med den bare mave og underlivet skubbet frem foran sig står han foran sit lille telt og forsøger at finde et hul i trafikken på campingområdets støvede sti.\nPå den anden side venter det graffitidækkede plankeværk og muligheden for at tømme blæren for nogle af de dåseøl, der præger pladsen foran hans telt.\nSå brydes hans koncentration, og blikket, der før var låst på et stykke plankeværk, hæves. På vej imod ham kommer en ung kvinde med brysterne så højt under hagen, at man ved, hun er sytten.\nHan smiler, retter sig efter bedste evne og stikker tommelfingeren ud til blaffertegnet, mens hans øjne søger videre op mod hendes. Håb.\nHun går lige forbi.\nHan går over til plankeværket.\nKlokken lidt mere blafrer et læserløst Ekstra Blad rundt på det nedtrampede græs. På forsiden skriger en ung mand med lukkede øjne ind mod kameraet og Orange Scene bag fotografens skulder. Omkring ham råber andre med på myten om rocken og Roskilde, som den altid serveres.\nRundt om på græsset ser der lidt anderledes ud. Festivalen har været i gang nogle døgn, og menneskerne er nede i tempo. Der er ingen andre steder, man går så langsomt og går så tit i stå. Der er altid en, der lige møder en, han kender, og så står man der og kigger lidt, mens de taler. Så er der en, som skal tisse, og så venter man på det og kigger lidt. Så skal nogen have en fadøl, det tager sin tid, og så hænger man der og kigger.\nNår så gruppen endelig er i en slags fart, sker det som under vand, hvor bevægelserne er seje og drømmende, og skridtet hænger længe nok i luften til, at man kan nå at kigge en del, inden det rammer jorden.\nRoen breder sig på den høje mands ansigt, mens han tisser i pissoiret og holder en dugget fadøl i den anden hånd. Han nynner med og gynger i knæene uden at ænse lugten af rovdyr-bur.\nSå ringer mobiltelefonen i hans baglomme.\n»Nu gælder det om at bevare roen«, siger han og lukker tænderne om det bløde plasticglas' kant. Den frie hånd flytter mobilen op til øret:\n»Mnja. Væ gnul zæne. J ska åwr ha nåen pomwitter 'kay. J we ik va 'un hed. Næ. Wi zs«.\nSå er telefonen tilbage i baglommen, glasset tilbage i hånden, roen tilbage på ansigtet.\nHan tager en tår af sin øl, udsteder et »aaaah«, der kommer helt nede fra maven.\nKlokken er sat i stå af Neil Young, som har været en omvandrende tidslomme de sidste mange år. Inden i lommen er man glad for indianere, Moder Natur og Marlon Brando, mens det forholder sig lidt anderledes med George Bush den ene og den anden. Den gamle mand sidder alene på scenen med sin guitar. Et enkelt spot rammer ham og hans cowboyhat oven fra, så den gløder omkring hans hoved, som en træt glorie. Han kan stadig, og han kan ikke andet.\nMennesker glider forbi i halvmørket, der er varme fra deres kroppe. Nogen af dem bliver stående, det er dem, man kender og ikke vil af med, og det er godt.\nAftenhimmelen er metallisk blågrøn til højre for den store scene og glidende ud af den store højttalers mørke kommer silhuetten af en frisbee, som hænger på toppen af i sin bue et øjeblik, hvor det hele falder på plads, og så er den der. Lykken.\nDen varer ikke så længe, men det gør ikke noget.\nKlokken alt, alt for mange. Blevet væk igen. En smuk kvinde i pels og flad brun mave er dumpet ned fra himmelen og landet mellem margaritaerne i mediebyen. Men det er ikke hende, man mangler - det er de andre.\nDe ringer på mobilen fra Gringo Bar ovre ved Ballroom og har det rigtigt sjovt. Så er man endnu en gang det forkerte sted, og inden man når frem, er det tilsyneladende overstået. Det var skideskægt. Nu sidder de bare og drikker Jungle Juice omkring et træbord. Men Jens har lige spillet på xylofonen i hjørnet - og strippet. Sylvester har lånt sin sorte motorcykeljakke, som har båret mange festivaler på sine skuldre, til Scott, der skulle til København. Og Jakob er kommet hjem fra Paris, bare for at gå på Roskilde. Og så er det svært ikke at holde af dem alligevel.\nKlokken er ved at være nået hele vejen rundt. Gringo Bar har rullet skodderne ned, og personalet har for sidste gang i nat klappet af en eller anden, som har købt en stor drink med en stjernekaster i.\nSolen er stået op, det er mågerne også. Om dagen og natten holder de sig langt væk, men morgenen tilhører dem, og det er svært ikke at kigge lidt ængsteligt op mod flokkene, der kredser over de sidste syndige hoveder. Nogle af fuglene er tilsyneladende på størrelse med en puddelhund.\nGræsplænen foran Orange Scene er tom og afstandene kortere. Man kan gå fra den ene ende af pladsen til den anden på et par minutter, når musikken spiller, kan det virke som en dagsrejse. Sådan en har Roskilde efterhånden bag sig, men om lidt begynder det hele igen.


En kande fuld af skønhed.\nMan kommer ikke hjem fra København, uden en æske eller to, hvor der står Royal Copenhagen uden på – det er simpelthen ikke en mulighed.\nI år faldt valget på en stærkt tiltrængt genstand, nemlig en smuk kande – den jeg bruger til daglig, er simpelthen ikke værdig til resten af det kongelige selskab. Så nu kan den fungere som reserve, og i stedet kan jeg gøre brug af denne skønhed. Faktisk var det Kit, der først talte om, at hun manglede en, så jeg var faktisk bare ren og skær efteraber – for vi endte begge med at købe en med hjem. Så skúlle jeg savne min, når jeg er på besøg hos Kit, så har hun gudskelov en magen til, jeg kan beundre.\nAugust 2, 2013 at 10:25 am Reply\nEn kande der er en konge værdig. Sikke et godt køb.\nTak, er allerede også helt vildt begejstret!\nAugust 2, 2013 at 9:20 pm Reply\nSÅDAN! Og så er den ganske god at hælde af også, hvilket også betyder en del!\nDet er den nemlig – det går let som leg, selv med mine manglende motoriske talenter(:\nAugust 6, 2013 at 10:27 pm Reply\nEj er jaloux. Den kande står højt på min liste. RC er bare kærlighed <3\nAugust 9, 2013 at 12:44 pm Reply\nDet kan jeg godt forstå, du kan også tro, jeg er glad for den 😀


Telefonkommunikation - kursus i professionel telefonservice\nVil du være bedre til at forklare om komplekse emner?\nVil du være bedre til at kontakte og følge op på kunderne?\nVil du være bedre til at holde en telefonsamtale på sporet?\nVil du være bedre til at sætte grænser på en venlig måde?\nVil du være bedre til at afslutte telefonsamtalen med klare aftaler?\nKurset er for dig, der vil være god til at kommunikere i telefonen.\nEvne til at kommunikere respektfuldt og effektivt.\nEvne til at strukturere en samtale.\nGennemslagskraft og evne til at markere dig mundtligt.\nEvne til at kunne sige til og fra og sætte grænser.\nEvne til at afslutte en samtale med klare aftaler.\nKommunikation, rådgivning og formidling i telefonen.\nIndhold på kursus i Telefonkommunikation:\nGod start af samtalen. Positiv og motiverende start.\nGod telefonservice – hvad er det, og hvordan er min stil?\nAssertion – respektfuld kommunikation og aktiv lytning.\nHvordan forklarer jeg fordelene for vores kunder, medlemmer eller klienter?\nHvordan takler jeg indvendinger og vender modstand til velvilje?\nPapegøjeteknik – fastholdelse af mit budskab og grænser.\nTakling af tidsrøvere – hvordan får jeg styr på tiden og stopper tidsrøvere?\nFormidlingsniveauer – hvordan kommunikerer jeg motiverende?\nMetoder til at takle ubehagelige samtaler og vanskelige personer.\nMetoder til at beskytte sig selv og undgå at tage ubehagelige samtaler personligt.\nAfslutte samtaler med klare aftaler, der øger sandsynligheden for succes.\nKurset kobler sig direkte til dine telefonsamtaler og din hverdag. Du får konkrete redskaber, som du bliver trænet i på kurset, og kan gå hjem og bruge med det samme.\nHvordan bliver jeg mere forståelig? Hvordan får jeg mere gennemslagskraft, og får mine budskaber klart igennem?\nFastholdelse og krav og grænserHvordan får jeg opbygget en positiv og respektfuld kontakt med kunden, hvor jeg samtidig kan fastholde mine krav og opretholde mine grænser?\nHvilke enkle kommunikationsmodeller kan jeg bruge til at se på min egen kommunikation med? Hvordan kan jeg styrke mine kommunikationsfærdigheder, så jeg bliver mere klar og sikker?\nSpørge og lytteteknik i telefonen\nHvordan får jeg lyttet, spurgt ind og mødt kunden, så han/hun føler sig godt behandlet, og jeg får de informationer, jeg har brug for.\nStart og slut af telefonsamtaler\nHvordan får jeg startet samtalen positivt, så jeg skaber velvilje? Hvordan får jeg afsluttet effektivt med tydelige og klare aftaler?\nHvordan håndterer jeg potentielle konfliktsituationer i min kontakt til kunderne? Hvordan undgår jeg at reagere uhensigtsmæssigt?\nHvad kan jeg gøre for at nedbryde barrierer hos kunder. Hvad er kundernes syn på mig? Og hvad er mit syn på bestemte kundetyper?\nHvordan kan jeg styrke min telefonkommunikation, når jeg har kundekontakt? Hvordan opfatter andre mig?\nHvordan får jeg det væsentlige frem hurtigt? Hvordan undgår jeg at spilde tid på tidsrøvere og stopper samtaler, der trækker i langdrag?\nFormiddagen har til mål at give dig indsigt i forskellige kommunikationsformer og betydningen heraf for din kontakt med kunderne. Du trænes i forskellige samtaleteknikker og redskaber til en mere klar og tydelig dialog, hvor fokus er en konstruktiv og tilfredsstillende telefonsamtale.\nDu kommer til at analysere jer selv, jeres organisation og jeres produkter, så du kan blive meget mere klar og tydeligt, når du skal overbevise kunderne. Der er fokus på, hvordan du kan starte en samtale motiverende og positivt. Du bliver trænet i at starte samtaler på en god facon og får personlig feedback.\nEftermiddagen giver indsigt i, hvordan du kan sætte grænser og fastholde dine mål i kontakten med kunderne. Herunder er der fokus på, hvilken indgangsvinkel du har til kunderne, og hvilken indgangsvinkel de har til dig. Vi ser på forventninger og forudindtagelser og forsøger at vende tingene på hovedet samt tage nye indgangsvinkler.\nFormiddagen sigter mod at give dig en forståelse af op- og nedtrapning af konflikter i telefonsamtaler. Målet er at du lærer at tackle vanskelige kunder og vanskelige situationer. Vi arbejder mod en øget forståelse af, hvad der tricker dig personligt, hvordan du kan bevare overblikket og hvordan du kan beskytte dig selv mentalt.\nDu lærer at vende ubehagelige samtaler og stoppe samtaler, der trækker i langdrag. Vi ser på de indvendinger, som du typisk møder – og du bliver trænet i at imødegå de indvendinger, som dine kunder plejer at komme med. Vi diskuterer dine egne erfaringer med telefonkommunikation og ser på dine professionelle styrker og svagheder. Du får en model og bliver trænet i at afslutte alle telefonsamtaler med klare og tydelige aftaler, så du er sikker på succes. Du udarbejder en handlingsplan for din fremtidige telefonkommunikation.\nKurset Telefonkommunikation har et maksimum deltagerantal på 12 personer (optimalt 10 personer). Kontakt os ved spørgsmål.


Fejrer titlen med specialøl – Ekstra Bladet\n8. jul. 2020 kl. 11:35\nCarlsberg, der har været sponsor i Liverpool siden 1992, fejrer mesterskabet med en rød mesterskabsøl med alle spillernes autografer i guld – nu sælges den i Danmark\nJublen ville ingen ende tage, da det torsdag aften stod klart, at Liverpool vinder Premier League. Video: Reuters/Privatoptagelser\nDet første mesterskab i 30 år skal fejres!\nDet mener Carlsberg, der har haft et tæt partnerskab med Liverpool siden Premier League blev oprettet i 1992. Helt frem til 2010 var bryggeriet hovedsponsor i den engelske storklub.\nDe seneste ti år har bryggeriet været en af klubbens større sponsorer.\nVentetiden på mesterskabet har været lang. Og nu kan danske fans også få glæde af en helt speciel rød mesterskabsøl med alle spillernes autografer i guldskrift.\nCarlsberg har designet en special mesterskabsøl med alle Liverpool-spillernes autografer. Den sælges fredag 17. juli i Danmark. Foto: Carlsberg.\nDa Liverpool vandt titlen forleden oven på Chelseas sejr over Manchester City, fejrede spillerne triumfen med den røde mesterskabsøl på det hotel, hvor festen foregik i Liverpool.\nNu kommer mesterskabsøllen til Danmark, så alle danske Liverpool fans får glæde af den røde øl med alle spillernes autografer.\n- Vi har et begrænset antal mesterskabsøl til de danske fans, fordi vi ved, at mange gerne vil mindes mesterskabet. Dem sælger vi fra Carlsbergs Brand Store, der ligger i Carlsberg Byen, fredag 17. juli.\n- Vi forventer at få udsolgt, fordi efterspørgslen er stor. Skulle det ikke være tilfældet sælges de fra vores Brand Store, siger Carlsbergs informationschef Kasper Elbjørn.\nCarlsberg Brand Store er under opbygning, men holder ekstraordinært åbent fredag 17. juli kl. 14-18.\n- Mesterskabsøllen smager helt identisk med en klassisk Carlsberg pilsner, men den grønne dåse er rød, og spillernes autografer står på dåsen med guldskrift. I stedet for at skrive 1847, som er året hvor Carlsberg blev grundlagt, står der 2020 i anledning af mesterskabet, fortæller Kasper Elbjørn.\nDe første mesterskabsøl blev sat til salg på Carlsbergs hjemmeside udelukkende til engelske fans. De røde dåser blev udsolgt på kun seks timer.\nKlopps bøn til Liverpool-fans: Hold guldfest derhjemme


Stop for dansk eksport af våben er legitim politik | The Tax Dialogue\n23. jan 2019 Det mener vi\nBustrup mener, at der opstået uhensigtsmæssig forvirring omkring eksporttilladelserne. Oxfam IBIS venter også stadig på præcis klarhed om, hvordan den præcise effektuering af forbuddet skal udmøntes. Så langt er vi enige. Og det er naturligvis vigtigt, at danske virksomheder har de bedste muligheder for at overholde lovgivningen, især når det handler om noget så betydningsfuldt som våben og krig.\nDI udviser ”fuld forståelse for, at eksport af forsvarsmateriel skal ske under hensyntagen til, om det skal bruges i igangværende væbnede konflikter, om det skal bruges til alvorlige menneskerettighedskrænkelser, eller om det på anden måde kan bruges i en sammenhæng, der ikke tjener danske interesser.”\nSamtidig bakker DI op om EU’s kriterier for eksport af forsvarsudstyr. Det mener Oxfam IBIS også, at Danmark skal gøre.\nFaktisk er Anders Samuelsens beslutning om at stoppe dansk våbeneksport til de to krigsførende lande netop i tråd med EU’s kriterier, fordi deres krig i Yemen er en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne og ikke overholder international lov.\nEU opstiller otte kriterier som lande, der ønsker våbenimport skal overholde. Saudi-Arabien og Emiraterne bryder mindst fem af dem og netop nu bomber fly med danske dele i Yemen, hvilket er imod DI’s ”fulde forståelse” af principperne for eksport af forsvarsmateriel.\nDerfor kan det også undre, at DI ikke straks bakker op om regeringens stop for våbeneksport, når organisationen er enige i det lovgivningsmæssige og politiske grundlag for selvsamme beslutning.\nNår en dansk virksomhed sælger våben til lande i en kompleks og ustabil region som Mellemøsten, må man have forståelse for, at ens marked er uforudsigeligt og at markedsvilkårene hurtigt ændres. Denne udfordring må stå helt centralt i virksomhedernes eksportstrategier og risikoanalyser.\nDet samme gælder eksempelvis, når dansk erhvervsliv ønsker at sælge svinekød (eller våben) til Rusland. Her bakker DI entydigt op om EU’s eksportrestriktioner, der er indført på grund af annekteringen af Krim.\nNår det gælder usikkerheden omkring atomaftalen med Iran rådgiver DI selv deres medlemmer til at ”tænke sig om en ekstra gang, før de vælger at eksportere til landet”.\nMåske man burde have rådgivet sine medlemmer på samme vis, når det gælder våbeneksport til krigsførende og undertrykkende regimer, der igennem fire år har overtrådt international lovgivning med deres krig i Yemen?\nNår verdenssituationen ændrer sig, ændres den førte politik ofte. Det gælder for alle samfundsforhold, men det er især vigtigt at acceptere og bakke op om, når det handler om at forhindre danske bidrag til en af de værste menneskeskabte humanitære kriser i løbet af de seneste 100 år. En konflikt, som det absolut ikke er i Danmarks interesse at bidrage til, hvilket Danmarks regering nu entydigt har understreget med deres beslutning om stop for dansk våbeneksport.\nDerfor er Oxfam IBIS er også enige med DI i, at det er nødvendigt med en afklaring om usikkerheder, når det gælder eksporttilladelser for våben. Den aktuelle debat viser, at Danmark bør se nærmere på, hvordan vi kan styrke tilsynet med eksisterende eksporttilladelser, samt justere systemet for, hvor længe en tilladelse automatisk er gældende. På den måde kan virksomheder løbende få klarhed om deres eksport til regioner, hvor den politiske situation ændres hurtigt. Det vil bidrage til at sikre virksomhedernes troværdighed, de ansattes jobsikkerhed og Danmarks overholdelse af EU’s og FN’s eksportregler.\nEn forkortet version af indlægget er bragt i Børsen den 25. januar.\nHjælp Yemens børn her og nu - giv en donation her


Fakta om den tyske revolution fra 1848, arbejdsark og begivenheder for børn - Historie\nFakta og arbejdsark fra den tyske revolution fra 1848\nOgså kaldet martsrevolutionen 1848 den tyske revolution var oprindeligt en del af revolutionerne i 1848, der brød ud i mange europæiske lande.\nSe faktafilen nedenfor for at få flere oplysninger om den tyske revolution i 1848 eller alternativt kan du downloade vores 25-siders 1848 tyske revolutions arbejdsarkpakke til brug i klasseværelset eller hjemmemiljøet.\nBEGIVENHEDER, DER FØRTE TIL REVOLUTIONEN\nFolkets voksende utilfredshed med den politiske og sociale orden, som blev pålagt af Wienerkongressen, førte til udbruddet i 1848 af revolution i de tyske stater.\nOffentlig uro begyndte at vokse i lyset af tung beskatning og politisk censur. Værre, en alvorlig økonomisk depression standsede industriel ekspansion og forværrede byarbejdsløsheden i alle områder, hvilket resulterede i hungersnød.\nUnderklassesamfundet, som blev hårdt ramt, begyndte snart at protestere, hvilket førte til udvidet uenighed mod regeringen.\nAktivismen for liberale reformer spredte sig gennem mange af de tyske stater, som havde tydelige revolutioner.\nI mellemtiden førte sultoptøjer og vold i flere af staterne til, at den borgerlige konge Louis-Philippes regime blev væltet af et oprør i Paris den 22-24 februar 1848.\nSympatiske revolutioner spredte sig fra Frankrig et kors Europa og nåede snart Østrig og Tyskland, der begyndte med de store demonstrationer den 13. marts 1848, i Wien .\nDen 15. marts 1848 udfoldede undersåtter af Friedrich Wilhelm IV af Preussen deres politiske meninger gennem voldelige optøjer i Berlin .\nKravene Tyskland lavet var for en valgt repræsentativ regering og til forening.\nFor at bevare deres status indrømmede fyrsterne og herskerne, inklusive Wilhelm, kravet om reform.\nUrolighederne begyndte at nå Baden, Tyskland, så regeringen begyndte at øge sin hær og søgte hjælp fra nabostaterne.\nFor at undertrykke oprørene arresterede de Joseph Fickler, lederen af Baden-demokraterne. Anholdelserne resulterede i forargelse og protester. Et fuldskala oprør brød ud den 12. april 1848.\nMens oprøret midlertidigt blev undertrykt, dukkede en genopblussen op det næste år.\nUnder Pfalz-oprøret i maj 1849 blev provisoriske regeringer erklæret i både Pfalz og Baden.\nBaden blev støttet af sine borgere, mens Pfalz-hæren og øvre borgere ikke modtog nogen hjælp. Den nye Pfalz-regering havde ingen organiseret stat eller finansiering.\nAt tabe slag som slaget ved Kirchheimbolanden viste, hvor svært det var at opnå uafhængighed, især da Palatine hørte om den preussiske hær, der kom for at undertrykke dem.\nTo af de bemærkelsesværdige personer i opstanden var Frederick Engels og Karl Marx. Begge arbejdede som journalister, indtil virksomheden blev lukket, fordi den var kendt for at have støttet den revolutionære regering.\nEngels sluttede sig til borgerne ved barrikaderne i Elberfeld i Rhinlandet og forberedte sig på at bekæmpe de preussiske tropper, der forventedes at ankomme mod opstanden; i mellemtiden tog Marx til Paris.\nTil sidst besejrede preusserne den revolutionære hær, og de overlevende krydsede grænsen i sikkerhed for Schweiz .\nTilbage i Berlin havde de preussiske aristokrater inklusive Otto von Bismarck og generaler genvundet magten.\nBerlin-oprøret i marts 1848 havde kun midlertidigt ophørt med deres magt. General von Wrangel ledede tropperne, der generobrede Berlin for de gamle magter, og kong Frederik Vilhelm IV af Preussen sluttede sig straks til de gamle styrker.\nDe revolutionæres resultater i marts 1848 blev skrottet i alle de tyske stater, og i 1851 var Frankfurt-forsamlingens grundlæggende rettigheder også blevet afskaffet.\nRevolutionen brød sammen på grund af splittelsen mellem de forskellige fraktioner i Frankfurt, de liberales forsigtighed, venstrefløjens manglende evne til at samle folkelig opbakning og de monarkistiske kræfters overlegenhed.\nRevolutionen i 1848 mislykkedes i sit forsøg på at forene de tysktalende stater, fordi Frankfurt-forsamlingen afspejlede den tyske overklasses personlige interesser.\nMedlemmerne var ude af stand til at danne koalitioner og presse på for specifikke mål. Nogle ønskede at udarbejde en forfatning, som skulle præsenteres for monarkerne, men den mindre gruppe af radikale medlemmer ønskede, at forsamlingen skulle erklære sig selv som et lovgivende parlament.\nForsamlingen afviste til debat. De demokratiske og liberale kræfter i Tyskland i 1848 blev hurtigt konfronteret med behovet for at bygge en nationalstat med en brugbar forfatning og regeringsførelse på samme tid, hvilket overbeskattede dem.\nDa orden var genoprettet, sigtede kongen af Preussen, efter at have nægtet kejsertitlen tilbudt ham af Frankfurt-forsamlingen, at opnå tysk enhed ved foreningen mellem de tyske fyrster.\nArbejdsark fra den tyske revolution fra 1848\nDette er et fantastisk bundt, som indeholder alt, hvad du behøver at vide om den tyske revolution i 1848 på tværs af 25 dybdegående sider. Disse er klar-til-brug 1848 tyske revolution arbejdsark, der er perfekte til at lære eleverne om 1848 tyske revolution, som oprindeligt var en del af revolutionerne i 1848, der brød ud i mange europæiske lande.\nKarl Marx og Tyskland\nLær Tyskland at kende\nKortlægning af Tyskland\nGrunde til at gøre oprør\nTyskland efter revolutionen\nFakta og arbejdsark fra den tyske revolution fra 1848: https://kidskonnect.com - KidsKonnect, 1. juli 2020\nLinket vises som Fakta og arbejdsark fra den tyske revolution fra 1848: https://kidskonnect.com - KidsKonnect, 1. juli 2020\nDownload mp3 fra youtube online gratis


Frederiksberg styrker dialogen med markedet via udbudsstrategi | DenOffentlige.dk\nFrederiksberg Kommunes udbudsstrategi indebærer at kommunen i 2020 skal konkurrenceudsætte 33 procent af de udbudsegnede opgaver. Det forudsætter, at langt flere opgaver skal løses af private leverandører. Formålet med udbudsstrategien er at fastholde et højt serviceniveau over for borgerne og sikre størst mulig effektivitet.\n- Frederiksberg Kommune har gennem flere år valgt at skabe råderum i kommunens budget ved at udbyde både varer, tjenester og egne opgaver. Det sker for at sikre de rigtige priser til den ønskede kvalitet. Der er faste procedurer for at gennemføre udliciteringer - og de indhøstede erfaringer er generelt gode. Vi er meget interesserede i nye samarbejdsformer med den private sektor - og er her i 2017 ved at afslutte vores tredje OPP-projekt, siger Bjørn Thomsen, service- og vicekommunaldirektør i Frederiksberg Kommune.\nUdbudsstrategien for Frederiksberg Kommune er baseret på en screening af kommunens samlede budget og en gennemgang af opgaveløsningen inden for både tekniske og borgernære områder. Det har for det første givet kommunen bedre indsigt i potentialet for at konkurrenceudsætte de forskellige opgaver i kommunens opgaveporteføjle - og afsøge mulige samarbejdsformer med den private sektor. For det andet giver udbudsstrategien de private leverandører et overblik over, hvilke opgaver kommunen planlægger at konkurrenceudsætte.\n- En udbudsstrategi, som Frederiksberg Kommune har udarbejdet, skaber overblik, og det bidrager til en konstruktiv dialog mellem kommunen og potentielle tilbudsgivere om, hvordan der skabes mere og bedre udbud af kommunale opgaver. Det styrker det fælles strategiske mål om at give borgerne den bedst mulige service for skattekronerne, siger Jakob Scharff, branchedirektør i DI.\nEmneord: OPS, Offentligt privat samarbejde, Udbudsstrategi, Udbud, Indkøb, Frederiksberg Kommune, Dansk Industri, DI, Kvmail2017


Anodyne ApS bruger cookies til at indsamle statistik, der kan være med til at forbedre brugeroplevelsen samt til at målrette markedsføring. Hvis du klikker 'Accepter' eller klikker på et link på vores website, accepterer du samtidig vores cookie- og persondatapolitik.\nLæs mere om vores persondatapolitik og brug af cookies\nFå en bedre holdning med Anodyne®. Flere end 100.000 glade kunder i Danmark\nVi tilbyder også fri fragt til alle pakkeshops ved køb over 399 kr.\nPasser dit produkt ikke? Det er nemt og 100% gratis at ombytte dine varer hos Anodyne®\nFlere end 100.000 glade, danske kunder kan ikke tage fejl... Vi har 4.8 ud af 5 på TrustPilot.\nDu kan frit afprøve dit produkt, når du handler hos os. Vi bytter altid med et smil :)\nMed holdningskorrigerende tøj fra Anodyne® kan du på en enkelt og ubesværet måde opnå en bedre kropsholdning og reducere smerter og spændinger i nakke, skuldre og ryg. Anodyne® holdningstøj til mænd og kvinder hjælper dig til at øge din kropsholdningsbevidsthed og kan bruges både, når du sidder på kontoret, rejser, er aktiv på jobbet eller bruger det til træning. Anodyne® er europæisk producent og distributør af holdningskorrigerende tøj med teknologi udviklet af amerikanske AlignMed - verdens eneste producent af holdningskorrigerende tøj, der er registreret hos USA’s føderale fødevare- og lægemiddelmyndighed (FDA). Anodyne® holdningskorrigerende tøj er som det eneste i Europa både FDA-registreret og MDR/CE-mærket som medicinsk udstyr (Klasse I), hvilket er din garanti for, at vores produkter lever op til de krav, der stilles for medicinsk udstyr. Vi sælger også en række forskellige produkter til rygstøtte, både i form af holdningsveste, skulderstøtter, ergonomiske puder mm.\nKan kun anbefale deres produkter til alle der har smerter eller spændinger i skulderen. De har været en stor hjælp i en hård hverdag med smerter.\nHurtig levering, fantastisk kvalitet og god service. Jeg har købt tre T-shirts over to gange. Kan kun anbefale dem til alle!\nSuper gode produkter, der holder hvad de lover. God størrelsesvejledning og god service. Jeg skal helt sikkert have en t-shirt mere!\nHos Anodyne® tilbyder vi altid 100% tilfredshedsgaranti, 30 dages fuld returret og gratis retur og ombytning. Det betyder, at du inden for 30 dage frit kan teste og afprøve dit produkt, og finde ud af om det lever op til dine forventninger. Det er let og enkelt at returnere eller bytte hos os og det er vores mål, at du skal være 100% tilfreds - ligesom det har været vores mål for de flere end 100.000 andre danskere, som allerede har købt et originalt Anodyne® produkt i løbet af de sidste 7 år.\nKøb posture shirt her\nSe udvalg af holdningstøj


En tøs' bekendelser – Side 6\nUdgivet den 13. juni 2018 30. juni 2018\nFredag. Min mærkelige dag.\nFredag var godt nok en mærkelig dag!!!\nFredag var en god dag.\nFredag var en emotionel dag.\nFredag var en fræk dag.\nFredag var en kærlig dag.\nFredag var en dag, der fyldte virkelig meget, og som nok vil fylde meget i mig i mange dage fremover.\nFredag var fanme også en mærkelig dag!\nKlokken var lidt i syv om morgenen, da jeg vågnede.\n“Halvanden time”, tænkte jeg, “så skal jeg være klar”.\nJeg skulle nemlig være morgenbolletøs den dag.\nHan havde bedt mig om at lægge mig klar, helt nøgen, i sengen, når han havde ringet på. Så tøsen lå selvfølgelig nøgen og klar, da han ringede på.\nTo omgange blev det til.\nOg tøsen huskede endda at spørge om hans navn…\nVi lå lidt og nussede imellem runderne.\nDet var faktisk først lige da, det gik op for mig, at der ikke er mange (læs: nogen), der har nusset mig, siden jeg blev single.\nAltså jeg nød det. Uden tvivl!\nMen siden jeg ikke havde skænket det en tanke indtil da, er det åbenbart heller ikke et stort behov i mig.\nDét var en uventet erkendelse!\nEfter at min, nu navngivne, morgenbolleven var taget videre på arbejde, lavede jeg kaffe, fandt telefonen frem og klikkede mig ind i indbakken på min Scor-profil.\nHerren skulle jo have sin rapport. Min Herre er nemlig meget nysgerrig!\nDa han havde fået de informationer om tøsens morgen, han havde behov for, gav han hende en opgave:\n“Sæt dig udenfor på en af bænkene ved din lejlighed, iført top og nederdel. Ingen trusser – men med æggene sat op i fissen.”\nOg hvad sker der i tøsens hoved, når hun får en opgave af sin Herre?\nHun bliver glad! Og tændt!\nHun har oplevet at ende med at glæde sig til at udføre en opgave for ham, som hun ellers først strittede MEGET imod.\nOg endte selvfølgelig med at nyde den undervejs …\nJeg kan jævnligt blive imponeret over min Herres evne til at skubbe til og flytte mine grænser. Uden selv at være tilstede.\nJeg forstår dog ikke mekanismen!\nMen tøsen satte sig selvfølgelig over på bænken, da Herren sagde til.\nIført den beklædning, Herren havde bedt hende om.\nJeg kan faktisk rigtig godt lide at sidde der på én af bænkene, når det er godt vejr.\nJeg føler mig nærmest helt pakket ind i grønne blade, og man kan stadig både se og høre byens pulseren lige ved siden af én, samtidig med at man sidder lidt skjult.\nMin Herre og jeg havde en flirt igang over Scor, mens jeg sad der på bænken. Og han sørgede selvfølgelig for, at jeg fik dokumenteret så rigeligt til ham undervejs.\nJeg sad også i mine egne tanker, røg smøger og nød solen, der endnu ikke brændte alt for kraftigt, mens jeg glædede mig til den dag, der stadig lå forude.\nÆggene havde jeg efterhånden vænnet mig så meget til, at jeg næsten glemte, de sad der.\nKun lige når de vibrerede, hvis jeg flyttede på mig, kom jeg i tanker om dem.\nJeg trængte på et tidspunkt til at strække mine ben, så jeg gik lidt henad stien; indad mod byen.\nUndervejs kom jeg i tanker om et ærinde, jeg havde, og da jeg i forvejen var på vej i den rigtige retning, kunne jeg jo lige så godt bare fortsætte.\nJeg kom forbi en af de smukke, gamle kirker i byen.\nJeg kender godt kirken i forvejen, men følte trang til at gense den, så jeg gik indenfor.\nPå vej op mod altret, ude i ét af sideskibene, står der en meget stor gulvlysestage i sort metal.\nÉn af dem, mange nok genkender fra katolske kirker.\nHvor man kan tænde et lys for\nen af sine kære, hvis man har lyst.\nMin mor døde i efteråret.\nHun havde haft dårligt helbred i flere år, men der var ingen, der troede, hun havde haft det SÅ skidt, at hun kunne dø af det.\nSå det var et stort chok, og udtrykket: “døde gammel og mæt af dage”, kan man ikke bruge om hende.\nHun havde på mange områder dog et rigtig godt liv. Hun var en dejlig og varm mor og mormor, og jeg kender ingen, der nåede at møde min mor, som ikke kunne li’ hende!\nDen viden har været en enorm stor trøst for mig efter hendes død. En viden, jeg kan hente både stolthed, glæde og taknemmelighed, frem fra.\nJeg græd rigtig meget over tabet af min mor, lige da jeg havde mistet hende.\nOg jeg har egentlig altid været god til at græde – til dels nok fordi, jeg aldrig har været bange for det.\nAf en eller anden grund stoppede gråden dog igen.\nLige omkring påske, hvis jeg husker rigtigt.\nOg jeg havde ind imellem siden, undret mig over, at jeg tilsyneladende ikke længere havde brug for at græde.\nMen denne dag…\nDenne mærkelige fredag, hvor jeg af flere årsager fandt mig selv i en smuk, gammel kirke.\nOg med æg i min fisse.\nIgang med at tænde et lys for min mor. Min mor, som jeg i det øjeblik savnede så meget, at jeg ikke kunne trække vejret roligt.\nDenne dag kunne jeg græde igen!\nIkke den voldsomme, ukontrollerede gråd.\nJeg satte mig i stedet for på én af stolene nærmest lysestagen.\nTårene trillede stille, næsten lydløst, ned ad kinderne.\nJeg sad der på stolen og græd i 10-15 min., mens jeg kiggede på lyset i den store stage.\nOg bare savnede min mor!\nOg selvom mit “kostume” i praksis ikke ville kunne støde nogen, fordi det ikke var synligt for andre, var jeg MEGET bevidst om, at de fleste nok i bedste fald ville kalde det “upassende påklædning”.\nDet var en bizar fornemmelse.\nIsær da jeg rejste mig for at gå ud af kirken igen.\nModsatrettede følelser fløj rundt i hovedet og i kroppen på mig.\nFor komikken i situationen var jo heller ikke gået min næse forbi.\nOg jeg ærgrede mig over, at jeg ikke kunne se mig selv i et spejl i den situation.\nJeg havde lige grædt i lang tid, så mine øjne må som minimum have været blanke. Og kinderne havde jeg meget svært ved ikke at trække op til et øre-til-øre-smil; det mærkede jeg tydeligt.\nKluklatteren kunne jeg også mærke.\nHelt nede fra maven.\nI min optik er absurde situationer pr. definition morsomme, så tøsen skulle ud, inden hun ville komme til at bryde kirkens ro…\nHele oplevelsen gav bagefter en dejlig ro i mit hoved.\nÆrinderne blev hurtigt ordnede.\nJeg følte mig sårbar – og glad!\nResten af dagen blev tilbragt med min ældste veninde.\nHun kendte også min mor som barn, så en ret stor del af aftenen blev brugt på at snakke om gamle minder.\nDa jeg dagen kørte hjem fra min veninde, var jeg stadig temmelig grådlabil.\nJeg opdagede en besked fra kirkegårdslederen på min tlf., da jeg var kommet hjem igen. Det var en besked, jeg havde overset, for den var egentlig sendt allerede dagen før.\nMen nu fik jeg den læst.\nOg så fik jeg den fornemmelse, jeg af og til får:\nAt nogle gange sker der lige præcis de ting, det er meningen, der skal ske.\nFor om fredagen på den kirkegård, min mor ligger, blev de færdige med anlægningen af hendes gravsted.\nPå min mærkelige dag.\nMens jeg sad uden trusser på en stol i en gammel kirke i et andet sogn og sørgede over, at min mor er død.\nJeg tror ikke, det er tilfældigt, at jeg endte inde i den kirke den fredag formiddag. Måske ikke engang at det skete med æg i fissen.\nJeg er egentlig også fuldstændig ligeglad!\nDen fredag var meget betydningsfuld for mig – uafhængigt af hvem eller hvad der forårsagede begivenhedernes gang.\nOg ærlig talt: Jeg er sikker på, at min mor har moret sig over min fredag, hvor hun end befinder sig.\nUdgivet den 10. juni 2018 13. juni 2018\nJeg har meldt mig ind i et par BDSMgrupper på Facebook.\nDet er både hyggeligt og interessant.\nI den ene af dem startede der forleden en lidt sjov tråd om folks yndlings-BDSM-memes.\nHer dukkede de så, åbenbart, berømte “House Rules” op.\nJeg kendte ikke rigtig til dem, omend jeg dog genkendte enkelte sætninger.\nJeg kunne se, da jeg efterfølgende researchede, at der findes utallige udgaver af disse på nettet – for som med alt andet indenfor BDSM, må folk jo udleve det på den måde, der er den rigtige for dem. Så med andre ord; hvis det fungerer for dig, så gør du det rigtigt!\nMen selvom der var af utallige variationer af forskellige husregler mellem tøser og Herrer, gik disse 20 regler igen på rigtig mange sider, så jeg fik indtrykket af, at det må være standardformulerede sætninger, som mange BDSM-udøvere kan tilslutte sig.\nJeg kan absolut også kun være enig i de fleste. Enkelte af dem provokerer mig en smule … men det er en snak til en anden dag.\n1) You will wear no clothes in the house, unless they’re sexy\n2) The correct response to most things is “Yes, sir”\n3) When spanked for being naughty, count\n4) Never be ashamed of getting wet\n6) The proper position is on your knees\n7) Ask for permission before you come\n8) Remember who you belong to\n9) Swallow every single drop\n10) Wear your bruises with pride\n11) Let your Master watch you masturbate\n12) You shall provide sex upon command\n13) You shall kneel before your Master naked and unashamed\n14) Do as your Master says\n15) Your ass is his\n16) Make your Master proud\n17) Collar at all times\n18) Bare your soul to your Master\n19) Do not question; hear and obey\n20) It won’t stop until Master say so\nHvad med dig, kære læser?\nBliver du provokeret? Måske tændt?\nEr det overhovedet en god idé at skrive ned og gøre det så firkantet, som “House Rules” foreskriver?\nJa, jeg spørger faktisk bare fordi, jeg er nysgerrig 😉\nUdgivet den 1. juni 2018 13. juni 2018\nHer sidder jeg. På min lille altan. Med en dejlig, kold øl og mine smøger lige ved hånden. Vejret er helt vidunderligt!\nI eftermiddags passede jeg ungerne i mit gamle hjem, indtil min ex kom fra arbejde.\nHer til aften havde jeg helt fravalgt at lave aftaler, for jeg er i mit reflekterende hjørne i dag, og så tænker jeg bedst, når jeg er alene.\nJeg nyder, at min ex og jeg kan samarbejde om vores unger, så de har det så godt som muligt, nu når mor og far ikke er kærester mere.\nHeldigvis var det aldrig på det område, vores forhold havde mangler.\nMen jeg undrer mig!\nTo gange har jeg været involveret i meget langvarige, monogame forhold. Den ene var min ungdomskæreste, som jeg var sammen med fra jeg var 13 til jeg var 21 – og så mine børns far, som jeg mødte da jeg var 25.\nDet betyder, at jeg har brugt 20 ud af mine 38 år på at være dybt involveret i forhold, der dybest set ikke var rigtige for mig!\nJeg fortryder ikke årene med dem. For alle kærester jeg har haft, har lært mig noget om mig selv. Og har selvfølgelig også budt på rigtig mange gode oplevelser og nødvendige erfaringer.\nMen jeg kan se tilbage på en pige, der lagde låg på sider af sig selv, som lod sig nøjes, lod stå til – og som ofte gik på kompromiser. Ikke mindst med sig selv.\nHvorfor lod jeg mig nøjes?\nHvorfor havde jeg ikke modet til at handle noget før?\nSom sagt fortryder jeg ikke de år, jeg har levet eller med hvem. Og jeg tror ikke, jeg kunne have fundet en meget bedre far til mine unger.\nMen på trods af, at vores forhold blev bedre og bedre med årene, var det stadig ikke det rigtige for nogen af os.\nSå hvorfor lod vi os nøjes?\nJeg er omsider ved at finde ud af, hvordan jeg kan stå fast på den, jeg er; ligesom jeg er.\nTøsen hjælper mig rigtig meget med det. Når tøsen lærer hendes grænser bedre at kende, så jeg lærer jeg også mine grænser bedre at kende.\nMen jeg undrer mig stadig.\nNoget af det, jeg har skullet arbejde rigtig meget med mig selv for at blive bedre til, er det her med at sige tingene højt: Sige fra, spørge ind, artikulere mine behov osv.\nFor jeg har altid haft en tendens til at lukke i i stedet for. Tænke, at det var nok ikke så vigtigt alligevel. Men det er det jo!\nJeg er heldigvis blevet meget bedre til det nu.\nOg den frigørelse af energi og glæde og livskraft, som jeg har oplevet på det sidste, kan jeg på ingen måde se nu, hvordan jeg nogensinde har kunnet undvære.\nJeg kan huske, for nogle år tilbage, at jeg af og til tænkte, at det føltes som om, jeg ikke rigtig kunne komme i gang med mit liv.\nNu føler jeg mig meget mere fyldt op på “selv-kontoen”, og jeg mener oprigtigt, at jeg har et godt og spændende liv!\nJeg stiller mange spørgsmål.\nJeg har færre svar.\nMen atter engang kan jeg undre mig over, at jeg skulle nå at blive næsten 38 år, før jeg tog mig selv alvorligt og tog ansvar for min egen trivsel og udvikling.\nFor det har vist sig, at livet er SÅ meget større og bedre, end jeg i mange år troede.\nTristikel. til 70\nhgf til Master & Herre\nhttp://www.fdsfsdf.com til Min Master


tyrkisk simregryde med mangosalat – Kirstenskaarup.dk\ntyrkisk simregryde med mangosalat\nsimremad fra Tyrkiet\nEfter påskedagenes vellevned kan det være rart at vende tilbage til en gang “bondemad”. Her med en varm hilsen fra Tyrkiet.\nAlt-i-én-gryde er nem simre- eller ovnmad. Her skal lige steges lidt først, men så bages retten færdig i ovnen.\nDet er en lag-på-lag-ret, der kan minde lidt om en moussaka, men her er der tyrkiske smagselementer af paprika, spidskommenfrø og oliven. Og så selvfølgelig tyrkernes elskede yoghurt smagt til med mynte og koriander.\nmed eller uden bønner\nFor en gangs skyld har jeg valgt bønner fra dåse til denne ret. Jeg spiser ikke ret tit mad fra dåse, men engang imellem vælger jeg alligevel den nemme løsning.\nHvis du vil koge kidneybønnerne selv, så sæt dem i blød ca. 8 timer og kog dem ca. 25 minutter, før du afdrypper dem og kommer dem i retten.\nHvis du spiser linsesalaten med mangodressing til gryderetten, kan du helt udelade bønnerne, da der er masser af proteiner i salaten.\ntyrkisk gryde med grøntsager og kidneybønner\n350 g aubergine\n350 g squash\n300 g kartofler, evt. søde kartofler\n1 glas hakkede tomater med saft\n1 dåse kidneybønner (eller tilsvarende udblødte og kogte)\n50 g udstenede oliven eller oliven med mandelfyld\n2 dl planteyoghurt eller anden yoghurt\n2 spsk hakket mynte\n2 spsk hakket koriander eller persille\nSkær løgene i ringe og svits dem på en pande sammen med spidskommenfrøene og 1 spsk olie. Rist til løgene er gyldne. Sæt dem til side.\nSkær auberginerne i skiver på tværs. Du kan evt. drysse dem med lidt salt og lade dem trække en halv times tid. Skyl i givet fald saltet af.\nSteg skiverne ved rask varme i 2-3 spsk olie, til de er gyldne på begge sider. De behøver ikke at være gennemstegte. Sæt dem til side.\nSkær squash og kartofler i skiver (kartoflerne skal skæres i tynde skiver).\nSkær peberfrugten i tynde ringe. Hak persillen.\nHæld tomaterne med væde i en skål og tilsæt presset hvidløg, oregano, paprika, citronsaft og et drys salt, peber og sukker.\nSmag godt til.\nSkyl og afdryp bønnerne godt.\nSkær de udstenede oliven i skiver.\nSmør en ovnfast gryde eller et fad med låg med lidt olie og læg først et lag squash, derefter fortsættes med de andre grøntsager lagvis. Læg lidt tomatsovs på hvert lag. Drys med olivenskiver og bønner mellem lagene.\nPres grøntsagerne lidt sammen og sæt gryden uden låg i en 200 grader varm ovn 15 minutter.\nSkru varmen ned til 160 grader og læg låg på gryden/formen. Bag retten færdig endnu ca. 40 minutter.\nHvis du vil have ekstra dip til gryderetten så smag yoghurt til med hakkede krydderurter efter smag samt salt, peber og et nip sukker.\nServér dippet til separat.\nen linsesalat med mangodressing er fin som tilbehør\nServér fx linsesalat med ristede boghvedekerner, valnødder og mangodressing til gryderetten.\naubergine auberginer og squash bagt i gryde grøntsager bagt i gryde kartofler ovnbagte tyrkiske grøntsager squash tyrkisk bønneret tyrkisk gryde med grøntsager og kidneybønner tyrkisk moussaka tyrkisk simregryde tyrkisk simregryde med mangosalat tyrkisk simremad tyrkisk yoghurtdip vegansk hovedret\n« linsesalat med boghvede og mangodressing\npizza med blomkålsbund og svampe, rødløg og jordskokker »\napril 3, 2018 - 09:49:31\nKære Kirsten, Uhmm simremad jeg elsker det og lækker salat, ser ud til at mætte godt, samt et flot skue for øjnene, det går lige i maven👍, kærlig hilsen Jette.\napril 3, 2018 - 12:15:28\nTak for din hilsen. Og du har ret: det ER et par mættende retter. Jeg tænkte, at vi har brug for lidt ekstra brændstof (og lækre smagsnuancer) nu lige før foråret bryder igennem og kalder på lettere letter.\napril 4, 2018 - 10:18:24\nOh, hvor ser det lækkert og sundt ud !\nPrinter også ud og gemmer i en mappe med kun vegetar/veganeretter, så er der altid noget at vende tilbage til 🙂\nHar længe kredset om portobello-svampene, (fra sidste indlæg) når jeg er i butikker, og må prøve dem. Nu har jeg set, at de er på menuen i næste uges kasse fra Årstiderne, men det forhindrer mig bestemt ikke i at prøve denne opskrift inden !\nHar ferie og ekstra tid til at få handlet ind og lave skøn mad udi de grønne retter 😉 Og min mand spiser, hvad jeg laver og synes det hele smager godt, selvom han stammer fra en kød-med-sovs-og-kartoffel-familie !\napril 4, 2018 - 20:40:25\nDejligt at høre, Doris. Mange tak!\nJeg tror, du bliver glad for portobellosvampene. Med fyld er de et dejligt måltid. Men de kan også hakkes og bruges som en del af frikadeller eller paté.\nDet lyder dejligt med lidt tid til hyggelig madlavning – og så er du heldig at have en mand, der er åben overfor nye retter. Sådan er det desværre ikke altid.\nRigtig god ferie – og god fornøjelse med svampene.\napril 7, 2018 - 14:55:30\nLavet denne ret og serveret sammen med linsesalaten, et dejligt måltid.\nGjorde den fejl at jeg tilsatte lidt vand til tomatsovsen, da jeg ikke synes den dækkede grønsagerne og det fortyndede desværre smagen en anelse. Jeg har to lidt stærke og røgede paprika’er af mærket La Chinata (lille rød metaldåse). Den ene er “sweet” og den anden er “hot” med tre chillier aftegnet. Jeg var lidt i tvivl om hvilken var bedst, så jeg brugte den søde og et nip af den stærke, men næste gang skal der lidt mere “hot” i selvom jeg ikke er til super, super stærk mad. Hvilken paprika vil du foreslå at bruge og generelt have i køkkenskabet?? Jeg brugte også kartofler, næste gang tror jeg at jeg vil prøve med søde kartofler, da de søde karofler sikkert vil klæde den stærke tomatsov. Og ja vigtig, kartoflerne skal skæres ud i TYNDE skiver. Retten kan efter min mening også gerne tage mere aubergine, men vægtforholdet passer ca med en stor aubergine. Mange tak\napril 7, 2018 - 19:59:19\nTak for din hilsen. Det er nyttigt for andre at høre om dine erfaringer med simregryden. Tusind tak for dem. Det er altid dejligt at udveksle, så kan andre måske undgå fejl – eller få et forbedret resultat.\nMed hensyn til paprika kan jeg ikke rigtig hjælpe. Jeg købte selv paprika med hjem sidst jeg var i Ungarn, så det hjælper dig ikke meget. Så jeg vil nøjes med at foreslå, at du har både en sød (mild) og en stærk paprika på “lager. Og så bliver du nok nødt til at prøve dig lidt frem med mærkerne.\nLilian Alsted Nielsen\napril 11, 2018 - 12:10:30\nJeg har længe nydt godt at dine dejlige og spændende opskrifter – uden at skrive kommenter, men nu må jeg til tasterne. Lavede i mandags den tyrkiske simmeret og nøj hvor var den god, vi spiste den over 2 dage, og jeg må snart lave den igen. Selv om vi også er kødspisere, elsker min mand alle de grønne retter jeg laver. Forleden sagde han til mig at han meget bedre kunne lide\ngrønsagsfrikadellerne efter din opskrift, end dem med kød.\nTak for inspiration til lækker og sund mad.\nKh. Lilian A.\napril 11, 2018 - 21:21:51\nMange tak for din hilsen. Jeg er altid vældig glad for kommentarer, ikke mindst når de er så flotte som dine! TUSIND tak. Som jeg altid siger, er jeg ekstra glad, når mændene kan lide den grønne mad, for det er ikke altid nemt at få dem med på vognen. Jeg er virkelig stolt over at høre, at din mand foretrækker “mine” frikadeller. Så når jeg ikke højere.\nSå selv mange tak. Jeg håber, at jeg fremover kan give både dig og din mand mange gode smagsoplevelser.\nAnne Sofie Slouborg\napril 16, 2018 - 12:39:14\nTak for opskriften! Jeg lavede den igår, og det blev godt. Jeg måtte dog give den over halvanden time i ovnen, før kartoflerne var helt møre. Jeg havde ellers skåret dem meget tynde. Jeg brugte en støbejernsgryde med låg 🙂\napril 16, 2018 - 16:46:03\nSelv tak! Dejligt at gryderetten faldt i smag.\nJeg tror den lange tid i ovnen skyldes din støbejernsgryde. Det tager faktisk temmelig lang tid at varme en smedejernsgryde op. Hvis du laver retten igen, så sæt gryden i ovnen samtidig med, at du tænder for varmen. Så kan du lægge grøntsagerne i en gennemvarm gryde. Det burde gøre bagetiden kortere.\nmaj 6, 2018 - 17:05:51\nTak for denne opskrift. Jeg har netop lavet retten, og den blev virkelig god! Jeg brugte røget paprika i stedet for stærk, og det klædte retten godt 😊\nmaj 6, 2018 - 19:06:48\nJeg bliver altid så glad for at høre, når en ret bliver vellykket. Tusind tak!\nOgså tak for tippet med paprikaen. Det er altid dejligt med gode ideer til afveksling.


En købermægler kan hjælpe dig trygt igennem dit boligkøb – se hvordan her\nEjendomsmæglerne handler på vegne af sælgeren af en bolig, imens en købermægler kan hjælpe køberen i processen. Se hvordan her.\nAt købe bolig er en omfattende proces, hvor der undervejs skal træffes mange beslutninger. Og det er de færreste, der på forhånd kender til alle de begreber og processer, som du vil støde på. Imens sælgeren har en sparringspartner i form af ejendomsmægleren, står man som køber som udgangspunkt alene.\nFor nogle købere giver det også bedst mening at stå for hele processen selv, imens andre vælger at benytte sig af en købermægler. Det er en boligrådgiver, som hjælper køberen med både boligsøgning samt rådgivning undervejs i forhold til juridiske spørgsmål, gennemgang af dokumenter og forhandling med sælgers ejendomsmægler.\nDer findes i dag flere firmaer, der har køberrådgivning som deres kerneydelse, og som beskæftiger sig alene med dette. Samtidig har mange ejendomsmæglerkæder også købermæglere ansat. Her er det typisk tidligere ejendomsmæglere, der har uddannet sig til købermægler og dermed specialiseret sig i at varetage køberens interesser. Og det er ikke tilladt, at den samme mægler varetager både sælgers og købers interesser samtidig.\nKøbermægleren, også kaldet en køberrådgiver, kender boligmarkedet, og har derfor let ved at vurdere priser, områder og dokumenter. Derfor vil købermægleren kunne hjælpe dig med for eksempel:\nBesigtige boligen sammen med dig.\nGennemgå tilstandsrapport og øvrige dokumenter samt forsikringer og lignende.\nForhandle med sælger/og eller dennes ejendomsmægler om pris, betingelser med mere.\nStå for det juridiske arbejde med eksempelvis at få tinglyst handlen.\nI sidste ende kan købermægleren også hjælpe dig med at gennemføre handlen. En ting, som købermægleren dog ikke kan hjælpe dig med er, hvordan du skal finansiere dit boligkøb. Det er nemlig ikke tilladt, at købermæglerne rådgiver om dette.\nHvis du vælger at benytte dig af en købermægler, er det en god ide at tjekke, hvorvidt den rådgiver, du vælger, er ansvarsforsikret. Hvis din købermægler er medlem af Dansk Ejendomsmæglerforening (DE) er vedkommende dækket af DE´s ansvarsforsikring.


Ph.d.-stipendiat i sprog- og læseudvikling - job-i-staten.dk\nPh.d.-stipendiat i sprog- og læseudvikling\nKU - HUM - Det Informationsvidenskabelige Akademi\nInstitut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab, Det Humanistiske Fakultet, Københavns Universitet, opslår en treårig stilling som ph.d.-stipendiat i sprog- og læseudvikling til besættelse fra 1. april 2019 eller så hurtigt som muligt derefter.\nAnsøgningsfrist: 17. januar 2019 CET 23:59\nDet videnskabelige miljø\nStipendiaten vil indgå i det kollektive projekt ”The making of strong readers: the role of syntactic proficiency in text comprehension” finansieret af Danmarks Frie Forskningsfond. God læseforsta°else er afgørende for deltagelse i samfundet og udbyttet af uddannelse. Det er velkendt at gode afkodningsfærdigheder og ordforståelse er en forudsætning for at kunne læse og forstå tekster. Men når man læser, skal man også uddrage information fra den måde sætninger er bygget op på. Projektets overordnede formål er at undersøge individuelle forskelle i grundskolebørns evne udnytte sådan syntaktisk information, når de læser. Nyere forskningsresultater tyder allerede på, at evnen til at forstå sætninger er forbundet med læseforståelse, selv for elever der taler majoritetsproget.\nProjektet skal gennem en række kvantitative undersøgelser afdække, 1) hvordan syntaktiske færdigheder udvikler sig op gennem grundskolen, 2) hvad det er ved sætningsforståelse, der volder udfordringer (fx syntaktisk viden eller hukommelse), og 3) om man med fordel kan understøtte svage elevers sætningsforståelse med målrettet undervisning.\nPh.d.-stipendiaten indgår i et tæt samarbejde med forskergruppen, hvis kerne består af Mads Poulsen og Rikke Vang Christensen. Projektet gennemføres i samarbejde med Københavns Professionshøjskole og et netværk af internationale forskere i Norge og England.\nPh.d.-stipendiaten skal i samarbejde med forskergruppen varetage empiriske undersøgelser af udviklingen af grundskoleelevers læse- og syntaksfærdigheder. Arbejdet indebærer i tæt samarbejde med forskergruppen at designe undersøgelser, udvikle test, indsamle data på skoler, samt at afrapportere i artikler. Derudover udformer og gennemfører stipendiaten selv et delprojekt inden for rammerne af det kollektive projekts overordnede formål. Afrapporteringen af projekterne danner grundlag for stipendiatens afhandling.\nPh.d.-forløbet omfatter et forskningsophold ved et samarbejdende internationalt universitet.\nDet anbefales, at ansøgere kontakter forskningsleder Mads Poulsen for at høre nærmere, inden ansøgningen skrives.\nI bedømmelsen af ansøgers kvalifikationer til stipendierne indgår ansøgers uddannelse og faglige forudsætninger, som eksamenskvotient, specialekarakter, publicerede arbejder og/eller andre akademiske aktiviteter i henhold til curriculum vitæ herunder længden af studietiden, særligt på kandidatdelen.\nForudsætningen for at søge om et stipendium er, at ansøger har en toårig kandidatgrad (120 ECTS) eller tilsvarende. Ansøger skal på ansøgningstidspunktet have afleveret sit speciale, så mindst en forhåndsgodkendelse af specialet kan vedlægges ansøgningen.\nAnsøgere med en ikke-dansk kandidatgrad vil få deres grad vurderet af Uddannelses- og Forskningsministeriet for at fastlægge, om ansøgerens uddannelse svarer til en dansk kandidatgrad. Læs mere på ufm.dk\nAnsøgere skal herudover kunne læse dansk samt kunne tale og skrive akademisk engelsk. Ph.d.- administrationen kan anmode ansøgere om at dokumentere deres dansk- og engelskfærdigheder pa° ethvert tidspunkt i rekrutteringsprocessen, hvis det skønnes nødvendigt.\nDerudover lægges vægt på:\n• En kandidatgrad med godt resultat inden for audiologopædi, psykologi, lingvistik eller tilsvarende.\n• Erfaring inden for læseforskning og/eller forskning i børns sproglige udvikling med særligt henblik på individuelle forskelle.\n• Sprogvidenskabelige kvalifikationer.\n• Statistiske kvalifikationer.\n• Praksiserfaring inden for børns læsning og/eller børnelogopædi.\n• Erfaring med formidling af fagligt stof, enten bredt eller videnskabeligt (skriftlige publikationer, mundtlige konferencepræsentationer).\nYderligere information om projektet kan fås hos Mads Poulsen, e-mail: m.poulsen@hum.ku.dk, telefon: 3532 9131.\nBemærk venligst, at det som udgangspunkt er en forudsætning for ansættelse, at ansøger ikke i forvejen har en ph.d.-grad.\nFølgebrev (motiveret ansøgning)\nAnsøgningen skal indeholde et følgebrev som gør rede for ansøgerens faglige motivation for at ansøge og som beskriver, hvordan ansøgerens erfaringer og kompetencer matcher opgavernes indhold og opslagets kvalifikationskrav. Følgebrevet må maksimalt fylde tre sider.\nCV inklusive kontaktoplysninger på to akademiske referencepersoner.\nAnsøger skal uploade følgende eksamensdokumentation på ansøgningen:\n• En kopi af bevis for kandidateksamen eller anden tilsvarende eksamen (såfremt bevis for kandidateksamen endnu ikke foreligger, skal der uploades en forhåndsgodkendelse af specialet)\n• En kopi af kandidat karakterudskrift\n• En kopi af bachelorbevis\n• En kopi af bachelor karakterudskrift\nI tilfælde af, at du har en grad fra et udenlandsk universitet, der ikke er et engelsk- eller skandinavisksproget universitet, skal dit kandidatbevis og/eller dine eksamensudskrifter oversættes til et af følgende sprog: engelsk, fransk, spansk, tysk, dansk, norsk eller svensk.\nOversættelse skal udføres eller godkendes af:\n• En dansk statsautoriseret oversætter eller tolk\n• Ambassade eller konsulat i det land, hvor originaldokumentet blev udstedt eller hvor oversættelsen blev lavet\n• En dansk ambassade/konsulat\nDerudover skal der vedlægges en officiel beskrivelse af den pågældende karakterskala (evt. diploma supplement).\nKinesiske ansøgere bedes vedlægge et CADGEEC (The China Academic Degrees and Graduate Education Evaluation Committee) certifikat. Læs mere om CADGEEC.\nDu kan læse om vores adgangskrav og krav til ansøgning på vores hjemmeside\nTilsagn, fx om adgang til særlige arkiver, studieophold ved et udenlandsk universitet og lignende, som vurderes relevant, kan vedlægges ansøgningen.\nAnbefalinger og publikationer\nAnbefalinger, publikationer, specialer og lignende må IKKE uploades eller fremsendes.\nEfter ansøgningsfristens udløb udvælger ansættelsesudvalget, hvilke ansøgere der skal bedømmes. Alle ansøgere får herefter besked om hvorvidt deres ansøgning er gået videre til bedømmelse. Herefter nedsætter institutlederen et fagkyndigt bedømmelsesudvalg med henblik på at bedømme de udvalgte ansøgere i forhold til den konkrete stilling. De udvalgte ansøgere orienteres om udvalgets sammensætning, og hver ansøger får lejlighed til at kommentere den del af bedømmelsen, som angår ansøgeren selv.\nDer henvises endvidere til ansættelsesbekendtgørelsen nr. 242 af 13. marts 2012 om ansættelse af videnskabeligt personale ved universiteter;\nAnsøgere informeres løbende om processen pr. mail.\nUdvalgte ansøgere vil herefter blive inviteret til en samtale. Vi forventer at afholde samtalerne inden sommerferieperioden starter.\nDet er en forudsætning for ansættelsen, at de udvalgte kandidater indskrives ved Det Humanistiske Fakultets ph.d.-skole ved Københavns Universitet.\nSom indskrevet ph.d.-studerende vil man modtage vejledning i et omfang på ca. 180 timer fordelt over seks semestre. Endvidere skal man deltage i kurser i et omfang af ca. 30 ECTS. Ph.d.-uddannelsen afsluttes med en ph.d.-afhandling og et offentligt forsvar. Du kan læse mere om ph.d.-uddannelsens opbygning via dette link: (http://phd.hum.ku.dk/blivph.d./nyphd/)\nLæs mere om Ph.d.-skolen her.\nAnsættelse som ph.d.-stipendiat sker i henhold til overenskomstaftale mellem Finansministeriet og Akademikernes Centralorganisation. Ansættelsen indebærer i følge overenskomsten, at ph.d.-stipendiater har pligt til - uden yderligere løn - at udføre pålagte arbejdsopgaver i et omfang, der ved ansættelse i 3 år svarer til i alt 840 arbejdstimer. Arbejdsforpligtelsens arbejdsopgaver kan bestå i ”formidling, forskning, undervisning, biblioteksarbejde eller andre faglige opgaver.\nFor yderligere oplysninger om ansættelsesvilkår henvises der til overenskomstaftalen.\nHvis du har nogle spørgsmål, er du velkommen til at kontakte Ph.d.-administrationen ved HR Søndre City på denne e-mail: phd@hrsc.ku.dk.\nAlle interesserede opfordres til at søge, uanset alder, køn, race, religion eller etnisk tilhørsforhold.\nAnsøgninger skal være administrationen i hænde senest 17. januar 2019 CET 23:59 via det elektroniske ansøgningssystem.\nDu kan ændre i din indsendte ansøgning helt frem til ansøgningsfristen udløber. Der kan ikke indsendes bilag eller rettes/ændres i ansøgningen efter denne frist.\nFuldmægtig til Koncernøkonomi i Erhvervsministeriets departement\nPressemedarbejder til Det Kriminalpræventive Råd - projektansættelse\nKøbenhavns Politi, Beredskabsafsnittet\nKontormedarbejder på Greve Kirkegårdskontor\nDigital Projektleder til Rejseplanen


Alt om Eliten - Et minde fra fortiden - Movellas\n15. Et minde fra fortiden\nJeg lover jer, der er krise på Little Hill School! Mange af jer forstår nok ikke, hvorfor Jasons adoption vækker så stor opsigt... Sandheden er faktisk, at der er en lang historie bag.\nFor flere år siden, hvilket jeg kun svagt kan huske, herskede en anden Elite på skolen. Hvis man sammenligner den, med vores nuværende, vil de sidstnævnte være absolut ingenting ved siden af. Det var nemlig sådan, at hver en lille sag, blev blæst op til katastrofer - stormer i vandglas.\nDengang prøvede en adopteret pige (ved navn Sharon, hvis jeg ikke tager meget fejl) at "møve sig ind" i Elitens gruppe. Det stakkels væsen blev dog hurtigt afvist, og flere rygter blev spredt om hende...\nVil det samme mon ske for Jason? Han har det nok ikke ligefrem særlig godt, efter at have læst dette... Vær på vagt, Elite-materiale.


» Elevernes indlæg Tina Scherzberg\nElevers indlæg – Albertslund Lilleskole 1. dag\nDa vi fik opgaven om at tænke på fællesskab og skrive alle de ord vi kom til at tænke på , lagde vi os ud på gulvet og begyndte at skrive. Vi havde kun to minutter så vi gik i gang med det samme. Vi kunne give fællesskab en farve, en form, eller måske en følelse.Derefter skulle vi skriver sætninger til de ord vi havde tænkt på. Her havde vi kun fem minutter så alle gik i gang med det samme. Vi skule skrive lidt om ordet og hvad det havde med fællesskab at gøre. Vi lå igen på gulvet og skrev, der var helt stille og alle arbejdede.\nSkrevet af: Mathias og Villiam\nat være på museet. Dørene åbnede ind til den frie udstilling, og vi gik fælles ind i de store, lyse lokaler. Lyset skinnede ind fra de store loft vinduer, som gav de lokaler vi sad i et oplyst energisk rum. Stemningen var rar og åben for nye ting. Vi var klar på hvad Tina ville byde os. Vi gik ind i et mindre lokale og snakkede åbent om fællesskab. Vi brugte to af de store rum den dag, og var ikke bange for at holde vores gode ideer tilbage. Vi var tilfredse med vores arbejde da vi forlod museet\nSkrevet af Ronja, Sarah, Anna og Alberte.\nVi fik 2 minutter til at skrive så mange ord vi kunne komme i tanke om når ordet fællesskab blev sagt. Folk spredte sig i rummet, nogle lagde sig på gulvet andre sad i skrædderstilling. De hvide vægge blev endnu lysere nu hvor solen skinnede ind gennem tag vinduerne. Hvis man kunne høre elevernes tanker ville det være som den vildeste larm. Der var helt stille, i det lyse rum. Eleverne skrev alt hvad de kom i tanke om. Eleverne skrev bl.a. sport, politik, familie, krig mv. Nogle af eleverne synes det var kedeligt. Så fik vi 5 min til at skrive sætninger om to af de ord vi havde skrevet og valgt ud. Endnu en gang var der tanke krig. Alle elever skrev og skrev hvad de kom i tanke om. Tankerne arbejdede på højtryk hos hver elev. Der blev skrevet fra alt, lige fra Fodbold til familie.\nSkrevet af: Alexander og Joachim\nBilledet viser hvordan vi arbejdet og at vi havde en masse sjov imens vi løste opgaven.\nSkrevet af: Asta og Ulrikke, Emil G og Thias\nVi startede med at skrive nogle ord omkring fællesskab, som vi havde skrevet tidligere på dagen. Så hang vi dem op på væg, hvor der hang nogle billeder fra nogle kunstnere som kommer på ………. . Alle arbejdede effektivt, og det så ud som om alle var interesseret. Vi satte tape imellem ordene og kunstnernes billeder. Da vi var færdige fik vi en god fornemmelse i maven af at have lavet noget! Det var dejligt. Vi fik samarbejdet rigtig godt sammen, syntes Nickolai.\nVi mødte på Albertslund Station kl. 8:15, der var mange der købte varm kakao i 7-Eleven. Vi var på Østerport kl. 8:55. På vej hjem skulle vi synge fødselsdagssang for Sarah, foran en klasse, som snakkede dansk, selvom Gitte mente, at de var tyske. De kiggede underligt på os, mange syntes det var pinligt, nogle tog endda hætte på, men vi fik sunget alligevel. Stemningen var glad på vej hjem. Der var en der stod af på Brøndbyøster Station. Der var mange der tog billeder på vej hjem i toget, fordi vi alle sammen havde fået nogle ord omkring fællesskab og om cirkler fx ”Cirkel/Familie” som vi skulle fotografere.\nYou are currently browsing the Elevernes indlæg category at Tina Scherzberg.


Den første kvindelige pilot til Blokhus Fly-In 2018 | Nordjylland | Jammerbugten | Læs mere\nKvindelig pilot lander på stranden til Blokhus Fly-In\nAnne Rasmussen er en af Danmarks få kvindelige piloter. Til Blokhus Fly-in 2018 lander hun med sit propelfly på stranden i Blokhus som vel nok den første kvinde nogensinde.\nFoto: Den 55 årige Anne Rasmussen, der tog flycertifikat i 2013\nVejen til skyerne\nSom barn lå Anne Rasmussen i det bløde græs og kiggede på de hvide skyer på himlen. De har nemlig fascineret hende, siden hun var helt lille. En fascination der siden hen har gjort hende til pilot.\nAnnes vej op i højderne er præget af fascination, nysgerrighed og en lyst til at lære. Idéen om at blive pilot opstod, da Anne blev inviteret med på en flyvetur. Undervejs på turen stod det hende klart, at det var en disciplin, hun måtte lære at mestre. Da Anne atter fik fast grund under fødderne, begav hun sig i kast med teoribøgerne. Teorien bag pilotuddannelsen er ikke for alle, så Anne ville være sikker på, at det var et realistisk mål, hun havde sat sig for, før hun tilmeldte sig uddannelsen. Anne blev hurtigt dus med teorien, og derefter brugte hun sin sparsomme fritid på at studere for endeligt at modtage sit certifikat.\nFoto: Publikum samles på stranden og i klitterne for at se flyene lande. Fly In er et tilløbsstykke.\nEn drøm bliver til virkelighed på Vestkysten\nFor tre år siden var Anne tilskuer, da Destination Blokhus afviklede Blokhus Fly-in for første gang. Eventen plantede en drøm om selv at lande på stranden i Blokhus hos Anne. Både fordi det er noget helt unikt, som i dag kræver en særlig tilladelse, men også fordi, at Anne har et nært forhold til Vesterhavet: ”Jeg har været på adskillige familieture fra Henne Strand til Skagen, så derfor tiltrækker det mig, at få lov at opleve Vestkystens bunkere, strande, vand og klitter fra luften,” udtaler Anne.\nAnne formodes at være den første kvindelige pilot, som lander på Blokhus Strand, når hendes drøm bliver til virkelighed til Blokhus Fly-in søndag den 26. august\nHun får følgeskab af 19 øvrige mandlige piloter og deres propelfly.\nDu kan læse mere og samtidig se en præsentation af de forskellige piloter og deres fly i Blokhus Fly-In programmet\n> Læs også: Højtflyvende oplevelser til Blokhus Fly-In\n14.00 Velkomsttale v/Anders Stryhn, Vækstchef Jammerbugt Kommune


Det grænseløse arbejde slår hårdt - Djøfbladet\nLektor Caroline Adolphsen har fundet en smule tid til fordybelse i en ellers travl hverdag. Foto: Kåre Viemose\nDa Aalborg Universitets nye Campus Copenhagen sidste år fik et påbud fra Arbejdstilsynet, fordi forskerne arbejdede 50-55 timer om ugen for at klare al undervisningen, vakte det trods alt opsigt.\nMen elendige trivselsundersøgelser er der set masser af før på universiteterne.\n”De påviser markante problemer med arbejdsrelateret stress, ensomhedsfølelse og psykiske belastninger på grund af det grænseløse arbejde og de mange tidsbegrænsede stillinger og andre strukturelle forhold, som hører til forskernes verden,” siger Karsten Boye Rasmussen, som er formand for Djøfs sektorudvalg for universiteter og forskning og lektor på Institut for Marketing og Management på SDU.\n”Mange steder prøver lederne faktisk virkelig at følge op på disse undersøgelser. Men problemerne er ikke lette at løse.”\nDet bekræfter en ny stressundersøgelse fra Djøf. Den viser, at de forskningsansatte djøfere ligger dårligere end alle andre beskæftigede djøfere på en række parametre inden for psykisk arbejdsmiljø og stress.\nFx oplever 65 pct. af lektorerne sig som i høj eller nogen grad stressede i hverdagen. 24 pct. af alle forskerne beskriver deres arbejdsplads som i høj grad præget af stress, blandt øvrige djøfere er det 14 procent.\nEt evigt udskillelsesløb\nPå Campus Copenhagen prøvede ledelsen at løse overbelastningen ved at sige, at forskerne skulle sænke kvaliteten, så de bedre kunne nå det hele.\n”Det var jo ærlig snak. Men det er samtidig dét, vi ikke kan i vores branche, hvor de højeste tinder er målet. Det er svært at sige, nå ja, så gør jeg det bare halvgodt,” siger Karsten Boye Rasmussen.\nSelve forskningens natur er at udvælge de bedste til det ypperste, og det er hele strukturen bygget op om fra den første ph.d.-ansøgning til den sidste forskningskrone.\nHvordan det påvirker mennesker, kan man læse om i kultursociologen Charlotte Blochs bog ’Passion og paranoia’ om universitetet. Det er en tragt, som ph.d.’erne strømmer ind i fra oven, og som så snævres ind i et langt udskillelsesløb. Konkurrencen stopper aldrig. Ledelsen er fjern, selvledelsen udbredt.\nDe anonyme interviews i bogen vidner om en verden fuld af følelser: Rus, glæde og engagement. Men også bedømmeres og bedømtes vrede, stolthed, skadefryd, frygt, tvivl, skuffelse, misundelse, bitterhed, brudte bånd, resignation og sorg.\nLektor på Center for Arbejdslivs-forskning på RUC, Henrik Lund, forsker ikke selv i universiteternes arbejdsmiljø, men han genkender de sociale skyggesider.\n”Konkurrence mellem mennesker er aldrig befordrende for gode sociale relationer på en arbejdsplads. Vi for- skere er ikke dårlige mennesker, det er vilkårene, der gør det, og kravene bliver ved med at stige. Nogle gange bliver presset for højt, og så behandler vi ikke hinanden ordentligt, og tonen kan blive hård.”\nSom skabt til udbrænding\nMartin Mølholm forsker i arbejdsmiljø på Aalborg Universitet og er rådsmedlem i Branchefællesskabet for Arbejdsmiljø, Velfærd & Offentlig Administration.\n”Det lette svar er flere ressourcer. Men ser vi ud over det, er det klart, at akademia er en fejlfinderkultur. Fokus er altid på det, man kunne have gjort bedre, sjældent på det, man gjorde godt. Dér kunne man lære noget af andre arbejdspladsers samarbejdskultur.”\nMen når det er sagt, så er og bliver problemet rammebetingelserne. Det er dem, der giver stressen, understreger han.\n”De er nærmest designet til, at man kan brænde ud. Valideringen af vores publikationer tager ikke højde for, om der kræves 100 eller 1.000 timer til den artikel, du skriver. Det samme med den tid, du bruger på at opbygge en portefølje af forelæsninger.”\nDet kombinerer man så med New Public Management og grønthøsterbesparelser, som om der kan klemmes mere ud af en medarbejder, som allerede er klemt tør, siger han.\nEndelig er der alle de løse ansættelser:\n”Stadig flere forskere sidder i tidsbegrænsede stillinger i mere end ti år, før de får chancen for at søge en fastansættelse. For rigtig mange giver den usikkerhed et større pres, end de kan holde til. Enten søger de væk, eller de bliver syge og går ned.”\nIngen kan nå det på 37 timer\nDer er for få hænder til for mange opgaver, pointerer Karsten Boye Rasmussen.\n”Politikernes krav har været, at flere unge skal have en universitetsuddannelse. Det har vi leveret på. Men der er noget galt, når vi er ansat på en 37-timers arbejdsuge uden ret til merarbejde, fordi vi har såkaldt ’ikke-kontrollerbar arbejdstid’ – og ingen kan holde de 37 timer.”\nOg så er forskere for flinke til at sige ja.\n”Hvis der mangler en til et kursus eller en specialevejledning – ’du er jo den, der ved mest om det her’ – så siger man ja. Fordi vi er for få, og vi er loyale.”\nDet skal frem i lyset, fastslår han. Forskerne skal selv blive bedre til at sige det, og institutledelsen skal henstille til, at de gør det.\n”Og når arbejdspresset er for stort, skal ledelserne blive bedre til at sige, at så er der noget, vi ikke har tid til. Og sige det opad.”\nInstitutleder: Kerneydelsen er presset\n”Universitetet som arbejdsplads er tæt forbundet med akademisk stolthed,” siger professor, dr.jur. Tine Sommer, institutleder på Juridisk Institut på Aarhus Universitet.\n”Det er afgørende, at vi leverer et produkt af høj faglig standard. Vores kerneydelse er forskning og forskningsbaseret undervisning, og det kræver tid til fordybelse og er båret af nysgerrighed og kreativitet.”\nMen kerneydelsen er presset på nutidens universitet, fastslår hun.\n”Det er blevet meget sværere at finde plads til grundforskning og kreativitet, og det smitter af på det psykiske arbejdsmiljø. Når tiden konstant presses af administrative krav og fremdrift, kan det påvirke drivkraften bag forskeres virke.”\nStress må ikke være et tabu\n”Stress er et relativt stort problem i vores verden, og det er noget, vi tager alvorligt,” siger dekanen på Aarhus BSS på Aarhus Universitet, professor i offentlig forvaltning, Thomas Pallesen.\nI den seneste APV, arbejdspladsvurdering på AU gik man efter at indkredse de mest stressede ved bl.a. at spørge til ’stærk stress’. Det oplevede 15-20 pct. af forskerne. En ret høj procent, konstaterer Thomas Pallesen.\nMan identificerede også, at den mest udsatte gruppe var adjunkter og postdocer, som lå lidt højere på stress end andre.\n”Som adjunkt har man for alvor besluttet sig for universitetet, og så skal man kvalificere sig til en fast stilling, som der er kamp og konkurrence om. Det er en stor indbygget stressfaktor, og den forstærkes af, at normen blandt forskere tit er, at de vil vise, at de kan klare det hele.”\nNår man så bliver fastansat som lektor, stiger arbejdspresset yderligere med bl.a. større undervisningsbyrde. Også det kan aflæses i APV’en på AU.\nHvor 91 pct. af ph.d.’erne og 80 pct. af adjunkter og postdocerne på trods af stressen ofte eller altid føler sig godt tilpas på deres arbejdsplads, ryger procenten ned på 73 hos lektorerne, mens den stiger igen til 82 hos professorerne.\nFakultetet har nu lavet en handlingsplan målrettet de mest udsatte grupper.\nDen indebærer bl.a., at institutledere og vejledere eksplicit skal tale med adjunkter og postdocer om deres situation.\n”Vi skal være bedre til at forklare de unge forskere, hvad kravene og deres muligheder er. Det fjerner ikke stressen, men vi kan forsøge at aftabuisere den og få talt om den.”\nOgså de fastansatte skal man få talt med om det, fx til MUS-samtalen.\n”Institutlederne kan få hul på det ved at henvise til APV’en. Men de ansatte skal også opfordres til selv at komme frem med deres problemer med stress – og ikke kun til MUS. De må ikke tænke, at ’det venter jeg med at sige til næste år’. Jo mere og hurtigere vi kan få stress frem i det åbne, des bedre.”\nDet her gør forskerjobbet stressende\nCaroline Adolphsen, 33, cand.jur., lektor på Juridisk Institut, Aarhus Universitet.\n”At du er medarbejder, men på lange stræk selv er ansvarlig for at definere dine arbejdsopgaver. Der er rigtig mange prioriteringer i en forskerkarriere, du selv er nødt til at foretage.\nDet andet er, at vores fleksibilitet og frihed er meget under pres i disse år. Det har jeg mærket, siden jeg selv blev ansat i 2009. Fakultetsadministrationen stiller nogle krav til planlægning, som gør vores arbejdsliv mere besværligt. Fx når vi får to uger til at melde ind, hvornår vi kan undervise, og der så går to måneder, før vi får besked om, hvornår den undervisning reelt skal afholdes.\nDet er ikke noget, min institutleder kan gøre noget ved, selvom hun gerne ville. Det er ikke der, problemet ligger. Hun tænker rent faktisk over, hvordan vi får et godt psykisk arbejdsmiljø.”\nRasmus Willig, sociolog, lektor på Institut for Samfundsvidenskab og Erhverv, RUC.\n”Det er ikke underligt, at så høj en andel af forskere er stresset. Arbejdsbetingelserne på danske universiteter er de seneste år – med massive besparelser og reformer – blevet dårligere. Det er bekymrende, at andelen er så høj, men det kommer desværre ikke bag på mig.\nJeg tror, meget af stressen skyldes forkerte politiske beslutninger. Fremdriftsreformen og den løbende dimensionering af fagene er jo ikke ligefrem fremmende for det psykiske arbejdsmiljø. Hertil kommer målstyringen af universiteter og de ansatte. Igen, ikke ligefrem befordrende for det psykiske arbejdsmiljø.”\nRikke Skovgaard Nielsen, 34, cand.scient.soc., forsker på Statens Byggeforskningsinstitut, Aalborg Universitet.\n”Som forsker på et tidligere sektorforskningsinstitut, som i dag er en del af universitetet, bruger man meget tid på at søge midler til nye projekter. Typisk skriver man på flere ansøgninger samtidig, fordi man aldrig ved, hvad der lykkes. Måske får man kun landet et lille projekt, og så skal man i gang med nye ansøgninger. Eller man lander alt, hvad man søgte, og så bliver arbejdsbyrden pludselig for stor.\nDet er også et skisma, at dét, vi får hentet penge hjem til, ikke altid passer med det, som vi forskningsfagligt burde prioritere. Man kan ende med at sælge hele sin arbejdstid til undervisning og projekter, som giver finansiering, men ikke merit. Og hvor finder man så tiden til at skrive de forskningsmeriterende artikler, man bør skrive: I weekender og ferier.”\nTAGS | Forskning, Arbejdsliv, Stress\nRasmus Gjedssø Bertelsen02.04.2017 kl. 03.58\nGet the PhD, and then get the hell out of Dodge...\nBaseret på svar fra 411 forskeransatte djøfere.\nSpørgeskemaet blev sendt til 1.498 personer; svarprocent 29.\nUndersøgelsen er udformet, så resultaterne kan sammenlignes med en tilsvarende undersøgelse blandt øvrige beskæftigede djøfere.


Øreringene er håndlavet og formet i forgyldt sterlingsølv kombineret med sterling sølv af Katrine Nexø Jewellerys selv. Smukke øreringe fra designeren roste kollektion, SHELLS, inspireret af det maritime.\nMed sit simple og rene design tilføjer DOUBLECLAMS øreringe et stilrent og dynamisk udtryk, velegnet til festlige lejligheder eller et elegant præg på hverdagen. Øreringene er fra kollektionen SHELLS, inspireret af hvad der rører sig over og under havoverfladen.\nDOUBLECLAMS øreringe er fremstillet i sterlingsølv, forgyldt med 22 karat guld og kan også købes i poleret sterlingsølv.\nLong Sleeve – Shine\nShorts Army - S2 Power


Basilea Hotel ligger i hjertet af Venedig med udsigt over Venetian Kanal. Med antik arkitektur, byder hotellet velkommen til gæsterne siden 1800.\nBasilea Hotel er placeret tæt ved Il Redentore, Il Genio di Leonardo da Vinci Museo og San Giorgio degli Schiavoni, med resten af Venedig nemt tilgængelig med en togstation. En basilika, et klokketårn og et palads ligger tæt ved hotellet.\nDette stilfulde hotel byder på nem adgang til restauranter og kasinoer.\nDenne ejendom byder på 30 moderne værelser, som er komplette med klimaanlæg med individuel styring, satellit-tv, separat toilet, tv med mange kanaler og aircondition. De har også private badeværelser udstyret med et badekar, en hårtørrer og en bruser.\nSpisemulighederne omfatter en overdådig, morgenmadsbuffet, som serveres hver morgen. Den store bar er åben from 8 am to 930 am.\nHotellets services omfatter døgnåben reception, en portier-service og roomservice, som vedligeholdes af det hjælpsomme personale.