Virksomhedsplan 2015 for Produktionsskolen Datariet - PDF\nVirksomhedsplan 2015 for Produktionsskolen Datariet\nDownload "Virksomhedsplan 2015 for Produktionsskolen Datariet"\n1 1. Forord 2. Vision 3. Værdigrundlag 4. Mål 5. Målgruppe 6. Produktion og undervisning Virksomhedsplan 2015 for Produktionsskolen Datariet 7. Uddannelses- og erhvervsvejledning 8. Andre aktiviteter 9. Ryge- og rusmiddelpolitik 10. Cafeen og kostpolitik 11. Personalepolitik 12. Mål og opgaver for medarbejderne 13. Handlingsplan for Forord I henhold til Lov om Produktionsskoler 6 stk. 7 fremgår det, at bestyrelsen hvert år udarbejder en plan for skolens virksomhed. Virksomhedsplanen skal være i overensstemmelse med 1 og 2 og skal omfatte en beskrivelse af mål, målgruppe samt indholdet af undervisningen og produktionsvirksomheden. 2. Vision. På Produktionsskolen Datariet vil vi være det bedste tilbud til unge i målgruppen, som ønsker at forbedre deres forudsætningerne for at påbegynde og gennemføre en ungdomsuddannelse. Vi vil i størst muligt omfang bevare bredden af skolens værkstedstilbud og branchefaglige kompetencer og tilrettelægge skolens tilbud, så det svarer til de unges forudsætninger og behov i en skolekultur, der er præget af fællesskab og inspirerende for de unge. Vi vil fastholde og udvikle skolen som en vejledningsfunderet skole, som bliver retningsgivende for tilrettelæggelsen af de unges forløb på skolen, og deres muligheder for at træffe kvalificerede valg for fremtiden. Vi vil være pædagogisk og fagligt højt kvalificerede samt være innovative og forandringsparate, for herigennem at kunne matche de behov, skolen fremover stilles overfor. Vi vil være en attraktiv medspiller i forhold til uddannelsessystemet, ungdomsuddannelserne og skolens øvrige samarbejdspartnere. Vi vil have et godt arbejds- og læringsmiljø, som opleves udviklende og socialt ansvarligt, og opnå og fastholde tillid og et godt omdømme hos interessenterne, deltagerne, forældrene, kommunen og uddannelsesinstitutionerne mv.\n2 Vi vil leve op til og udvikle skolen på grundlag af bekendtgørelsen om indhold og tilrettelæggelse af produktionsskolevirksomhed og påtage os kundeopgaver, som kan udvikle og styrke elevernes kompetencer, og vi vil sikre skolens kunder den bedste service og højest opnåelige produktkvalitet. 3. Værdigrundlag Menneskesyn Skolens virksomhed hviler på den grundlæggende opfattelse, at alle mennesker er lige, at alle mennesker er og har ret til at være forskellige, at alle mennesker rummer noget værdifuldt og er gode til noget samt at alle mennesker har ret til og krav på respekt. Skolesyn Det er målsætningen med den samlede skolevirksomhed, at skabe rum for elevernes personlige udvikling. Det er vores opgave at styrke elevernes stærke sider og arbejde konstruktivt sammen med dem om, at forbedre deres svage sider ud fra en ufravigelig respekt for deres ret til egne værdier og en forståelse for deres sociale og kulturelle baggrund, forskellige læringsstile og mål med livet. Det er ligeledes målsætningen, at give eleverne det bedst mulige afsæt for deres fremtidige virke i uddannelses- og arbejdsliv og som borgere i et demokratisk samfund. Vi efterlever denne målsætning ved, at betragte Datariet som en arbejdsplads, hvor værksteder bindes sammen på tværs gennem fælles undervisningstilbud og en lang række sociale og oplysende aktiviteter. Vi lægger vægt på at skabe et uhøjtideligt tæt, trygt og inspirerende miljø, hvor eleverne kan udfolde sig og udvikle sig i den skolekultur, der er resultatet af kombinationen af et forpligtende fagligt fællesskab og et miljø for almen og kulturbærende undervisning, hvor der er tid til samtale og fordybelse, og i et samvær med lærerkræfter med solid faglig baggrund, pædagogisk viden, social forståelse og evne til at motivere og begejstre. Skolens undervisning i værkstederne har i videst muligt omfang et praktisk udgangspunkt og levner plads for den enkeltes læringsstil og etablering af et uformelt, solidarisk og demokratisk miljø, og den har rod i den danske kulturarv, som går hånd i hånd med en erkendelse af, at vi lever i en globaliseret verden, hvor der udvises respekt og rum for andres etniske og kulturelle baggrunde. Vi bestræber os på at undgå stive regelsæt og har få, men klare regler, som overholdes konsekvent med behørig plads til at tage de pædagogisk nødvendige hensyn. Racistisk og truende adfærd, mobning og vold tolereres ikke. 4. Mål I 1 stk. 2 anføres det, at tilbuddet skal styrke deltagernes personlige udvikling og forbedre deres muligheder i uddannelsessystemet og på det almindelige arbejdsmarked. Datariet tager udgangspunkt i elevens samlede situation og har som overordnet målsætning at bidrage til, at den enkelte elev bliver bedre i stand til at tage ansvar, både på det personlige og det uddannelses- og arbejdsmæssige plan. Denne overordnede målsætning opnås gennem individuelt sammensatte undervisningsforløb, der tager udgangspunkt I praktisk opgaveløsning og gennem vejledning og opfølgning. På Datariet tilstræber vi at udvikle følgende kompetencer for den enkelte elev: PERSONLIGE KOMPETENCER At være ansvarlig At kende sig selv At mærke sig selv At kunne vælge SOCIALE KOMPETENCER Relationer Forpligtende fællesskab Empati Lede og tage følgeskab Konflikthåndtering\n3 FAGLIGE KOMPETENCER Tekniske/generelle færdigheder At løse en opgave At være serviceminded Kreative færdigheder Undervisning Produktionsskolerne skal tilbyde individuelle undervisningsforløb, der er baseret på praktisk arbejde og produktion. Undervisningen skal bidrage til udvikling af elevens personlige, sociale og faglige kompetencer. Tilbuddet skal endvidere bidrage til at udvikle elevernes interesse for og evne til aktiv medvirken i et demokratisk samfund samt fremme international forståelse. Undervisningen skal endvidere bidrage til elevernes forståelse af et godt arbejdsmiljø og udvikle deres miljøbevidsthed. Produktion De enkelte værksteders produktioner tilstræbes udført i nøje sammenhæng med den undervisning som gives, og produkterne skal så vidt muligt udføres i samme kvalitet som på arbejdsmarkedet. Gode kundeopgaver er opgaver, hvor der er passende faglige udfordringer, dvs opgaver med forskellig sværhedsgrad, der giver mulighed for at alle elever fra 1. dag kan indgå i en faglig sammenhæng. Det er opgaver, der giver mulighed for teamarbejde samt relaterer sig til det omkringliggende samfund og giver indsigt i samfundet. Hvem er kunderne og hvilken sammenhæng indgår de i og hvilken sammenhæng skal vores produkt indgå i. Produktionen er ikke et mål i sig selv, men et pædagogisk middel i forbindelse med udviklingen af elevernes kompetencer. 5. Målgruppe I 1 stk. 1 er det anført, at tilbuddet gives til unge under 25 år, som ikke har gennemført en ungdomsuddannelse, og som ikke umiddelbart har forudsætninger for at påbegynde en sådan uddannelse. I bemærkninger til loven er anført, at der vil være unge, som ikke er i stand til at fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet - som har behov for mere tid til personlig afklaring og udvikling og unge, for hvem en mere praktisk betonet adgang til læring er afgørende for motivationen. For disse vil produktionsskolerne være et uddannelsestilbud, der kan berede vejen og bygge bro til enten fortsat uddannelse eller arbejde. Derudover kan Produktionsskolen være et tilbud til unge, - som led i et uddannelsesforløb under Erhvervsgrunduddannelsen (EGU). - som led i et uddannelsesforløb under Ungdomsuddannelse for unge med særlige behov (STU). - som led i et uddannelsesforløb under Kombineret Ungdomsuddannelse (KUU). - som skal aktiveres som led i en handlingsplan i samarbejde med hjemkommunen. 6. Produktion og undervisning I lovens 2 stk. 1 anføres det, at produktionsskoletilbud omfatter praktisk arbejde, produktion og teoretisk undervisning i tilknytning hertil. Den teoretiske undervisning skal være af betydeligt omfang og i størst muligt omfang integreres med det praktiske arbejde. Datariet har i sin daglige struktur karakter af en arbejdsplads, for så vidt angår produktion, normer og regler, dog således at der er fokus på oplæring og undervisning samt kulturelle og samfundsorienterede aktiviteter. Undervisning og produktion tilrettelægges således, at udgangspunktet er den enkelte elevs forudsætninger, og den forløbsplan, der er udarbejdet. I videst muligt omfang inddrages eleven i alle aspekter af arbejdet på værkstedet, og det er værkstedslederens opgave at tilrettelægge arbejdet og undervisningen således, at der kan finde en læreproces sted ud fra den enkelte elevs forudsætninger. Eleverne skal opleve at de tilbydes at blive en del af et forpligtende arbejdsfællesskab, således at de har konkrete ansvarsopgaver, som øges og udvikles over tid. Det er således vigtigt at der er autentiske produktioner, som afsættes på markedsvilkår eller anvendes i skolens daglige liv. For at fastholde, at produktionen/arbejdsopgaverne er grundlaget for læring og udvikling, bliver de\n4 gennemgået på morgenmøderne og registreret i værkstedet på et synligt tavlesystem, så alle kender opgaverne og deadlines. Værkstederne Datariet tilbyder undervisning i følgende værksteder: Video Digital design - Grafisk design - IT Servicebureauet - Design Sceneteknik - Trend-design Madværksted - Foto Fælles mål for alle værksteder: at eleverne lærer at planlægge og udnytte deres tid og evner at eleverne får mulighed for almenundervisning i tilknytning til værkstedsarbejdet at eleverne bliver i stand til at give og modtage konstruktiv kritik at eleverne afprøver forskellige former for samarbejde, også tværfagligt samarbejde at eleverne lærer at overholde deadlines at eleverne bliver udfordret individuelt til gavn for personlig og faglig udvikling at eleverne øger deres samfundsforståelse og deres viden om demokratiet at eleverne får gode oplevelser sammen og får udbygget deres sociale netværk under opholdet på Datariet Grafisk design Grafisk afdeling er normeret til 10 årselever med 1 fuldtidsunderviser Værkstedsprofil På Grafisk design er målet, at give den unge en forståelse af den grafiske branches arbejdsmetoder, fagudtryk og værktøjer. Det foregår ved at inddrage den unge i så mange faser af arbejdsgangen som muligt, uanset hvor i forløbet opgaven starter. Det betyder, at den unge er med fra den første kundekontakt, den kreative udvikling, brugen af de grafiske programmer, selve produktionen, den konstruktive kritik, kvalitetssikring og til aflevering af det færdige produkt. Pædagogisk mål Gennem værkstedets produktion arbejder og samtaler vi om vigtigheden af, at have en positiv fremtoning, et ordentligt sprog, en anerkendende samarbejdsform, se hinanden som en ressource, have empati og være bevidste om vores forskellige forudsætninger og baggrunde. Samtidig fokuserer vi på nødvendigheden af at have en god og fremadrettet progression. I arbejdet ønskes det, at den unge opnår en oplevelse af at kunne håndtere og gennemføre alle opgaver omkring værkstedets produktion, og at den unge får en følelse af at gøre en forskel og have betydning for samarbejdet på værkstedet. Samtidig arbejdes der med at den unge udvider sin bevidsthed om sin rolle som samfundsborger. Værkstedet producerer alle former for grafisk materiale, såsom logo-design, brevlinjer, flyers, plakater, blade, bøger o.l. I det arbejde beskæftiger vi os med typografi, farvelære, illustrationer, layout, papir, det visuelle udtryk samt kunde- og målgruppeforståelse. Integreret almen undervisning Almenundervisningen tager sit udgangspunkt i værkstedets opgaver, med tekst og korrektur beregninger i forhold til format og måle/skæreredskaber. Derudover vægtes det, at der på morgenmøder søges, deles og debatteres aktuelle og samfundsrelevante emner og tilegnes almen viden. Video Afdelingen er normeret til 10 årselever og 1 fuldtidsunderviser\n5 Værkstedsprofil Afdelingen arbejder primært med produktion af videofilm. Eleverne lærer at bruge professionelle kameraer, lyd- og lysopsætning samt redigering. Da opgaverne primært er kunderelaterede, er der stor fokus på udvikling af den unges selvstændighed og ansvarlighed i forhold til produktionen. Pædagogisk mål At finde ind til den unges ressourcer og gennem det daglige arbejde med videoproduktion, stimulere til selvstændighed, udvikling af kritisk sans i forhold til eget arbejde samt styrke den unges samarbejdsevner. At give den enkelte unge succesoplevelser og dermed mere selvtillid, så modet og lysten til at starte på en uddannelse, rykker et skridt nærmere. Den unge lærer at bruge professionelt videoudstyr - kamera, lyd, lys og redigering. Den unge lærer om kravene i forhold til kunderne: opfyldelse af aftaler, tidsfrister, kvalitet. Undervisningen tager udgangspunkt i sidemandsoplæring og learning by doing. Der lægges vægt på teamwork og evnen til at give og modtage konstruktiv kritik. Den unge opøves i faglig stabilitet, i at møde rettidigt og overholde dead-lines. Produktion af informations- og undervisningsvideoer Optagelse og redigering af teaterforestillinger, musicals, reklamer m.m. Redigering af video for eksterne kunder Foto Egne produktioner i form af kortfilm, musikvideoer, animationer m.v. Integreret almen undervisning Eleverne udarbejder skriftlige produktionsplaner og logbog for de enkelte produktioner. Det tilstræbes, at eleverne trænes i at opdele opgaver i skriftligt formulerede delmål og bruge noter i den daglige produktion. Beregning af datamængde i forbindelse med produktionerne, sammentælling af timesedler. Digital design Digital design er normeret til 10 årselever og 1 fuldtidsunderviser Værkstedsprofil På Digital design arbejdes der med design til hjemmesider, animationer, videoklip til internettet, layout af indhold til tablets og andre mobile enheder kort sagt arbejdes der med design og layout til de digitale medier. Pædagogiske mål Værkstedets pædagogiske mål er, at eleverne kan tage ansvar for sig selv, og de arbejdsopgaver de har. De skal lære at se nye muligheder gennem fokus på deres talenter. De skal lære at indgå i en uformel og seriøs værkstedskultur. De unge skal lære at rumme hinandens forskellighed og se ressourcer i hinanden. På værkstedet skal eleverne lære at finde relevante informationer i forhold til konkrete arbejdsopgaver, at anvende forskellige redskaber til at løse problemer, at fremlægge for andre, at samarbejde i grupper samt at planlægge en arbejdsopgave. Værkstedets opgaver er bl.a. at designe apps og hjemmesider. Opgaverne løses i programmer som Photoshop, Illustrator, InDesign, Premiere Pro og Flash. Integreret almen undervisning Den integrerede almene undervisning tager sit udgangspunkt i værkstedets opgaver og dagligdag. Det kan fx være at skrive ansøgninger, fremlægge løste opgaver for holdet eller ved rundvisning (formulering og formidling), lave budgetter og forskellige beregninger.\n7 Pædagogiske mål At have en anerkendende og positiv tilgang til opgaverne og hinanden. At kunne rumme hinandens forskellighed. At vise forståelse, respekt og drage omsorg for både sig selv og andre. At arbejde med sidemands-oplæring. Vigtigheden af, at kunne videregive og modtage faglig viden fra hinanden. At kunne samarbejde omkring kundeopgaver. Forståelsen for, at alle på værkstedet har forskellige evner, at alle kan bidrage med noget i processen giver stolthed, glæde og en følelse af ejerskab til opgaverne. Samarbejde med andre Tilegne sig ny viden Være åben og samarbejdsvillig Arbejde med at være vedholdende Udvise engagement Der arbejdes med ideudvikling, layout, produktudvikling samt opsyning af prototyper. Der arbejdes med boliginteriør - udvikling af modeller, materialeforståelse/kendskab, afprøvning af sytenikker samt opsyning af produkter. Der arbejdes med brugsting samt modeludvikling. Der arbejdes med computergrafik ved hjælp af fotos samt efterfølgende redigering på computeren i Photoshop. Billederne anvendes med henblik på at skabe et billedsprog i unika produkter i tekstile materialer, præsentationsmateriale samt pricetags. Der arbejdes og samarbejdes med indretningsarkitekt private kunder virksomheder butikker uddannelsesinstitutioner samt private kunder. Integreret almen undervisning Der arbejdes med almen undervisning i matematik ved hjælp af: Prissætning Fakturering Mønsteropbygning og konstruktion af designs Oplægning og udregning af mønstre i forhold til materialer Udregning af forbrug samt pris i forhold til antal varer Der arbejdes med almen undervisning i dansk ved hjælp af: Udfærdigelse af praktikansøgninger. Opsætning af CV med kort beskrivelse/præsentation af eleven selv. Beskrivelse af produkterne på værkstedet. Design Designafdelingen er normeret til 10 årselever og 1 fuldtidsunderviser Værkstedsprofil Design er et sy-værksted hvor de unge lærer at skabe bl.a. beklædning og udklædning. Med udgangspunkt i viden om design og tidens trend arbejdes der med hele designprocessen fra idé fase til færdigt produkt. De unges kreativitet udfordres igennem hverdags inspiration, samarbejde med kunder, inspirationsture, brug af IT. Der arbejdes i både nye materialer og i genbrugsmaterialer.\n8 Pædagogiske mål På Design arbejdes der med, at de unge skal være gode værkstedskollegaer, såvel fagligt som menneskeligt. De skal lære at respektere andres meninger, være lyttende og spørgende, deltage i debatter om samfundsrelaterede emner samt kunne fremlægge værkstedsprojekter for gæster og kommende elever. De skal bidrage til fællesskabet på værkstedet, og vi snakker anerkendende om forskelligheder. Det er vigtigt at de unge opnår faglige kompetencer, som gør dem i stand til at arbejde kreativt og idéskabende. At de lærer at vurderer kvaliteten af det udførte arbejde. De skal kunne arbejde selvstændigt og i team. Kunne tage initiativ og ansvar for opgaverne og fastholde evnen til at være mødestabile. Værkstedet designer og syr beklædning, og gennem en bred oplæring i sy teknikker bliver de unge i stand til at indgå i produktionerne. Startende med en opgave som giver dem kendskab til symaskinerne. Herefter arbejder vi bla. på mønster fremstilling, som gør dem i stand til at løse opgaver efter eget eller kundens ønsker. Kunderne der arbejdes for er private, små- og store institutioner og virksomheder. Integreret almen undervisning Gennem mønster fremstilling og ved teknisktegning på Illustrator, møder de unge matematikken, og de lærer om målestok forhold ved konstruktion. Den almindelige talbehandling arbejdes der med gennem timesedler, beregning af stof forbrug, prissætning, og faktura skrivning samt ved indkøb. Ansøgninger og sy vejledninger giver de unge træning i læsning og skriftformulering. Foto Fotoværkstedet etableres med start den 1. Januar 2015 og afdelingen er normeret til 10 årselever og 1 fuldtidsunderviser. Værkstedsprofil Afdelingen arbejder med produktion af digitale billeder. Eleverne lærer at bruge kameraer og lysopsætning samt billedbehandling. Da opgaverne primært er kunderelaterede, er der stor fokus på udvikling af den unges selvstændighed og ansvarlighed i forhold til produktionen. Pædagogisk mål Værkstedets pædagogiske mål er, at eleverne skal lære at tage ansvar for sig selv, og de arbejdsopgaver de har. De skal lære at se nye muligheder gennem fokus på deres talenter. De skal lære at indgå i en uformel og seriøs værkstedskultur. De unge skal lære at rumme hinandens forskellighed og se ressourcer i hinanden. De unge skal lærer at bruge fotoudstyr, lys og billedredigering. De unge skal lærer om kravene i forhold til kunderne: opfyldelse af aftaler, tidsfrister, kvalitet. Undervisningen tager udgangspunkt i sidemandsoplæring og learning by doing. Der lægges vægt på teamwork og evnen til at give og modtage konstruktiv kritik. Da værkstedet er nyetableret, vil der i opstartsfasen kunne arbejdes med opgaver fra de øvrige værksteder på Datariet. Det er dog vigtigt, at fotoværkstedet i løbet af kort tid får oparbejdet en kundekreds udenfor skolen. Integreret almen undervisning Almenundervisningen tager sit udgangspunkt i værkstedets opgaver og derudover vægtes det, at der på morgenmøder søges, deles og debatteres aktuelle og samfundsrelevante emner og tilegnes almen viden.\n9 Sceneteknik Afdelingen er normeret til 10 årselever og 1 fuldtidsunderviser Værkstedsprofil Sceneteknik beskæftiger sig med lyd, lys og events. Opgaver løses selvstændigt og i hold. De unge arbejder i dagligdagen med produktions- og tidsplan. Pædagogisk mål Anerkendelse og respekt af hinanden. At kontakten mellem de unge og værkstedsleder er åben, personlig og konstruktiv. At have et fælles mål. At have et forum, hvor man har lyst til at lære og være i. At tænke serviceminded, overholde aftaler og møde til tiden, have en god arbejdsmoral, og opføre sig respektfuld over for andre, samt være bevidst omkring kvalitet indenfor alle værkstedets opgaver. Produktions og tidsplan Belysning og afvikling af børneteater, skoleforestillinger samt udstillinger. Lydproduktion, optagelse af teater, koncerter, mindre lydstudie optagelse. Opsætning/nedpakning, lydog lysafvikling, opbygning af scenepodier, håndværk og værktøj, løfteteknik, planlægning, lodning, lære om og bruge diverse lyd- og lysudstyr samt brug af computer og diverse software. Integreret almen undervisning Almen undervisning er et tilbud til de unge som har brug for undervisning i matematik og dansk. Dansk undervisnings kan blandt andet bruges til at blive bedre til at skrive ansøgninger eller et CV. Matematik bruges til daglig indenfor branchen og er derfor en nødvendighed for at blive stærk i faget. Mad og Service Afdelingen er normeret til 10 årselever og 1 fuldtidsunderviser Værkstedprofil Mad og Service arbejder med kundeservice og madlavning i Spinderihallernes café. Eleverne får gradvist mere og mere ansvar for opgaver de selvstændigt kan løse. Holdet løser også opgaver i forbindelse med større arrangementer i hallerne, f.eks. nytårskur og mindre messer. Mad og Service laver også events. 1 eller 2 i løbet af året. Servicebureauet producerer og designer print til tøj som vi også trykker med serigrafisk tryk. Pædagogiske mål Dagligdagen i Mad og Service skal understøtte en god relation mellem underviser og ung, således at den unges selvværd, selvrespekt og selvtillid vokser og danner grundlag for, at den unge kan tage et valg og gennemføre en uddannelse efter opholdet på Datariet. Den enkelte unge skal lære at tilegne sig ny viden og være nysgerrig på dette felt. Derudover er det vigtigt, at den unge får en forståelse for, at det er vigtigt at overholde aftaler, at møde til tiden og at være kundeorienteret i alle opgaver. Projektplanlægning, forskellige fremstillingsmetoder af mad, ernæringslære, råvarekendskab, hygiejne, miljø og genbrug, design af prints og trykning af disse, kaffebrygning, kassebetjening, oprydning og rengøring.\n10 Integreret almen undervisning: Den almene undervisning i værkstedet integreres konkret i opskiftlæsning og udregning. Skrivning og udregning af regninger. Skrivning af beskeder og bestillinger fra kunder og samarbejdspartnere. Informationssøgning i forbindelse med uddannelsesafklaring, skrivning af projektplaner, udregninger i forbindelse med produktioner. Optælling af kasse. Læsning af aviser, diskussion af nyheder og andre samfundsrelaterede emner. Meget af dette arbejde foregår på computer. Madværkstedet Afdelingen er normeret til 6 årselever og 1 fuldtidsunderviser Værkstedprofil Madværkstedet arbejder med madlavning, menuplanlægning og service. Eleverne får gradvist mere og mere ansvar for opgaver de selvstændigt kan løse. Vi har fokus på sund og grøn mad og følger de officielle kostråd. Madværkstedet står for at servicer øvrige elever med kaffe og te, at håndtere bestillingsliste af dagens ret samt rengøre køkkenet og holde det pænt og ryddelig i vores fælles areal. Pædagogiske mål Dagligdagen i madværkstedet skal understøtte en god relation mellem underviser og ung, således at den unges selvværd, selvrespekt og selvtillid vokser og danner grundlag for, at den unge kan tage en uddannelse efter opholdet på Datariet. Den enkelte unge skal lære at tilegne sig ny viden og være nysgerrig på dette felt. Derudover er det vigtigt, at den unge får en forståelse for, at det er vigtigt at overholde aftaler, at møde til tiden og at være ansvarlig i alle opgaver. Forskellige fremstillingsmetoder af mad, ernæringslæring, råvarekendskab, hygiejne, kaffebrygning, oprydning og rengøring. Integreret almen undervisning: Den almene undervisning i værkstedet integreres konkret i opskiftlæsning og udregning. Skrivning af beskeder og bestillinger fra kunder og samarbejdspartnere. Informationssøgning i forbindelse med uddannelsesafklaring, udregninger i forbindelse med produktioner. Diskussion af nyheder og andre samfundsrelaterede emner. Noget af dette arbejde foregår på computer. 7. Uddannelses- og erhvervsvejledning Vejledning I lovens 2 stk. 2 er det anført, at der i tilbuddet skal indgå uddannelses- og erhvervsvejledning og i lovens bekendtgørelse er det anført, at produktionsskolen skal tilrettelægge sin virksomhed, så der for den enkelte deltager indgår vejledning, der indeholder mulighed for afklaring, udvikling og perspektivering af personlige, sociale og faglige kompetencer. Jf. Lov om ændring af lov om produktionsskoler 1, stk. 6 kan en produktionsskole kun optage deltagere med tilskud, når kommunalbestyrelsen I den unges bopælskommune gennem Ungdommens Uddannelsesvejledning vurderer, at den unge er omfattet af produktionsskolernes målgruppe. Vejledning på værkstedsplan Alle elever tilbydes vejledning på såvel det personlige, som det erhvervs- og uddannelsesmæssige plan. Ansvaret for individuel vejledning er placeret hos den enkelte lærer i afdelingen. Dog vil det altid være\n11 muligt, at inddrage forstanderen eller vejlederen såfremt den enkelte lærer har behov for det. Vejledningen er baseret på relationen og trygheden mellem den unge og værkstedslæren samt erfaringer og observationer fra hverdagen på værkstedet. Vejledningen har typisk følgende former Daglig individuel vejledning og rådgivning i form af samtaler, der foregår integreret i de sociale og arbejdsmæssige processer. Regelmæssige formelle forløbsplansamtaler (min. hver 3. måned) om forløbet, med henblik på at sikre, at der sker en evaluering af den enkeltes personlige og faglige udvikling, samt at der holdes focus på udannelsesafklaring eller uddannelsesmål. Ved forløbsplanssamtalerne synliggøres elevens faglige udvikling i værkstedets faglige kompetenceskema. Forløbsplanen dokumenteres løbende i NordPlaner. Specifik erhvervs- og uddannelsesvejledning, dels som individuel vejledning dels som generel orientering om uddannelser og arbejdsmarked. Forløbsplan I samspil med eleven udarbejdes der, i begyndelsen af opholdet, en individuel forløbsplan, der løbende revideres (mindst hver 3 måned ved planlagte forløbsplan samtaler). I forløbsplanen beskrives uddannelsesmål (eller andet mål for opholdet), samt relevante faglige, sociale og personlige aspekter i den unges liv. Der beskrives konkrete mål, delmål og fokuspunkter for næste periode, samt eventuel praktikophold, kombinationsforløb og deltagelse i internt undervisning. Kompetencebevis Ved afslutning af den unges forløb på Datariet udarbejdes et kompetencebevis. Kompetencebeviset skal udstedes efter drøftelse med den unge (udslusningssamtalen) og på baggrund af de kompetencemål der er fastsat og dokumenteret i forløbsplanen. Ifølge lovgivningen skal beviset udstedes til alle elever, men en deltager kan afstå fra at modtage kompetencebevis, hvis forløbet har været kortere end 3 måneder. I Kompetencebeviset dokumenteres elevens opnåede faglige kompetencer, samt de deraf afledte personlig og sociale kompetencer. Desuden anføres eventuel eksternt undervisning, kombinationsforløb og praktik. Kompetencebeviset ses som et aktivt redskab i forløbsplansarbejdet og som et led i at fremme elevens kompetencebevisthed. Vejledning på overordnet plan Erhvervs- og uddannelsesvejledningen på det overordnede niveau er samlet hos én vejleder, for at sikre en mere samlet viden om, og kontakt til, uddannelsesinstitutioner, samarbejdspartnere og andre tiltag i forhold til målgruppen. Dette opnås bl.a. ved deltagelse i det eksterne samarbejdsmøder og netværk. Vejlederen står desuden for rundvisning og information til potentielle elever om Datariet, samt indskrivning af elever. Indskrivning finder sted i samarbejde med de lokale UU-Centre, hvis opgave er at sikre, at kun elever som tilhører målgruppen optages. Som en del af den interne pædagogiske sparring, er vejlederen tovholder på fælles pædagogisk sparring, der forgår i forberedelsestiden første torsdag i hver måned. Vejlederen er ligeledes tovholder på en månedlig gruppevejledning, med deltagelse af udvalgte elever og deres underviser. Gruppevejledningen er et supplement, når værkstedsbaseret vejledning ikke er tilstrækkeligt. Målgruppen er uafklarede og frafaldstruede elever, hvor der ikke er progression i den værkstedsbaserede vejledning og uddannelsesafklaring. Fokuspunkter i gruppevejledninger er blandt andet uddannelsesvalg, motivation, engagement og barriere i forhold til at påbegynde en ungdomsuddannelse. Vejlederen har desuden til opgave, at sikre en fælles praksis med hensyn til udarbejdelse af forløbsplan og kompetencebevis. I vejledningsarbejdet er det vigtigt at være opmærksom på, at opholdet på produktionsskole som udgangspunkt maksimalt er 1 år, og begrænsningen i muligheden for at dispensere fra dette.\n12 Vedr. dispensation har bestyrelsen godkendt, at dette primært gives til de unge: hvis tilværelse vil gå i stykker, hvis de efter 1 års ophold udskrives til ingenting. Dvs. unge, som efter 1 års ophold ikke er nået så langt i deres personlige udvikling, at de vil være i stand til at klare et arbejde eller en uddannelse. der skal starte en uddannelse højst 6 mdr. efter at 1-års perioden udløber, såfremt de fagligt set har mere ud af at være her eller ikke er i stand til at få et job. såfremt der er plads indenfor puljen, gives dispensation til unge, som har haft et længere sygefravær i produktionsskoleforløbet, hvis ikke sygdommen har en sådan karakter, at det er relevant at lade kommunens revalideringsafdeling indgå i sagen. Bestyrelsen understreger, at der ikke gives dispensation, hvor der forventes en kommunal indsats. Datariets udslusningstrategi Produktionsskolen Datariet har det mål, at der er positiv udslusning for 75 % af eleverne. Positiv udslusning betyder, at de går i gang med uddannelse, arbejde eller andet for den enkelte relevant aktivitet. Under hensyntagen til de unges interesser og forudsætninger satses der primært på kompetencegivende uddannelse og dernæst på job og andre relevante aktiviteter. For at opnå bedst mulig udslusning for den unge, afdækkes gennem vejledningssamtale, den unges kompetencer, såvel fagligt som socialt og personligt. Endvidere afdækkes uddannelses/ erhvervsønsker, men en del af elevgruppen vil ikke på starttidspunktet have et afklaret svar på dette. Med udgangspunkt i ovennævnte afdækning vil værkstedsleder og vejleder arbejde videre i forhold til den enkeltes ønsker, mål og forudsætninger. Gennem såvel vejledningssamtaler som værkstedsaktiviteter vil den unge blive opkvalificeret og hele tiden blive gjort bevidst om egne kompetencer og mål for deres personlige og faglige udvikling. Som arbejdsredskab anvendes forløbsplanen. I udslusningsstrategien indgår endvidere praktikforløb og ekstern undervisning samt relevant eksternt samarbejde. Eksterne samarbejdspartnere er: - Ungdomsuddannelsesinstitutioner - Ungdommens uddannelsesvejledning (UU-center Vejle) - Kommunale tilbud om psykologbistand - Kommunale sagsbehandlere Anden undervisning I forbindelse med produktionsskolens tilbud er det i lovens 2 stk. 4 anført, at deltagere med behov herfor skal tilbydes undervisning, der styrker deltagernes grundlæggende færdigheder, og i 2 stk. 5 anføres det, at i tilbuddet kan endvidere indgå specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand. Undervisning, der styrker elevernes grundlæggende færdigheder, er i stort omfang integreret i produktionen og undervisningen på værkstederne. Undervisning efter anden lovgivning I lovens 2 stk. 6 anføres det, at indtil 1/3 af et produktionsskoleforløb kan anvendes til undervisning, uddannelser og kurser, som er oprettet ved eller i medfør af en anden uddannelseslov. I forbindelse med, at der udarbejdes en forløbsplan for den enkelte elev, kan der aftales et undervisningsforløb på en anden undervisningsinstitution. I samarbejde med CSV (center for specialundervisning for voksne) tilbydes der undervisning I dansk og matematik til de elever, der har er særligt behov. I samarbejde med Campus Vejle tilbydes eleverne undervisning i dansk og erhvervsøkonomi, svarende til undervisningen på HG.\n13 Kombinationsforløb på erhvervsskolerne Datariet tilbyder individuelt tilrettelagte kombinationsforløb I samarbejde med erhvervsskolerne, primært Vejle Handelsskole, Hansenberg, Syddansk Erhvervsskole Odense-Vejle og SOSU Vejle & Fredericia. Der er et særligt tilrettelagt kombinationsforløb på Vejle Handelsskole primært for elever på Servicebureauet, men også andre elever fra Datariet har mulighed for at deltage. Forløbet er med vægt på faget salg og service. Praktik I lovens 2 stk. 5 er det anført, at i tilbuddet kan endvidere indgå praktik af kortere varighed i privat eller offentlig virksomhed. Praktik tilbydes eleverne for at give dem mulighed for at afprøve deres færdigheder og få indsigt i kulturen og miljøet på en arbejdsplads. Det er muligt at tilbyde den enkelte elev praktikophold i op til 4 uger pr. påbegyndt halvår. 8. Andre aktiviteter Eleverne tilbydes forskellige former for aktiviteter i løbet af året, med det formål at skabe fællesaktiviteter på tværs af afdelingerne, som kan give andre oplevelser og medvirke til almen dannelse og inspirere til nye interesser. Endvidere vil der være mulighed for, gennem aktiviteter der ligger udenfor det, vi beskæftiger os med i dagligdagen, at få øje på nye sider af sig selv. For at opnå dette mål vil vi: - synliggøre traditioner, med henblik på at skabe engagement hos de unge og styrke husets kultur - tage emner op, der rører sig hos de unge og i det samfund, vi er en del af - styrke det sociale samvær med henblik på at gøre dem mere parate til at indgå i andre sociale relationer - sætte de unge i situationer, hvor de overskrider egne grænser. Aktiviteterne er følgende: - kulturcafé hvor der er fælles deltagelse i internt/eksternt arrangement - et kulturelt arrangement, gerne lokalt, som giver de unge mulighed for at få oplevelser, som de måske ikke selv ville vælge. Kombineres med fælles spisning. Fx Vejle Musikteater, Vejle kunstmuseum, Musical Akademiet i Fredericia. - Sommerafslutning og julefrokost - Ekskursioner i afdelingerne med fag fagligt indhold eller uddannelsesinstitutioner - Projekt/temauge i uge 7 og 42, hvor der arbejdes på tværs af afdelingerne - Åbent hus arrangement - Torsdagsundervisning - torsdag i lige uger fra kl her tages emner op, som har betydning for de unge som borger eller i deres hverdag. 9. Ryge- og rusmiddelpolitik Datariet er røgfrit. Rygning foregår udenfor ved den østlige ende af bygningen (bagdøren) Alkoholpolitik på Datariet. Der må ikke indtages alkohol i arbejdstiden, ej heller i forbindelse med løsning af arbejdsopgaver, der ligger udenfor huset. Der kan i særlige tilfælde gives dispensation, således at der efter en ekstra indsats, forskudt arbejdstid eller lign. kan drikkes en enkelt øl efter endt arbejde. Ved særlige lejligheder, så som sommerafslutning, julefrokost o.lign. udskænkes der øl og vin i beskedne mængder. Rusmiddelpolitik på Datariet. Det er ikke tilladt at indtage eller medbringe rusmidler på Datariet. Unge der tages på fersk gerning bortvises ved bortvisningen orienteres de om muligheder for hjælp. Ved mistanke om forbrug af rusmidler forsøges der med omsorg og motiverende samtaler at få den unge til at fortælle om deres liv, med henblik på at få skabt en tryghed og åbenhed, som kan skabe mulighed for afklaring og evt. iværksættelse af hjælpende foranstaltninger.\n14 10. Madværkstedet og kostpolitik Madværkstedet skal være det centrale samlingspunkt på Datariet, og medvirke til at skabe social trivsel. - Kosten skal leve op til sundhedsmyndighedernes anbefalinger for sund kost - Der skal tilbydes sund og varieret kost, der ser indbydende ud, og som afspejler årets gang, både hvad angår årstidens sortiment og højtiderne. - Der skal sikres et højt kvalitetsniveau af den mad og drikke der sælges. - Der tilbydes gratis morgenmad til eleverne hver morgen kl Madværkstedets fysiske og sociale rammer skal invitere til, at eleverne får spist og oplever måltidet som en naturlig og værdifuld del at dagligdagen. - Skolen skal til stadighed udbrede kendskabet til kostens betydning for indlæring og trivsel. 11. Personalepolitik Personale På Datariet er der: 1 forstander - 1 afdelingsleder/vejleder 10 værkstedslærere 1 EGU-vejleder - 1 bogholder. Herudover er der ansat 1 bogholderassistent og 1 cafémedarbejder, som er ansat med offentligt tilskud i fleksjobordning. Personalemøder På møderne holdes personalet orienteret om forhold, der har betydning for skolen. Møderne bruges også med henblik på planlægning, tilrettelægning og forberedelse af undervisning, produktion m.m. Medarbejderne på Datariet deltager i et ugentligt orienteringsmøde mandage kl Der holdes to pædagogiske seminarer om året af to dages varighed, et om foråret og et om efteråret. Om foråret behandles emner af pædagogisk karakter. Om efteråret planlægges det kommende år på baggrund af en evaluering af det forløbne år. Der arbejdes med budget og investeringer, arbejdstidsaftale og virksomhedsplan. Bestyrelsen deltager i efterårsmødet, hvor visioner og mål for det efterfølgende år drøftes og hvor der aflægges besøg på en anden produktionsskole eller uddannelsesinstitution. Personalet holdes løbende informeret om skolens økonomi. Kompetenceudviklingsstrategi Datariets strategi for kompetenceudvikling skal medvirke til, at vi lever op til vores vision. Kompetenceudvikling defineres som udvikling af ny viden, færdigheder og/eller holdninger hos medarbejderne såvel I forbindelse med faglig opdatering, kurser og uddannelse som i den pædagogiske værkstedspraksis på skolens forskellige værksteder. Kompetenceudvikling kræver mod og vilje til forandring, og forudsætter at medarbejderne har mulighed for at udvide deres handlingsfelt i det daglige arbejde. I forbindelse med den årlige budgetlægning og planlægning det efterfølgende års aktiviteter drøftes behovet for kompetenceudviklende aktiviteter, dels ud fra medarbejdernes egne behov, men også skolens behov set i forhold til det daglige arbejde og fornyelse i det faglige og pædagogiske arbejde. Kompetenceudviklingen er inden for flg. områder: - Faglig, pædagogisk og personlig udvikling. - Psykiske/sociale forhold vedr. nutidens unge. - Samarbejde og arbejdsmiljø. Kompetenceskabende aktiviteter: Efter- og videreuddannelse, kurser, konferencer, temadage, pædagogiske dage, faglige netværk og branchemøder, konsulentbistand, afprøvning af ny viden m.v. Kompetenceudviklingsønsker og behov skal drøftes med skolens leder. Kompetenceudviklingen skal planlægges, så eleverne kan sikres et stabilt forløb, ligesom de enkelte kollegaer skal kunne rumme vikarsituationerne. Sociale klausuler Datariets personalepolitik lægger op til at fremme det rummelige arbejdsmarked, i henhold til Undervisningsministeriets bekendtgørelse om sociale klausuler som betingelse for modtagelse af\n15 statstilskud for selvejende uddannelsesinstitutioner. Datariet har ansat en bogholderiassistent, en cafemedarbejder og servicemedarbejder i fleksjobordning. 12. Mål og opgaver for medarbejderne - At udvise engagement i de unge og loyalitet overfor Datariet, og herunder den gældende virksomhedsplan. - At der i afdelingen skabes et relativt autentisk fagligt miljø med spændende opgaver trygge rammer og plads til alle. - At eleverne fra 1. dag får relevante opgaver, med passende sværhedsgrad, og kommer til at indgå i opgaverne fra idé til færdigt produkt. - At give den individuelle vejledning høj prioritet, og tage ansvaret for, at den enkelte unge får relevant sparring, som gør dem i stand til at sætte realistiske mål/delmål og agere i forhold til det. - At være ordentlige voksne og gode rollemodeller. - At alle på tværs af afdelingerne medvirker til at skabe et spændende og udviklende tilbud til de unge. 13. Evaluering af handlingsplan 2014 Flytningen af Produktionsskolen fra Danmarksgade og Spinderihallerne har været den helt store opgave i At flytte til nye lokaler og få samlet Datariet på en og samme adresse, har gennem længere tid været et stort ønske for skolen. At flytte ind i ny istandsatte rammer, indrettet til netop Datariet s organisation og formål ift. at drive produktionsskole, giver et godt fundament til at fastholde skolens vision om at være det bedste tilbud til unge i målgruppen, som ønsker at forbedre deres forudsætningerne for at påbegynde og gennemføre en ungdomsuddannelse og udvikle skolen ift. de nye opgaver, som skolen skal tage hånd om. At få samlet skolen på Boulevarden 15, synlig og i tæt samarbejde med de øvrige ungdomsuddannelser og UU giver mulighed for, at Datariet kan være et styrket aktiv ift. at få flest unge til at gennemføre en ungdomsuddannelse. Reformerne af kontanthjælpsområdet og erhvervsuddannelserne giver stadig anledning til nye udfordringer og opgaver for Datariet og indgår derfor igen i handlingsplanen for 2015, som et vigtigt fokusområde. Anvendelse af gruppevejledning, som metode, er taget i anvendelse i 2014 og bruges nu som et supplerende værktøj i vejledningen. Handlingsplan Produktionsskolen deltager i 2015 i et landsdækkende satspuljeprojekt med fokus på unges mentale sundhed. Lokalt i Vejle har projektet titlen Fremme af mental sundhed hos unge på erhvervs- og produktionsskoler i Vejle. Projektet vil dels kunne bidrage til at afdække hvilke problemstillinger og udfordringer eleverne på Datariet har i forhold til deres mentale og psykiske helbred og dels bidrage til, at vi som Produktionsskole får mulighed for at styrke vores kompetencer ift. området og afgrænse vores indsats ift. de kommunale og regionale tilbud, der er til unge med psykisk sårbarhed. 2. Teamsamarbejdet skal styrkes og udvides, så vi dels sikre, at vi er dækket ind ved sygdom og andet fravær blandt personalet, men samtidig skal vi udfolde det potentiale, der er i at kunne sparre og støtte hinanden i et aktivt teamsamarbejde. 3. De nye fysiske rammer på Boulevarden skal foldes ud og udnyttes, så både elever og medarbejdere får mere ejerskab over lokalerne. Vi skal helt konkret se på, om vi indretningsmæssigt kan gøre kantinen / fælles arealet mere imødekommende med fokus på mere og bedre ungdomsmiljø. Som et væsentligt element i at skabe et bedre ungdomsmiljø fastholder vi i 2015, at arrangere fælles elevarrangementer, herunder Kulturcafe.\n16 4. Vi skal fortsat i 2015 have øje for, hvilke ændringer og forskydninger EUD reformen og Kombineret Ungdomsuddannelse har for Produktionsskolens elevoptag. Vi ved, at reformen kommer til at betyde ændringer og nye forventninger til vores indsats. Vi er i tæt samarbejde og dialog med UU og ungdomsuddannelsesinstitutionerne og bestræber os på, at holde os helt ajour med udviklingen, så vi hurtigt kan tilpasse og udvikle vores tilbud alt efter de behov, der opstår. Som en del af udviklingen skal brugen af kombinationsforløb og almen undervisning udvides og styrkes i I det kommende år vil vi fortsat have fokus på at minimere elevfravær og på at skabe positive udslusningsresultater i forhold til Datariet s udslusningsstrategi. Strategien er blandt andet, at personalegruppen løbende deler bedst praksis omkring indsatsen for at mindske elevfravær, og at elevfravær på det enkelte værksted ikke kun er et anliggende for den enkelte værkstedlære, men et anliggende for hele skolen. 6. Gruppevejledning skal fortsætte i 2015 og udvikles, så den styrker ift. den almindelige vejledningsindsats. Vi skal vurdere om gruppevejledning skal organiseres i en anden form, der er mindre ressourcekrævende var på flere områder et krævende og udfordrende år. Produktionsskolen er flyttet og der har været flere ændringer i personalegruppen og herunder skifte af forstander. Mange faktorer har belastet det psykiske arbejdsmiljø. Målsætningen for 2015 er derfor, at have stort fokus på, hvordan vi bruger ressourcerne bedst og hvordan vi skaber et godt og sundt arbejdsmiljø for alle medarbejdere på Produktionsskolen Datariet. Medarbejderressourcerne er alt andet lige den vigtigste ressource i forhold til at skabe god Produktionsskole, så de unge, der kommer ind af døren på Datariet får de bedste rammer og muligheder for at udvikle deres personlige, sociale og faglige kompetencer.\nVirksomhedsplan 2016 for Produktionsskolen Datariet\n1. Forord 2. Vision 3. Værdigrundlag 4. Mål 5. Målgruppe 6. Produktion og undervisning Virksomhedsplan 2016 for Produktionsskolen Datariet 7. Uddannelses- og erhvervsvejledning 8. Andre aktiviteter 9.\nVirksomhedsplan 2017 for Produktionsskolen Datariet\n1. Forord 2. Vision 3. Værdigrundlag 4. Mål 5. Målgruppe Virksomhedsplan 2017 for Produktionsskolen Datariet 6. Produktion og undervisning på værksteder 7. EGU og KUU 8. Uddannelses- og erhvervsvejledning\nVirksomhedsplan 2013 for Produktionsskolen Datariet\nVirksomhedsplan 2013 for Produktionsskolen Datariet 1. Forord 2. Mission 3. Vision 4. Værdigrundlag 5. Mål 6. Målgruppe 7. Produktion og undervisning 8. Uddannelses- og erhvervsvejledning 9. Andre aktiviteter\nDEN PÆDAGOGISKE VISION, MÅL OG STRATEGIER\nDEN PÆDAGOGISKE VISION, MÅL OG STRATEGIER Pædagogik SOSU Sjælland har en pædagogik der udfordrer, udvikler og uddanner Faglighed SOSU Sjælland har høj faglighed i undervisningen Undervisningsmiljø SOSU\nLevendegørelse af. Pædagogisk grundlag for Selandia. i form af Den Gode Erhvervsskole\nLevendegørelse af Pædagogisk grundlag for Selandia i form af Den Gode Erhvervsskole FKHA 02122014 FORKLARING - Dette materiale er udarbejdet af uddannelseslederne d. 1.12.2014 og er tænkt som et bidrag\nSTU Greve Målgrupper og takster 2015\nSTU Greve Målgrupper og takster 2015 Målgrupper, generelt STU- Greve er for unge med betydelige generelle indlæringsvanskeligheder og udviklingsforstyrrelser inden for autismespektret, hvis vanskeligheder\nGRIBSKOV PRODUKTIONSSKOLE VIRKSOMHEDSPLAN 2016 Virksomhedsplan 2016 Gribskov Produktionsskole Indholdsfortegnelse Indledning... side 3 Formål... side 4 Økonomi... side 5 Organisering af produktionsskolen...\nProduktionsskoleforeningens høringssvar vedr. udkast til forslag til lov om kombineret ungdomsuddannelse\nVejle, den 4. april 2014 Til Undervisningsministeriet Afdelingen for Ungdoms- og Voksenuddannelser Frederiksholms Kanal 26 1220 København K Produktionsskoleforeningens høringssvar vedr. udkast til forslag


lis sølyst – 5 business reviews on Trustpilot\nlis sølysts profile\nSend private message to lis sølyst\njeg kan kun anbefale at handle hos kapselkongen,da man aldrig skal vente på at ordren kommer i hus i løbet af få dage,det slår aldrig fejl og det gør mig tilfreds.\nat købe online i elgiganten er det bedste jeg nogensinde har gjort,jeg oplever den bedste kundebehandling man kan ønske sig,og vil fortsætte med at handle hos elgiganten,\njeg har handlet en gang hos sportzoo og vil fremover fortsætte med det.var yderst tilfreds.varen kom frem hurtigere end forventet,rigtig godt.skriver man til sportzoo får man svar med det samme og det er lige noget der falder i min smag og det gør kunden glad. så kun ros til jer.godt nytår.\nkøb af undertøj\ndet siger sig selv at hvis man giver 5 stjerner er det 100% tilfredshed. med venlig hilsen.\n100% den bedste oplevelse.\njeg har købt mobiltelefonen hos telia i sillebroen.blev ekspederet af louis lutken.det var en rigtig god oplevelse perfekt servise.\nHej Lis,Mange tak for din flotte anmeldelse.Er glad for at høre servicen i butikken var i top. Håber du bliver glad for din telefon og abonnement. Måtte du have spørgsmål eller brug for hjælp, kan du kontakte os på 80404040, mobilprivat@telia.dk, eller via vores Facebook side "Telia i Danmark"Rigtig god dag.Venlig hilsenTobias ThomsenTelia kundeservice


Fattig i Indien 1+2+3 ❀ Justin Bieber - Kapitel 17 - Movellas\n”Justin er det din kæreste?” blev der råbt. Jeg kunne ikke se noget som helst for alt lyset. Men pludselig tog en hånd min hånd. Jeg kunne med det samme føle at det var Justin. Han trak mig væk, igennem mængden af paparazzier. Vi løb alt hvad vi kunne tilbage mod hotellet. Mine øjne var kun lige ved at kunne se normalt, så Justin trak mig med og jeg stolede på ham. Endelig kunne jeg se at vi var kommet hen til hotellet. Vi løb ind i lobbyen og Justins vagter gik ud for at stoppe paparazzierne. Vi stoppede op og åndende lettet.\n”For pokker da” sagde Justin lavt. Jeg rejste mig op, fra at have haft hænderne på min knæ for at få luften tilbage. ”Kom” sagde Justin og tog igen min hånd. Vi kom til en elevator, men vi gik forbi den. I stedet gik vi op af nogen trapper som førte os op til gangen, hvor vores værelser lå. Justin åbnede døren til sit og skubbede mig ind. Han gik derefter selv ind og lukkede døren. Jeg satte mig i sengen og kiggede på ham.\n”Undskyld” sagde han og kiggede ned i jorden.\n”For hvad dog” sagde jeg og smilede, selv om han ikke kiggede på mig.\n”Det her. Nu kommer vi i bladene i morgen og alt muligt” sagde han irriteret.\n”Det var det værd” sagde jeg stille. Han løftede hovedet og kiggede på mig.\n”Hvad mener du dog?” spurgte han.\n”Du ved, jeg kunne godt lide øjeblikket inden paparazzierne” sagde jeg og kiggede ned. Han kom hen og satte sig ved siden af mig.\n”Virkelig?” sagde han og smilede til mig. Jeg rødmede en lille smule.\n”Virkelig” sagde jeg med tryk på. Justin kiggede mig i øjnene. Jeg kiggede også selv i hans dejlige brune øjne. Han lænede sig over mod mig. Han kiggede på mine læber. Han ville kysse mig! Jeg kom til at tænke på at jeg måske skulle tilbage til Indien, så jeg vendte hovedet, så han kun kyssede min kind. Han trak sig hurtigt væk og jeg kunne se ud af øjenkrogen at han kiggede såret på mig.\n”Hvorfor?” sagde han stille.\n”Fordi” jeg holdte en pause.\n”Jeg skal måske tilbage til Indien” sagde jeg og mærkede en tåre på min kind.\n”Hvordan kan det lade sig gøre” sagde Justin med et lidt højere tonefald end før.\n”Julie har sagt sit job som min mentor op. Så måske skal jeg tilbage til Indien” sagde jeg og sukkede. Jeg rejste mig op, så jeg havde ryggen til Justin.\n”Det må bare ikke ske” sagde han hårdt og rejste sig også op. Han kom over mod mig og tog fat i min arm, så jeg nu så i hans øjne. Det var igen et dejligt øjeblik.\n”Justin” sagde jeg med tåre ned af kinderne.\n”Ikke sig noget” sagde han og tog en lok af mit hår om bag øret.\n”Jeg sagde tidligere, at jeg godt kan lide dig. Det ændrer jeg ikke på, også selv om du måske skal tilbage til Indien” sagde han. Jeg smilede til ham.\n”Justin, jeg kan også godt lide dig” sagde jeg til ham.


Holdet bag - CoastZone\nMød holdet bag CoastZone\nMennesker er omdrejningspunktet i vores verden. En verden, der bygger på værdien af små og store succesoplevelser.\nVores arbejdsform er dybt rodfæstet i den evidensbaserede viden, der gør den praksisnære træning mulig. Tyngden i vores arbejde ligger i vores evne til at gøre det svære operationelt.\nBevægelse ligger dybt i os alle, både i hovedet og i kroppen. Vi bliver aldrig færdige med at udvikle, uddanne og udvide os. Hver dag tager vi nye skridt med hinanden, som forfiner vores arbejde og beriger mennesker og virksomheder. Vi sætter standarden i en branche, hvor bevægelse er et vilkår. Vi tror på, at forskelligheder gør stærk og derfor er der heller ingen ens profiler eller personer på teamet.\nI CoastZone er vi 20 fastansatte og ca. 130 freelanceinstruktører med forskellige specialer. Vi arbejder med forskelligheder og ser hver dag værdien af hvordan forskelligeheder gør stærk. På tværs af arbejdsfunktioner har vi fokus på den enkelte medarbejders adfærdsprofil og styrker. Kontakt os eller mød os på et af vores 4 kontorer:\nVores hjemembane, Danmarks største teambuilding center; CoastZone Performance Center i Tørring ved Vejle\nSjællandskontoret i på Rungstedgaard i Rungsted nord for København\nSjællandskontoret på Comwell Campus i Korsør\nKlik på hver af os nedenfor og læs mere om os, vores forskelligheder og hvad vi hver i sær bidrager med til teamet.\nVi glæder os til at vise jer vejen til udbytterig teambuilding og lærerig teamudvikling.\nCEO | Production | Partner\nI 2009 startede Simon som freelance instruktør i CoastZone. Siden blev han kursusleder og dernæst fastansat som Team Training Manager med ansvar for CoastZones mange freelancere. I 2013 styrkede han CV'et med en DiSC certificering og partnerskab i selskabet. Pr. 1. juli 2016 tiltrådte Simon som direktør i CoastZone. En funktion, som han med ro, overblik og daglig ledelse formår at løfte til et nyt niveau, som sikrer at alle medarbejdere hver dag er bevidste om og kender vejen til vores fælles mål på egne og kunders vegne.\n”Jeg er meget optaget af teamudvikling. Når vi forbedrer forholdene for de enkelte individer på et team, kan vi skabe resultater på tværs ved at arbejde intensivt med gruppens samlede styrker. Respekt betyder alt for mig. Det handler om at bevare og opbygge respekten for hinanden, have respekt for teamets tid, respekt for sprog og respekt for kunder og samarbejdspartnere.” forklarer Simon.\nCoastZones højeste mand har i hans professionelle elitesportskarriere driblet landets basketballbaner tynde som elitespiller, træner og talentudvikler. Vi nyder alle godt af hans team-sportsmentalitet og fortællinger og anekdoter fra tiden som baskedballspiller.\nSom Team Training Manager i CoastZone arbejder Simon med at sprede den vinderånd og fightermentalitet han har været en del af i sin basketball karriere til erhvervslivet med særligt fokus på intern respekt for hinandens kvaliteter som et værdifuldt værktøj.\n”Jeg elsker, når vores arrangementer og aktiviteter skaber succesoplevelser og giver smil på læben. Ofte rykker vi tæt på de mennesker vi møder og det, at kunne mærke at vi gør en forskel for deres sammenhold og arbejdsglæde, gør det fedt at gå på arbejde hver eneste dag,” udtaler Simon.\nHenrik har studeret Idræt på Syddansk Universitet, hvor hans primære fokus har været teamudvikling og præstationsoptimering. Henrik har siden 2012 været instruktør og kursusleder hos CoastZone, hvorfor han har et bredt kendskab til CoastZone som virksomhed og de ydelser vi hver dag præsenterer rundt om i landet. Siden 2015 har Henrik haft sin daglige gang som fast Team Training Manager, hvor han rådgiver, planlægger og afvikler alsidige teambuildingarrangementer og seminarer.\nHenrik har en "iS profil". Han er venligheden selv og har altid en god historie i ærmet. Måske fordi han er en berejst herre med netværk, venner og erfaringer fra verden over. Mangler du en ide til 2-3 timers aktivitet i forbindelse med jeres mødedag, så er Henrik din helt rette sparringspartner!\nCamilla er teamets bogholder og sidder på kontoret i CoastZone Performance Center. Udover økonomien har Camilla også en vigtig rolle i forhold til forplejningen til vores arrangementer i CoastZone Performance Center og er ligeledes ansvarlig for vores cafe personale her.\nHenrik er teamets HR ansvarlige. Han har en særlig evne til, at få alle med på holdet og skaber altid glæde og energi med et high-five, en god fortælling eller en fysisk øvelse som mødebreak. Henrik holder dagligt til i CoastZone Performance Center, hvorfra han planlægger forløb og rådgiver vores kunder i samarbejde, målopnåelse og performance.\nHenrik har dyrket elite- og multisport på højt niveau og har altid været optaget af, hvad mennesket kan præstere med de rette betingelser – både mentalt og fysisk.\nEt ophold på en idrætshøjskole kom til at tegne Henriks vej først som elev, siden som ansat, lærer og leder med særligt fokus på idrætspsykologi. I Stockholm studerede Henrik til idrætskonsulent og senere specialiserede han sig som professionel træner på Idrættens Trænerakademi under Team Danmark og Dansk Idrætsforbund. En baggrund, som vi alle nyder at følge i dagligdagen, hvor han ifører sig den røde træningstrøje og begiver sig afsted på træningsophold og løb verden over. Netop derfor er Henrik også ansvarlig for vores udlandsture, adventure race teambuilding muligheder og ikke mindst den interne sportsånd og fysiske træning for alle ansatte.\n”Først handlede adventure racing for mig om, hvor langt jeg som person kunne nå. Men efterhånden gik det mere og mere op for mig, at den væsentligste forskel for vores teams performance i virkeligheden slet ikke var vores fysik. Langt vigtigere var vores samarbejde og hvordan vi i fællesskab kunne bruge de ressourcer, vi nu engang besad i de givne udfordringer, vi stod overfor. Den, der om natten trak læsset i en kano henover en kold sø med isbjerge, fik en hjælpende hånd i ryggen, når vi skulle cykle mountainbike på en stejl opkørsel dagen efter. For at lykkes skulle alle vores kræfter samles og styrkerne udnyttes bedst muligt,” fortæller Henrik.\nI 2008 stiftede Henrik SportZone, som siden blev en del af CoastZone. Som Team Training Manager arbejder Henrik på at få High Performance Team tankegangen udbredt til det danske erhvervsliv.\n”Jeg brænder for, at inspirere mennesker til at se nye muligheder i sig selv, hinanden og i deres omgivelser. CoastZone skaber nogle helt fantastiske rammer for de arrangementer og udviklingsforløb, vi leverer. En rigtig god dag for mig ender ud i, at medarbejderne i de teams jeg arbejder med, begynder at reflektere over, hvordan de agerer hver for sig og i deres teams. Det handler om, at turde løfte blikket og se muligheder forude, og det handler om at have et fælles målbillede,” forklarer Henrik.\nHenrik er foruden DiSC, certificeret i Goal Mapping, som er verdens mest anerkendte målsætningsværktøj. Dette kombineret med hans baggrund indenfor sportens verdenen giver et unikt udgangspunkt for ethvert teamudviklingsforløb, som Henrik er en del af.\nJoan har mere end 12 års erfaring fra administrative stillinger. Som projektkoordinator i CoastZone er Joan ansvarlig for den kreative process vi har i forbindelse med udarbejdelse af tilbud og andet skriftligt materiale.\nBente er uddannet indenfor International salg og markedsføring og har sidenhen boet i London, hvorfra hun har en Master i Events Marketing Management. Bente er ansvarlig for CoastZones markedsføring og er ligeledes en stor del af vores månedlige kundearrangementer rundt på Comwells hoteller i forhold til Motiverende Møder.\nBastian er CoastZones frømand. Han har en lang karriere fra forsvaret og bruger hans viden herfra i hans daglige arbejde som Team Training Manager. Bastian rådgiver vores kunder i teambuilding og teamudvikling og er med til at sikre, at de enkelte forløb bliver præcist som kunden ønsker det. Han er ligeledes med til at udvikle vores koncepter og sikre, at vi altid går forrest i forhold til teambuilding aktiviteter, set-up og øvelser. Bastian er således dels på kontoret og dels på arrangementer og er desuden ansvarlig for alle arrangementer på FÆNGSLET i Horsens.\n28 45 62 30\nSune har en "I profil" og medbringer altid sit gode humør og store repetoire af jokes og ordsprog på arrangementer og møder. Sune er en teamplayer og altid klar med et smil eller en high-five, uanset tidspunkt på dagen. Netop derfor er Sune med i udviklingen af nye koncepter og er også ansvarlig for vores stab af instruktører, herunder uddannelse og koordinering af vagter og arrangementer.\nMarie er uddannet indenfor sport- og event management og har en flere års erfaring fra hotelbranchen. Marie er ansvarlig for de daglige arbejdsgange internt i CoastZone, hvilket er med til at sikre den gode oplevelse for kunden. Marie har ansvaret for vores interne systemer og det er ligeledes ofte Marie du får fat på, hvis du skriver til info@coastzone.dk eller ringer til hovedkontoret.\nDa Thomas i 2012 vandt andenpladsen som ”DISC trainer of the year” på verdensplan lå 10 års intenst arbejde med teambuilding og teamudvikling for CoastZone bag kåringen. Thomas brænder for at fremme autentisk lederskab og arbejdsglæde som drivkraft, og har gennem DISC fået mulighed for at kombinere CoastZones teamudviklingsforløb med et målbart profilværktøj, som tager de danske virksomheder med storm.\n”Det var sjovt at vækste så markant og skabe et rigtig flot overskud, men jeg kunne mærke, at det mest af alt var udviklingen af mine medarbejdere, der tændte mig. Derfor solgte jeg min virksomhed og forfulgte min passion for at udvikle mennesker,” forklarer Thomas.\nMødet med Brian kort tid efter og stiftelsen af CoastZone A/S blev startskuddet til et nyt iværksættereventyr for Thomas. Når man hører Thomas tale om passion og livsglæde, kommer det direkte fra hjertet – og er der nogen, der smiler i regnvejr – er det Thomas. Siden første dag i CoastZone er han gået forrest i sol, vind og sne og har vist flere end 1000 virksomheder, hvordan vi kan styrke samarbejdet på arbejdspladsen ved at fokusere på passion, succesoplevelser og teamudvikling. Måske derfor er Thomas en yderst efterspurgt Team Training Manager i hele landet.\nFor Thomas er planlægning i hverdagen værdifuldt, men det er først, når de uforudsete hændelser sætter ind som et pludseligt stormvejr, at teamudvikling for alvor gør en forskel.\n”Vi kan alle sammen sætte os ned og blive enige om mål, ansvar, tillid, respekt og kommunikation. Det vanskelige ligger i, at føre disse beslutninger fra mødelokalet ud i hverdagen. Det kræver træning, træning og træning – at blive og være et succesfuldt team, der kan holde motivationen og energien oppe, når presset stiger. En god bunke ansvarsfornemmelse og vilje er nødvendig for at føre selv det mest enkle budskab ud i livet når hverdagen ruller derudaf. Derfor arbejder vi på at nedbryde det komplekse og gøre det enkelt, så medarbejderne husker det i hverdagen, og det bliver håndgribeligt både at udføre og træne,” forklarer Thomas.\nJanus har sin daglige gang på Rungstedgaard, hvorfra han rådgiver om mulighederne for alsidige møder og teambuildingforløb. I sin funktion som Team Training Manager er Janus ligeledes ansvarlig for afvikling af arrangementer, og vores sjællandske kunder vil derfor også møde ham som kursusleder og instruktør her.\nJanus har 10 års erfaring med teambuilding og oplevelsesbaseret læring fra ind- og udland. Han er uddannet MBA, Master of Business Administration og MHD, Master of Human Dynamics. Fra sit tidligere arbejde som processkonsulent og coach har Janus en unik erfaring, som, kombineret med en flot DiSC certificering og praktisk erfaring som kursusleder, giver ham en spændende baggrund og ballast i jobbet som Team Training Manager.\nJanus er aktiv bjergbestiger, klatreinstruktør, trailløber og crossfitudøver. Med sin tilknytning og funktion som bestyrelsesmedlem i ERCA (European Ropes Course Association) hjælper Janus ligeledes med at opretholde en professionel linje i branchen og sikre at sikkerheden altid er i top.\nI 2002 stiftede Brian CoastZone med et brændende ønske om at lære danske virksomheder, at træning og succesoplevelser i uvante miljøer og udnyttelse af hinandens styrker skaber effektiv teamudvikling.\nBrian har i dag afviklet mere end 1500 teambuilding- og teamudviklingsarrangementer for danske og internationale virksomheder og bruges som sparringspartner på direktionsgangene rundt i landet.\nHan har en baggrund fra Forsvaret og solid erfaring fra erhvervslivet gennem chefstillinger i bl.a. Thinggaard, Dansk Supermarked og Mærsk. Som koncerndirektør i en hotelgruppe, direktør fra Øer Maritime Feriecenter og som ansvarlig kursusleder for B.S. Christiansen har Brian fået god indsigt i, hvordan rammerne – både de luksuriøse og de barske – omkring deltagerne i et teambuilding forløb gør en stor forskel for den oplevelse og læring, de tager med hjem.\nBrians engagement og gå-på-mod er en stor del af CoastZone's succes som førende indenfor teamudvikling i Danmark.


Karsten Johansen, Friluftsrådet\nReferat fra mødet 3. juni 2021\nMødet blev afholdt i Museum Midtjyllands lokaler på Vestergade 20, 7400 Herning, kl. 15-17.\nFriluftsrådet: Karsten Johansen\nLouise Berg Hansen, Natur og Grønne Områder, Herning Kommune.\nMuseets direktør har sagt op, hun skal være udstillingschef for de kongelige museer i København. Man regner med at kunne ansætte en ny direktør til 1. okt. Den 25. juni åbnes en ny oldtidsudstilling ved Bølling Sø.\nDer laves efteruddannelseshold på naturvejlederuddannelsen. Herning Kommune blev opfordret til at sende formidlere af sted på kursus.\nI DN arbejder man med småsager og et projekt ved Holling Sø sammen med Herning Kommune. Sammen med DNs afdelinger i Holstebro og Ringkøbing arbejders med Naturnationalpark Stråsø. Der er for nylig afholdt Årsmøde. Naturens dag er ved at blive planlagt. DN er desuden blevet kontaktet af en børnehave som søger hjælp til at lave vild natur.\nArbejder fortsat med klima og biodiversitet i skovene.\nTil åbent landbrug vil man forsøge et nyt koncept med flere små arrangementer, som skal gøre mødet med landbruget mere personligt. Man arbejder med nedbringning af CO2-aftryk. Landboforeningen mener at der skal tænkes nyt i forhold til afgræsningspleje.\nDer er ingen tilskudskroner til læplantning i øjeblikket. Derfor bliver der ikke plantet ret mange læhegn. Der er dog planlagt plantning af 200 ha skov i regionen. Lodsejere vil gerne plante.\nDøvling bæk har dårlig vandkvalitet, og der arbejdes på et projekt, som ikke påvirker vandføringsevnen. Der er megen fokus på nationalparker. Når man ikke har styr på hvad man må og ikke må i en nationalpark, så ønsker Torben ikke en nationalpark. Torben mener ikke at 'Giv et praj' virker ikke godt nok. Han har eksempler på at de løsninger der bliver lavet på baggrund af henvendelser ikke er gode.\nFortæller at han deltager i Grønt Råd for at lytte, og derfor ikke har noget med til runden. Rådet er nedsat for at give råd til Teknik og Miljøudvalget.\nDer er blevet skudt 105 mårhunde i Herning. Kommunen har støttet med fælder og kameraer. I forbindelse med at der skulle laves shelter og MTB-baner i Vinding Sørvad, er jægerne blevet inddraget. I forbindelse med projektet i Gjellerup Enge ønsker borgerforening og borgere at blive inddraget. Et par svaner i en sø I Hammerum har fået ødelagt deres rede. Ole spørger om der kan gøres noget for at hjælpe? Jægerfestival er udsat til 2022.\nI forbindelse med udpegningen af naturnationalparkerne er man træt af at biavlerne bliver udelukket. Vagn savner faglighed i debatten. (ref. Det er staten der laver rammerne for de nye naturnationalparker) I forbindelse med ny landbrugsreform, mangler der også faglighed. Som kommentar til Hammerum Herreds Plantningsforening, mener Vagn at der er meget skov i området. Vagn mener desuden at 'Giv et praj' virker godt og at der bliver reageret hurtigt.\nFortæller at der er afsat ekstra midler til oprensning af okkerbassiner, og at de hurtigt bliver brugt.\nDer er kommet infektionssygdom hos fisk i Vejle-området. Det er ikke farligt for mennesker, men for fisk. Derfor opfordres der til at lystfiskere renser deres grej inden de kommer til et nyt vandløb, så smittespredning kan undgås. Karup Å konkurrencen er åben i hele åløbet. Overskud går til fiskepleje i Karup Å. På Naturens dag afholdes ligeledes Lystfiskeriets dag. Det er gratis at deltage.\nForeningen oplever et stigende medlemstal, tror det skyldes Corona. Mange har været ude og nyde naturen og vil gerne vide mere om hvad de ser.\nCorona-fokus gør at naturen og byen er blevet brugt til bevægelse. Herning Idrætsråd er med i tilblivelsen af Blå Rum ved Fuglsang Sø.\nDer har været afholdt repræsentantskabsmøde i Friluftsrådet. Der skal laves ny struktur.\nNatur og Grønne Områder, Herning Kommune: Dan Overgaard\nDer er blevet udpeget en naturnationalpark ved Stråsø. Knap halvdelen af arealet ligger i Herning Kommune. Borgere kan nu stemme på områder og dermed være med til at bestemme hvor de næste naturnationalparker skal placeres. Loven om etablering af naturnationalparker er netop blevet vedtaget.\nKommunen har indgået et samarbejde med Ege Carpets og Den Danske Naturfond om et stort naturprojekt i Gjellerup Enge. Projektet er under udvikling og samarbejde og inddragelse af borgere og borgerforeninger kommer.\nKommunen vil gerne sende formidlere på naturvejlederuddannelse, men pt. bliver arbejdet prioriteret.\nKommunen arbejder med plantning af skov, men oplever at det kan være svært at finde arealer. Plantningsforeningen opfordres til at kontakte kommunen.\nDer er en udfordring i forhold til at rense enkelte okkerbassiner op. Vi arbejder med at rense op ved indløb og udløb samt lave grødeskæring i selve bassinet.\nAng. regler omkring vandløb i nationalparker, så er det Habitatdirektivet og national lovgivning der sætter grænser for hvad man kan i en nationalpark. En nationalpark giver i sig selv ikke yderligere restriktioner.\nDer kommer årligt ca. 5000 henvendelser via 'Giv et praj', og det er flere end der kom før denne løsning blev anvendt. Henvendelserne kan på denne måde prioriteres. 'Giv et praj' kan tages op på et kommende møde.\nKaren Louise Smidth fra Naturvejlederforeningen har spurgt til hvad der sker af formidling og tiltag i området omkring Løvbakkerne. Dan Overgaard gennemgik de forskellige tiltag på området:\nEt nyt skovområde omkring Bakkegården er ved at blive plantet og udviklet. Det kommer til at indeholde forskellige former for skov, biodiversitet og CO2-lagring og der planlægges formidling i området ligesom det gamle læskur viv blive brugt som madpakkehus. Tidligere formidler i Løvbakkerne Niels Søndergaard hjælper med historik og revitalisering af gammel æblehave. Biavlerne må bruge Bakkegården til deres aktiviteter. En skoleklasse har været med til at plante dele af skoven og de har foreslået navne til skoven. Teknik- og Miljøudvalget har netop vedtaget at skovens navn bliver Bakkelunden. Der er blevet gravet vandhuller og anlagt volde som bliver fine steder til varmeelskende dyr og insekter.\nAstrologiforeningen får lagt fast belægning under solen (en installation) og der er ved at blive lavet MTB-spor i Gullestrup.\nI dyrehaven går der pt. 33 dyr i en rudel, hvoraf 2 er kalve fra sidste år. Der er blevet lavet en prøvegravning i den nordlige del for at se om der er basis for at etablere et vandhul så dyrene kan finde naturligt vand. I dag får de serveret vand i drikkekar. Rådnepladsen har været tom i nogen tid, den søges anvendt igen.\nHandicaplågen ved den store P-plads er blevet serviceret og virker nu som den skal.\nSkoleforvaltningen, Genbrug og Affald og Natur og Grønne Områder har lavet et forløb som er med i "Åben Skole Kataloget". Der er 4 forskellige tilbud, der forløber over 2 uger: Pt. har der været 14 dage med fokus på madspild, madaffald og fødevaretab: 4 klasser har været i Præstbjerg og 1 klasse har været i Løvbakkerne. Der er fokus på at få Præstbjerg bragt mere i spil.\nDer udvikles "Natureventyr" som er fortællinger der kan hentes på en app, og som skal gøre skovturen mere spændende for børnefamilier. Målgruppen er mindre børn i alderen 3-9 år. Der udkommer 3 eventyr i juli og 4 mere op til efterårsferien.\nPop-up-gåture har være populære.\nEt samarbejde med borgerforeningen i Sinding-Ørre er med til at åbne et nyt stisystem i området. Der bliver lavet skilte som sættes op i området. Der er åbning d. 3. juli.\nKaren Louise Smidth bemærkede at der virker dødt i Løvbakke Naturcenter og at den almindelige naturvejledning i Herning Kommune er ikke særlig vild, og hun mener der burde gøres mere. Dan svarede at Skoleafdelingen har prioriteret at får så meget formidling ud til skolerne fremfor at få skolerne ud til Løvbakkerne. Martin bemærker at der også bør formidles til voksne. Måske et emne til en kommende dagsorden: hvordan prioriteres naturformidlingen i kommunen?\nBæredygtig Herning er en forening til understøttelse af bæredygtighed i Herning Kommune. Thea Lyng Thomsen og Morten Rønde Rasmussen fortalte om foreningen og det arbejde de har sat i gang.\nBæredygtig Herning er en forening som blev stiftet i august 2020. De holder til i lokalerne ved siden af Museum Midtjylland. Ud over Bæredygtig Hernings kontor vil der også blive et åbent kontorfællesskab og lokalerne skal fungere som udstillingsvindue for produkter som medlemmerne af foreningen producerer.\nBæredygtig Herning arbejder med facilitering af netværk. Man søger at forankre tiltag og skabe samarbejder lokalt. Man skal have bæredygtighed ind i kernen af det man gør og det er ikke nødvendigvis nye ting man skal gøre for at blive mere bæredygtig.\nBæredygtig Herning arbejder med natur og biodiversitet. Der er faktisk meget natur omkring Herning, men det er ikke særlig omtalt. Der er mange der efterspørger muligheder for klimakompensation. Kan det være i form af skovrejsning eller ved etablering af vådområder? Kan man gentænke hvordan arealerne bliver anvendt? Kan det gøres smukkere, renere og med mere produktion?\nOplægget fra Bæredygtig Herning affødte en god debat om at landbruget også er en del af løsningen. Grøn forretning er et godt ord. Skal landbrugsjord vige for klimakompenserende tiltag? Eller skal man søge at holde landbrugsproduktionen på dyrkningsfladen og friholde naturen, som på den måde får plads? Karsten Johannesen fra Friluftsrådet fortalte om sine erfaringer med at lave institutions- og virksomhedskontrakter. Anders Rahbek fra Hammerum Herreds Plantningsforening bemærkede at man skal tænke sig godt om, for vi har kun den plads vi har. Har man først sat solceller op, kan pladsen ikke bruges til andet.\nJohn Milther fra Skovforeningen spurgte til hvordan man sikrer sig imod greenwashing, når det tales om klimakompensation? Bæredygtig Herning er opmærksomme på problematikken og har derfor indgået et samarbejde med et universitet for at sikre gode reelle løsninger. Derudover arbejder de også på at få firmaer som ønsker at klimakompensere, til at ændre på egne vaner og dermed nedsætte udledningen.\nVagn Mouritzen fra Familielandbruget Midt-Vest mente at landbrugsarealet er blevet mindre og at årsagen til at mængden af insekter er faldet ikke skyldes pesticider og insekticider, men nærmere at antallet af biler og trafik er steget. Biler og trafik dræber insekter og agerhøns. Vagn savner saglighed i debatten og spørger om man ser på de rigtige parametre.\nMartin Winther Olesen fra Museum Midtjylland spurgte om Bæredygtig Herning arbejder ud over kommunegrænsen. Det gør man ikke pt, men Collective Impact (ref: Realdania-projekt som arbejder med multifunktionel arealanvendelse og lokale samarbejder om at skabe forandringer) har forsøgt med noget lignende, som man lader sig inspirere af.\nHerning kommune har tilmeldt sig miljøministeriets konkurrence om at blive DK's Vildeste Kommune. Det er der 92 kommuner i Danmark der har gjort. Konkurrencen starter i april 2021 og forløber indtil slutningen af 2022. Herning kommune har angivet i tilmeldingsmaterialet at vi vinder fordi: "Vi har ambitioner, vi skaber rammerne, vi sikrer varighed gennem samarbejde og vi er vilde."\nKonkurrencen går ud på at sikre plads til sjældne arter og god natur, det vi under et betegner biodiversitet. Metoden går frem efter 'Brandmandens lov', som går ud på at sikre det uerstattelige. Vi skal passe på naturværdierne hvor de er. Man kan godt genoprette natur, og det gør vi også, men det bliver sjældent lige så godt som det oprindeligt var. Princippet i kommunens tiltag følger tesen: vild-vildere-vildest - alle tiltag tæller. Store som små projekter gavner naturen og vil blive vist på vores kommende hjemmeside, hvor man kan følge konkurrencen.\nSiden hedder Vild Med Natur - Herning Kommune\nEfterfølgende drøftede Grønt Råd hvordan de enkelte organisationer kan bidrage til konkurrencen. I drøftelsen indgik søerne ved motorvejen mangler liv, i søer i parker kan man undlade at klippe ned til vandspejlet, man kan holde åbent hus på naturprojekterne, grøn inspirationsdag er vild, formidling på sociale medier. Ole Rønnow fra Jægerforbundet opfordrede til at bruge jægerfestivallen i 2022 som udstillingsvindue.\nTil planlægning af næste møde, vil en af medlemmerne i Grønt Råd blive opfordret til at hjælpe.\nReferat fra mødet 26. november 2020\nReferat fra Grønt Råds møde den 26. november 2020.\nAlle fortæller hvad der rør sig i deres egen organisation og som har relevans for rådets medlemmer.\nProcessen omkring Nationalpark Skjern Å har ændret retning, så man nu forsøger at etablere 2 naturnationalparker. Friluftsrådet er medinitiativtager dette.\nSkovforeningen arbejder stadig på at synliggøre skovenes effekt på biodiversitet og klima og CO2. Der er flere projekter i gang hvor firmaer planter skov for at mindske CO2-udledning.\nDorte er blevet inviteret med i et inspirationsudvalg under Familielandbruget. Udvalget skal udvikle events.\nÅrets rågeregulering er blevet gjort op. 53 jægere har på reguleringsjagt skudt 1752 rågeunger. Herning Kommunen har bevilliget 50.000 kr til mårhundefælder og vildtkameraer. Der er i 2020 skudt eller fanget 77 mårhunde. Knudmosejagten er aflyst pga. corona. Jægerforbundet har oplevet at utilfredse jægere har ringet ind i forbindelse med at Herning Kommune har givet lov til fri teltning i kommunens skove. Jægerforbundet er blevet opmærksomme på at der i forbindelse med etablering af søer og oprensning af søer bliver sat vilkår om at der ikke må fodres og sættes ænder ud. Jægerforbundet mener det er en overimplementering af reglerne. Der efterlyses asfalt på en strækning af Momhøjvej som i dag er belagt med grus. Mange bruger vejen som cykelvej. Der planlægges Jægerfestival i Løvbakkerne lørdag den 12. juni 2021. Man håber på 1500 gæster. Grønt Råd opfordres til at deltage og fortælle om deres arbejde. Overskuddet fra dagen skal gå til knæk cancer.\nder sker ikke så meget, da der ikke er tilskud til læplantning pt. Der er interesserede lodsejere. Nykredit har afsat en pulje til private på 11,5 mio kr til skovrejsning.\nOplyser at der findes en lokalafdeling af naturvejledere som fungerer som fagligt netværk for naturvejledere i Midtjylland. Stiller spørgsmål ved hvorfor de nyansatte i kommunen kaldes formidlere og ikke naturvejledere. Naturvejlederforeningen giver en god efteruddannelse.\nLandboforeningen mener at der snart skal tænkes alternativt i forbindelse med afgræsning af natur og grønne områder, da det ikke er rentabelt for dyreholder. Der bliver talt meget om at der mangler natur i landskabet. Landbruget vil gerne lave små biotoper, men tør ikke da det måske kan give restriktioner som følge af ændret national og evt. international lovgivning i fremtiden.\nArkæologerne på museet har set på hvilke planterester der findes i udgravningerne. Disse undersøgelser kan være med til at sige noget om det historiske natursyn. Planteresterne er knyttet til de mennesker der boede i områderne ca. 5000 år før Kr. Fx finder man meget pil i området omkring Snejbjerg og ålegræs er også blevet hentet ind fra fjordene. Omkring Aulum ses fugtigbundsarterne birk og rødel. Til foråret regner man med at have et katalog klar.\nVed budgetforliget vedtog Byrådet at fordoble midlerne til oprensning af okkerbassiner. Fri teltning var et initiativ som opstod i forbindelse med at sommeren skulle holdes hjemme grundet Corona. Vandrådene har sendt deres indstillinger ind til Teknik- og Miljøudvalget. Udvalget roser vandrådenes indsats med at blive enige om indsatserne og har godkendt indstillingerne. Jens Bernhard redegjorde for sagsgangen omkring den tilladelse der er givet til etablering af minkgrav ved Vind. På nuværende tidspunkt vil der dog ikke blive gravet mink ned på denne placering.\nEfterårets store nyhed er at 4 års atlasundersøgelse er blevet til en bog: Fugleatlas 3. Fuglelivet i DK har det i princippet godt. Skovfuglene er flyttet vestpå. Formentlig pga. ændringer i skovbruget i retning mod mere løv/blandingsskov. Agerbrugsfuglene er her stadig, men er gået tilbage. Og så er det kommet flere nye arter til.\nDer har været travlt ifm. minkgraven i Vind. Lokalafdelingen er medunderskriver på et skrift til DN-hovedkontoret om at man ønsker en naturnationalpark i området ved Stråsø. Kommunens arbejde med fældning af træer på HP Hansensenvej har givet en række opkald til foreningen. Der bliver arbejdet på at få en sommerfugleambasadør i Herning-området. Det er en person som vil kunne guide virksomheder til at øge biodiversiteten på deres arealer fx omlægning af græsplæner til flere blomster. Foreningen laver, i samarbejde med DOF, et skrift med forslag til hvad man kan gøre i området omkring Holling Sø for at bevare noget af den natur der er opstået i området. Foreningen glæder sig over at Herning Kommune nu er med i Klimakommune+.\nDer blev budt velkommen til ny repræsentant for Friluftsrådet, Karsten Johansen. Det bliver i øjeblikket undersøgt hvordan boligudvikling og natur kan kombineres i området omkring Holing Sø. Kommunen hører gerne om andre syn. På HP Hansensvej er egetræerne blevet passet for at de skal udvikle sig til store fuldkronede træer siden de blev plantet i 1972. Det der er mærket op derude, er træer der skal ses på. Træerne er ikke fældet endnu, og det er ikke alle der skal fældes. Det bliver set som noget positivt at folk kender træernes værdi. Der er ved at blive forberedt en politisk sag omkring drift og pleje af træerne.\nRune Sørensen, skovfoged i Natur og Grønne Områder. Rune overtager Poul Kroghs stilling. Rune har været naturmedarbejde i Natur og Grønne områder.\nElsebeth Houe, formidler Natur og Grønne Områder. Elsebeth er uddannet lærer og har en baggrund som naturskoleleder ved NST. Hun skal primært arbejde med formidling af natur- og parkpolitik og være projektleder på Riverfisher.\nTrine Munch Skovdal, formidler i Genbrug og Affald. Trine har en baggrund som biolog og naturvejleder. Hun arbejder medformidling af affalds- og genbrugsområdet.\nVandhåndtering i Storå, klimatilpasning og vandparkering.\nOversvømmelser i Storådalen er et problem ikke bare i Holstebro, men også på de lavtliggende vandløbsnære marker. Der er store perspektiver i at diskutere arealanvendelse og muligheder for at tilbageholde vand i oplandet til Storå. Det er værd at bemærke at løsningen på problemet ofte findes andre steder end der hvor problemet er.\nHerning Kommune deltager i et EU-finansieret projekt som hedder Coast2coast. Det er alle kommuner i Region Midt og regionen der samarbejder om projektet under titlen: 'En klimarobust Region'. Projektet går ud på at samle viden, vurdere virkemidler, skabe dialog, undersøge hvilke støttemuligheder der findes, monitere på projekter og formidling. Herning og Holstebro Kommuner deltager i et delprojekt om at bringe landmanden ind i løsningen.\nDen lokale vandhåndtering omkring Herning er indtil videre udmøntet i 3 klimatilpasningsprojekter i Birk, Lillelund engpark og Spinkebjerg. Yderligere 4 projekter er på tegnebrættet, men endnu ikke udmøntet. Disse projekter sigter på at sikre værdierne i Herning og vil ikke løse problemerne med oversvømmelser i Holstebro.\nVildere natur og mere biodiversitet.\nBæredygtighed var et stort tema i byrådets budgetforhandlinger og det endelige budgetforlig. Der blev med forliget afsat 2 mio. kr. til skovrejsning over de næste 4 år. Det blev vedtaget at der skal arbejdes for etablering af en Naturnationalpark ved Vind Hede og Stråsø Plantage i samarbejde med de berørte kommuner og Naturstyrelsen. Endelig ønsker byrådet at kommunen har fokus på mulige centrale puljer til fremme af biodiversitet, som kunne være interessante for kommunen at søge.\nFokus på temaet i de nationale medier gør samtidig at kommunen oplever en øget interesse for emnet. Rådet drøfter hvorledes der kan arbejdes med emnet og medlemmerne i Grønt Råd opfordres til at fortælle om hvad de selv gør for at sikre biodiversiteten.\nNatursyn er en udfordring. Mange ser det ikke, når man lader blomsterne blomstre. Det bliver til gengæld ofte set som værende ikke pænt, når græsset bliver langt. Man ser flere steder at grøftekanten bliver klippet af private, når græsset bliver langt. Landbruget er tilbageholdende med at lade deres arealer blive vilde, af frygt for at det så vil udvikle sig til beskyttet natur og dermed lægge begrænsninger på muligheden for at dyrke og udvide.\nDer er et ønske om at få flere vilde arealer med flere blomster. Der er meget græs i Herning. Vejareal ved Vildbjerg, hvor der er blevet sået blomster frem for græs bliver rost. Faunastriberne som Landbruget samarbejder med jægerne, DN, DOF mfl. om, bliver rost. Vild med vilje er ikke blot at lade græsset gro. Der bør investeres i at få lavet noget der er egnet til ikke at blive klippet. Grønt Råd anbefaler at man finder nogle egnede arealer og går i gang.\nMåske er der sket en udvikling i holdningen til vild med vilje inden for de seneste år. Kommunen kunne vælge at italesætte hvad vild med vilje er, og man kunne vælge at gå foran og vise borgerne hvordan det kan gøres.\nDet er vigtigt at sørge for formidling. Rådet opfordrer til at der bliver etableret demonstrationsprojekter som kan vise borgerne hvordan de selv kan gøre i deres egen have. Det er nemmere at forstå, hvis man laver mindre parceller med forskellige metoder. Det vil virke endnu stærkere, hvis det blev gjort inde i byerne, der hvor borgerne er. Man vil skulle gøre det for formidlingens skyld, ikke for naturens skyld.\nKommunens rundkørsler blev foreslået som steder det kunne være interessante at lave mere vilde. Som et bud på hvad foreningerne selv kan gøre fortalte John Milther at Skovforeningen har inviteret DN på skovvandring i Birkebæk Plantage mhp. at skabe dialog om hvordan naturen kan få mere plads i skoven.\nHerunder planlægning af næste møde.\nMartin Winther Olsen hjælper med planlægningen af næste møde.\nKaren Louise Smidth foreslog at et punkt på et kommende møde kunne handle om planerne for udvikling af Løvbakkerne.\nDorte Fløjgaard foreslog et oplæg om Klimakommune+.\nReferat fra mødet 3. september 2020\nMødet blev afholdt i Løvbakkehuset, Løvbakkevej 32, 7400 Herning, samt som ekskursion til Gullestrup og Lind.\nPræsentation af vandløbsmedarbejdere\nStatus på vandrådsarbejdet\nEkskursion: Drøftelse af MTB-spor.\nFriluftsrådet: Karsten Johannesen\nLandsbykontaktudvalget: Lærke Neset\nPositivt med nye folk på vandløbsområdet. Fremhæver at vejrabatter på landet bør klippes for at sikre gode oversigtsforhold.\nIdrætsrådet har i den seneste tid haft fokus på corona og udeliv.\nSkovforeningen følger debatten omkring urørt skov. Foreningen undrer sig over at man skal have urørt skov også i de private skove. Foreningen mener ikke man behøver urørt skov for at have natur. Et eksempel, hvor urørt skov, ifølge foreningen, ikke vil føre til mere natur og biodiversitet, er glansbladet hæg, som er en invasiv planter der breder sig i skovene. Vi bør fælde flere af dem, især modertræerne.\nDer skal vælges ny formand i forbundet. Corona har medført mange aflyste arrangementer. Forbundet har modtaget corona-støtte fra staten. Man er lokalt i gang med at etablere gydebanker i Karup Å.\nDer har været en del udfordringer forbundet med corona. Jægerne oplever stigende priser på jagttegn og jagtleje ved de kommunale arealer. Derfor undrer det når der i Herning Kommune skal bruges 3 mio. kr. til MTB, som jo er en sport, hvor der ikke er brugerbetaling. Jægerforbundet mener det er flot at kommunen giver midler MTB-sporten. I vandrådsarbejdet oplever Ole at der er udfordringer i forhold til oprensning af okkerbassiner. Ole takkede afgående skovfoged ved Herning Kommune, Paul Krogh, for samarbejdet.\nDer er travlt i foreningen. Knud Erik efterlyser tilbagemelding når sager er afsluttede. DN ønsker at Herning Kommune melder sig som Klima Kommune+. Der afholdes naturens dag den 13. sept. i Løvbakkerne https://www.dn.dk/arrangementer/18430-knud-erik-christensen/.\nFriluftsrådet planlægger at afholde generalforsamling den 27. okt. 2020.\nDer er kommet et nyt udkast til bæverhandlingsplan. Der er ikke de store ændringer i forhold til den eksisterende. Landboforeningen forudser store opgaver i den forbindelse. Der arbejdes på landsplan med nye regler omkring de boringsnære beskyttelsesområder (BNBO). Der er ikke mange berørte lodsejere i Herning Kommune. I vandrådet for Ringkøbing Fjord er man næsten i mål med opgaven.\nDet har været en speciel sommer for naturvejlederne pga. corona. Der har været en del arrangementer under temaet "vores natur". Der er naturens dag d. 13. I den forbindelse debatteres det blandt naturvejlederne om man skal eller ikke skal afholde dagen, mhp. Corona. Men mange folk kommer ud til naturformidlingen fordi det er naturen der er åben når andet lukker ned pga. corona.\nPaul Kroghs afløser er startet pr. 1. sept. og hedder Rune Elnegaard Sørensen. Der er ansat 2 formidlere i Teknik og Miljø, en i Genbrug og Affald og en i Natur og Grønne Områder. De vil\nblive præsenteret på næste møde i Grønt Råd. Tilbagemelding på sager gives, hvis man er part. Er man ikke part i sagen, kan man søge aktindsigt.\nPræsentation af nye vandløbsmedarbejdere i Natur og Grønne Områder.\nMichael Gramkow kommer fra en stilling i Skive kommune. Skal arbejde med vandplansprojekter.\nDagmar Fog Bjerre kommer fra en stilling i Hedensted Kommune. Skal arbejde med vedligehold i Storå samt minivådområder.\nKim Iversen kommer fra en stilling i Dansk Center for Vildlaks (DCV). Skal arbejde med vedligehold i Skjern Å, Von Å mm.\nEsben Krøjgaard kommer fra DRIFT, og er fortsat ansat der. Skal være tilsynsmedarbejder i vandløb, samt være tilknyttet naturplejen i den nordlige del af kommunen.\nStatus på Vandrådsarbejdet, v. Daniel Lindvig.\nArbejdet med vandløb og miljømål er bundet op på vandplanerne. Vandrådene er med til at byde ind med hvordan målene kan opnås. Der er i kommunen en række vandløb som ikke lever op til målene. Der måles på smådyr, fisk og vandplanter. Tiltagene kan handle om at lægge gydegrus ud, fjerne spærringer og lave genslyngninger. Generelt handler det om at skabe bedre fysiske forhold.\nVandrådets opgave er et finde ud af hvordan pengene bruges bedst muligt. Det lykkedes godt når man snakker om det i vandrådene. Fristerne for vandrådene er blevet skubbet, pga. Corona. Læs mere her:\nI Vandrådet for Ringkøbing Fjord er det kommunen der er kommet med indsatser, vandrådene har prioriteret indsatserne.\nDorte Fløjgaard spurgte: Separering af regnvand fra private ejendomme, giver det ikke mere vand i åerne? Svar: Det er tænkt ind i planlægningen. Regnvand skal håndteres på egen grund, så det er smart at lave LAR-løsninger. Der kommer ikke mere vand i vandløbet, det skal bare ikke forbi rensningsanlægget først.\nJohn Milter spurgte: Bliver der målt på microplast? Svar: nej, ikke så vidt vides.\nStatus på nationalpark-arbejdet v. Louise Berg Hansen\nArbejdet med nationalpark Skjern Å har, pga. corona, ligget stille i den første del af 2020, men er nu så småt i gang igen. Der bliver gennemført lodsejerdialog i 4 forskellige delområder: Værnengene, Dejbjerg, Vorgod Å og Bjørslev Plantage samt Søby Brunkulslejer. Når der er et samlet overblik, vil projektområdet blive revideret.\nDer er kort inden sommerferien blevet trykt en folder om arbejdet hen imod en nationalpark. Der bliver i øjeblikket arbejdet på en film som også skal fortælle om projektet.\nRegeringen har kort inden sommerferien offentliggjort to nye naturnationalparker. I naturnationalparkerne skal der sikres plads til vildere og mere urørt natur. De 2 naturnationalparker ligger på statsejet jord. Nedenstående skema gennemgår forskellen på nationalparker, naturparker og naturnationalparker.\nForskel på parker\n5 14 2 på vej\n231.550 ha Cirka 142.000 ha 1.900 ha\nNationalparkfond Bestyrelse og Råd Adm. af Friluftsrådet. Drives af kommune eller NST Naturstyrelsen\nIntet krav Krav om 50 % 100 %\nBegge Begge Kun offentligt\nKaren-Louise Smidth bemærker at der også findes Geoparker som har til formål at formidle historien om jordens dannelse og den natur og kulturhistorie, der er en følge af geologiske processer.\nKnud Erik Christensen fra DN vil gerne hjælpe med at lave dagsorden til næste møde, som er den 26. november.\nKommunen ønsker at bygge MTB-spor af flere årsager. Kommunen vil gerne understøtte de lokale folk som gerne vil bruge arealerne og særligt når de lokale tilbyder at hjælpe med at bygge sporet og vedligeholde det. Kommunen vil gerne kunne adskille færdslen, så MTB-ryttere og gående kan færdes sikkert i området. Ved at bygge et MTB-spor af høj kvalitet, sikrer man at MTB-kørerne gerne vil benytte det og dermed undgår at køre i andre mindre egnede områder. Der er afsat 3 mio. kr. over de næste 3 år og der er stor politiks bevågenhed på netop MTB-spor, fordi de kan skabe bevægelse og dermed øge sundheden for borgerne.\nOmrådet ved Gullestrup er valgt, fordi det er et område som ikke benyttes af særlig mange i forvejen. Naturindholdet i området er lavt og af lav kvalitet og det ligger tæt op ad en befærdet vej, så der er relativt megen trafikstøj i området. Området består af jordbakker og støjvolde som er menneskeskabte. Voldene kan bruges til MTB-spor og på den måde give et spor med højdeforskelle. Det er et mål at få skabt et ca. 10 km langt MTB-spor som er sjovt og varieret at køre på for både begyndere og garvede kørere. Sporet skal gradueres.\nI Lind fik Grønt Råd mulighed for at se et eksisterende MTB-spor. Fin Lau fra klubben "de små klinger" fortalte at klubben står for at bygge og vedligeholde sporet som er 8 km langt. Klubben har 110 medlemmer. Klubben har en samarbejdsaftale med Herning Kommune om brug af arealet, byggeri af spor og faciliteter samt vedligehold. Klubben har en tæller i området som registrerer hvor mange der bruger sporet. De seneste 3 måneder er der i gennemsnit kørt ca. 50 personer igennem dagligt.\nOle Rønnow fra Danmarks Jægerforbund bemærker at det er fint med et spor til MTB-kørsel, men undrer sig over at mag politisk afsætter midler til en sport og kræver brugerbetaling for andre brugergrupper, fx jægere og lystfiskere som betaler jagtleje og fisketegn.\nCharles Damholt fra Herning Idrætsråd spørger hvad man gør for at får MTB-kørerne til at melde sig ind i en klub? Fin Lau fortæller at sporet i Lind er for alle og at der kommer folk fra både Herning og andre steder i landet som benytter det. Klubben arrangerer spor-arbejdsdage, og her vil man gerne have folk til at møde op. Der findes en Facebook-gruppe for MTB-kørere i Herning-området (7400 MTB), som har ca. 700 medlemmer. Den er et forsøg på at nå ud til de kørere som ikke er organiseret i en klub.


Talentfulde Kolding-atleter til fællestræning\n19/12/2016 by Mads Emil Munksgaard\nAfrundning på 2016’s sidste ATK talenttræning.\nNår man er en af Danmarks mest talentfulde atleter, kan det være svært at finde træningspartnere der kan udfordre dig – fysisk som psykisk.\nNetop dette giver ATK Talentcenter Aarhus de mest talentfulde og lovende atleter mulighed for at finde. Gennem månedlige samlinger med fællestræning og foredrag, vil atleterne få mulighed for at lære om nye måder at træne på, og rent faktisk prøve dem af.\nEn af de mange Kolding-atleter er længdespringer og sprinter Mads Lunø. Han har været med til ATK samlingerne i to sæsoner, og er derfor en af de mere rutinerede Kolding atleter.\nSe også: Succesrig dag i Aarhus og Skive\n3 ATK-atleter fra Kolding KFUM Atletik og Motion. Fra venstre: Andreas Asklund, Søren Nørgaard, Mads Lunø.\n– Det er super dejligt at se alle de atleter og venner man normalt kun møder til stævner og konkurrencer, siger han om træningen, hvorefter han tilføjer:\n– Og så er det jo også nogle rigtig talentfulde trænere, så man får rigtig meget ud af at være her.\nNæste ATK talenttræning er d. 14 januar 2017.\nNavn: Mads Lunø\nAlder: 17 (07/10 – 1999)\nBedste resultater: 100m: 11,66 sek.\n200m: 24,10 sek.\nLængdespring: 6.38 m.\nTrespring: 12.61 m.\nBedste stævne resultat: DMU 2016 – Sølvmedalje, trespring.\nRitualer inden konkurrence: Inden en konkurrence laver jeg altid koordination, det skal gerne ske i en bestemt rækkefølge. Når jeg skal springe måler jeg mit tilløb op, jeg tager ingen prøvespring fordi, hvis jeg gør, mener jeg at hele konkurrencen ikke kommer til at gå som den skal og at jeg ender med ikke at spring langt nok eller overtræder alle spring. Når jeg skal sprinte stiller jeg mig altid bagved startblokken og koncentrerer mig så meget som muligt, jeg tænker ikke på andet end at komme så hurtigt som muligt ud af startblokken og ind over målstregen.


Klarsynsaften på Haderslevhus 9/2-2022 - HaderslevHus\nKlarsynsaften på Haderslevhus 9/2-2022\nKlarsynsaften på Haderslevhus med afdøde kontakt og personlige beskeder\nPris for deltagelse: kr. 265,- inklusiv lækker kage og kaffe\nSå er Anett tilbage på Haderslevhus\nVelkommen til en aften med kærlighed, hjertelighed, humor og sårbarhed, når Anett bringer den åndelige verden helt tæt på.\nNøgleordene for denne aften er KOMMUNIKATION OG ÅBENHED\nHvis det er første gang du deltager i en klarsynsaften er det vigtigt at tænke ud over familie, da Anett ingen indflydelse har på, hvem der kommer igennem af jeres kære i den åndelige verden. Hun er bare redskabet ånderne bruger til at formidle.\nDet vil ikke kun være jeres nære slægtninge som kan finde på at komme og hilse på denne aften, det kan også være naboer, kusiner, venners venner, venners børn, venners forældre, kolleger, gamle venner, venner du har kendt 40 år tilbage, mennesker du kun har mødt 1 gang, men som du har gjort indtryk på.\nAnett arbejder i respekt og ydmyghed for den enkelte deltager.\nAnett har også skrevet bøgerne: “Kontrasten mellem den åndelige og den fysiske verden, som udkom i 2020, og sin nyeste bog som hedder:” Et ben i to verdener”, som handler om hendes oplevelser med mentalt medieskab.\nAnett arbejder mange steder i Danmark, men også på Færøerne og i England.\nHun afholder kurser og workshops i både clairvoyance og medieskab.\nHun arbejder også med dyretelepati og inviterer også jeres kæledyr i den åndelige verden med denne aften.\nVi glæder os til at se jer til en aften fyldt med kærlighed, rummelighed, hjertelighed og respekt