Perception af grøn og rød, gul og blå. Maleri og farveændring i værker af van Schrieck og Weie | Perspective\nAf Jørgen Wadum Udgivet marts 2019\nAf Jørgen Wadum\nLandskabsmaleriet ville ikke eksistere uden en stor mængde forskellige grønne nuancer, ofte frembragt gennem blanding af pigmenter og bindemidler, der en anbragt enten laserende eller i pastose og kreative farvestrøg. Men kan vort øje kompensere for de farveændringer, der ofte optræder i grønne farver efter 400 år, og vil betragteren foretage en ubevidst kompensation for disses manglende intensitet eller tilstedeværelse? I det tyvende århundredes moderne farver forbliver visse grønne stabile medens derimod rød, gul og blå pigmenter kan falme delvist eller fuldstændigt. Hvordan sanser vi her et dristigt komponeret modernistisk sceneri hvis enkelte opponentfarver er forsvundet?\nH.C. Andersen (1805-1875) skriver i eventyret om Den grimme ælling fra 1843, at ”der var lige så vildsomt derinde, som i den tykkeste skov, og her lå en and på sin rede; hun skulle ruge sine små ællinger ud”. Derefter får vi at vide, at ”de andre ænder holdt mere af at svømme om i kanalerne, end at løbe op og sidde under et skræppeblad for at snadre med hende”. Med den oplysning griber forfatteren til en århundredgammel forestilling om den perfekte, lindrende grønne farve. H.C. Andersen fortsætter historien således: ””Rap! rap!” sagde hun, og så rappede de sig alt hvad de kunne, og så til alle sider under de grønne blade, og moderen lod dem se så meget de ville, for det grønne er godt for øjnene.”\nH.C. Andersen giver ikke yderligere forklaring på den dybere mening bag referencen til farven grøn og dens tilsyneladende positive egenskaber. Men efter at have læst et manus om ‟The emerald and The Eye”, forstår jeg Andersens intellektuelle bagage. Smaragdens gennemskinnelige grønne farve blev ikke kun opfattet som smuk og fængslende, men også at den havde en overraskende evne til at være gavnlig for synet. Bol refererer til Theofrastos (ca. 371-287 f.Kr.), som sagde, at den sjældne sten kaldet smaragdos er god for øjnene, hvilket er grunden til, at folk bar rund på smaragd-emblemer for at forbedre synet. Med den oplysning præsenteres vi for smaragden som ædelsten, men Theofrastos beskriver også et grønt farvepigment kaldet spanskgrøn, som er et kobberacetat, der oprindelig blev fremstillet ved at anbringe kobberplader i en lukket krukke og lade dem hænge over varm eddike, indtil der dannede sig en grøn skorpe på kobberet. Skorpen kunne så skrabes af, blandes med olie og bruges som en gennemsigtig grøn lasur, der skinnede næsten som en smaragd. Spanskgrøn var én af flere pigmenter, som kunstnerne brugte til at male grønne blade i Nederlandene i 1600-tallet.\nFig. 1: Otto Marseus van Schrieck, Stilleben med tidsel og slange, 1663. Olie på lærred, 72,5 x 61 cm. SMK, KMSst276.\nFra smaragdgrøn til sottobosco\nEn af de kunstmalere, der anvendte spanskgrøn, var hollænderen Otto Marteus van Schrieck (1614-1678), som blev berømt for sin opfindelse af sottobosco-maleriet (opkaldt efter det italienske ord for ’underskov’). Han udførte ikke egentlige studier af planter, men han gjorde noget helt nyt, nemlig at rette stilleben-malerens observerendeblik udad – og nedad – og skabe naturstudier, der var nøje arrangeret, men nu på den mørke, fugtige skovbund. I van Schriecks soccobosco-malerier, der er karakteriseret af et mylder af levende organismer (fortrinsvis insekter og planter), er enkelte af disse fæstnet direkte i den våde maling på lærredet. [fig. 1] Van Schrieck arbejdede ikke kun i Nederlandene. Han rejste også vidt omkring, særligt til Italien. Ud over et møde med Samuel Dirksz van Hoogstraten (1627-1678) er van Schriecks forbindelser til kunstnerne i Italien kun dokumenteret i form af øgenavnet ”de Snuffelaer” (snifferen), som han fik af andre Bentvueghels – et tætdrikkende selskab af hollandske og flamske malere med base i Rom – beskrevet af van Hoogstraten og af Arnold Houbraken, der var van Schriecks levnedsskildrer. Tilsyneladende var van Schrieck så besat af at observere småkryb og planter, som han dyrkede i en dam bag sit hus anlagt præcis med det formål, at hans venner begyndte at kalde ham ”de Snuffelaer”. Hvis man skal tro Houbraken, var van Schrieck en mand, som slangerne adlød; efter sigende forholdt de sig stille, indtil han havde malet dem færdig.\nVan Schriecks kunstnerkollega van Hoogstraten så i hans kunst parelleller mellem van Schrieck opførsel og excentriciteten i hans motiver. Selvom van Schriecks malerier lige så vel kan betegnes som et produkt af hans fantasi som af videnskabelige observationer, kan de beskrives som en videnskabelig repræsentation af den synlige verden jf. van Hoogstraten. Malerierne får mere liv, i det øjeblik man forstår, at de ikke kun var æstetiske fremstillinger, men også en tidlig dokumentation af naturhistoriske opdagelser; opdagelser, der konfronterede den traditionelle opfattelse af verden med en viden, som først senere blev erkendt og stadig er gældende. Videnskabelige instrumenter, lærde skrifter, skitser og stik, der blev brugt til at formidle disse opdagelser, kan nu hjælpe os med at genskabe maleriernes kontekst – foruden hvilken malerierne ville virke mærkværdige.\nForskellige nuancer af grøn i 1600-tallet\nDet, der for alvor er interessant i denne sammenhæng, er van Schrieck og hans samtidiges brug af farven grøn, dvs. hvordan de fik elementerne i deres malerier til at virke grønne, når de malede vegetation eller objekter, der er naturligt grønne. Var dette ligetil, eller kunne det at male en overbevisende grøn genstand også være forbundet med vanskeligheder eller endda være kilde til forskellige fortolkninger?\nDe følgende eksempler på kunstnernes brug af en blanding af blå og gule pigmenter og farvestoffer til at fremstille grøn er fra den meget gennemresearchede Oranjezaal, den centrale sal i kongepaladset Huis ten Bosch i Haag. Salen blev dekoreret mellem 1648 og 1652 og består af 39 lærreder og paneler fremstillet af 12 almenkendte kunstnere, der var aktive i både de nordlige og sydlige nederlandske provinser, og alle med deres specielle måder at blande maling til værkerne på. Et af malerierne tilskrives Jacob van Campen (1595–1657) og forestiller Frederik Hendrik som hersker over havene [1649-1651]. I baggrunden ses et lyseblåt landskab udført med en grå og dæmpet grøn undermaling, som er blandet af blyhvid, umbra og smalte. Umbraen, som smalten er blandet med, er en naturlig blanding af jernoxid og mangandioxid og har jordtoner spændende fra cremefarvet til brun, alt efter mængden af jern og mangan.\nFig. 2: Jan Lievens, Fem muser på Parnasset, 1650. Olie på lærred, 320,5 x 238,5 cm. De Oranjezaal, Paleis Huis ten Bosch, Haag.\nVan Campens kunstnerkollega Jan Lievens (1607–1674) har til gengæld blandet blyhvid, blytingul, indigo og trækulsort tilsat en lille smule kridt og rødt jordpigment til de grønne blade i maleriet Fem muser på Parnasset (1650). Bakken til højre i baggrunden er malet med en blanding af gult jordpigment, indigo og blyhvid. De friske grønne blade på træerne har en blågrøn farve. Pigmentblandingen til denne farve indeholder blandt andet blå iblandet gul lak. Bladenes farve er muligvis blegnet på grund af misfarvning af lysfølsomme pigmenter i den gule lak og indigoen. [fig. 2]\nPieter Soutman (1593/1601–1657) har i maleriet Det gode styre under Frederik Hendrik [1649-1651] brugt pigmentet azurit til både de blå blomster og bladene i løvet. I sidstnævnte er pigmentet blandet med gul lak, gul okker og blytingul i forskellige mængder. Det mørkeblå mineral er altså blandet med tre forskellige gule farvestoffer eller pigmenter til fremstillingen af de grønne nuancer: Den gule lak var gennemsigtig med gule farvepletter. Lakken blev også kaldt ”Dutch pink” og var lavet af vrietornebær. Den anden gule farve, Soutman brugte, var gul okker, som er et naturligt mineral, der består af kisel og ler og får sin farve fra det jernhydroxidholdige mineral goethit. Og endelig blandede Soutman azurit med den stabile, varme kanariegule farve kaldet blytingul, der oprindeligt blev udviklet i den flamske keramikindustri. Den grønne farve, der kom ud af de mange blandinger, tilfredsstillede malerens behov for at male naturtro blade.\nFig. 3: Jacob Jordaens, Frederik Hendrik's triumf, 1652 (detalje). Olie på lærred, 728 x 755 cm. De Oranjezaal, Paleis Huis ten Bosch, Haag.\nHos de tre ovennævnte kunstnere, som arbejdede med udsmykningen af Oranjezaal, kan vi se brugen af tre forskellige blå pigmenter blandet med gule til at fremstille grøn. Men det er ikke de eneste muligheder, der var; to andre blå farver kaldet verditer og vivianit kan begge bruges til fremstilling af grønne bladnuancer. I maleriet Frederik Hendrik's triumf (1652) [fig. 3, Hymenaios, detalje] malede Jacob Jordaens (1593–1678) Hymenaios’ grønne draperede kåbe med verditer og gul lak, som han accentuerede med en blanding af azurit, gul okker, blyhvid samt sorte, orange og røde pigmenter. Endelig bør også Theodoor van Thulden (1606–1669) nævnes. Van Thulden brugte pigmenter, der hurtigt falmer, i sit maleri Venus besøgerVulcanus (1650) til de – i dag – bleggrønne kranse: vivianit (formentlig) med gul lak (kridt identificeret) og noget blytingul og blyhvid, noget rød okker, noget smalte og trækulsort. Med andre ord, fire ud af de tolv malere, der var med til at udsmykke Oranjezaal, malede grønt løv med en stor variation af blå pigmenter blandet med gule: Fremstillingen af den grønne farve var kompleks og inspirerede kunstnerne til at udforske mange pigmentkombinationer til at opnå de grønne nuancer, der skulle til for at afbilde de naturens mange grønne farvetoner.\nPeriodens teoretikere tog sig også tid til at rådgive om det at male grønt – og deres råd til, hvordan man får den grønne farve til at forblive grøn, er mange. En af de bøger, der oftest citeres, er skrevet af Karel van Mander (1548-1606), der udgav sin Het Schilder-boek i Haarlem i 1604. Bogens indledning, Den grondt der edel vrij schilderconst, er skrevet som en art didaktisk poesi, hvori van Mander bl.a. diskuterer, hvordan man maler menneskets proportioner samt ideelle landskaber. Til sidstnævnte, beskriver han, må maleren vælge de rette blå og gule pigmenter til sin palet, hvis han vil skabe en smuk grøn farve. Derudover skriver han om pigmenternes holdbarhed og egenskaber. Han advarer den ukyndige maler mod at bruge kønrøg, mønje, spanskgrøn og auripiment. Sidstnævnte er giftig (eftersom den indeholder arsen og svovl), og spanskgrøn (også kaldet verdigris) kan ændre farve og blive mørkere med tiden. På grund af visse farvers ustabilitet og faren for forgiftning af andre, skal maleren altid holde sine pensler pæne og rene.\nFig. 4: Sir Theodore de Mayerne, Pictoria, sculptoria et quae subalternarum artium (’Mayerne-manuskriptet’), © British Library Board, Sloane MS 2052, fol. 80v. British Museum, London.\nTo-tre årtier senere advarer også den schweiziske fysiker Sir Theodore Turquet de Mayerne (1573-1654/55) kunstmalere mod at bruge spanskgrøn/verdigris. De Mayernes manuskript, som er en vigtig kilde til 1600-tallets malerteknikker, er en stor samling af noter og kunstnerinterview, som blev indsamlet mellem 1620 og 1646. Manuskriptet er en vigtig kilde særligt til forståelse af, hvordan malerkunsten blev praktiseret ved det engelske hof. De Mayerne beskriver, hvordan man forbereder et væld af forskellige pigmenter samt olier og lakker, og hans opskrifter og eksperimenter er ledsaget af kommentarer i marginen. [fig. 4] I manuskriptet findes indtil flere opskrifter på grønne farver, ofte blandinger af blå og gul. De Mayerne skriver, at alle former for grøn kan fremstilles af diverse blandinger af ʽschiet’ gul, gul okker, azuritaske, blyhvid og sort jord, og han refererer desuden til en opskrift på, hvordan man fremstiller Labeur de Vert:\nʽAt fremstille en smuk grøn. [bland] Azurit og massicot, stærk og lys. Azurit og Pink [en gul lak] for en mørkere variant. Hvis man ønsker at lave en mere gullig grøn tilføjes mere massicot. Grønnere tilføjes mere gul lak. For en mere blå tilføj azurit. For at lysne tilføjes blyhvidt og en gul lak, der justeres med en smule azurit.’\nI slutningen af 1600-tallet informerer van Hoogstraten læseren om, at kunstnerne har syv primærfarver til deres rådighed. Hans beskrivelse af de syv farver følger den traditionelle opfattelse, hvor farverne er associeret til forskellige sindsstemninger, og derfor er de også relateret til planeternes karakteristika. Den grønne farve tilskrives Venus på grund af dens konnotationer til ungdom, skønhed, glæde og uforfalsket liv. Van Hoogstraten citerer også Seneca og bedyrer, at den grønne farve kan kvikke usunde øjne op, hvilket afspejler den opfattelse, H.C. Andersen hentyder til i Den grimme ælling, jf. ovenfor. Men van Hoogstraten beklager sig også over, at modsat de mange tilgængelige røde og gule pigmenter, så findes der kun en begrænset mængde grønne farver at vælge imellem. Han konkluderer, at grønjord er for svag, spanskgrøn for kras, og at malakit har for kort en levetid. Senere skriver han, at bjerggrøn [malakit] tidligere blev brugt til at male større, mindre betydningsfulde områder. Da han beskriver regnbuen og alle dens farver, bliver han derimod poetisk:\nDen blå passer lilla og lilla også rød\nRød passer orange, hvis gul ikke blandes ind\nGul elsker grøn, og grøn kan lide at være forbundet til blå.\nVan Hoogstratens svulmende sætninger hjælper os ikke meget i forståelsen af de besværligheder, overvejelser og valg, som 1600-tallets kunstnere blev konfronteret med, når de satte sig for at male en overbevisende grøn plante, for slet ikke at tale om flere planter eller forskellige typer af vegetation, der ville kræve en palet med mange grønne nuancer. På udstillingen Blomster og verdenssyn, der blev vist på Statens Museum for Kunst (SMK) i 2013, imponerede indtil flere udsøgte blomstermalerier – såsom dem af Ambrosius Bosschaert (1573-1621), Balthasar van der Ast (1593/94-1657) og Jan Davidsz de Heem (1606-1683/84) – de besøgende med deres blomster i fuldt flor, der ofte repræsenterede flere årstider på én gang, prydet eller indrammet af grønne blade i en rig variation af former. Et af malerierne var af førnævnte van Schrieck, et sottobosco, med en tidsel i forgrunden og en slange, der kommer ud bag ved den og bider ud efter en af de mange sommerfugle på maleriet – et bytte, som en slange aldrig ville gå efter i virkeligheden (se fig. 1). Selvom de ægte sommerfuglevinger anbragt i malingen gennem tiden har mistet deres oprindelige farverigdom, og kontrasten i clair-obscur’en måske er blevet forstærket af en naturlig eftermørkning af materialerne, har beskueren ikke nødvendigvis været opmærksom på dette. Derudover bliver kunstnerens brug af en begrænset farvepalet af mos-farver, okkergule nuancer og blågrønne toner i et soccobosco-sceneri muligvis fuldt ud accepteret af øjet, selvom en vis uhygge er fremherskende i denne form for underskovsscenerier, forårsaget af de oprindeligt grønne nuancers falmen.\nMenneskets farveopfattelse bestemmes af det lys, der falder på genstanden, den fysisk-kemiske komposition af baggrunden og synssansen. Ikke desto mindre er det min opfattelse, at flertallet af udstillingens besøgende ikke bemærkede det voldsomme farveskifte, der var sket i netop tidslen i van Schriecks sottobosco. Tidslens blade er i dag blå, i og med at den gule komponent i den oprindelige blå-gule farveblanding på van Schriecks palet er helt falmet bort. Men kun det afsøgende øje bemærker dette i udstillingen – på trods af at adskillige andre blomstermotiver viser tilsvarende tendenser til nedbrydning af de grønne farver, uden at det umiddelbart vækker opmærksomhed. Menneskehjernen lader til at kompensere for misfarvningen, hvilket man kunne kalde en assimilation på linje med andre visuelle illusioner; vi opfatter primært kompositionen, dramaet i kampen mellem det gode (sommerfuglen) og det onde (slangen) i en grøn skovbund, noget der vækker samme følelse i os i dag, som 1600-talskunstneren havde til hensigt.\nFig. 5: Absorptionsspektum med kort-, mellem- og langbølgede pigmenter i menneskets stav- og tapceller. Af Skatebiker, vektor af Adam Rędzikowski. Fil: Eyesensitivity.svg, visualiseret i en vektor, CC BY-SA 3.0.\nDen psyko-fysiologiske forståelse af lys og farve begynder med Newton, der ved at sprede lyset i spektret med en prisme og samle det igen med en anden, omvendt prisme og en konveks linse påviste, at lysstrålerne ikke er farvede. Hans forsøg er af stor betydning, og når spektralfarverne blev arrangeret i en cirkel, påviste han, at farverne over for hinanden var komplementære, eftersom de dannede hvidt lys, når de blandedes. Så tidligt som i 1800-tallet beskrev grundlæggerne af vores moderne forklaring på farvesynet, Thomas Young (1773-1829), James Clark Maxwell (1831-1879 og Hermann von Helmholtz (1821-1894), den trikromatiske farveteori, som går ud på, at det eneste, der skal til for at skabe de fleste farver, er tre farvereceptorer sensitive over for blå (S), grøn (M) og rød (L). von Helmholtz beskrev senere forskellen mellem Newtons additive fysiologiske lysfarveblanding og den subtractive pimentfarveblanding. Ewald Hering (1834-1918) præsenterede en anden farveteori baseret på to modsatte farvepar, blå/gul og rød/grøn, samt to neutrale farver, sort og hvid. I dag er 1800-tallets strid løst af G.E. Müller m.fl.s ’tofase-teori’, der kombinerer de to rivaliserende teorier fra von Helmholtz og Hering. Vi ved nu, at menneskets øje besidder tre former for farvefølsomme receptorer, som samler deres signaler i de tre sæt modfarver; farveopfattelsen er knyttet til tappene, som indbyrdes via nerveceller i nethinden samarbejder om at sende et moduleret signal til synsbarken, hvor farven opfattes, medens opfattelsen af genstande i mørke og om natten mere er knyttet til stavene. Når lysstyrken derfor er lav, som den typisk er på museer der beskytter kunstværkerne mod at falme, ser vi derfor lettere de lyse, grønne farver, da stavene ikke deltager i farvesynet, da de kun er sort – hvidt registrerende. [Fig. 5]\nDa grøn i spektret ligger tæt på lysets farve gul, er den derfor lysere end rød, som er en mørk farve. Da vi desuden ofte tiltrækkes af de livgivende grønne planters farve er det nærliggende at forstå, at vores øjne er mere følsomme over for de stimuli og sansninger, som grøn giver os – noget, der kunne blive yderligere understreget af vores kulturelle opdragelse, jf. H.C. Andersens udsagn om grøn, der er godt for øjnene. Yderligere tolkninger vil jeg overlade til andre med tilstrækkelig videnskabelig viden om farvesyn, men ikke desto mindre blev den blålige, misfarvede tidsel i van Schriecks maleri af mange museumsgæster opfattet som værende grøn – indirekte ledt på vej af tidslens form med de takkede blade – på trods af at den i dag har et stærkt blåstik. Er man først gjort opmærksom på blåstikket, bliver farveforandringen imidlertid tydeligt for alle.\nModernismen og de nye pigmenter og malerfarver\nVi skal nu et stykke frem i tiden og se på farvemulighederne for det 20. århundredes malere af landskaber og mytologi. Modsat van Schrieck var de modernistiske kunstnere ikke optaget af overensstemmelsen mellem den enkelte genstand og naturen rent farve- og formmæssigt, men modernisterne var optaget af de grønne, røde, gule og blå farvetoner og deres indbyrdes visuelle påvirkning af beskueren.\nFig. 6b: Edvard Weie, Mindet. Christiansø, 1912. Olie på lærred, 56,5 x 53 cm. SMK, KMS6391.\nFig. 6a: Karl Isakson, Landskab ved "Mindet", Christiansø, 1911. Olie på lærred, 52,5 x 45,5 cm. SMK, KMS4408.\nDen svenske maler Karl Isakson (1878-1922) blev anbefalet at opsøge ren, styrkende luft på grund af sine dårlige nerver, og han rejste derfor til Christiansø i juli 1911. Dette førte til mange nyskabende malerier af dette specifikke sted og dets landskaber – og gav grobund for nye idéer om malerkunsten. Isakson blev en af de vigtigste eksponenter for modernismen i Danmark og var særligt vigtig for Edvard Weie (1879-1943), en af periodens nøglefigurer inden for den såkaldte bornholmerskole og del af en gruppe af malere fra Kristian Zahrtmanns (1843-1917) Skole. De var de første kunstmalere, der sejlede til Ertholmene, en lille øgruppe nord for Bornholm, der bl.a. omfatter Christiansø. Med udgangspunkt i landskabet begyndte de at udtrykke nye kunstneriske tanker, og naturen blev et laboratorium for nye farve- og formteorier.\nBåde Isakson og Weie arbejdede begge to bevidst med komplementærfarvernes dynamiske og rumskabende effekt, og de malede begge et landskabsmaleri ved Mindet på Christiansø. [fig. 6a og b] Isakson malede sit landskab i 1911, et billede, der nu indgår i SMK’s samling. Weie må have set Isaksons maleri, for hans landskab fra 1912 har samme udsigtspunkt som Isaksons fra året før. Begge malerier er i udgangspunktet naturalistiske, men Weies maleri er friere og grovere i penselstrøgene. Weie mente, at den grundlæggende idé bag al kunstopfattelse hviler på den naturlige sansning, og han vendte tilbage til motivet flere gange. Men det var den sidste tilføjelse af et mytologisk element, der gav det ikoniske maleri med dets rige påføring af rød, gul og blå maling en imponerende, dirrende spænding – både psykologisk og synsmæssigt. Det er vigtigt at bemærke, at mens Weie udviklede sin idé og arbejdede på landskabsmaleriet, diskuterede malerne på Christiansø intenst emner omkring kunstscenen i Paris og deres udenlandske kolleger Cézanne, Gauguin og van Gogh; farveteoretiske spørgsmål generelt og mere specifikt værdsættelsen af rene, klare spektralfarvetoner var på tapetet. I samtalerne indgik også teorier af den nyimpressionistiske Paul Signac (1863-1935), som var særligt opmærksom på elementærfarverne blå, gul og rød samt deres øgede visuelle styrke, når de blev sat sammen med deres komplementærfarver orange, violet og grøn.\nFig. 7: Paul Cézanne, L’enlèvement, 1866-1868. Olie på lærred, 90,5 x 117 cm. © Reproduceret med tilladelse fra Provost and Fellows of Kings College, Cambridge.\nEfter Weies første møde med udsigten ved Mindet i 1912 skal Isakson efter sigende have bemærket, at ”man burde tilføje en faun og en nymfe til sceneriet”. Denne bemærkning kom til at få stor betydning for Weie. Den ramte noget i ham, der i forvejen var optaget af mytologien og dens betydning for forståelsen af menneskeheden og de stærke følelser, han søgte at visualisere i sine billeder.\nDet vides ikke, om Isakson viste Weie en reproduktion af Cézannes L’enlèvement (1866-1868), [fig. 7] eller om det var et senere møde med Cézannes værker, der ansporede Weie til at gå i gang med en serie skitser af en faun med en nymfe i sine arme. Faunen bevæger sig gennem en grøn og brun skov og ned mod det indsnævrende landskab ved Mindet mod kysten under en blå himmel. En række små og store skitser i SMK’s samling viser, hvordan Weie konstant søgte efter den rette position og bevægelse i den højdramatiske scene med den erotiske bortførelse af nymfen. [fig. 8] Umagen med at finde den rette komposition resulterede i det storslåede maleri Faun og Nymfe fra 1940-1941. [fig. 9]\nFig. 8: Edvard Weie, Skitse til Faun og Nymfe, SMK, KKS1964-358.\nFig. 9: Edvard Weie, Faun og Nymfe, 1940-1941. Olie på lærred, 200 x 154 cm. SMK, KMS4386.\nSanser vi det forsvundne?\nSpørgsmålet er, om det maleri, Weie færdiggjorde efter mange mellemliggende forsøg, stadig sanses på samme måde, som da det blev færdigt i 1941. For at undersøge dette må vi først vide mere om Weies teknik og palet – ligesom vi undersøgte 1600-tals malerpaletten for at forstå kunstnernes brug af forskellige pigmenter og farvestoffer til at komponere visuelle oplevelser.Hvis man vil vide mere om Weies redskaber og de farver, han anvendte, refereres der i Weie-udstillingskataloget fra 1987 til flere kilder. Nogle mente, at Weies oliepalet var forholdsvis begrænset og kun bestod af syv farver: lys okker, cadmiumgul, rå umbra, cinnober, mørk kraplak, kromgrøn og ultramarinblå. Hvis man sammenligner dette med Weies efterladte malertuber, finder man et bredere spektrum af farver, der bl.a. også omfatter rå siena, brændt siena, cadmiumorange, cadmiumrød og koboltblå. Derudover bestiller Weie i et brev sendt fra Christiansø i 1919 til kunsthandleren Christian Larsen forskellige malerfarver, bl.a. ovennævnte, men også mørk og lys cadmiumorange. Desuden har vi nogle interessante oplysninger om Weies arbejde med farvenuancerne fra over 80 farveprøver, som Jørn Rubow (direktør for SMK 1952-1978) fandt i Weies atelier, eftersom det stod urørt frem til hans kone, Agnes Weies, død i 1964. [fig. 10] Weies kunstnerven Gustaf Wolmer beskriver et besøg i Weies spartansk indrettede værelse på Christianshavn i begyndelsen af århundredet, hvor han husker at have set ‘färgrika klutar’. Og endelig nævner Leo Swane (direktør for SMK 1931-52) i et interview om Weies atelier, at det var fyldt med stabler af lærredsprøver, farvelapper, eksperimenter med farvenuancer og kompositioner.\nFig. 10: Edvard Weies samling af farvenuancer fra en samling på mere end 80 farveprøver, som opbevares på SMK.\nTakket være den seneste materialeanalyse af Weies maleri Faun og Nymfe har vi nu et mere præcist billede af Weies palet og kan bedre identificere, hvordan han blandede et væld af pigmenter og skabte sine forskellige farvenuancer, harmonier og levende synsindtryk. Nogle af farverne var blandinger af kromgrøn og cadmiumorange og rå umbra, mens en anden farveprøve viser rå siena blandet med grøn.\nDerudover er der lærredslapper og papir med mættet ren gul (cadmium lemon), orange (cadmiumorange) og røde farver (cinnober og alizarin) og en mængde mellemtoner op til lyslilla/pink. Kromgrøn findes i to prøver, men ingen blå. Weies palet omfatter også nogle af periodens nye syntetiske pigmenter, bl.a. naftolrød (rød lakfernis), et såkaldt azo-pigment. De klassiske azo-pigmenter giver kraftige farver til en lav pris, men er til gengæld ikke så lysægte, da de falmer i uv-lys og er påvirkelige over for varme (direkte sollys). Denne oplysning har betydning for forståelsen af Weies Faun og Nymfe.\nFig. 11: Illustration fra Niels Th. Mortensen, Ny dansk Billedkunst. Skandinavisk Bogforlag, 1957, planche 31, p. 240.\nNærstuderer man selve maleriet, ser man, at nogle af farvefelterne har små huller i malingen, der svarer til hullerne i nogle af de farvetoneprøver, der blev fundet i Weies atelier, som beskrevet ovenfor. Sammenligner man farveprøverne med de tilsvarende områder på maleriet, bliver det klart, at malingen har lidt under en langvarig eksponering for kraftigt uv-lys. Vi ved, at maleriet tidligere hang i den oplyste forhal på SMK over for indgangens store glasdøre. Nærstuderer man nogle sort-hvid-fotografier taget under Weie-udstillingen i 1946 og andre taget i salene i den permanente ophængning af hans værker, bemærker man en slående forskel i farverne på især nymfens hår. [fig. 11] Weies inspiration til faunen og nymfen fra Cézannes malerier viser en nymfe med store mørke krøller, der blæser i vinden. Dette svarer til Weies sorte skraveringer i tegningerne og skitserne til figuren (se fig. 8), men på fotografierne og i hans endelige – og formentlig ufærdige – Faun og Nymfe, ser man, at det mørke hår er falmet og nu er ganske lyst. Omvendt er nogle af de moderne, rene, grønne farver i skovpartierne blevet en smule mørkere, og de lilla pletter på himlen over faunen er blevet en anelse violette. Mest slående er dog den dramatiske og uigenkaldelige afblegning af nymfens hårpragt. Hvad var hårets oprindelige farve? Mørk som i Cézannes maleri og Weies skravering på papir, eller kæmpede Weie med flygtige farveblandinger ligesom sine 1600-talskolleger? Nye videnskabelige analyser viser, at nymfen faktisk oprindeligt havde en fremtrædende placeret mørkrød hårpragt.\nTænker man på, hvor vigtig farvenuancerne var for Weie og hans kolleger – med diskussioner og afprøvninger af, hvordan de nye kunstneriske tanker og moderne, klare farver kunne implementeres og sættes sammen, så den røde og den grønnes modsatrettede værdier kom til at interagere rent visuelt i beskuerens øjne/hjerne – så er dét farvedrama i dag gået tabt for den, der ser maleriet. Mens menneskets hjerne er i stand til at opfatte den blå tidsel i van Schriecks maleri som grøn vegetation, så er beskueren ikke i stand til at kompensere for nymfens forsvundne røde manke i Faun og Nymfe. Her opfatter vi i stedet den grønne farve som dominerende og uden modspil fra den oprindelige komplementære mørkrøde.\nDet ironiske i ændringerne i van Schriecks blanding af blå og gul og tabet af rødt i Weies komposition, hvor den grønne del stadig er aktiv, er, at intensiteten i belysningen (som tillige ændrede begge malerier gennem lysnedbrydning), påvirker vores farveopfattelse. Ved lav lysstyrke fremstår blå og grønne genstande klarere end røde, som ellers er relativt stærke i kraftigere lys. Ved højere lysstyrker sker der et tilsvarende skift i farvetonerne: Når lysstyrken øges, virker de fleste farver mindre røde eller grønne, og mere blå eller gule. Lysstyrkens indflydelse på farvetonerne, som igen har stor betydning for farvens psykologiske indvirkning på beskueren, er nu ikke i samme grad relevant i forhold til Weies arbejde. Men de lave lysstyrker, der normalt implementeres i udstillinger med de store mestre, vil fortsætte med at give os det intenderede visuelle indtryk af van Schriecks sottobosco med kampen mellem det gode og det onde.\nHvis H.C. Andersens andemor og hendes små ællinger havde ledt efter noget, der kunne lindre deres øjne, ville de nok ikke have været glade for at se på van Schriecks blå blade i sottobosco’en, men ville nok have foretrukket Weies mere intense grønne skov ved mindet på Christiansø. Man kan konkludere, at begrebet ʽtid’ er blevet en permanent del af identiteten og opfattelsen af begge disse værker. ▢\nDenne artikel er en udvidet udgave af et foredrag holdt på konferencen '12th European Society for Literature, Science and the Arts' (SLSAeu) i København 13.-16. juni 2018, som havde fokus på emnet GRØN. Forfatteren vil gerne takke Marjolijn Bol (Utrecht Universitet) for inspiration (note 2) samt Niels Borring (SMK), Anna Vila (Barcelona Universitet), David Buti (SMK-CATS) for oplysninger om deres analyse af Edvard Weies maling. Derudover skylder jeg øjenlæge Per Nelleman Bang en tak for forslag og kommentarer vedrørende menneskets synssans. Se P. Nellemann Bang, Fra foton til Matisse via øjet (2014).\nOversat fra engelsk til dansk af Sofie Vestergaard Jørgensen.\nArtiklens signaturbillede er et udsnit af Edvard Weie, Faun og Nymfe, 1940-1941. SMK. Se fig. 9.\nJørgen Wadum (f. 1951), er leder af Centre for Art Technological Studies and Conservation – CATS – en naturvidenskabelig enhed i Bevaring og Naturvidenskab med ansvar for koordinering af materiale- og maletekniske forskningsprojekter på Statens Museum for Kunst. I 2009 forsvarede han sin disputats Technical art history: painters’ supports and studio practices of Rembrandt, Dou and Vermeer på Amsterdams Universitet. Fra 2005-2017 var han Bevaringschef på SMK og fra 2012-2016 tillige professor ved Amsterdams Universitet, institut for Konservering & Restaurering. Fra 1990 til 2004 var han chefkonservator på Mauritshuis, Den Haag, Nederland, hvor hen blandt andet restaurerede Pigen med perleørenring og Dr Nicolas Tulps Anatomiforelæsning.\nIntroduktion: Kristian Zahrtmann - Queer, kunst og lidenskab\n5 artikler om Kristian Zahrtmann (1843-1917) som queer kunstner.


Skau & Co.: De skønneste af de skønne\nVi er ikke sådan en familie, der overrender hinanden. Derfor er det også længe siden vi så hianden sidst. Til gengæld er vi gode til at falde i hak, gode til at opsummere og høre hvor i verden vi alle er.\nEfter skønne timer i Lisbeth og Christians have, var det tid at finde de pæne sko frem, og køre mod golfbanen hvor restauranten lagde ryg til god mad og banerne udenfor udgjorde gode kulisser til endnu flere skønne timer og et enkelt slag billard – bare for at vise Jonathan at jeg stadig kan.\nMin barndoms yndlingskusiner, fem år ældre end jeg, og dem jeg i mange år så op til, har børn i samme alder som jeg. Med flere år siden vi så hinanden sidst, gik snakken livligt om efterskoler, arbejde, uddannelse og dannelsesrejer. De er store – vores børn – og med det drejede snakken om andre ting end dengang de var små, og problemstillingerne noget ganske andet.\nJeg er ellers ikke god til store selskaber, mindst når jeg ikke kender dem jeg sidder overfor. Jeg bliver aldrig god til small talk, måske allermest fordi jeg ikke er interesseret. Jeg har masser af instrumenter i min rygsæk til at spørge interesseret og se lyttende ud, men jeg har i bund og grund ikke lyst.\nAltså var det skønt at se bordplaner, der gav rum til at tale med lige dem jeg allerhelst vil tale med, og senere gav plads til at cirkulere til de andre jeg også gerne ville omkring. Inden dagen for alvor var slut nåede aftalerne om at nu må vi altså til at ses lidt oftere på bordet igen. Om det sker er et spændende spørgsmål, for mange har travlt og somme tider prioriteres anderledes end lige nu og her. Vi gider egentlig godt, og om ikke andet er det et godt grundlag for endnu et forsøg.\nTuren hjemad blev lang. Der var stadig sporarbejde, og togbusser indsat mellem Odense og Roskilde. Tiden nærmede sig midnat, da rejseplaner blev konsulteret og hurtigt kunne det konstateres at første togbus ikke kunne nåes, mens den næste krævede at vi blev hængende noget længere.\nSå det gjorde vi. Snakkede videre, hyggede og tømte kanden med the. Til slut var det kun yndlingsfamilien fra Aarhus og os, der var tilbage. Det sidste blev pakket sammen, tjenerene lignede nogle, der gerne ville hjem, Vi stuvede os igen sammen i Ann-Dorthes bil, inden turen gik over en oplyst bro og halvvejs over Sjælland til Ringsted, hvor vi var i god tid.\nDa togbussen dukkede op, knusede vi farvel, Ann-Dorthe satte sig bag rettet og kørte mod Mogenstrup, mens Annelise, min mor og jeg beredte os til turen i bus mod Roskilde. Jeg er ikke vild med busser, men den her var faktisk behagelig. I Roskilde ventede vi tyve minutter og oplevede en meget mærkelig samtale med en temmelig bedugget ung gut, der mente at vide ting om os, vi ikke selv var klar over – sjovt var det, specielt da han endelig, med nogen langsommelighed fik styr på ret og vrang.\nVi kunne have taget et tog fra Roskilde, men uden at tjekke blev vi enige om at S-togene vist ikke kører klokken tre om natten. I stedet hoppede vi ombord på natbussen mod Hovedestaden og blev dermed nærmest kørt til døren. Heldigvis stopper sådan en natbus ikke ved alle de stoppesteder den kører forbi. Ikke fordi den ikke vil, men fordi der hverken er nogen, der vil af eller på. Dermed endte turen med at være ganske rar, og en time efter vi stod på i Roskilde, kunne jeg hoppe af nærmest uden for min gadedør.\nMegen søvn bliver det ikke til efter sådan noget natteroderi, så dagen i dag har været præget af så absolut ingenting, sommer, sol, sofa og mere ingenting.\nAllerbedst til sådan en familiekomsammen er alligevel muligheden for at se yndlingsfamilien. Specielt de to her – bror og søster, min fætter og kusine, som med en efternølende far er endt med at være den der mellemgeneration, der er jævnalderne med mine og mine kusiners børn, men som også er helt deres egne og nogen af dem, jeg holder allermest af.\nGemt i Familien, Glæde, Mig


dress NLY TREND LET'S TALK At være tro mod sig selv som blogger. Det er søndag morgen, radioen er\nAFF links: jacket MEOTINE jeans ASOS bag CHANEL sunglasses CÈLINE shoes MANGO\nWow, jeg er helt målløs over alle de søde kommentarer fra gårsdagens indlæg, så tusinde tak fordi I læser med <3 I går skulle jeg som sagt ses med Katrine. Startede faktisk med lige at tage forbi hende (vi bor 5 min fra hinanden), hun har nemlig fået lavet en masse om i stuen, og havde brug for en second opinion. Kan afsløre at det er blevet så flot – og jeg tænker næsten at lave et lille indlæg om hende her på bloggen, så I også kan se hvor fint hun bor. Efter stue-visit tog vi ind forbi Torvehallerne efter nye planter, det er nemlig sådan at jeg får en meget spændende person på besøg herhjemme i lige om lidt som skal tage en masse fine billeder til hendes blog-feature “Get inspired by” … Kan I gætte hvem det er?\nJa lav et indlæg om Katrine- både stil og stue- det ville være så godt\nFedt! Jeg skal se hvad jeg kan finde på :-D\ndress NLY TREND LET'S TALK At være tro mod sig selv som blogger. Det er søndag morgen, radioen er tændt og jeg har lige lavet den …


» Køb Atran Velo Støtteben Stylo bagstag montering 24″ – 28″, Sort – 159 kr.\nAtran Velo Støtteben Stylo bagstag montering 24″ – 28″, Sort\nNavn: Atran Velo Støtteben Stylo bagstag montering 24″ – 28″, Sort\nMange shops på nettet tilbyder i øjeblikket et bredt udvalg af leveringsformer. Den mest populære er på nuværende tidspunkt at afsende til en pakkeshop, og så afhenter du blot dine nye produkter når du har tid. Leveringsformen er nemlig ekstremt simpel, samt desuden desuden den billigste type af levering ved køb af Atran Velo Støtteben Stylo bagstag montering 24″ – 28″, Sort.\nDu burde tillige prøve at bestille produkterne til levering til din private bopæl eller til din arbejdsplads. Leveringsmetoden er sædvanligvis en sjat mindre prisbillig, men omvendt yderst uproblematisk. Den mest betalelige type af levering kan ikke modsiges at være at hente ordren selv, hvilket kræver at du lever nærved e-shoppens arbejdslager.\nLeveringstidspunktet på Mærker > Tilbehør > Atran Velo er ret relevant om vi behøver din ordre inden for kort tid, så af den grund er det helt meningsfuldt at vi ser tidshorisonten for levering på den relevante vare.\nEn hel del internet butikker tilbyder levering efter en enkelt hverdag på mange af deres produkter, eksempelvis Atran Velo Støtteben Stylo bagstag montering 24″ – 28″, Sort, men glem ikke at det beroer på at ordren placeres tidligere end et bestemt tidspunkt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få ordren sendt afsted inden lagermedarbejderne har fyraften.\nEn række internet shops præsterer fragt uden beregning, men undertiden påkræves det at man køber for et fastslået beløb. Derudover skulle du beslutte sig for den prisbilligste form for levering, som tit – om du opholder sig i København, Frederikshavn eller Faaborg – vil være at få fragtmanden til at køre dine varer til en pakkeshop.\nDet er jo ekstremt overkommeligt for forbrugerne at analysere priser fra flere online virksomheder, og af den grund har masser af internet forhandlere været nødt til at nedskære udsalgspriserne på deres varer – til børn og babyer, og yderligere også til damer og herrer – markant, og endda nogle gange byde på fragt uden omkostninger.\nTil gengæld kan det til hver en tid vise sig gunstigt at besigtige et par e-handler efter tilbud på Atran Velo Støtteben Stylo bagstag montering 24″ – 28″, Sort forinden du køber, så du er garanteret at skaffe sig den mest betalelige pris.\nMan bør lige meget hvad ikke glemme, at såfremt en shop på nettet forhandler produkter til salg for en pris som kan virke urealistisk fordelagtig, så bør det for det meste være et fingerpeg om en uærlig e-butik. Køb med gængse betalingskort er i hvert fald omsluttet af et regelsæt, som dækker folk overfor uærlige internet varehuse.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som alternativ kan du drage fordel af en afbetalingsløsning som eksempelvis ViaBill, forudsat du hellere vil klare omkostningerne ude i fremtiden.\nForinden folk handler i en butik kunne de i og for sig få overblik over e-butikkens forretningsbetingelser, dog er det i reglen et tidskrævende arbejde.\nEt nemt alternativ kunne være at kontrollere hvorvidt internet webshoppen er godkendt af e-mærket, grundet at det bør være et sympol på at online butikken accepterer de danske retningslinjer, udover at e-handlen hyppigt revurderes af sagkyndige der har nøje kendskab til vilkårene. Dette er desuden din lejlighed til at få hjælp, for så vidt du skulle få problemstillinger i forbindelse med din handel.\nDerudover støtter vi at man er påpasselig med de væsentligste betingelser der er gældende for købet, til eksempel hvilken byttepolitik internet butikken tilsikrer. I den forbindelse er det samtidig afgørende, at man permanent beholder sin købsbekræftelse, således man til enhver tid vil kunne bekræfte bestillingen af Atran Velo Støtteben Stylo bagstag montering 24″ – 28″, Sort, uden hensyn til om man shopper til en mand eller kvinde.\nTrustpilot giver dig relativt ærlige løsninger til at evaluere en stor portion forhenværende brugeres bedømmelser og derfor foreslåes det, at du kigger på internet forretningens kritik af Atran Velo Støtteben Stylo bagstag montering 24″ – 28″, Sort før du køber.\nFacebook frembyder endvidere en del anstændige muligheder for at få indsigt i netbutikkens pålidelighed. Derudover er der en del online firmaer som tilbyder folk at nedfælde en vurdering af deres køb, som også bør benyttes til vurdering af kundernes tilfredshed.\nVores hjemmeside er finansieret af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med en masse online virksomheder hvor vi promoverer virksomhedernes tilbud, og opnår honorar når en bruger fra vores hjemmeside laver en bestilling.\nData angående produkter og internet handler opretholdes løbende, men vi kan ikke garantere imod forandringer der eventuelt er udarbejdet efter at vi sidst opdaterede vores informationer.


Ninos Gyros, Lindenhurst - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nFerie i Lindenhurst\nHoteller i Lindenhurst\nPakkerejser til Lindenhurst\nFlyrejser til Lindenhurst\nAktiviteter i Lindenhurst\nBilleder af Lindenhurst\nAlle hoteller i Lindenhurst\nHoteller i nærheden af Bonner Heritage Farm\nPopulære køkkener i Lindenhurst\nFastfood restauranter i Lindenhurst\nGræsk restauranter i Lindenhurst\nItaliensk restauranter i Lindenhurst\nKinesisk restauranter i Lindenhurst\nMexicansk/tex-mex restauranter i Lindenhurst\nMiddelhavsområdet restauranter i Lindenhurst\nPizza restauranter i Lindenhurst\nRestauranter med glutenfri mad Lindenhurst\nBedste Hamburgere i Lindenhurst\nBedste Burritoer i Lindenhurst\nBedste Gyros i Lindenhurst\nBedste Æggekager i Lindenhurst\nBedste Is i Lindenhurst\nBedste Tortillas i Lindenhurst\nNinos Gyros, Lindenhurst\nSe alle restauranter i Lindenhurst\nNr. 1 af 12 Restauranter i Lindenhurst\n$, Middelhavsområdet, Græsk, Fastfood\n2134 E Grand Ave, Lindenhurst, IL 60046-9030\nNr. 1 af 12 Restauranter i Lindenhurst, Illinois\nFantastisk Gyro er værd den korte tur fra Gurnee\nFantastisk lille sted. Jeg var i humør til en gyro og kiggede på tur mens dette sted i Gurnee. Jeg besluttede at give det en chance. Glad for, at jeg gjorde det. Meget let kørsel og vil være tilbage, når børnene, og jeg kommer ned...til 6 Flags.Mere\nDenne lille sandwich butik er fremragende. Den gyro kød er lækker og den lave alt hvad man kunne bestille. Spiseområdet er lille, men hyggelig. Der er handicapvenlige. Den flaffel sandwich er også et must at prøve. Og det græske pommes frites er en sand nydelse.\nØnskede gyros-så jeg besluttede at stoppe i. Betjeningen var god og folk var venlige. Bestilte to gyros-til at gå. De var lavet friske og klar til at gå i løbet af få minutter. Størrelsen på den sandwich var god, og mængden af kød indeni var...god, men burde være færre løg som anmodet om de var stærke. Har en dejlig størrelse)og standser på igen.Mere\nFortsætter med at være den bedste gyro omkring\nNino serverer en fantastisk gyro. Eneste sted til at komme lidt i den nordlige burbs/Gurnee/Lindenhurst område. Frisk kød, producerer i et rent miljø. Nino er altid på grillen. Dejligt familieejet virksomhed.\nGlimrende sted for en hurtig græske bid\nKonsekvent var skinnende rent og lækkert mad. Elsker deres souvlaki, græsk salat, og græske pommes frites. Mums!\nGode salater og Gyro's\nDe gør et fantastisk stykke arbejde med alle de salater, gyro og gyro platter. Rart at få et meget godt måltid op her i Lake County!\nGræsk fastfood restaurant\nMeget rene, meget god mad fra hotdogs til gyros-Der er kun et par borde ,Vi udfører det er privatejet og det er også tilbage til det samfund\nHar spist her et par gange. Fantastisk gyros-måltider. Måske ønsker at hente og tage hjem, fordi atmosfæren slags sterile. Værd at vende tilbage.\nGod værdi God mad!\nPersonalet er altid meget venlige, og maden er fantastisk. Har ikke haft en dårlig måltid! God værdi som portionerne er en dejlig størrelse. Prøv den græske pommes frites Mums!\nElsker deres falafel platten - masser af god mad til en god pris - godt præsenteret. Jeg ville ønske, at de var åbne på Sundasy - men alle fortjener en hviledag\nSe alle hoteller i nærhedenSe 18 restauranter i nærhedenSe 1 seværdighed i nærheden\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Ninos Gyros.


Nordjyllands største lukker sæsonen i Aalborg: Gør det store kup her\n21. mar 2018, kl. 16:03 Skrevet af: Michael Qureshi\nVarmere måneder er på vej, og det betyder dermed, at de store indendørs loppemarkeder slutter sæsonen af.\nDet gælder også Nordjyllands største kræmmer- og loppemarked i Aalborg, der afholdes for syvende år i træk her i byen.\nKaravenen kommer til Gigantium her i weekenden lørdag den 24. marts og søndag den 25. marts.\nI år er der hele 225 stande med, og der bliver noget for enhver smag.\nDet er tredje gang her i sæsonen, det store marked kommer til Aalborg. Det gør man kun af den grund, at det har været en bragende succes hver eneste gang og trukket tusindvis af nordjyder i Gigantium.\n“Vi lukker sæsonen ned i Aalborg. Når det eksempelvis er 12-15 grader og havevejr, så er et indendørs loppe- og kræmmermarked bare ikke lige så interessant som i iskolde weekender,” siger arrangør Jakob Hansen fra JH Arrangementer til MigogAalborg.\nFoto: JH Arrangement\nNordjyderne elsker at komme på markeder\nHan glæder sig over den enorme opbakning, der er hver gang de mange stande sættes op i Aalborg.\n“Vi kommer jo rundt omkring i hele landet, og der er ingen tvivl om, at nordjyderne rigtig godt kan lide at komme på markeder. Der er allerede en stor tradition med det, hvor man har Hjallerup Marked der er det største udendørs marked. Vi har gode erfaringer med at være i Aalborg,” forklarer Jakob Hansen.\nHar en af de populære stande\nHans Eric Simonsen er blandt de 225 standholdere. Han bor sammen med hustruen i Kolding, men følger det store loppe- og kræmmermarked i de fleste danske byer.\n“Min kone og jeg er pensionister, så vi har lavet det her som et hobbyprojekt de sidste 10 år. Vi nyder at komme med rundt i alle egne af Danmark og vi møder en masse spændende mennesker både kunder og de øvrige standholdere. Vi sælger kongeligt porcelæn og eksempelvis Holmegaard Glas. Det er altid en meget populær stand, når vi kommer rundt, så vi skal absolut ikke klage,” siger Hans Eric Simonsen til MigogAalborg.\nHan lægger ikke skjul på, at nordjyderne er gode til at handle om tingene.\n“Jeg vil sige, at sønderjyderne er nok dem, der beholder hænderne mest i lommen. Men nordjyderne er også godt med, haha. Vores produkter er altid attraktive, og noget folk gerne vil have til hjemmet, så vi har et fint udgangspunkt. Vi kan godt lide at følge med JH Arrangementer rundt omkring i landet, fordi jeg synes, at Jakob Hansen finder nogle rigtig gode steder, hvor det tingene giver mening,” siger Hans Eric Simonsen.\nSidste gang i denne sæson\nJakob Hansen håber, at aalborgenserne og nordjyderne atter bakker stort op omkring det store marked.\n“Nu er det jo allersidste gang her i sæsonen, at vi er i Aalborg, så der må gerne komme så mange som overhovedet muligt. Jeg synes, at Gigantium har en fantastisk beliggenhed.\nDen ligger godt placeret lige ud til motorvejen. Jeg har hørt om nogle klager over, at der ikke er nok p-pladser derude. Dem der oplever problemet allermest er nok til de enkeltstående begivenheder som ishockey og håndbold. Vores er mere løbende over weekenden,” forklarer Jakob Hansen.


Mange af os har lært den hårde måde, at det ikke er nok at have en enkelt adgangskode, der beskytter vores online-konti. Vi bruger nu en eller anden form for tofaktorautentificering. Du har måske endda besluttet at bruge Google Authenticator til at give dette andet lag af beskyttelse. Hvis du gjorde det, skal du kende de risici, du tager ved at gøre det. Heldigvis er der bedre metoder, der er både sikrere og lettere at bruge.\n1 Grundlæggende lag til online sikkerhed\n1.1 Stærke adgangskoder\n1.2 Anti-virus- og malware-beskyttelsessoftware\n5 Fordele ved U2F\n6 Ulemper ved U2F\n7 Trezor og Yubikey – U2F gjort rigtigt\n8 Sådan fungerer U2F med Trezor\n11.1 Hvad er brugen af en YubiKey?\n11.2 Hvad bruges LastPass til?\n11.4 Hvad hvis min adgangskodeadministrator bliver hacket?\n11.5 Er Trezor Model T sikker?\nGrundlæggende lag til online sikkerhed\nCyberkriminelle bliver mere og mere sofistikerede, og vi skal alle tage vores online sikkerhed alvorligt for at beskytte vores stadigt voksende online identitet. Før vi diskuterer tofaktorautentificering, og hvorfor du bør undgå at bruge Google Authenticator, lad os tage fat på et par andre ting, vi skal have på plads for at beskytte på et mere lavt niveau.\nHeldigvis er LastPass Password Generator forenkler oprettelse og vedligeholdelse af stærke adgangskoder. Dette adgangskodegeneratorværktøj skaber komplekse, næsten umulige at knække adgangskoder, der består af flere tal, bogstaver og symboler. LastPass genererer forskellige adgangskoder til hver app eller webside, og den kører lokalt på din Windows-, Mac- eller Linus-computer eller din iOS- eller Android-enhed. De adgangskoder, værktøjet opretter, sendes ikke over internettet.\nLastPass.com – Hvordan det virker\nAnti-virus- og malware-beskyttelsessoftware\nDer er flere bredt betragtede cybersikkerhedsløsninger til rådighed, herunder Malwarebytes og Bitdefender. Disse programmer har gratis versioner, men skærp din sikkerhed ved at foretage mindre investering i de betalte versioner.\nLad os nu vende tilbage til Google Authenticator og Two-factor authentication.\nTo-faktor-godkendelse – også kendt som 2FA – er som en anden adgangskode på dine online-konti.\nUden 2FA skal du blot indtaste dit brugernavn og din adgangskode, og hjemmesiden eller appen giver dig adgang. Adgangskoden er din eneste godkendelsesfaktor.\n2FA tilføjer et ekstra trin til din loginproces. Det kræver, at du har to ud af tre typer legitimationsoplysninger, før du slipper dig ind på din konto. Disse typer legitimationsoplysninger er:\nnoget du har, såsom et pengeautomatkort, en telefon eller en fob\nnoget du ved, såsom et mønster eller et personligt identifikationsnummer (PIN)\nnoget du er, såsom en biometrisk som et fingeraftryk\nDer er to hovedtyper af 2FA. Den mest almindelige type, den tidsbaserede engangskodeord (TOTP), er indbegrebet af Google Authenticator, bedstefar til alle 2FA-apps. Den anden type, som vil blive diskuteret senere i artiklen, er Universal Second Factor (U2F).\nOg … der er to slags engangskoder:\nApp genererede engangs-adgangskoder\nBestemt er tidsbaserede engangsadgangskode-apps som Google Authenticator langt mere sikre. Med apps som disse genererer din telefonapp en engangskode. Du bruger derefter denne kode til at fuldføre login.\nGoogle Authenticator bekræfter, at du er den, du siger, du er baseret på en hemmelighed, som du og udbyderen deler online. Når du logger ind på et websted, genererer din enhed en kode baseret på det aktuelle tidspunkt og den delte hemmelighed. For at fuldføre dit websteds login skal du indtaste denne kode manuelt på siden, inden den udløber..\nAfspil.Google.com – – App butik\nSå hvordan ved serveren, hvordan man slipper dig ind? Det genererer den samme kode, som du har, så den kan krydstjekke din kode. Da både dig og det websted, du prøver at logge på for at besidde hemmeligheden og fremsætte anmodningen på samme tid (det vil sige, du bruger de samme inputfaktorer), genererer du begge den samme hash.\nFørst skal du indtaste koden manuelt ved login og tilføje endnu et trin til loginprocessen. Du bliver også nødt til at tage ekstra skridt til sikkerhedskopier hemmeligheden. Men tjenester tilbyder ofte reservekoder i stedet for at kræve, at du gemmer hemmeligheden. Hvis du logger ind med en af disse koder, bliver du nødt til at gennemgå hele registreringsprocessen igen.\nDisse sikkerhedskopikoder sendes online, hvilket er en grundlæggende svaghed i sikkerheden. Hvis hackere får adgang til en virksomheds adgangskoder og hemmelighedsdatabasen, kan de få adgang til hver konto. Desværre er der ingen mangel på historier om websteder og endda velrenommerede kryptokurrencyudvekslinger, der er blevet hacket.\nEt andet usikkert område er selve hemmeligheden, der vises som almindelig tekst eller QR-kode, ikke som en hash eller med et kryptografisk salt. Derfor gemmer virksomhedens servere sandsynligvis hemmeligheden i almindelig tekstform. Da udbyderen skal give dig en genereret hemmelighed under registreringen, kan hemmeligheden blive afsløret på det tidspunkt.\nDen anden type tofaktorautentificering: Universal Second Factor (U2F)\nUniversal Second Factor er en universel standard til oprettelse af fysiske godkendelsestokens, der kan arbejde med enhver tjeneste. U2F blev oprettet af tech-giganter, herunder Google og Microsoft, for at tackle sårbarhederne i TOPT. Det er noget ironisk, at Google ikke trak sin gamle app, Google Authenticator, tilbage efter at have hjulpet med at oprette U2F.\nHvis du har hørt om Yubikey—En fysisk USB-nøgle, der giver dig mulighed for at logge ind på LastPass, adgangskodegeneratorværktøjet, der blev diskuteret i begyndelsen af artiklen, samt nogle andre tjenester – du vil forstå begrebet U2F. Men i modsætning til standard Yubikey enheder, er U2F en universel standard.\nMed U2F sender serveren en udfordring, og din private nøgle (hemmeligheden) underskriver den. Serveren kan bekræfte beskeden ved hjælp af den offentlige nøgle i sin database.\nFordele ved U2F\nDer er mange fordele ved at bruge U2F. Her er et par:\nPrivatliv: Med U2F sendes din private nøgle aldrig til cyberspace, så du kan nyde en af de mest eftertragtede statusser på nettet: faktisk privatliv. Takket være kryptografi med offentlig nøgle behøver du ikke bekymre dig om at dele nogen af dine fortrolige oplysninger.\nJernbeklædt sikkerhed: 2FA ved hjælp af offentlig nøglekryptografi beskytter mod kapring af sessioner, phishing, og forskellige typer malware. Da U2F ikke er afhængig af en delt hemmelighed, der er gemt i en udbyders database, kan en hacker ikke stjæle en hel database for at få adgang til en brugers konto. I stedet bliver han nødt til at gå gennem den tidskrævende og dyre rute for at målrette mod en individuel bruger og stjæle deres hardware personligt.\nLet at bruge: U2F-enheder fungerer lige ud af kassen takket være support via universelt tilgængelige browsere og platforme; der er ingen koder at skrive eller drivere at installere.\nOmkostningseffektiv: Kunder kan vælge mellem en række forskellige enheder til forskellige prispunkter, som alle er overraskende overkommelige i betragtning af deres banebrydende teknologi.\nUlemper ved U2F\nDen største fordel ved U2F er også dens største ulempe. Med U2F kan du ofte sikkerhedskopiere din hemmelighed, ellers kendt som din private nøgle. Det betyder, at du er ansvarlig for din egen sikkerhed. Hvis du mister den private nøgle, kan ingen gendanne den for dig. Du behøver dog ikke have tillid til, at nogen virksomheder beskytter din private nøgle.\nTrezor og Yubikey – U2F gjort rigtigt\nHeldigvis er der en måde at nyde gevinsten på U2F uden smerter ved at bruge Trezor. Trezor blev oprindeligt oprettet for at gemme private nøgler og fungere som et isoleret computermiljø. Selvom det stadig fungerer fremragende i sin oprindelige rolle som en sikker Bitcoin-hardware tegnebog, Trezor kan nu bruges på flere måder takket være bredt anvendelig privat / offentlig nøgle (asymmetrisk) kryptografi.\nTrezor.io – Sikker tofaktorautentificering med Trezor\nHoved blandt disse udvidede anvendelser er Trezors funktion som et hardware-sikkerhedstoken til U2F. I modsætning til andre U2F-produkter tilbyder Trezor dog backup- og gendannelsesfunktioner såvel som bekvemmelighed.\nSådan fungerer U2F med Trezor\nNår du logger ind på et websted, starter du normalt godkendelsesprocessen med dit brugernavn og din adgangskode. Du følger denne procedure med Trezor og U2F, men derefter tager du endnu et let, smertefrit trin: du bekræfter dit login ved at klikke på din Trezor-enhed.\nNår du oprindeligt opretter din Trezor-enhed, sikkerhedskopierer du dit genopretningsfrø. Dette frø repræsenterer alle de hemmeligheder / private nøgler, Trezor genererer, og det kan bruges til at gendanne din hardware-tegnebog til enhver tid. Sikkerhedskopiering af genopretningsfrøet er en engangsproces, og det sparer et ubegrænset antal U2F-identiteter.\nTrezor.io – Funktioner\nDit frø opbevares sikkert i Trezor. Da den aldrig forlader enheden, er din private nøgle immun over for vira og hackere.\nTrezor tilbyder også phishing-beskyttelse med verifikation på skærmen. Da cyberkriminelle fortsat bliver mere sofistikerede, ligner phishing-webstederne, de har oprettet, meget originale websteder. Ved altid at vise webadressen på det websted, du logger ind på, og fortælle dig præcis, hvad du er ved at godkende, beskytter Trezor dig mod phishing-forsøg. Du kan kontrollere, at det, der blev sendt til enheden, var det, du forventede.\nOprettet af SatoshiLabs i 2014, den nybegyndervenlige Trezor One er guldstandarden for hardware-tegnebøger. Det tilbyder enestående sikkerhed for kryptokurver og adgangskodeadministration og fungerer som den anden faktor i tofaktorautentificering. Disse funktioner kombineres med en brugervenlig grænseflade, som selv nybegyndere nemt kan navigere. Indtastning af adgangskode og gendannelse af enheder er sikkert tilgængelige via en computer eller et modem.\nPræmien Trezor Model T er næste generations hardware-tegnebog. Ligesom Trezor One er Model T passende for både begyndere og sofistikerede investorer. Det bevarer fordelene ved Trezor One, men tilbyder en slankere, mere intuitiv grænseflade for forbedret brugeroplevelse og sikkerhed. Den har en berøringsskærm, hurtigere processor og avanceret møntunderstøttelse. Adgangsfraseindtastning og enhedsgendannelse er tilgængelige direkte på din Trezor Model T.\nFor kryptovalutainvestorer er sikkerhed et altafgørende problem. Der har ingen mening i at investere tid og penge i at lære om krypto og udvide din kryptoportefølje, medmindre du sikrer disse aktiver. Fordelene ved kryptokurrency er store, men det er også risiciene.\nHvis du ikke allerede har gjort det, skal du tilslutte sikkerhedslækager som svage adgangskoder og ubeskyttede computere og mobiltelefoner. Når du har løst disse problemer, kan du overveje at bruge tofaktorautentificering (2FA). Selvom det er fristende at bruge gratis, bredt tilgængelige metoder som Google Authenticator til at sikre dine kryptokurrencyaktiver, har Authenticator sine sårbarheder og ulemper.\nDen anden type 2FA, Universal Second Factor (U2F), er mere sikker end Google Authenticator. Et sikkert hardwaresikkerhedstoken til Universal Second Factor, Trezor, tilbyder langt flere funktioner og sikkerhed end Authenticator. I kryptoverdenen handler det kun om sikkerhed. Husk: du er din egen bank!\nDa du som kryptoinvestor påtager dig mere ansvar for sikkerhed end en traditionel investor, skal du investere i den bedste sikkerhedsløsning. Sikre dig selv en Trezor One eller en Trezor Model T i dag.\nHvad hvis min adgangskodeadministrator bliver hacket?\nHvis hackere får alle de data, adgangskodeadministratoren har, bliver de stadig nødt til at prøve alle mulige adgangskoder til dine data for at se, om det fungerer, da hackerne kun ser en flok krypterede adgangskoder.


Nu løber USA også tør for IPv4-adresser | Version2\nDe sidste IPv4-adresser i den amerikanske pulje vil formentligt være fordelt inden sommerferien. Der er kun lidt over tre millioner adresser, som ikke er fordelt.\nJesper Stein Sandal@jespersandal Fredag, 15. maj 2015 - 13:56 55\nNu er det snart endegyldigt slut med at uddele mere end nogle få tusinde IPv4-adresser i USA, som ellers har haft de største reserver af IPv4-adresser. Den nordamerikanske organisation ARIN, som administrerer IP-adresserne, forventer at løbe tør i løbet af kort tid. Det skriver Ars Technica.\nARIN har det seneste år rationeret den sidste /8-blok af IPv4-adresser efter en særlig køreplan, der har begrænset, hvor mange IP-adresser en internetudbyder eller virksomhed har kunnet få tildelt. En /8-blok indeholder cirka 16 millioner adresser.\nI praksis har ARIN lige nu kun én enkelt /11-blok tilbage, som indeholder cirka to millioner adresser, samt nogle få mellemstore blokke.\nI Europa, Asien og Latinamerika er de tilsvarende IP-adresseadministrationsorganisationer allerede løbet tør for deres del af de i alt godt fire milliarder IPv4-adresser, der eksisterer.\nLæs også: Europæisk IPv4-pulje er tom: Rationeringen er begyndt\nEn del af adresserne har været reserveret af store virksomheder og universiteter helt tilbage i internettets første år før det IP-baserede internet blev udbredt i begyndelsen af 1990'erne. Mange af de overskydende adresser fra disse reserver er ifølge ARIN blevet afleveret til IANA, der har distribueret dem videre til de regionale administratorer.\nUdbredelsen af afløseren til IPv4, IPv6, er stadig forholdsvis begrænset. IPv6 udgør ifølge Google blot cirka fem procent globalt.\nLæs også: Nu er det alvor: Dansk rationering af IPv4-adresser lige om hjørnet\n#1 Jn Madsen 15. maj 2015 - 13:58\nHvis man i sin tid havde gået NSAP/clns/clnp, så var det aldrig sket. Ikke alt det IPv4/v6 halløj vi står foran.\n#2 Baldur Norddahl 15. maj 2015 - 14:25\nGlobalt er det sidste tal fra google 6,6%: https://www.google.com/intl/en/ipv6/statistics.html\nMen i USA er det 15,6% ifølge samme statistik.\nTyskland har 14% og Norge har 7%.\nDanmark? ... 0,3%. Vi er meget fremsynede her.\nAlle større amerikanske internetudbydere arbejder med IPv6. Ingen større dansk internetudbyder arbejder med IPv6.\nMåske det kunne være en opgave for Version2 at finde ud af hvorfor det forholder sig sådan.\n#3 Jn Madsen 15. maj 2015 - 14:32\nTDC og Telia ved jeg med sikkerhed er transparente for v6,- de router for v6 som er med i deres BGP tables. Jeg vil tro at alle andre ISP'er i DK er med på den. Det er ikke svært at sætte op. Eneste krav er noget mere ram i routerne og en rimelig moderne version af styresystemet (IOS/Junos og alle de andre).\nNoget helt andet er at tilbyde kunder v6 services,- der bliver fårene skilt fra bukkene,- og man skal vide/kunne noget mere.\nMen der er de store igen helt med,- det er mere et spørgsmål om hvad kunderne efterspørger. Så længe ISP'erne stadig har ledige puljer med v4, så foretrækker kunderne det,- men v6 ligger i tilbudspakkerne og bliver allerede solgt.\n#4 Baldur Norddahl 15. maj 2015 - 14:37\nTDC og Telia ved jeg med sikkerhed er transparente for v6,- de router for v6 som er med i deres BGP tables.\nDu mener hvis du køber en IP transit aftale fra dem som en anden internetudbyder? Det har ingen relevans. Det vi taler om her er slutbrugere, om det så er i hjemmet, normale erhvervslinier eller hosting. TDC har nul IPv6 i alle tre kategorier.\n#5 Jn Madsen 15. maj 2015 - 14:47\nDu er nød til at dele det op.\nDe store ISP'er router for v6. Deres core er en del af det internationale v6-net. Helt på højde med alle andre i verden.\nSå er der services,- tilbyder de v6 til kunder og har velfungerende services i forbindelse med det?\nJa,- de "store" tilbyder v6 puljer til deres kunder (lige som v4) og har samme velfungerende infrastruktur.\nNej,- det bliver ikke solgt så meget, fordi de danske ISP'er stadig har mange ledige v4 adresser,- men de kunder der vil have v6,- de kan købe det uden problemer. Det er fuldt implementeret og har været det i årevis.\nMen v6 er ikke presserende,- de har "masser" af v4 adresser.\n#6 Baldur Norddahl 15. maj 2015 - 14:55\nNej det er ikke rigtigt. Hvis du ringer til TDC og beder om en helt almindelig erhvervs ADSL med IPv6 så siger de IPhvafornoget? For slet ikke at tale om hvis du ringer som privatperson.\nJeg driver selv en ISP og vi har IPv6 transit igennem TDC. Det er bare dybt irrelevant, da IP-transit er en hel anden afdeling, som normale private og erhvervsdrivende slet ikke kan handle med.\nDer er jo en årsag til at Danmark scorer 0,3%.\nVi bliver iøvrigt ofte spurgt om IPv6 så efterspørgslen er der.\nSvar på dette: Hvis en af mine kunder sætter en server op på IPv6, hvordan tilgår du så den med din IPv4 adresse? At nogle udbydere har massere af IPv4 adresser ændrer ikke på at deres kunder ikke har adgang til IPv6 internettet.\n#7 Kasper Hansen 15. maj 2015 - 15:22\nHovedet på sømmet. Faktum er at Danmark er et IPv6 uland af dimensioner. Indtil IPv6 kan tilbydes til slutbrugere - helst automatisk og sideløbende IPv4 i en overgangsfase, men i hvert fald hvis brugeren ønsker det - sker der intet. Istedet for vi får en blød og glidende overgang mellem de to systemer så sikrer de danske internetudbyderes dovenskab at vi kommer til at stå overfor en langt mere voldsom og ubehagelig transition lige pludseligt. "Vi har IPv4 adresser nok" og "Vores backbone er IPv6 klart" er de værste former for undskyldninger - det burde netop være en grund til at tilbyde begge løsninger - I DAG - så folk kan begynde at migrere.\nDe skulle tage at kigge på Belgien - duksen i klassen med 29.88% IPv6! Sådan.\n#8 Jn Madsen 15. maj 2015 - 15:37\nI fordrejer tingene.\nDe store har fuld funktionalitet for v6.\nFolk kan købe det hvis de vil,- men det betyder jo naturligvis ikke, at alle mulige pakker og kombinationer af produkter bliver udbudt.\nMan udvikler produkter til salg, som man skønner der er behov for -og salg i. Nøjagtigt som Airbus, Mercedes og alle andre producenter.\nI kan gå hen til en af de "store" og få et kredsløb leveret med IPv6,- sådan er det. Nej,- i kan måske ikke få lige den v6 løsning i ønsker leveret over DSL eller en TV-pakke. Det her er behovsstyret,- de har indtil videre rigeligt med v4,- men alt da selvfølgeligt testet og udviklet for v6. Hvordan kan i tro andet? Man har da selvfølgeligt høvlet løs på v6 siden det kom på tale?\nJeg kan næsten ikke forestille mig skrigeriet hvis det var omvendt,- hvis de danske ISP'er ikke havde været forudseende og sørget for at have nok v4,- og folk blev påtvunget v6,- for der er godt nok ikke mange "modtagere" af v6 der har den ringeste anelse om hvor man skal håndtere det.\nJeg tror, jeg i weekenden vil gå ned til en Mercedes forhandler og forlange en C-klasse bil monteret med Briggs og stratton plæneklipper motor,- det er mit særlige behov, og de er nogle forbandede amatører, hvis de ikke vil levere det. Så er jeg jo meget klogere og visionsfyldt end dem.\n#9 Claus Waldersdorff Knudsen 15. maj 2015 - 16:04\nTDC og IPv6\nJeg skulle da lige se om det nu passer at TDC tilbyder IPv6 til deres kunder. Her er reasultatet:\nDin søgning på ipv6 gav desværre 0 resultater i kategorien Privat produkter.\nPå erhvervsd´siden var der et resultat\nProdukter Din søgning gav 1 resultat Skift til fiber. 3 ud af 5 kan få fiber fra TDC Erhverv for 0 kr. 3 ud af 4 af alle virksomheder kan skifte til fiber for 0 kr. Tilbuddet gælder både nye og nuværende erhvervskunder hos TDC.\nMen søger man så efter "ipv6" på den side der henvises til er resultatet 0 (nul)\nJeg kan ikke udlede andet end at TDC ikke rigtig tilbyder IPv6.\n#10 Jn Madsen 15. maj 2015 - 16:06\nOg jeg forstår ikke helt problemet?\nHvis man som dig Baldur, driver en ISP, så kan du få leveret et kredsløb med IPv6. Du kan også v6 BGP peere med leverandøren. Enhver kunde kan bestille et kredsløb med v6.\nMen det er rigtigt,- v6 er ikke så udbredt i dk, fordi nogen kiggede i krystalkuglen og bestilte nok v4 puljer. Jeg har arbejdet med de ting hos de "store" i mange år,- og man har helt styr på v6 funktionalitet. Tro mig.\nNoget andet er efterspørgsel og behov,- der er vi ovre i forretning og bundlinie. En hel anden snak jeg behændigt undviger :-)\n#11 Jn Madsen 15. maj 2015 - 16:13\nBaldur,- jeg tror du har helt ret i, at det eneste sted man umiddelbart tilbyder v6, det er til erhvervskunder, Det er måske også det eneste sted, der er reelt behov og efterspørgsel.\nDet hele bunder i hvad der bliver spurgt efter. Hvis der ikke er nogen der spørger efter en vare,- så er der helle ikke nogen der ser forretning i at producere den vare.\nHvis folk råbte på det,- så stod de i kø med at tilbyde folk det.\nMen det er testet og klart, og har været det i årevis.\n#12 Jesper Poulsen 15. maj 2015 - 16:30\nFolk kan købe det hvis de vil,-\nDu kan ikke få IPv6 hos TDC. De aner ikke hvad det er. Og det ændrer ikke noget om du er erhvervskunde eller privatkunde.\n#13 Jesper Poulsen 15. maj 2015 - 16:32\nBaldur,- jeg tror du har helt ret i, at det eneste sted man umiddelbart tilbyder v6, det er til erhvervskunder,\nDet gør man så ikke engang. Der er nul IPv6 at hente hos TDC. '0' = NUL.\n#14 Baldur Norddahl 15. maj 2015 - 19:25\nTDC tilbyder ikke IPv6 til erhvervskunder. Jeg skal ikke afvise at hvis man er erhvervskunde i sværvægterklassen, så kan de sikkert skrue en specialløsning sammen, men almindelige erhvervskunder kan ikke få IPv6 hos TDC.\nIP transit med BGP er ikke et erhvervsprodukt. Det er til virksomheder der beskæftiger sig med salg af internetydelser og det leveres af en helt anden afdeling hos TDC. Det kan kun leveres på fire forskellige adresser i Danmark. Hvis du ikke har samhusning et af de fire steder, så må du bekoste et fast kredsløb fra din adresse til en af de fire steder.\nLyder de her passager fra TDCs IP transitaftaler som noget hvem som helst kan gøre brug af?\nForbud mod uberettiget anvendelse af Ydelserne 6.1 Operatøren må ikke erhverve Global IP Transit til eget brug En Operatør har kun adgang til at erhverve Ydelserne i henhold til nærværende Aftale, så- fremt Ydelserne erhverves med henblik på og rent faktisk anvendes til at give adgang til en offentlig telekommunikationstjeneste. Operatører har således ikke adgang til at erhverve Ydelser i henhold til denne Aftale til eget brug. Erhvervelse af Ydelserne med henblik på udbud af Indholdstjenester betragtes ligeledes som eget brug. Det betragtes eksempelvis som omgåelse, såfremt en kunde alene udbyder tjenester til èn anden kunde.\n6.2 Geografisk, kapacitetsmæssig og funktionel tilstedeværelse Det er en betingelse for, at Operatøren kan opnå adgang til Ydelser i henhold til denne Aftale, at tilslutning sker til de centraler der er nævnt i Bilag 1. Strækningen fra operatørens adresse til centralen er ikke inkluderet i denne aftale.\nTilslutningen sker gennem et eller flere faste kredsløb mellem Operatøren’s IP-net og TDC’s IP-net. Accesspunkterne i TDC’s IP-net kaldes PoP’er (Point of Presence) og er følgende:  København 2: Borups alle 43, 2200 København N  Albertslund: Holsbjergvej 18, 2620 Albertslund  Virum: Virumvej 43, 2830 Virum  Århus: Fiskergade 2, 8000 Århus C\nAt sige at TDC bare kan åbne op for IPv6 da de har det i backbonen er en anelse blåøjet. TDC har en lille afdeling i et fjernt hjørne, som sikkert har sørget for IPv6 i backbonen i mindst 10 år. Men det var også den trivielle del.\nFor at TDC kan udbyde IPv6 helt generelt skal de sikre og teste at mere end en million CPE'er er IPv6 klar, 10.000 DSLAMs skal testes, konfigureres og eventuelt opgraderes, et ukendt antal access routere, DHCP server, ressource styringssystemer etc skal gøres klar og muligvis udskiftes etc.\nDet er ikke offentligt præcist hvor meget TDC har arbejdet med at klargøre deres net, men det generelle indtryk man har er at det har de slet ikke. Derfor skriver jeg at TDC ikke aktivt arbejder med IPv6.\nSituationen i datterselskabet YouSee er endnu værre.\nSom sagt, så har alle de amerikanske giganter såsom Comcast, AT&T og T-Mobile arbejdet en hel del med IPv6. De har brugt 5 år på at indføre det. De har haft IPv6 i backbonen i mindst 10 år ligesom TDC og alle andre - men at få det ud til kunderne er en helt anden fisk.\nNår man kan i USA så kan man også her. Hvis man ville. Hvis amerikanerne ser et behov, så er behovet der nok også her i landet... vi ser bare en ekstrem mangel på rettidig omhu i den danske teleindustri.\n#15 Baldur Norddahl 15. maj 2015 - 19:56\nDet her er behovsstyret,- de har indtil videre rigeligt med v4,- men alt da selvfølgeligt testet og udviklet for v6. Hvordan kan i tro andet?\nDet er ikke test og udviklet. Hvis det var, så havde de også åbnet op for det. Der er ingen der leverer et dårligere produkt med vilje. Men derudover, så fremgår det af referater fra diverse arbejdsgrupper at TDC ikke er ret langt med IPv6. Fejlen ligger øverst oppe hos knappetællerne, da teknikerne vældigt gerne vil igang.\nDet er de mindre udbydere der har testet og udviklet deres ting. Der er flere mindre udbydere, hvor du automatisk får IPv6. Du får naturligvis også IPv4. De to ting udelukker ikke hinanden.\nEn kunde hos os får både en fast IPv4 adresse og et IPv6 prefix. Han kan sætte en server op på IPv4 adressen. Men det er nemmere for ham at sætte det op på IPv6, særligt hvis han har mere end én server. Der er ikke noget NAT og alle kundens computere har en unik adresse, som kan bruges direkte.\nHvis du sætter en server op på din IPv4 adresse, så kan vores kunder bruge din server. Men omvendt så kan du ikke bruge en IPv6 server, som en af vores kunder har sat op. Der er altså tjenester og indhold du ikke har adgang til fordi din ISP slæber fødderne.\n#16 Baldur Norddahl 15. maj 2015 - 20:06\nPS.: Hvad blev der af IPv6 på version2.dk?\nbaldur@ballerup1:~$ host -t aaaa version2.dk\nversion2.dk has no AAAA record\nbaldur@ballerup1:~$ host -t aaaa ing.dk\ning.dk has no AAAA record\n#17 Michael Rasmussen 15. maj 2015 - 20:20\nEt andet eksempel. Fullrate var ultimo 2112 så småt gået igang med at test IPv6, men så blev de opkøbt af TDC, og så blev det initiativ stoppet. Der er i hvertfald ikke kommet nogen udmeldinger på den front siden primo 2013.\n#18 Jens Jönsson 15. maj 2015 - 21:23\nHold nu op. Hvordan i al verden skal Hr. og Fru Jensen forstå at de har et behov for IPv6.\nHvis det du tilbyder er en Mercedes med Briggs og stratton plæneklipper motor, så er det det de fleste kunder vil købe, når de kommer for at handle Mercedes bil. For de fatter det ikke og det skal de nødvendigvis heller ikke.\nDet ændrer ikke ved at der er et problem og at DK i øvrigt sakker bagud på det område der hedder IPv6.\nJa, jeg er også ISP og har heller ikke fået IPv6 implementeret og ja, det er for dårligt....\n#19 Jonas Finnemann Jensen 15. maj 2015 - 21:40\nJeg ser f.eks. ingen ipv6 support hos AWS (med undtagelse af nogle load balancers).\nDet betyder at vi mange steder stadig arbejder med ipv4, når vi udvikler nye web-services etc.\nJeg må indrømme at jeg ikke har helt styr på oversættelse mellem ipv4/ipv6, men jeg gætter på at alverdens web-services også en dag skal virke med ipv6.\n#20 Baldur Norddahl 15. maj 2015 - 22:23\nRe: Skyerne halter...\nAmazon har efter sigende teknisk gæld der gør det svært for dem at implementere IPv6.\nMen mange content delivery networks er med. Akamai, Google, Netflix etc bliver leveret over IPv6. Se f.eks. følgende citat fra Comcast:\n1 terabit/s er iøvrigt ikke en triviel mængde trafik. IPv6 rykker, bare ikke i Danmark.\n#21 Jn Madsen 16. maj 2015 - 01:25\nNå,- var lige på venne besøg,- du har da fået skrevet en del, Baldur :-)\nHvad de store lige nu vil sælge eller ikke vil,- det skal jeg ikke gøre mig klog på. Det er noget med forretning,- og det interesserer mig ikke rigtigt.\nJeg ved de har haft det,- om det er pillet af programmet igen,- det er jo muligt hvis der har været 0 salg. Jeg mener nu, der er erhvervskunder der har handlet, hvor tunge de så har været ...\nLad være med at narre dig selv til at tro, at de ikke har teknikken eller know-how. Og nej,- det er ikke noget jeg gætter på, det er noget jeg ved. Selvføleligt er CPE'ere, DNS, DHCP, aggregation og core, DSLAM, diverse service ydelser på alverdens servere, provisionerings - og fejlretnings værktøjer, overvågning, fejlmeldingssystemer, regningssystemer, salgskanaler osv osv osv testet og afprøvet ... at du rammer nogle front-end sælgere der ikke ved hvad en router er,- det skal du ikke lade dig narre af. Der andre der ved en hel del om det :-)\n#22 Jn Madsen 16. maj 2015 - 01:39\nBaldur,- jeg kan iøvrigt betro dig (nu er det jo kun os 2 der læser det), at IPv6 er i fuld funktion.\n"Nogen" bruger v6 til intern monitorering og kommunikation til samtlige kunders CPE routere. Så der er "hul" igennem,- og det hele kører.\nAt man så har en forretnings-beslutning om ikke at sælge v6 adresser til kundens side på samme router,- tjaaa, det er forretning, religion og politik. Du ved, OSI lag 8 + 9 + 10 :-)\n#23 Kasper Hansen 16. maj 2015 - 01:49\nBaldur,- jeg kan iøvrigt betro dig (nu er det jo kun os 2 der læser det), at IPv6 er i fuld funktion. "Nogen" bruger v6 til intern monitorering og kommunikation til samtlige kunders CPE routere. Så der er "hul" igennem,- og det hele kører. At man så har en forretnings-beslutning om ikke at sælge v6 adresser til kundens side på samme router,- tjaaa, det er forretning, religion og politik. Du ved, OSI lag 8 + 9 + 10 :-)\nProblemet som du behændigt overser her er at selv hvis vi antager at TDC INTERNT er 100% IPv6 klar - på trods af alle tegn om det modsatte, så er den hellige krav ikke velforvaret fordi de en dag når det passer dem kan trykke på en knap og slå det til. Nedenunder de store og specielt TDC er der en kæmpe underskov af erhvervskunder, hostingfolk og private som IKKE kan forberede deres egen IPv6 migrering fordi TDC og de andre store danske spillere blokerer for det. At understøtte det i backbone er kun en del af udfordringen ved IPv6 migreringen og alt andet står i stampe.\n#24 Jn Madsen 16. maj 2015 - 03:07\nJeg antager ikke,- jeg ved. Bemærk venligst, at jeg undgår at være specifik omkring hvem,- men hvis jeg siger "de store", så har de fleste nok et kvalificeret gæt. De har haft fingeren på din omtalte knap i mange år.\nDet andet har du helt ret i,- folk kan ikke øve sig, når de ikke har noget at øve sig på.\nMen pilen peger lidt tilbage,- hvis der ikke er nogen der beder om det, så er der ingen leverandører der gider at have hyldevaren. Vi har i Danmark masser af v4 adresser, så panikken har ikke været der. Hvis salgsledene kun en gang om måneden (tænkt eksempel) rapporterer, at der har været en henvendelse omkring v6,- så er der ingen der farer rundt og trykker på startknapper der.\nMen jeg føler mig rimeligt overbevist om, at hvis man beder om et kredsløb med v6,- så kan man få det. Men det er salgs-gas afdelingen,- og det er ikke lige min boldgade.\nOg jeg er helt enig,- i østen har man været på v6 i mange år, de fik fra starten ikke tildelt særligt mange v4 adresser, så de løb hurtigt tør. Derfor røg de på v6 for mange år siden.\nDe har derfor nu et omfattende erfaringsgrundlag, vi i vesten først er ved at starte på nu. Helt klart en konkurrence fordel for østens firmaer på den lange bane. (og som har irriteret mig tilsvarende længe, jeg har brokket mig over man ikke "skubbede på", fordi leverandører netop mistede momentum i knorhow)\n#25 Jn Madsen 16. maj 2015 - 03:13\n... knowhow ... skulle der stå :-)\n#26 Emil Stahl 16. maj 2015 - 06:46\nDet er ikke korrekt. Se https://ipv6-adresse.dk\nLeverer ipv6 til erhverv. Står stadig på to-do listen for privat - ikke kæmpe efterspørgsel."\nIb Konrad Jensen, Pressechef @ TDC\n#27 Emil Stahl 16. maj 2015 - 06:55\nAhh.. prøv lige igen. Jeg har undersøgt ret meget angående IPv6 i forbindelse med mit lille projekt IPv6-adresse.dk\nHer er lidt fra Steen Garbers Enevoldsen - Udviklingschef, Net Access hos Fullrate\nVi har implementeret IPv6 understøttelse, og har en pilot test kørende med nogle frivillige kunder. Der udestår nogle smårrettelser i en af vores routermodeller som lige skal være på plads før en fuld udrulning. Jeg forventer at vi releaser produktet i god tid inden sommerferien.\nDet vil i første omgang være dual-stack. Produktet kommer ikke til at koste noget, og det kommer til at være en opt-in løsning hvor kunderne kan gå ind på deres “mit.fullrate.dk”-side og tilvælge IPv6 support.\nOg på deres forum finder du også info om deres pilot test (postet d. 29-01-15)\n#28 Kasper Hansen 16. maj 2015 - 08:04\nOk. Vi er faktisk ret enige så. Jeg mener bare ikke IPv6 har noget med salg at gøre. Det er ikke - bør i hvert fald ikke være - et mersalgsprodukt. Det er en migrering fra en (snart forældet) standard til dens erstatning som skal gennemføres for alles skyld og det burde være i ALLES interesse at få det udbredt hurtigst muligt.\nDe 0.3% for IPv6 i DK taler sit tydelige sprog. De belgiske internetudbydere har fundet ud af at lave dual stack til samtlige kunder - det må vi kunne matche.\n#29 Deleted User 16. maj 2015 - 09:25\nEr det ikke lidt sørgeligt, at en pressechef fra TDC skal føre bevis for eksistensen af et produkt på hans egne hylder ved at henvise til en tredjeparts website, som henviser til noget, de engang har fået oplyst i et tweet, hvis jeg forstår teksten rigtigt?\nJeg synes, du skulle pege på produktet på jeres egen website. For hvis I sælger det, har I vel også en beskrivelse af produktet?\n#30 Emil Stahl 16. maj 2015 - 09:59\nJeg hedder ikke Ib, og jeg er slet ikke pressechef hos TDC. Jeg har intet med TDC at gøre, udover at jeg er kunde hos YouSee…jeg tror du har misforstået noget :)\nJeg hedder Emil og har siden IPv6-adresse.dk, hvor jeg linker til Ibs tweet som en kilde på hans/TDCs kommentar til deres IPv6 status. Samme kommentar fra Ib/TDC valgte jeg at citere i min kommentar herinde, så man ikke behøver at klikke ind på siden eller twitter for at læse den.\n"Leverer ipv6 til erhverv.(…)" er et citatet fra Ibs Twitter. Derfor står hans navn under citatet i min kommentar.\nDet ser i øvrigt ud til at TDC har udbudt IPv6 til virksomheder siden 2011. TDC åbner for IPv6 - Millioner af milliarder nye ip-adresser på vej (6. juni 2011)\nI øvrigt, hvorfor skulle noget oplyst i et tweet være mindre korrekt end hvis det var fra et telefonopkald, brev eller mail?\n#31 Jn Madsen 16. maj 2015 - 10:24\nDe 0.3% for IPv6 i DK taler sit tydelige sprog. De belgiske internetudbydere har fundet ud af at lave dual stack til samtlige kunder - det må vi kunne matche\nJa og nej,- det er sådan en dum sovepude.\nDe store danske ISP'ere var forudseende og fik neglene i store v4 puljer. Så der er ikke mangel på v4 i DK. De danske ISP'er har vidst i mange år, at dagen ville komme hvor v6 skulle skydes igang, så al teknik og administration er gennem årene blevet designet og trykprøvet for v6 funktionalitet.\nDe små ISP'er ved jeg ikke så meget om. Mange af dem er lidt skuffende. Bag deres flotte hjemmesider med store ord om deres knivskarpe teknologier, gemmer der sig ofte en osende gammel router i et klædeskab,- og en knowhow omkring netværk, der begrænser sig til det en medarbejder lærte på teknisk skole for 15 år siden. Jeg har også set at flere af de små ISP'er har seriøse hardware problemer. Deres gamle routere har rigeligt af problemer med at håndtere de nuværende BGP tabeller for v4, hvis de introducerede v6, ville deres netværk gå ned med et hult drøn. .... og de der moderne routere koster altså en hel del håndører.\nMen v6 efterspørgslen fra slutbrugere er vist nærmest 0.\nSå er der den med IT-firmaer/underleverandører,- ja, de tripper jo lidt og vil gerne igang. De kan altså sparke til de store ISP'er og få leveret kredsløb med v6,- men IT-firmaernes kunder presser jo heller ikke på. De kan få de v4 adresser de er brug for. Og alt fungerer jo glimrende med v4.\nSå vores sovepude med rigelig af v4 adresser har faktisk givet det bagslag, at vi ikke kommer med på vognen med v6 knowhow for underleverandører og andre i IT branchen. Andre lande galoperer allerede derudaf.\nJeg har altid syntes man bare skulle kaste v6 adresser i nakken på kunderne når de alligevel købte et produkt. Det ville være godt for fremtidens forretning.\nNogle meget store firmaer i DK har kørt v6 i mange år, leveret af en af "de store"- men jeg kan ikke sige hvem. Der er jeg bundet lidt på hænder og fødder.\n#32 Jens Jönsson 16. maj 2015 - 10:45\nDe store danske ISP'ere var forudseende og fik neglene i store v4 puljer. Så der er ikke mangel på v4 i DK.\nVrøvl... Det er både dyrt og besværligt for mindre udbydere at få IPv4 adresser, da de store holder på dem...\n#33 Deleted User 16. maj 2015 - 10:45\nJeg hedder ikke Ib, og jeg er slet ikke pressechef hos TDC.\nGider du så ikke godt at skrive navnet på den person, du citerer, så det ikke fremstår som en signatur i bunden af dit indlæg?\nJeg skal gerne indrømme, at jeg har gjort mig skyldig i ikke at krydschekke signatur og profilnavn. Men det burde vel for pokker heller ikke være nødvendigt.\nJeg har ikke udtalt mig om korrekthed. Jeg har udtalt mig om, at det er lidt småsørgeligt, hvis det er den eneste reference, TDC's pressechef (som jeg jo af gode grunde troede havde skrevet indlægget) kan henvise til.\n#34 Jn Madsen 16. maj 2015 - 10:53\nJeps,- dem der kunne kigge i krystalkuglen og se hvad der ville ske,- de tjener penge på det nu.\nDem der ikke evnede at kigge i krystalkuglen, de må betale ved kasse 1,- IPv4 adresser er en eftertragtet handelsvare.\n#35 Jn Madsen 16. maj 2015 - 11:01\nJeg tror det er omkring 15 år siden, jeg første gang hørte om firma-opkøb på baggrund af dette. Små ligegyldige firmaer blev købt af nogle af de rigtigt tunge i branchen til en god pris.\nEne og alene fordi de små firmaer ved et lykketræf i sin tid havde fået fat i enorme puljer v4 adresser. Det var inden snakken om v4 mangel overhovedet var kommet i gang. Der var der nogen der allerede kiggede dybt i krystalkuglen.\n#36 Jens Jönsson 16. maj 2015 - 11:30\nNu er det lidt svært at "evne" og kigge i "krystalkuglen" når man først er startet op, mens der var et problem med at få IPv4 adresser, ikke før...\n#37 Jn Madsen 16. maj 2015 - 11:42\nDet kan jeg kun give dig ret i,- life is unfair :(\nJeg forsvarer ikke hvad der sker,- jeg prøver bare at komme rimeligt neutrale konstateringer.\n#38 Emil Stahl 16. maj 2015 - 12:11\nJeg skrev det faktisk anderledes i min kommentar lige efter, der håber jeg ikke at det også kan misforståes.\nDet var ikke noget jeg gjorde bevidst, havde jeg forudset at det ville kune misforståes så havde jeg ikke gjort det.\n#39 Jn Madsen 16. maj 2015 - 12:22\nJeg så det også,- og så kiggede jeg lige på dit profil navn. Nåå,- du citerer ...\nOg så er den vel ikke længere ...\n#40 Baldur Norddahl 16. maj 2015 - 14:18\nHvor dyre tror du de er? Hint: ikke særligt.\nDer er i virkligheden et stort overskud af IP-adresser i markedet. Det er købers marked. Enhver idiot kunne se at vi ville løbe tør, det var jo bare simpel matematik. Derfor har enhver idiot også stjålet og løjet sig til så store puljer af IP-adresser de kunne slippe afsted med. Det var trivielt at stifte et skuffeselskab og komme med nogle storslåede planer og få tildelt IP-adresser herefter.\nNu forsøger de så at sælge adresserne. Resultatet kan ses på prisudviklingen eller manglen på samme.\nNærværende artikel handler om USA. I USA har de mere end halvdelen af alle IPv4 adresser. I det næste årti kan de bare omlægge til mere effektiv brug af disse og sælge overskuddet. Der kommer ikke reel mangel på IPv4 adresser i USA i meget lang tid om nogensinde. De har vel omkring 3-4 IPv4 adresser per amerikaner.\nDerfor er der massere af grunde til at skifte til IPv6 alligevel. Der er faktiske håndgribelige fordele for kunderne, som eksempelvis at NAT er unødvendig.\nSkal du bare se Netflix og surfe Facebook dagen lang, så opdager du nok ikke forskellen. Men nu er vi jo så også en del mennesker i landet som vil mere end det. Og det er ikke kun super nørderne - hvad med eksempelvis at ville køre sin egen spilserver, tilgå din NAS udefra eller tjekke kameraet i drivhuset? Helt uden at skulle til at ligge og pille ved port forwarding og andet indviklet teknik i din router.\nDet har de forstået i USA. Det er bemærkelsesværdigt at det land der har absolut mindst mangel på IPv4 også er dem der leder når det kommer til indførsel af IPv6. Tænk lidt over det, inden du igen afviser med at i Danmark har vi massere af IPv4.\nJørn, du mangler stadig at give svar på hvordan du har tænkt dig at du som TDC privatkunde skal kunne tilgå IPv6 tjenester sat op af eksempelvis vores kunder. Det er tredie gang jeg spørger. Det er som om du tror at bare man har en IPv4 adresse, så er alt velbevaret. Men det er i virkligheden sådan at der er to helt adskilte internet, og dem uden IPv6 de har ikke adgang til det ene af dem. Lige nu er indhold kun tilgængeligt på IPv6 godt nok begrænset, men det kommer til at ændre sig når alle amerikanerne, tyskerne, hollænderne også videre begynder at starte spilservere med mere op på IPv6. Hvorfor skulle de ikke? Fordi de har en bekendt i Danmark der så ikke kan være med? Danskeren må jo bare skifte ISP, det er bare et telefonkald væk at gøre... (medmindre man er afhængig af YouSee kabel-TV - så har man bare tabt).\n#41 Baldur Norddahl 16. maj 2015 - 14:30\nJeg har også set at flere af de små ISP'er har seriøse hardware problemer. Deres gamle routere har rigeligt af problemer med at håndtere de nuværende BGP tabeller for v4, hvis de introducerede v6, ville deres netværk gå ned med et hult drøn. .... og de der moderne routere koster altså en hel del håndører.\nDu snakker og røven går. Der afslørede du at du absolut ingen teknisk indsigt har i routerhardware.\n#42 Henrik Kramselund Jereminsen 16. maj 2015 - 15:35 Blogger\nHvis man gerne vil se stats for disse ting, så er der en lille flok præsentationer fra NRO/RIRs under https://ripe70.ripe.net/programme/meeting-plan/plenary/#fri1\nDer er lidt pointer: * ARIN Available inventory: .20 /8 equivalent - bemærk hen mod slutningen for RIPE åd de vist en /8 på tre måneder\nDer er andre steder de har flere, eksempelvis Afrinic 2.71 /8 IPv4 available as of end of April 2015\nog så er der det obligatoriske link til IPv4 Address Report fra Geoff Houston http://www.potaroo.net/tools/ipv4/\n#43 Jn Madsen 16. maj 2015 - 15:48\nBaldur,- jeg er ked af (nææ,- ikke særligt) at min helt åbne kommentar vedrørende amatører på markedet gjorde, at du følte dig ramt.\nNiveauet vil så besværliggøre yderligere forklaringer så meget, at jeg vil foretrække at bruge tiden på noget andet.\n#44 Baldur Norddahl 16. maj 2015 - 16:17\nDet muligt at Afrika aldrig løber tør for IPv4 adresser, da IPv6 måske er indført inden det bliver aktuelt. Men det skyldes kun at stedet er underudviklet. Hvis du tæller antal IP-adresser per afrikaner, så får du det modsatte billede - Afrika er på røven hvis de vil rulle IPv4 ud til alle, sådan som vi kender det.\nJeg mener at de overser en vigtig effekt i den statistik. Nu hvor alle (minus Afrika og Sydamerika) er løbet tør for gratis IPv4 adresser, så er det mere relevant at se på hvem der har flest adresser som kan reallokeres. Amerikanerne ligger yderst lunt i svinget her, da ARIN har været meget rundhåndede med deres uddelinger. Derfor flyder det med lavthængende frugter, hvor man kan frigøre nogle adresser og sælge dem. Jeg kan faktisk ikke rigtig forestille mig en situation, hvor der ikke længere er billige IP adresser til salg i USA.\nDa det snart igen er muligt at købe adresser i USA og få dem overført til Europa, så har vi hellere ikke noget stort problem her.\nDa adresserne måske nok er relativt billige, men bestemt ikke gratis, så tror jeg at folk vil sørge for at de fremover udnyttes ganske effektivt. Min krystalkugle står derfor på status quo indenfor IPv4 markedet i lang tid fremover.\nHvad er billigt? Vi købte et par tusinde adresser for nyligt til USD 6 per styk. Men ellers er det typisk USD 10 der reklameres med og det kan man så forhandle ned.\nDet svarer så til at vi må lægge 50 kroner oveni oprettelsesgebyret for nye kunder. Det er altså ikke dét som stopper vores udvidelsesplaner.\n#45 Jesper Nielsen 16. maj 2015 - 18:21\nJo, jeg har IPv6 hos Fullrate. Der testes.\n#46 Michael Rasmussen 16. maj 2015 - 19:49\nMen det kræver VSDL. Hvor mange har lige det? Kan få det?\n#47 Jens Jönsson 17. maj 2015 - 12:12\nBaldur, så let er det jo altså ikke. Du skal stadig have firewall regler, der beskytter dit udstyr. Tror du Hr. og Fru Jensen synes sådan noget er let ? Med NAT på en "hjemmerouter", så skulle de bare lave portforward, så kørte det. Med IPv6 skal de lave regler der sikrer at kun de rette får adgang, det er de færreste ikke IT kyndige der kan klare det...\nDet er jo ikke kun adresserne der koster. Medlemskab hos RIPE er jo heller ikke helt billigt. Men jeg synes da at en IPv4 adresse til omkring kr. 500,- og derudover årligt gebyr er en dyr affære, for noget der i realiteten burde være gratis og tilgængeligt for alle...\n#48 Christian Nobel 17. maj 2015 - 12:48\nDu skulle ikke tilfældigvis være i familie med en vis "teleanalytiker", for retorikken er fuldstændig den samme - ISP'erne har det hele, men kunderne efterspørger det sjovt nok ikke, da produktet er sværere at finde end lokalplanen Athur prøver at finde ned i kælderen, i det aflåsede skab, hvor lyset ikke virker, og der står "pas på leoparden" udenpå.\nRen JS retorik.\nOg i øvrigt, når nu de danske ISP'er har været "forudseende" og har hamstret en stor pulje IPV4 adresser, hvad så i fremtiden, når resten af verden er oppe tæt på 100% IPV6 og Danmark har sneget sig op på 3% - så kan Danmark hygge sig som en isoleret ø.\n#49 Baldur Norddahl 17. maj 2015 - 13:11\nMed NAT på en "hjemmerouter", så skulle de bare lave portforward, så kørte det. Med IPv6 skal de lave regler der sikrer at kun de rette får adgang, det er de færreste ikke IT kyndige der kan klare det...\nRouteren laver connection tracking og tillader kun udgående trafik at etablere nye forbindelser, medmindre brugeren har været inde og sætte kryds i at indgående trafik skal tillades. Forskellen er blot at man ikke behøver tænke på porte, da det idag er sikkert at tillade alle porte ind til en PC. Det er reelt kun Smart-TV, printere og andet skrammel der er sårbart.\nDer er også protokollen UPnP der tillader programmer automatisk at åbne porte. Indrømmet samme protokol virker også godt på NAT til at lave automatisk port forwarding. Men hvad så hvis du vil have to servere med ssh adgang til dem begge eller to webservere etc?\nVærdien af en dørvogter løsning er også overvurderet. Du bliver bare hacket indefra så snart nogen i husstanden har downloadet det mindste stykke malware, eller at i får en gæst der får lov til at logge på med et kompromitteret device.\nHvis der bruges privacy extensions, så er chancen for at gætte en IP-adresse iøvrigt nul. Man kan ikke skanne et /64 IPv6 prefix. Der er simpelthen for mange adresser. Så hvis dit Smart-TV ikke starter med at forbinde til hackeren, så har han ingen mulighed for at finde adressen på TV'et. Da privacy extension også går ud på at TV'et skifter adresse jævnligt, så kan han hellere ikke bruge gamle oplysninger.\nJeg var måske ikke klar nok: En IPv4 adresse koster under $10 som engangsbeløb at købe. Hvis du ikke er het klar på dollarkursen, så er det altså cirka 50 kroner en gang for at købe en IP-adresse.\nJeg ser ikke hvilken relevans RIPE har. Som ISP har du altid skulle være medlem af RIPE.\n#50 Michael Hansen 17. maj 2015 - 21:52\nHar lige lagt mærke til at web interfacet på min fiberboks/router fra waoo nu er begyndt at nævne IPv6 forskellige steder:\nWan: IPv6 type none\nLan: IPv6 type 6rd IPv6 Address not obtained\nIkke at de tilbyder IPv6, men det ser da trods alt ud til der sker lidt på den kant, man kan da håbe.\nAnyway det er endelig lykkes at køre med en tunnel fra Hurricane Electric (tunnelbroker.net) via waoo efter en nyere opdatering af deres IGW3000 router, der ser ud til at supportere IP protocol 41 (ikke at forveksle med et port nummer).\n#51 Svend Skipper Andersen 18. maj 2015 - 08:51\nEr det ikke det, som altid har stået der? Routeren understøtter ipv6, men backbone gør ikke.\n#52 Michael Hansen 18. maj 2015 - 09:03\nNej det er først kommet i en af de sidste par updates (hos mig ihvertfald (kører med deres alt i en skod fiberboks/router), før det var IPv6 slet ikke nævnt nogen steder.\nOg som jeg skrev, er det også først for nyligt blevet muligt at køre med en ordentlig standard IPv6 tunnel provider (altså plain IPv6 Encapsulation/IP Protocol 41), det var tidligere totalt spæret, så man kun kunne bruge services som f.eks sixxs der kræver ekstra software installeret istedet for det er native i OS'et).\n#53 Jesper Nielsen 18. maj 2015 - 11:36\nIkke desto mindre sker der noget på IPv6-fronten hos Fullrate.\nJeg kommenterede på, at der tidligere blev skrevet, at Fullrate har ligget stille siden 2013. Det er ikke korrekt.\n#54 Baldur Norddahl 18. maj 2015 - 11:57\nJeg synes det er positivt. Selv hvis det kun er en begrænset test, så viser det at de arbejder med det.\n#55 Jan Ferré 18. maj 2015 - 13:40\nMan kan trække hesten til truget....\nJeg er fuldstændig enig med de, der mener, at vi som privat-ADSL tilkoblede helt naturligt skal have IPv6-adresser uden at spørge om det. Og med den kontrol ISP'erne har over vores routere, skal IPv6 naturligvis også deles ud på LAN. Helt uden at blande mig som privatkunde ind i det.\nNoget andet er så..... På Forskningsnettet, hvor jeg lægger det meste af min arbejdsindsats, har de fleste institutioner helt naturligt fået et IPv6-net. Ligesom nye kollegietilslutninger laves med en /29 IPv4 og en /48 IPv6. Det routes internationalt, der er IPv6-enablet DNS - faktisk er det lige til at gå til. Men vi er også nede på en forsvindende del IPv6-trafik. Muligvis fordi mange bruger 'almindeligt' internet - som f.eks. at tilgå Version2, der åbenbart ikke synes, deres IPv6-kunder skal have lov at se deres indhold.\nGoogle.com og Microsoft.com kan åbenbart finde ud af det - Version2 og BT kan ikke! Lego.com og Maersk.com glimrer tilsvarende med ikke at give adgang for IPv6. Måske drejer det sig om, at danske informationsudbydere bare er for dovne til at aktivere webserverens IPv6-mulighed? Og så er der jo ingen grund til, at ISP'erne ikke kan vride mere fortjeneste ud af de gamle hjemme-routere.