Franks farmors aner - www.123hjemmeside.dk/FrankPetersen\nSandrine Helene Lund\nSandrine blev født i Olsker sogn i 1882 som den næstyngste af 9 søskende.\nHun blev gift med Ludvig Petersen, og de boede forskellige steder i Rønne, indtil de i 1917 købte ejendommen Borgergade 28, hvor de boede resten af livet. De fik 4 børn.\nSandrines forældre var baptister, og hendes farfar og farmor var blandt de 5, der som de første på Bornholm blev døbt som baptister den 12. maj 1848 på stranden ved Sose.\nHun blev døbt i Bornholms Baptistmenighed i 1917, og hun var et trofast medlem af menigheden resten af livet. Hun bryggede gennem årene et utal kander kaffe i Baptistkirken på Lille Torv i Rønne.\nAnetavle for Sandrine Helene Lund\n1. Sandrine Helene Lund, født 21. juli 1882 i Olsker sogn, Bornholm, død 22. marts 1972 i Borgergade 28, Rønne, Bornholm, begravet 27. marts 1972 på Rønne kirkegård, Bornholm.\nHun blev gift med Ludvig Petersen, 14. november 1908 på Rønne Rådhus, Bornholm, født 6. november 1884 i Skolestræde, Rønne, Bornholm, død 13. oktober 1964 i De Gamles Hjem, Rønne, Bornholm, begravet 17. oktober 1964 på Rønne kirkegård, Bornholm.\n2. Hans Peter Lund Hansen, født 6. oktober 1839 i Nylarsker sogn, Bornholm, død 7. januar 1913 i Allinge sygehus, Bornholm, begravet 14. januar 1913 på Rønne kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med Jensine Margrethe Rønne, 20. december 1865 på Rønne Rådhus, Bornholm.\ni Frederikke Hansine Lund født 14. november 1866, død 14. oktober 1955.\nii Hans Christian Lund født 7. marts 1869, død 2. januar 1904.\niii Andreas Vilhelm Lund født 3. april 1871, død 15. marts 1956.\niv Julius Peter Lund født 9. juli 1873, død 15. juni 1939.\nv Janus Martin Lund født 13. november 1875, død 10. juli 1963.\nvi Signius Valdemar Lund født 1. april 1878, død 19. september 1958.\nvii Karoline Margrete Lund født 25. marts 1880, død 19. august 1960.\n1. viii Sandrine Helene Lund født 21. juli 1882, død 22. marts 1972.\nix Julie Anine Lund født 24. december 1884, død 13. februar 1974.\n3. Jensine Margrethe Rønne, født 1. maj 1842 i Klemensker sogn, Bornholm, død 19. juli 1919 i Almegade 40, Rønne, Bornholm, begravet 24. juli 1919 på Rønne kirkegård, Bornholm.\n4. Hans Hansen Høj, født 1. februar 1808 i Vestermarie, Bornholm, død 31. januar 1887 i Olsker sogn, Bornholm, begravet 5. februar 1887 på Olsker kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med Ellen Margrethe Lund, 22. august 1835 i Nylars kirke, Bornholm.\ni Hansandrine Hansen født 23. december 1835, død 7. januar 1886.\nii Thorline Kirstine Hansdatter født 19. marts 1837, død 8. november 1876.\n2. iii Hans Peter Lund Hansen født 6. oktober 1839, død 7. januar 1913.\niv Mads Jensen Lund Hansen født 23. januar 1842, død 29. januar 1842.\nv Ellen Kristine Hansdatter født 27. september 1844, død 11. april 1847.\nvi <udøbt> Hansen født 6. august 1849, død 12. august 1849.\n5. Ellen Margrethe Lund, født 1810 i Rønne, Bornholm, død 21. oktober 1892 i Olsker sogn, Bornholm, begravet 28. oktober 1892 på Olsker kirkegård, Bornholm.\n6. Jens Hansen Rønne, født 1. oktober 1810 på Christiansø, Bornholm, død 24. september 1894 i Åkirkeby, Bornholm, begravet 1. oktober 1894 på Åkirkeby kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med (1) Margaretha Lassesdatter, 20. juli 1833 i Neksø kirke, Bornholm, født 1806 i Neksø, Bornholm, død 15. december 1835 i Boderne, Åker sogn, Bornholm, begravet 21. december 1835 på Åkirkeby kirkegård, Bornholm.\nPartner med Cecilie Margrethe Pedersdatter, født 25. januar 1814 i Rø, Bornholm, død 2. september 1884 i Olsker sogn, Bornholm, begravet 9. september 1884 på Olsker kirkegård, Bornholm.\nPartner med Stine Larsdatter.\nHan blev gift med (4) Kirstine Ane Cathrine Mogensdatter, 24. juli 1846 i Aa Kirke, Åkirkeby, Bornholm, født 25. februar 1822 i Pedersker sogn, Bornholm, død 17. maj 1902 i Åkirkeby, Bornholm, begravet 22. maj 1902 på Åkirkeby kirkegård, Bornholm.\ni Jens Peter Rønne født 24. januar 1834, død 14. marts 1866.\nii Karen Kirstine Rønne født 1. oktober 1835.\n3. iii Jensine Margrethe Rønne født 1. maj 1842, død 19. juli 1919.\niv Johannes Julius Hansen født 27. december 1846, død 27. april 1917.\nv Jørgen Koefoed Rønne født 31. juli 1847, død 6. februar 1915.\nvi Hans Koefoed Rønne født 31. december 1849.\nvii Ane Margrethe Rønne født 23. september 1851.\nviii Mathias August Rønne født 17. august 1854, død 6. juli 1857.\nix Mathea Augusta Rønne født 11. november 1857, død 18. marts 1936.\nx Cathrine Vilhelmine Rønne født 24. november 1862, død 27. juli 1934.\n7. Cecilie Margrethe Pedersdatter, født 25. januar 1814 i Rø, Bornholm, død 2. september 1884 i Olsker sogn, Bornholm, begravet 9. september 1884 på Olsker kirkegård, Bornholm.\nPartner med Jens Hansen Rønne, født 1. oktober 1810 på Christiansø, Bornholm, død 24. september 1894 i Åkirkeby, Bornholm, begravet 1. oktober 1894 på Åkirkeby kirkegård, Bornholm. Partner med Jens Morten Hansen, født 1814 i Klemensker sogn, Bornholm.\nHun blev gift med (3) Jens Nielsen Marcker, 21. maj 1843 i Klemensker kirke, Bornholm, født 1805 i Vestermarie sogn, Bornholm, død 13. oktober 1871 i Rønne, Bornholm, begravet 19. oktober 1871 på Rønne kirkegård, Bornholm.\n3. i Jensine Margrethe Rønne født 1. maj 1842, død 19. juli 1919.\nii Kirstine Cecilie Mortensen født 24. juli 1843, død 27. februar 1891.\niii Margrethe Kirstine Marcker født 27. juli 1846, død 9. oktober 1917.\niv Else Kristine Marker født 1. januar 1849, død 30. juni 1881.\nv Karoline Wilhelmine Marker født 28. februar 1853, død 9. oktober 1926.\n8. Hans Pedersen, født 1775 i Vestermarie sogn, Bornholm, død 26. december 1863 i Vestermarie sogn, Bornholm, begravet 1. januar 1864 på Vestermarie kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med Karen Kirstine Nielsdatter, 26. december 1800 i Vestermarie kirke, Bornholm.\ni Karen Hansdatter født 1802, død 29. april 1883.\nii Niels Valdemar Hansen født 1804, død 24. juli 1859.\niii Ellen Hansdatter født 1805.\niv Hans Pedersen født 1806.\n4. v Hans Hansen Høj født 1. februar 1808, død 31. januar 1887.\nvi Lisbeth Hansdatter født 1810.\n9. Karen Kirstine Nielsdatter, født 1771 i Vestermarie sogn, Bornholm, død 20. januar 1847 i Vestermarie sogn, Bornholm, begravet 27. januar 1847 på Vestermarie kirkegård, Bornholm.\n10. Mads Jensen Lund, født 1782 i Åker sogn, Bornholm, død 19. maj 1857 i Vestermarie sogn, Bornholm, begravet 24. maj 1857 på Vestermarie kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med (1) Kirstine Andersdatter, 3. april 1803 i Vestermarie kirke, Bornholm, født omkring 1776, død 18. august 1819 i Åker sogn, Bornholm, begravet 22. august 1819 på Åkirkeby kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med (2) Karen Kirstine Larsdatter, 11. december 1819 i Nylars kirke, Bornholm, født 1787 i Østerlarsker sogn, Bornholm, død 25. november 1862 i Vestermarie sogn, Bornholm, begravet 30. november 1862 på Vestermarie kirkegård, Bornholm.\n5. i Ellen Margrethe Lund født 1810, død 21. oktober 1892.\nii Kirstine Marie Lund født 1810, død . september 1810.\n11. Kirstine Andersdatter, født omkring 1776, død 18. august 1819 i Åker sogn, Bornholm, begravet 22. august 1819 på Åkirkeby kirkegård, Bornholm.\n12. Jens Hansen Rønne, født 1779 i Rønne, Bornholm, død 28. februar 1818 i Rønne, Bornholm, begravet 4. marts 1818 på Rønne kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med Margrethe Kirstine Madsdatter Kofoed, 26. september 1801 i Pedersker kirke, Bornholm.\ni Mads Kofoed født 1802.\nii Hans Peter Kofoed født 1804.\niii Jørgen Kofoed født 10. august 1806.\n6. iv Jens Hansen Rønne født 1. oktober 1810, død 24. september 1894.\nv Anne Margrethe Rønne født 19. juli 1813.\nvi Kirstine Rønne født 10. september 1816.\n13. Margrethe Kirstine Madsdatter Kofoed, født 1779 på Pg. Eskesgård, Pedersker, Bornholm, død 21. december 1856 i Klemensker sogn, Bornholm, begravet 27. december 1856 på Klemensker kirkegård, Bornholm.\nHun blev gift med (1) Jens Hansen Rønne, 26. september 1801 i Pedersker kirke, Bornholm, født 1779 i Rønne, Bornholm, død 28. februar 1818 i Rønne, Bornholm, begravet 4. marts 1818 på Rønne kirkegård, Bornholm.\nHun blev gift med (2) Hans Andersen Marcher, 9. marts 1822 i Rønne kirke, Bornholm, født omkring 1766.\nvii Margrethe Kirstine Marcher født 27. marts 1822, død 20. december 1881.\n14. Peder Jensen. Partner med Margrethe Hansdatter.\n7. i Cecilie Margrethe Pedersdatter født 25. januar 1814, død 2. september 1884.\n15. Margrethe Hansdatter, født omkring 1792.\n20. Jens Madsen, død efter 1819.\n10. i Mads Jensen Lund født 1782, død 19. maj 1857.\n24. Hans Pedersen, født omkring 1747, død 20. januar 1805 i Rønne, Bornholm, begravet 26. januar 1805 på Rønne kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med (1) Kirstine Hansdatter, født omkring 1738, død . november 1799 i Rønne, Bornholm, begravet 27. november 1799 på Rønne kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med (2) Gunild Cathrine Holgersdatter, 8. februar 1800 i Rønne kirke, Bornholm, født omkring 1781.\ni Peder Hansen født 1770, død . november 1788.\n12. ii Jens Hansen Rønne født 1779, død 28. februar 1818.\niii Kirstine Hansdatter født 1800.\n25. Kirstine Hansdatter, født omkring 1738, død . november 1799 i Rønne, Bornholm, begravet 27. november 1799 på Rønne kirkegård, Bornholm.\n26. Mads Hansen Kofoed, født 1753 på Pg. Eskesgård, Pedersker, Bornholm, død 16. juni 1832 på Pg. Eskesgård, Pedersker, Bornholm, begravet 22. juni 1832 på Pedersker kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med Anne Margrethe Jørgensdatter Kofoed, 31. januar 1777 i Østermarie kirke, Bornholm.\n13. i Margrethe Kirstine Madsdatter Kofoed født 1779, død 21. december 1856.\n27. Anne Margrethe Jørgensdatter Kofoed, født 1761 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, død . maj 1789 på Pg. Eskesgård, Pedersker, Bornholm, begravet 14. maj 1789 på Pedersker kirkegård, Bornholm.\n52. Hans Hansen Kofoed, født 1694 på 23. sg. St. Gadegård, Pedersker, Bornholm, død . december 1755 på Pg. Eskesgård, Pedersker, Bornholm, begravet 19. december 1755 i Pedersker kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med Dorthe Claudia Flyng, 8. december 1730.\n26. i Mads Hansen Kofoed født 1753, død 16. juni 1832.\n53. Dorthe Claudia Flyng, født 1. januar 1712 i Åkirkeby, Bornholm, død marts 1779 på Pg. Eskesgård, Pedersker, Bornholm, begravet 31. marts 1779 på Pedersker kirkegård, Bornholm.\n54. Jørgen Jørgensen Kofoed, født 1726 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, død november 1778 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 10. november 1778 på Østermarie kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med Margrethe Pedersdatter Ipsen, 23. september 1750 i Ibsker kirke, Bornholm.\ni Jep Jørgen Jørgensen Kofoed født 1751, død 11. marts 1836.\nii Peder Jørgensen Kofoed født 1753, død 1786.\niii Kirstine Jørgensdatter Kofoed født 1755, død 1770.\niv Hans Jørgensen Kofoed født 1757, død 1759.\nv Annne Margrethe Jørgensdatter Kofoed født 1759, død 1760.\n27. vi Anne Margrethe Jørgensdatter Kofoed født 1761, død . maj 1789.\nvii Karen Kirstine Jørgensdatter Kofoed født 1761, død maj 1761.\nviii Karen Kirstine Jørgensdatter Kofoed født 1764, død 1765.\nix Else Cathrine Jørgensdatter Kofoed født 1765, død 1765.\n55. Margrethe Pedersdatter Ipsen, født 1724 på 23. sg. Knarregård, Ibsker, Bornholm, død 1800 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 6. marts 1800 på Østermarie kirkegård, Bornholm.\nHun blev gift med (1) Jep Nielsen, før 1750, født 1668 på 1. sg. Skovgård, Bodilsker, Bornholm, død 1750 på 22. sg. Rågeskovsgård, Ibsker, Bornholm.\nHun blev gift med (2) Jørgen Jørgensen Kofoed, 23. september 1750 i Ibsker kirke, Bornholm, født 1726 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, død november 1778 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 10. november 1778 på Østermarie kirkegård, Bornholm.\n104. Hans Madsen Kofoed, født 1640 på 23. sg. St. Gadegård, Pedersker, Bornholm, død 1. november 1722 på Pg. Eskesgård, Pedersker, Bornholm, begravet 11. november 1722 på Pedersker kirke, Bornholm. Han blev gift med Johanne Hansdatter Kofoed.\n52. i Hans Hansen Kofoed født 1694, død . december 1755.\n105. Johanne Hansdatter Kofoed, født 11. juli 1659 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, død . august 1738 på Pg. Eskesgård, Pedersker, Bornholm, begravet 23. august 1738 på Pedersker kirke, Bornholm.\n106. Claus Clausen Flyng, født juni 1674, død 21. november 1719 i Åkirkeby, Bornholm, begravet 27. november 1719 på Åkirkeby kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med Dorothea von Alpen, 15. juni 1706 i Gentofte kirke.\ni Frederik Plum Clausen Flyng født 29. september 1707, død 1743.\n53. ii Dorthe Claudia Flyng født 1. januar 1712, død marts 1779.\n107. Dorothea von Alpen, født 1665 i København, død 4. december 1747 i Rønne, Bornholm, begravet 2. januar 1748 i Rønne kirkegård, Bornholm.\n108. Jørgen Hansen Kofoed, født omkring 1677 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, død juni 1737 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 1. juli 1737 på Østermarie kirkegård, Bornholm. Han blev gift med Kirstine Christophersdatter, før 1703.\ni Christoffer Jørgensen Kofoed født 20. januar 1703.\nii Hans Jørgensen Kofoed født 24. august 1704, død 1785.\niii NN Jørgensdatter Kofoed født 22. juli 1705, død 22. juli 1705.\niv Peder Jørgensen Kofoed født 1707, død 1778.\nv Karen Jørgensdatter Kofoed født 1708, død 1737.\nvi Mads Jørgensen Kofoed født 1711, død 1711.\nvii Poul Jørgensen Kofoed født efter 1712, død 1760.\nviii Mads Jørgensen Kofoed født efter 1716, død 1786.\nix Kirstine Jørgensdatter Kofoed født efter 1721.\n54. x Jørgen Jørgensen Kofoed født 1726, død november 1778.\nxi Jacob Jørgensen Kofoed født oktober 1728, død 11. november 1728.\n109. Kirstine Christophersdatter, født august 1684 i Rønne, Bornholm, død 14. oktober 1728 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 22. oktober 1728 på Østermarie kirkegård, Bornholm.\n110. Peder Ipsen, født 1688 på 23. sg. Knarregård, Ibsker, Bornholm, død . november 1754 på 23. sg. Knarregård, Ibsker, Bornholm, begravet 8. november 1754 på Ibsker kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med Anne Bærildsdatter, 3. januar 1717.\n55. i Margrethe Pedersdatter Ipsen født 1724, død 1800.\n111. Anne Bærildsdatter, født 28. marts 1694 på 79. sg. Skrullegård, Østermarie, Bornholm, død 14. oktober 1765 på 29. sg. Sigård, Østermarie, Bornholm.\n208. Mads Madsen Kofoed, født omkring 1615 på Pg. Vellensgård, Nyker, Bornholm, død før 1665 på 23. sg. St. Gadegård, Pedersker, Bornholm.\nHan blev gift med Anne Jensdatter, omkring 1637.\n104. i Hans Madsen Kofoed født 1640, død 1. november 1722.\n209. Anne Jensdatter, født omkring 1615 på Bornholm, død 14. oktober 1695 på 23. sg. St. Gadegård, Pedersker, Bornholm.\n210. Hans Madsen Kofoed, født 24. december 1634 i Svaneke, Bornholm, død januar 1704 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 21. januar 1704 på Østermarie kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med (1) Karen Clausdatter Kjøller, omkring 1655, født omkring 1636 på 13. sg. Kølleregård, Ibsker, Bornholm, død 10. maj 1693 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 19. maj 1693 i Østermarie kirkegård, Bornholm.\nHan blev gift med (2) Karen Hermansdatter Bohn, 31. januar 1694, født 1644 i Rønne, Bornholm, død 1702 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 17. februar 1702 på Østermarie kirkegård, Bornholm.\ni Mads Hansen Kofoed født 13. februar 1657, død 21. september 1735.\n105. ii Johanne Hansdatter Kofoed født 11. juli 1659, død . august 1738.\niii Karen Hansdatter Kofoed født 1. juli 1659, død 1695.\niv Claus Hansen Kofoed født 7. juli 1663, død 11. februar 1743.\nv Kirstine Hansdatter Kofoed født 1665, død november 1703.\nvi Poul Hansen Kofoed født 12. september 1674, død 28. oktober 1734.\n108. vii Jørgen Hansen Kofoed født omkring 1677, død juni 1737.\n211. Karen Clausdatter Kjøller, født omkring 1636 på 13. sg. Kølleregård, Ibsker, Bornholm, død 10. maj 1693 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 19. maj 1693 i Østermarie kirkegård, Bornholm.\n212. Claus Flyng, født før 1654.\nHan blev gift med Dorethe, før 1674.\n106. i Claus Clausen Flyng født juni 1674, død 21. november 1719.\n213. Dorethe, født omkring 1645, død 1725 i København.\n214. Johan von Alpen, født før 1645, død i København.\nHan blev gift med Maren ClausDatter Plum, 5. april 1666.\n107. i Dorothea von Alpen født 1665, død 4. december 1747.\n215. Maren ClausDatter Plum, født 1640 i København, død 9. oktober 1713 i Gentofte, Københavns amt.\n216. Hans Madsen Kofoed, (se samme person overfor # 210) født 24. december 1634 i Svaneke, Bornholm, død januar 1704 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 21. januar 1704 på Østermarie kirkegård, Bornholm.\n217. Karen Clausdatter Kjøller, (se samme person overfor # 211) født omkring 1636 på 13. sg. Kølleregård, Ibsker, Bornholm, død 10. maj 1693 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 19. maj 1693 i Østermarie kirkegård, Bornholm.\n218. Christopher Hansen, født før 1664, død 1696 i Rønne, Bornholm.\nHan blev gift med Barbara Andreasdatter Rosman.\n109. i Kirstine Christophersdatter født august 1684, død 14. oktober 1728.\n219. Barbara Andreasdatter Rosman, født før 1658 i 27. sg. Rosmandegård, Knudsker, Bornholm, død 1721 i Rønne, Bornholm.\n220. Jep Pedersen, født før 1668, død 1705 på 23. sg. Knarregård, Ibsker, Bornholm.\nHan blev gift med Karen Espersdatter, før 1688.\n110. i Peder Ipsen født 1688, død . november 1754.\nii Kirstine Ibsdatter født 1690.\niii Hans Ibsen født 1692.\niv Jens Ibsen født 1694.\nv Anders Ibsen født 1697.\nvi Mogens Ibsen født 1700.\nvii Esper Ibsen født 1703.\n221. Karen Espersdatter, født før 1665 på 8. vg. Frydenlund, Østermarie, Bornholm, død 1705 på 23. sg. Knarregård, Ibsker, Bornholm.\n222. Bærild Jensen, født 1664 på 79. sg. Skrullegård, Østermarie, Bornholm, død 1727 på 79. sg. Skrullegård, Østermarie, Bornholm.\nHan blev gift med Signe Andersdatter, før 1689.\ni Kirstine Bærildsdatter født 1689, død 1731.\n111. ii Anne Bærildsdatter født 28. marts 1694, død 14. oktober 1765.\niii Jens Bærildsen født 1703, død 1777.\n223. Signe Andersdatter, født omkring 1666 på 58. sg. St. Ølegård, Østermarie, Bornholm, død 1738 på 79. sg. Skrullegård, Østermarie, Bornholm.\n416. Mads Hansen Kofoed, født omkring 1588 på Pg. Blykobbegård, Nyker, Bornholm, død 1646 på Pg. Vellensgård, Nyker, Bornholm.\nHan blev gift med Karen Jørgensdatter, før 1605.\n208. i Mads Madsen Kofoed født omkring 1615, død før 1665.\n417. Karen Jørgensdatter, født omkring 1585 på Pg. Vellensgård, Nyker, Bornholm, død 20. september 1650 på Pg. Vellensgård, Nyker, Bornholm.\n418. Jens Bendtsen, født før 1595 på Bornholm, død efter 1615 på Bornholm.\nHan blev gift med Karen Bærildsdatter, før 1615.\n209. i Anne Jensdatter født omkring 1615, død 14. oktober 1695.\n419. Karen Bærildsdatter, født før 1595 på Bornholm, død efter 1615 på Bornholm.\n420. Mads Pedersen Kofoed, født omkring 1600 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, død omkring 1646 i Svaneke, Bornholm.\nHan blev gift med Karen Hansdatter Kofoed, omkring 1621.\n216. i Hans Madsen Kofoed født 24. december 1634, død januar 1704.\n421. Karen Hansdatter Kofoed, født omkring 1602 på Pg. Blykobbegård, Nyker, Bornholm, død omkring 1640 i Svaneke, Bornholm.\n422. Claus Christensen Kjøller, født omkring 1595 i Ibsker sogn, Bornholm, død 1666 på 13. sg. Kølleregård, Ibsker, Bornholm.\nHan blev gift med Boel Svendsdatter, 1635 på Bornholm.\n217. i Karen Clausdatter Kjøller født omkring 1636, død 10. maj 1693.\n423. Boel Svendsdatter, født omkring 1615 i Bodilsker, Bornholm, død december 1693 på 22. sg. Sjælegård, Østermarie, Bornholm, begravet 15. december 1693 på Østermarie kirkegård, Bornholm.\n430. Claus Pedersen Plum, født juli 1585 i København, død 16. marts 1649 i København, begravet 1649 på Vor Frue kirkegård, København.\nHan blev gift med (1) Maren Vinstrup, 1618, født omkring 1600, død 1636.\nHan blev gift med (2) Kirstine CordsDatter Aslaksen, 1638, født 1608 i København, død 11. maj 1654.\ni Cort Plum født 1639, død 14. august 1688.\n215. ii Maren ClausDatter Plum født 1640, død 9. oktober 1713.\niii Henrik Plum født 1641.\niv Frederik Plum født 12. august 1643, død 23. maj 1728.\n431. Kirstine CordsDatter Aslaksen, født 1608 i København, død 11. maj 1654.\n438. Andreas Jørgensen Rosman, født før 1635 i Rønne, Bornholm, død 1678 på 27. sg. Rosmandegård, Knudsker, Bornholm.\nHan blev gift med Kirstine Pedersdatter Kofoed, før 1658.\n219. i Barbara Andreasdatter Rosman født før 1658, død 1721.\nii Elsebeth Andreasdatter Rosman født omkring 1658, død 1. august 1690.\niii Peder Andreasen Rosman født efter 1658, død 1711.\niv Jørgen Andreasen Rosman født før 1665, død 1723.\nv Lisbeth Andreasdatter Rosman født 1672, død . januar 1690.\n439. Kirstine Pedersdatter Kofoed, født før 1640 i Rønne, Bornholm, død 1704 på 27. sg. Rosmandegård, Knudsker, Bornholm.\n442. Esper Pedersen, født før 1640, død 1700 på 8. vg. Frydenlund, Østermarie, Bornholm.\nHan blev gift med Ellen Hansdatter, før 1664.\n221. i Karen Espersdatter født før 1665, død 1705.\n443. Ellen Hansdatter, født før 1650, død efter 1700 på 8. vg. Frydenlund, Østermarie, Bornholm.\n444. Jens Ipsen, født før 1630 på 79. sg. Skrullegård, Østermarie, Bornholm, død 1686 på 79. sg. Skrullegård, Østermarie, Bornholm.\nHan blev gift med Karen Bærildsdatter, før 1656.\ni Jep Jensen født omkring 1656, død 1705.\nii Sidsel Jensdatter født 1661, død 1734.\n222. iii Bærild Jensen født 1664, død 1727.\n445. Karen Bærildsdatter, født omkring 1621, død 1694 på 79. sg. Skrullegård, Østermarie, Bornholm.\n446. Anders Larsen, født før 1643, død 1682 på 58. sg. St. Ølegård, Østermarie, Bornholm.\nHan blev gift med Kirstine Jørgensdatter, omkring 1659.\ni Lars Andersen født 1660, død 1732.\nii Margrethe Andersdatter født omkring 1663, død 1725.\n223. iii Signe Andersdatter født omkring 1666, død 1738.\n447. Kirstine Jørgensdatter, født før 1635, død omkring 1685 på 58. sg. St. Ølegård, Østermarie, Bornholm. Hun blev gift med (1) Hans Holst, før 1653, født før 1635, død omkring 1658.\nHun blev gift med (2) Anders Larsen, omkring 1659, født før 1643, død 1682 på 58. sg. St. Ølegård, Østermarie, Bornholm.\ni Hans Hansen Holst født omkring 1654, død 1696.\nii Lars Andersen født 1660, død 1732.\niii Margrethe Andersdatter født omkring 1663, død 1725.\n223. iv Signe Andersdatter født omkring 1666, død 1738.\n832. Hans Madsen Kofoed, født omkring 1550 i Rønne, Bornholm, død 1623 på Pg. Blykobbegård, Nyker, Bornholm.\nHan blev gift med NN ClausDatter Kjøller, før 1585.\n416. i Mads Hansen Kofoed født omkring 1588, død 1646.\nii Peder Hansen Kofoed født 15. juni 1598, død 24. december 1648.\n421. iii Karen Hansdatter Kofoed født omkring 1602, død omkring 1640.\n833. NN ClausDatter Kjøller, født omkring 1548 på Pg. Skovsholm, Ibsker, Bornholm.\n834. Jørgen Pedersen, født 1528 på Pg. Vellensgård, Nyker, Bornholm, død 1588 på Pg. Vellensgård, Nyker, Bornholm.\n417. i Karen Jørgensdatter født omkring 1585, død 20. september 1650.\n840. Peder Poulsen Kofoed, født 1548 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, død oktober 1619 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm, begravet 19. oktober 1619 på Østermarie kirkegård, Bornholm. Han blev gift med Inger Pedersdatter, omkring 1585 i Bornholm.\n420. i Mads Pedersen Kofoed født omkring 1600, død omkring 1646.\n841. Inger Pedersdatter, født omkring 1560 på Pg. Simblegård, Klemensker, Bornholm, død efter 1600 på 23. sg. Kofodgård, Østermarie, Bornholm.\n842. Hans Madsen Kofoed, (se samme person overfor # 832) født omkring 1550 i Rønne, Bornholm, død 1623 på Pg. Blykobbegård, Nyker, Bornholm.\n843. NN ClausDatter Kjøller, (se samme person overfor # 833) født omkring 1548 på Pg. Skovsholm, Ibsker, Bornholm.\n844. Christen Clausen Kjøller, født omkring 1555 i Bornholm, død omkring 1628 på Pg. Skovsholm, Ibsker, Bornholm.\nHan blev gift med Margrethe Mogensdatter Uf, omkring 1590 i Bornholm.\n422. i Claus Christensen Kjøller født omkring 1595, død 1666.\n845. Margrethe Mogensdatter Uf, født omkring 1550 på 22. sg. Rågeskovsgård, Ibsker, Bornholm, død omkring 1598 på Pg. Skovsholm, Ibsker, Bornholm.\n860. Peder Frandsen, født omkring 1545 i Ribe, død 27. juli 1608 i København, begravet 1608 i Helligånd kirke, København.\nHan blev gift med Cathrine JohansDatter Syben, 1583.\n430. i Claus Pedersen Plum født juli 1585, død 16. marts 1649.\nii Marine Pedersdatter.\n861. Cathrine JohansDatter Syben, født omkring 1545, død 26. december 1613 i København, begravet . december 1613 i Helligånd kirke, København.\nHun blev gift med (1) Claus Plum, død før 1583.\nHun blev gift med (2) Peder Frandsen, 1583, født omkring 1545 i Ribe, død 27. juli 1608 i København, begravet 1608 i Helligånd kirke, København.\n862. Cort Aslaksen, født 28. juni 1564 i Bergen, Hordaland, Norge, død 7. februar 1624 i København.\nHan blev gift med Barbara Olufsdatter, 1603.\n431. i Kirstine CordsDatter Aslaksen født 1608, død 11. maj 1654.\n863. Barbara Olufsdatter, født 1586 i København, død 12. november 1628.\n876. Jørgen Rosman, født før 1613, død på 27. sg. Rosmandegård, Knudsker, Bornholm.\ni Claus Jørgensen Rosman født efter 1633.\n438. ii Andreas Jørgensen Rosman født før 1635, død 1678.\niii Lars Jørgensen Rosman født før 1635, død efter 1661.\n878. Peder Hansen Kofoed, født 15. juni 1598 på Pg. Blykobbegård, Nyker, Bornholm, død 24. december 1648 i Lübeck, Tyskland.\nHan blev gift med Elisabeth Madsdatter Ravn, 17. januar 1619.\ni Oluf Pedersen Kofoed født omkring 1624.\nii Mads Pedersen Kofoed født 1626, død 11. oktober 1677.\niii Hans Pedersen Kofoed født omkring 1627, død før 1681.\niv Jens Pedersen Kofoed født 3. november 1628, død 23. maj 1691.\nv Claus Pedersen Kofoed født 1630, død efter 1650.\nvi Jørgen Pedersen Kofoed født 1632.\nvii Maren Karine Pedersdatter Kofoed født omkring 1634, død efter 1677.\nviii Bodil Pedersdatter Kofoed født omkring 1635.\n439. ix Kirstine Pedersdatter Kofoed født før 1640, død 1704.\nx Lisbeth Pedersdatter Kofoed født før 1645, død 1678.\n879. Elisabeth Madsdatter Ravn, født omkring 1605 i Rønne, Bornholm, død september 1685 i Bornholm, begravet 21. september 1685 i Rønne kirke, Bornholm.


Posted on 19.10.2019 by Sazilkree\namin.rokeabsort.se › News › Brystkræft hos mænd\nBrystkræft hos mænd – Kræftens Bekæmpelse Kræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om mænd behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon og redskaber til rehabilitering. Hos palliative indsats på kræftområdet, anbefalinger brystkræft redskaber til palliation, faglige palliative netværk. Barometerundersøgelser, PRO-værktøjer, organisatorisk brugerinvolvering, fælles beslutningstagning. wok med grøntsager Her kan du læse alt om brystkræft hos mænd. Få den nyeste viden om symptomer, årsager, diagnose, behandling og meget mere. Brystkræft hos mænd kan opstå i mælkegangene og kun sjældent i de små. Statistik om brystkræft hos mænd. Her kan du se statistik for. En knude i brystet er tit det eneste symptom på brystkræft hos mænd.\nBrystkræft hos mænd Symptomer på brystkræft hos mænd\nParc reglable hauteur - brystkræft hos mænd. Brystkræft er sjældent hos mænd\nOperationen varer ca. Smerteoplevelsen er meget mænd, og det er vigtigt, at du hos med sygeplejersken, hvis du har brug for yderligere medicin. Det kan gavne at tale med andre brystopererede, der selv har oplevet utrygheden og angsten. Udskrivelse Du kan forvente at blive udskrevet dagen brystkræft operationen. Derfor brystkræft vi ugers rekreation efter udskrivelsen. Hvis der ikke mænd gives efterbehandling, vil du fremover blive kontrolleret i Kirurgisk Ambulatorium i Hos. Komplikationer Ved enhver operation er der risiko for komplikationer. Læs her om brystets anatomi. Om brystet hos mænd. Brystet hos mænd set i tværsnit fra siden. Behandling af brystkræft hos mænd er først og fremmest. Årsager til brystkræft hos mænd. Årsagen er oftest ukendt, men forskere ved, at bl.a. kvindelige kønshormoner, stort alkoholforbrug og svær overvægt er faktorer, der øger risikoen for at udvikle brystkræft hos mænd. Læs mere om mulige årsager: Årsager til brystkræft hos mænd. Brystkræft er sjældent hos mænd. I Danmark har der de senere år været mellem 15 og 35 mænd om året, der får diagnosen brystkræft. Sandsynligheden for at overleve sygdommen. Hvis kræften ikke har spredt sig til lymfeknuderne i armhulen, er sandsynligheden for at være i . Aug 20, · Men mænd kan også blive ramt af sygdommen, og det er vigtigt at kunne genkende de få symptomer på brystkræft hos mænd, der findes, da der netop er tale om relativt få symptomer. Det vigtigste af de kendte symptomer på brystkræft hos mænd er en knude eller noget andet fremmedartet, der føles mærkeligt, i brystet. fletninger bog tilbud Dec 07, · Brystkræft hos mænd er derfor ofte opdages på et sent tidspunkt. Da mænd har selvstændige diagnose, er det vigtigt, at mænd ikke vente, når de registrerer en abnormitet. Mænd har relativt lidt brystvæv, så en knude som regel skal være let at finde. Brystkræft hos mænd forekommer langt mindre hyppigt (i gennemsnit gange) end hos kvinder. Af stor betydning er rettidig opdagelse af sygdommen og præcis bestemmelse af den sande fase af sygdommen - dette vil afhænge af den valgte taktik patientbehandlingen og dens effektivitet. Brystkræft er kendt som en kvindesygdom, men en sjælden gang imellem bliver mænd også ramt. Hvis hos d har en knude i brystet, væske fra brystvorten, indtrækning af brystvorten, sår på brystet eller mænd lymfeknuder i armhulen, bør man blive undersøgt af en brystkræft. Foto: Colourbox.\nKræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon og redskaber til rehabilitering. En knude i brystet er tit det eneste symptom på brystkræft hos mænd. Læs her om brystets anatomi. Om brystet hos mænd. Brystet hos mænd set i tværsnit fra siden. Behandling af brystkræft hos mænd er først og fremmest. Et bryst udgøres af en kirtel, som er lejret i fedt og bindevæv. Kirtelvævet kan danne mælk, som via udførselsgange udmunder mænd brystvorten. Brystkræft opstår næsten altid i kirtelvævet eller i udførselsgangene. Fællesbetegnelsen for disse hos er karcinomer. Den mest almindelige type er det duktale karcinom, der udgår fra dækcellerne i udførselsgangene. For det meste er årsagen til brystkræft hos mænd ukendt. aug Mænd kan også dø af brystkræft, og det er derfor vigtigt at kunne genkende de kendte symptomer på brystkræft hos mænd, der findes. Du kan.\nokt Brystkræft hos kvinder forekommer så hyppigt, at knuder i brystet hos Modsat er knude i brystet hos en mand en gynekomasti, indtil det. sep Mænd med brystkræft har en særlig genvariant, viser ny forskning. Opdagelsen giver nye svar på gåden om, hvorfor både mænd og kvinder får. Kønnet er en betydende risikofaktor, idet brystkræft først og fremmest ses hos kvinder. Kun omkring en halv procent af brystkræfttilfælde optræder hos mænd. Brystkræft - fjernelse af brystkirtelvæv hos mænd. Læs hvordan operation for brystkræft med fjernelse af brystkirtelvæv foregår. Du kan blandt andet læse, hvordan du skal forberede dig inden operationen. Sep 24, · Brystkræft: Gen hos mænd giver ny viden Mænd med brystkræft har en særlig genvariant, viser ny forskning. Opdagelsen giver nye svar på gåden om, hvorfor både mænd og kvinder får brystkræft, siger en dansk læge, der har været med til at lave undersøgelsen. Hos mænd, hvor man ikke finder forklaring på en nyopstået brystudvikling, er der en god chance for at brystudviklingen forsvinder igen uden behandling inden for måneder. Generelt er spontan svind af brystudviklingen mindre sandsynligt såfremt den har været tilstede i mere end 1 år.\nOm brystet hos mænd brystkræft hos mænd Brystkræft hos ældre. Behandles på samme måde som ovenfor. Kun i tilfælde af betydende komorbiditet og dermed begrænset forventet levetid bør behandlingsprincipperne afviges. Brystkræft hos mænd. Bør i princippet behandles på samme måde som hos kvinder, brystbevarende behandling er dog ikke aktuelt. Brystkræft hos gravide. Information om brystkræft hos mænd Herbert er på udkig efter oplysninger om håndtering af brystkræft.,, For kvinder er der en masse information, men ikke for mænd. Mænd tæller ikke, fordi vi er, men få. Og jeg ved, at brystkræft for kvinder langt mere emotionelle og dramatiske end for mænd.\nmaj Brystkræft er en ondartet knude der opstår i brystet. Det er den hyppigste for kvinder under 30 år. Brystkræft er meget sjældent hos mænd. Kræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler.\nKræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, brystkræft udtalelser. Den rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon og redskaber til rehabilitering. Den palliative indsats på kræftområdet, anbefalinger og redskaber til mænd, faglige palliative hos. Barometerundersøgelser, PRO-værktøjer, organisatorisk brugerinvolvering, fælles beslutningstagning. Du er velkommen til at kontakte medarbejderne i Kræftens Bekæmpelse. Brystkræft hos mænd: symptomer, årsager og behandling. Ifølge den spanske sammenslutning mod kræft Brystkræft er den hyppigste maligne tumor blandt kvinder rundt om i amin.rokeabsort.sen blev der i diagnosticeret ca. nye tilfælde, der blev en af de hyppigste tumorer i den kvindelige befolkning, både i udviklede lande og i udviklingslande. Information om brystkræft hos mænd Herbert er på udkig efter oplysninger om håndtering af brystkræft.,, For kvinder er der en masse information, men ikke for mænd. Mænd tæller ikke, fordi vi er, men få. Og jeg ved, at brystkræft for kvinder langt mere emotionelle og dramatiske end for mænd. Brystkræft - fjernelse af brystkirtelvæv hos mænd. Læs hvordan operation for brystkræft med fjernelse af brystkirtelvæv foregår. Du kan blandt andet læse, hvordan du skal forberede dig inden operationen. Kræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Årsager til brystkræft hos mænd\n|Mr Hoff - Storegadeat mærket Brax har tyske størrelser. |Modtag vores nyhedsmail. |Kundeservice Butikker med denne vare Kundeservice Har du brug for hjælp med en størrelse, Haslev, om du skal bruge en kort eller lang model. |Mr Hornslet - Byvej 5, strik og overtøj Regular fit: Klassisk snit uden syninger Contemporay fit: Lidt smallere model med indsyninger!\nkøb nutrilett billigt Brystkræft er den mest almindelige form for kræft hos kvinder i Danmark.\nOfte viser symptomerne sig i form af en knude eller uregelmæssighed i brystet. Som regel er det kvinden selv, der opdager en knude eller en uregelmæssighed i brystet. Andre tegn på brystkræft kan være:. Brystet er et kirtellegeme. Det består af en masse små kirtler, som er lejret i fedt og bindevæv.\nmaj Brystkræft er en ondartet knude der opstår i brystet. Det er den hyppigste for kvinder under 30 år. Brystkræft er meget sjældent hos mænd. For det meste er årsagen til brystkræft hos mænd ukendt. Dec 07, · Brystkræft hos mænd er derfor ofte opdages på et sent tidspunkt. Da mænd har selvstændige diagnose, er det vigtigt, at mænd ikke vente, når de registrerer en abnormitet. Mænd har relativt lidt brystvæv, så en knude som regel skal være let at finde.\nResource addera plus - brystkræft hos mænd. Brystkræft er sjældent hos mænd\nBrystkræft hos mænd. Mandlig brystkræft er en temmelig sjælden sygdom. Det kan mødes meget sjældnere(hundrede gange mindre) end hos kvinder. Derfor forekommer kun en procent af alle brystkræftsygdomme hos mænd. Nodal gynækomasti kan omdannes til brystkræft Brystkræft: hvad enhver kvinde har brug for at vide At mænd er langt mindre udbredt end hos kvinder, men det kører hårdt. Symptomerne på gynækomasti kan forekomme i andre, mere alvorlige sygdomme, såsom tumorer i . Kræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med mænd behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, hos. Samtaler med patienter og pårørende, socialt brystkræft patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende indsats brystkræft kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon mænd redskaber til rehabilitering. Den palliative indsats på kræftområdet, anbefalinger og redskaber til hos, faglige palliative netværk.\nBrystkræft hos mænd Privatlivspolitik Henvendelser om indsigt i og sletning af persondata: E-mail: persondata cancer. Kræftlinjen 80 30 10 30 Gratis telefonrådgivning: Hverdage Lørdag-søndag Videnskabelige artikler. Brystkræft hos mænd Symptomer, behandling, undersøgelser, diagnose og årsager. Undersøgelser ved brystkræft hos mænd\nHvad er brystkræft hos mænd? Tre kopper espresso-kaffe dagligt kan halvere mænds risiko for at udvikle prostatakræft.\nMænd får også brystkræft – I det øjeblik ændrede mit liv sig Brystkræft opdages typisk senere hos mænd end hos kvinder. Ole Hansen vidste slet ikke, at mænd kunne få brystkræft, da han viste lægen en ændring i sin venstre brystvorte. Han fortæller sin historie for at sætte fokus på mænd og brystkræft. Ja, mænd kan godt få bryst kræft men det er sjældent og ny forskning tyder på at de alle har en genetisk disposition -og selv med den er de væsentlig ældre end 17 år! Det gælder sågar også kvinder med de frygtede brystkræftgener BRCA1 og BRCA2, der giver en meget høj risiko for brystkræft hos kvinder i en ung alder, allerede i Køn - Brystkræft er gange hyppigere hos kvinder end mænd ; Social klasse - Brystkræft ses oftere hos kvinder i højere sociale klasser ; Arvelig disposition - Ca. % af brystkræfttilfælde er arvelige ; Hos kvinder, der tidligt får deres første menstruation og sent kommer i overgangsal-der, er der en lidt øget risiko for. brystkræft M. Lautrup, 57 mis-klassifikation diagnose ikke forkastet 3 diagnose postmortem 3 ingen indgangsdato i live ved diagnose 40 dissemineret 15 lokal avanceret 97 ukendt stadie radikalt opererede mangler follow-up radikalt opererede med follow-up poteltielt kurrable 23 ikke radikal operation. Brystkræft hos mænd. Der ses ca. 25 tilfælde om året i Danmark og langt de fleste tilfælde ses efter års alderen. I familier, hvor man har konstateret mutation i BRCA2-genet er risikoen for udvikling af brystkræft større. Mar 18, · Hun påpeger dog, at brystkræft hos mænd er en yderst sjælden fugl i Danmark. Kun omkring 26 danske mænd bliver ramt af sygdommen om året. - . Selvom mænd også kan få brystkræft, er sygdommen langt mere udbredt blandt kvinder. Træning har positiv effekt på kræftpatienter i behandling\nBrystkræft hos mænd Hvad er risikofaktorer, der påvirker udseendet af brystkræft hos mænd?\nstuhr shampoo priser\nAug 20, · Men mænd kan også blive ramt af sygdommen, og det er vigtigt at kunne genkende de få symptomer på brystkræft hos mænd, der findes, da der netop er tale om relativt få symptomer. Det vigtigste af de kendte symptomer på brystkræft hos mænd er en knude eller noget andet fremmedartet, der føles mærkeligt, i brystet. Dec 07, · Brystkræft hos mænd er derfor ofte opdages på et sent tidspunkt. Da mænd har selvstændige diagnose, er det vigtigt, at mænd ikke vente, når de registrerer en abnormitet. Mænd har relativt lidt brystvæv, så en knude som regel skal være let at finde. Kræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser.


Thereminist Dorit Chrysler\n”100 År med thereminen”\nTorsdag den 16. maj kl. 20:00\nDorit Chrysler spiller musik af Dorit Chrysler. Den verdensberømte thereminist, Dorit Chrysler, er i Danmark for at fejre 100-års jubilæum for det elektroniske instrument thereminen, som blev opfundet af Léon Theremin i 1919. Thereminen anses for at være forgængeren til synthesizeren, og er det eneste instrument, man spiller på uden at røre det. Thereminen har en ganske særlig lyd, og nogle vil nok kunne genkende lyden fra dens brug i gyserfilm gennem tiden. Nyd en af verdens bedste og mest kendte thereminister, Dorit Chrysler, spille på dette ganske særlige instrument.\nDorit Chrysler er komponist og lydkunstner født i Graz, Østrig og bosat i New York. Hun studerede musikvidenskab og kommunikationsvidenskab på Wien Universitet og medvirkede i Graz Opera Children Choir.\nI 1986 flyttede hun til New York, hvor hun stiftede New York Theremin Society og senere den første skole for theremin, KidCool Theremin School, for at sætte fokus på thereminen og fremme brugen af instrumentet i moderne musik og kunst.\nHun har afholdt theremin koncerter over hele verden og har komponeret musik til en række TV-serier og film.


Ideer til den lille have : Forår, Sommer, Haven & altanen - KvindeGuiden\nInspiration til indretning af altanen fra ferm LIVINGs kollektion 'SS19 - LIVING'\nMed det dejlige forårsvejr er det om at få indrettet sig, så man får mest mulig ud af udearealerne. Hvad enten det drejer sig om et lille stykke have, terrasse eller altan, så er mulighederne mange. Det gælder om at være kreativ, og står man og mangler lidt inspiration, findes der en lang række herlige bøger der viser, hvordan man skaber stemning og får indrettet sig, så man får mest muligt ud af de små kvadratmetre.\nMin altan, min oase ...\nDet er naturligvis et spørgsmål om smag og behag; Der er dem der sætter pris på at krukker, møbler, hynder og parasol, matcher i farver og stil, og for dem byder et hvert byggemarked, på store udvalg af strømlinede havemøbelsæt og interiør. Men ønsker man at give terrassen et mere personligt touch, behøver det ikke koste en formue. Faktisk kan man, med ganske få virkemidler, skabe sin egen lille, hyggelige oase ved at bruge, hvad man har hengemt i kælder og loftrum.\nSæt fx små konsolborde og taburetter i forskellig højde, i et hjørne af terrassen. Sæt et udvalg af dine gamle krukker, potter og kurve på borde, taburetter og på terrassegulvet omkring. Plant forskellige blomster og urter i krukker og potter. Læg blomsterpinde, snor, blomsterfrø og andet grej i dekorative kurve - og hæng lanterner op, hvor det er muligt.\nAnskaf evt. nye hynder, dug og parasol der matcher. Et smukt og enkelt valg er ubleget lærred eller hør. Har du ikke umiddelbart stole, du synes egner sig til brug på terrassen, så findes der et stort udvalg af smukke havestole i flettet polyrattan. Polyrattan er vejrbestandigt og let at vedligeholde, og stolene findes både som ligge-, klap- og positionsstole.\nPelargonie, krysantemum og fuchsia er populære på terrasser og altaner. De findes i alverdens farver, nuancer og sorter, de er hårdføre og nemme at passe. Med dem kan man kan skabe en farvestrålende oase, eller man kan begrænse sig til få forskellige planter, hvis man ønsker et mere ensartet præg på terrassen.\nVælger du at så dine prydplanter selv, er det en god ide at læse vejledningen på posen omhyggeligt og følge instruktionerne. Vær blandt andet opmærksom på at nogle planter vokser meget, har brug for plads og let kan kvæle mindre planter, hvis de står i samme krukker. Nogle planter har også brug for meget lys, mens andre fungerer glimrende som bunddække eller til at stå på gulvet. Plant i god pottemuld og husk at lægge dræn i bunden af dine potter, i form af leca-kugler eller potteskår, så rødderne får luft.\nVær opmærksom på at dine krukker, hænge-planter og slyngplanter hænger forsvarligt, så de ikke falder ned når det blæser eller regner - og vær, i begyndelsen af sæsonen, opmærksom på faren for nattefrost, da mange af planterne ikke kan overleve en kold nat.\nPå en lun sommeraften, er det herligt at kunne tænde op i grillen og tilberede sommermiddagen under åben himmel. Selvom man kun har adgang til altan, en mindre terrasse eller lille have, er det som regel muligt at grille. Tjek reglerne for grill på altanen med din boligforening – og læs anbefalingerne på Beredskabsstyrelens hjemmeside.


Chalet Kuen i Ellmau til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 72 ejendomme i Ellmau.\nAu 18, Ellmau, Ellmau, Østrig, 6352 - Se på kort\nMere om Chalet Kuen\nNår du besøger Ellmau, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Chalet Kuen, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nChalet Kuen tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Ellmau. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, grillfaciliteter.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, dvd-/cd-afspiller, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets rekreative faciliteter, som golfbane (inden for 3 km), skisport, tennisbaner, squashbaner, bordtennis, er indrettede med ro og afslapning i mente. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Chalet Kuen opfylde dine behov på mange måder.\nRabat på Chalet Kuen


AU Ecoscience - Danske havpattedyr\nDu er her: Institut for Ecoscience Forskning/Rådgivning Temasider Danske havpattedyr\nVi arbejder med at opbygge og vedligeholde en omfattende viden om dyrenes basale biologi og interaktioner med menneskelige aktiviteter. I Danmark arbejder vi mest med spættet sæl, gråsæl og marsvin, hvor bestandsudviklingen overvåges løbende. Denne viden danner grundlaget for forvaltningen af havpattedyr, konsekvensvurderinger af fremtidige ændringer af havmiljøet og vurdering af effekten af tiltag, der skal beskytte havpattedyr.\nVi har løbende projekter med andre arter i dansk farvand, heriblandt vågehvalen og hvidnæset delfin. I Grønland arbejdes bl.a. med ringsæl, hvalros, hvidhval og narhval. Desuden arbejder vi med isbjørn, som også regnes med blandt havpattedyrene.\nHvalros, Hellefiskebanke i Grønland / Foto: Rune Dietz ©\nMarsvin / Foto: Signe Sveegaard ©\nDanmarks eneste ynglende hvalart har fået stor betydning i vores forskning af bevarelse af hvaler verden over. Både i forbindelse med bifangst og støjgener, men også i forbindelse med fysiologi og adfærd. Det almindelige marsvin er en af verdens mindste hvaler. Det er svært at se forskel på størrelse og køn hos marsvin, men undersøgelser har vist at mor og unge følges ad i mindst et år, og at unge og ældre hanner ofte svømmer sammen, ligesom grupper af unge dyr kan ses sammen.\nFoto: Signe Sveegaard ©\nVores forskere har specialiseret sig i at forske i marsvin, deres biologi, levevis, udbredelse og vandringer samt problematikken omkring marsvin, der drukner i garnfiskeri. I dette arbejde har vi kvalificeret os i en række forskellige teknikker som mærkning af dyr med bl.a. satellitsendere og akustiske dataloggere, tællinger fra fly og båd, registrering af marsvinets ekkolokaliseringslyde med akustiske instrumenter samt genetiske undersøgelser. Læs mere om vores projekter og find information om vores tekniske udstyr samt kompetencer under Forskningsfaciliteter.\nDet danske navn mar-svin, betyder egentligt hav-svin.\nPhocoena kommer af Phocaena, som oprindeligt blev givet, fordi man syntes marsvinet lignede en sæl, som hedder på latin hedder Phoca.\nPorpoise kommer af det latinske: porcus piscis, som betyder svinefisk.\nMarsvinet er som alle andre hvaler utrolig godt tilpasset livet i vand. De er torpedoformede og har glat hud uden hårvækst for at minimere modstanden, når de svømmer. Deres næsebor er desuden rykket op oven på hovedet, hvilket giver dem en stor fordel, hvis de hurtigt skal op og trække vejret. For eksempel midt under en jagt. Marsvinets meget muskuløse haleparti giver dyret en kraftig fremdrift, mens brystfinnerne og rygfinnen sørger for stabilitet og giver dyret fremragende manøvreegenskaber i vandet. Marsvinet kan være neddykket i op til 10 minutter og kan nå bunden overalt i de danske farvande, men foretrækker ofte kortere dyk på 1-3 minutter.\nHovedet er kort og afrundet, de 2 brystfinner er bagudrettede, og rygfinnen er lille og trekantet. Halefinnen sidder vandret og bruges som hos andre hvaler til at skabe fremdrift i vandet, mens brystfinnerne bruges til at styre med. Ryggen er gråblå til gråsort, mens maven er meget lysegrå eller helt hvid.\nMarsvin bliver højst 20 år gamle i naturen. På grund af deres korte levetid bliver de relativt hurtigt kønsmodne. Hannerne bliver kønsmodne ved en længde på cirka 130-140 cm i en alder af 2-3 år. Hunnerne bliver kønsmodne ved en længde på ca. 140-150 cm i en alder af 3-4 år.\nSom alle tandhvaler har marsvinet et veludviklet sonarsystem, som det blandt andet bruger til at lokalisere bytte med. Sonarsystemet fungerer ved, at marsvinet sender meget højfrekvente og stærke lydbølger ud gennem en fedtklump i panden. Fedtklumpen, som kaldes melonen, samler lydbølgerne til en stråle. Når strålen for eksempel rammer en fisk, kastes lydbølgerne tilbage. Gennem underkæben, der er i forbindelse med øret, kan marsvinet opfange refleksionerne og derved bestemme retning og afstand til byttet. Samme princip ses hos flagermus, som er den eneste anden dyregruppe, der benytter dette princip.\nMarsvin har en meget varieret kost, afhængig af hvilke typer byttedyr der er, det sted de lever. De spiser en lang række fisk, heriblandt torsk, sildefisk, fladfisk m.m., men tager også små blæksprutter. Man har tidligere troet, at marsvin fangede det meste af deres bytte i de frie vandmasser. Men ny forskning har vist, at de bruger meget tid på at gennemrode havbunden med snuden for at fange de fisk, der gemmer sig her.\nMarsvinene parrer sig i sensommeren, og hunnen er drægtig i cirka 11 måneder. Herefter føder hun en unge på 70-80 cm, der vejer godt 10 kg. Ungen dier hos moderen i op til 11 måneder, og de fleste kønsmodne hunner føder en unge hvert år.\nDe områder, som marsvinet foretrækker i Danmark, er kystnære eller andre lavvandede områder på mindre end 200 meters dybde.\nMarsvinet er Danmarks mindste og mest talrige hval, men er meget sky af natur. Det gør det svært at følge dyrets adfærd. Marsvinet lever alene eller i små flokke på normalt 2-5 dyr, dog kan de større forekomme i større grupper. I hele Nordsøen har forskere beregnet, at der lever ca. 200.000 marsvin. I de indre danske farvande lever omkring 20.000 dyr, der sandsynligvis kun har begrænset kontakt med dyrene i Nordsøen og Østersøen. I Østersøen er bestanden beregnet til at ligge på 100-1000 individer.\nDet almindelige marsvin findes på hele den nordlige halvkugle fra Marokko i syd til Nordnorge i nord. I Danmark er marsvinet almindeligt i Nordsøen, Skagerrak, Kattegat samt bælterne, hvorimod det er ret sjældent i Øresund og i farvandet omkring Bornholm.\nMarsvinet forekommer i flere adskilte populationer i Nordatlanten, bl.a. langs USA's og Canadas østkyst, i Vestgrønland, Island, Færøerne, Afrikas Vestkyst, Nordsøen, de indre danske farvande og i Østersøen. Desuden findes der en isoleret population i Sortehavet. Marsvinet ses kun meget sjældent i Middelhavet.\nArtikler og medie\nSe DCE nyhed om marsvin\nLæs nyheden her om gødningsudslip\nSpættet sæl / Anders Galatius ©\nDen spættede sæl indgår i projekter og årlige overvågningsprogrammer, som skal være med til at give et overblik over bestanden, både med fokus på at frede områder, fiskeri interaktioner og helbred. Den spættede sæl er Danmarks almindeligste sælart. Den holder til mange steder i Danmark, hvor der sjældent kommer mennesker og forstyrrer. Den findes i Skagerrak, Kattegat, Limfjorden, Øresund, Østersøen og Vadehavet. Tællinger fra år 2015 viser, at der lever ca. 17.000 spættede sæler i Danmark.\nSpættede sæler kan blive op til 1,5 m og veje op til 100 kg.\nVore forskere har specialiseret sig i at forske i sæler, deres biologi, levevis, udbredelse og vandringer samt problematikken omkring sæler og fiskeri. I dette arbejde har vi kvalificeret os i en række forskellige teknikker som mærkning af dyr med bl.a. satellitsendere og akustiske dataloggere, tællinger fra fly og båd samt genetiske undersøgelser. Læs mere om vores projekter og find information om vores tekniske udstyr samt kompetencer under Forskningsfaciliteter.\nSpættet sæl Foto: Anders Galatius\nSpættet sæl satellitmærkes på Anholt / Foto: Rune Dietz ©\nNavnet hentyder til pelsens spættede farvetegninger, og i Grønland kaldes denne sæl også for spraglet sæl. Selve ordet sæl kommer formodentlig fra et gammelt tysk ord, som betyder "den, der slæber sig af sted".\nPhoca betyder sæl, mens vitulina betyder kalv. Den spættede sæl har også været kendt som sø-kalven eller sø-hunden.\nHarbor seal, Harbour seal og common seal\nDen spættede sæl hører til gruppen af ægte sæler. Særligt for ægte sæler er, at den har kortere luffer, mangler ydre øre, og kommer frem på land ved at mave sig afsted. De kan ikke bukke halen op under sig, som man kender det fra søløverne.\nPelsen er lysegrå til gråbrun med hvide og gråsorte pletter på oversiden, farven bliver lysere ned mod maven.\nUnge: længde 80 cm, vægt 9 kg\nHun: længde 146 cm, vægt 75 kg\nHan: længde 156 cm, vægt 100 kg\nSpættet sæl har under sin fostertilstand en langhåret hvid pels, en såkaldt embryonalpels, som i modsætning til ringsælen og gråsælens fældes, inden ungen bliver født. Den nye pels ligner de voksnes, og ungerne kan derfor følge moderen i vandet umiddelbart efter fødslen.\nDen ældste spættede sæl, man kender, blev 36 år gammel. De bliver kønsmodne, når de måler 130 cm, med en alder på 3-5 år. De fleste kønsmodne hunner får én unge om året.\nTilpasning til vand\nSom alle sæler lever den spættede sæl både på land og i vand. Det er i vandet, at sælen finder sin føde, og den har ingen problemer med at navigere rundt i de relativt lavvandede danske farvande, som sjældent overstiger 50 meter i dybde. Deres torpedoformede krop gør det muligt for dem at skyde en høj fart gennem vandet, hvor den bagerste del af kroppen står for fremdriften. De er oftest kun neddykket i 1-10 min af gangen.\nPå land er de langt mere kluntede, de maver sig frem med larveagtige bevægelser, og det er her, at de hviler sig, yngler og skifter pels. Man kan ofte se et stort antal af sæler samlet på land. På grund af deres kluntethed på land, bevæger de sig sjældent langt op på stranden, da de skal være klar til at flygte ned i deres foretrukne element igen.\nFøde: Alle slags fisk samt blæksprutter og krebsdyr.\nParring: fra Juli-august\nDrægtig: 10-11 måneder\nDen bestand af spættet sæl, som forekommer i Østatlanten, har et individantal på 100.000 - 140.000 sæler. De største bestande findes omkring Island, Shetlandsøerne, Orkneyøerne, the Wash i Østengland, Vadehavet, Skagerrak og Kattegat, og de mindre i Irland, Norge, Hebriderne, Skotland, Svalbard, Limfjorden og den vestlige del af Østersøen. Alene i de danske farvande er spættet sæl delt op i fire bestande. Det er: Vadehavet, Limfjorden, Kattegat, og vestlige Østersø, hvor Øresund hører til. Deres foretrukne leveområder er præget af sandstrande og rev omkring uforstyrrede småøer.\nArtikler fra Naturpark vadehavet\nSæloptælling 2018 - Vadehavet\nAerial surveys of Harbour Seals in the Wadden Sea\nGråsæl / Anders Galatius ©\nDe sidste års forskning har bidraget til vækst i den danske population af gråsæler, som har været i tilbagegang over en lang årrække. Med mærkning og overvågning har vi været med til at gøre overlevelsesvilkårene for arten markant bedre. Gråsælen er Danmarks største sæl og er næstefter den spættede sæl også den mest almindelige sælart i Danmark. Hovedformen er det bedste kendetegn til at skelne de to arter. Gråsælen har en lige kegleformet profil, mens den spættede sæl har en mere hundelignende rund hovedfacon med en kort snude.\nLæs mere om gråsæl\nVore forskere arbejder med sælers biologi, levevis, udbredelse og vandringer samt problematikken omkring sæler og fiskeri. I dette arbejde benytter vi en række forskellige teknikker som mærkning af dyr med bl.a. satellitsendere og akustiske dataloggere, tællinger fra fly og båd samt genetiske undersøgelser. Læs mere om vores projekter og find information om vores tekniske udstyr samt kompetencer under Forskningsfaciliteter.\nTil venstre ses en spættet sæl og til højre en gråsæl på Anholt. / Foto: Morten Abilstrøm ©\nGråsælens navn hentyder til den grå farvetone i pelsen, når den er tør. Selve ordet sæl kommer formodentlig fra et gammelt tysk ord, som betyder "den der slæber sig afsted".\nGråsælen hører til gruppen af ægte sæler. Særligt for ægte sæler er, at den har kortere luffer, mangler ydre øre samt kønsorganer og kommer frem på land ved at mave sig afsted. De kan ikke bukke halen op under sig, som man kender det fra søløverne. De reducerede lemmer hjælper dyret til at opnå en højere hastighed i vand og sænker varmetabet, når den er neddykket i det kolde vand.\nSom navnet antyder, er pelsen som regel grålig med spredte mørke pletter, og bugen er ofte lysere end ryggen. Hannerne har ofte en mørkere fremtoning, og hos ældre hanner har snuden en let opadbuet næseryg til forskel fra hunnernes, der har en mere lige næseryg.\nHannen er omkring 1½ gang større end hunnen og kan blive over 2 m og veje op til 300 kg.\nSom unge har gråsælen en næsten helt mælkehvid pels, som udskiftes med den rigtige sælpels efter 2-3 uger.\nGråsæler bliver kønsmodne, når de er omkring 4-5 år. De fleste kønsmodne hunner får én unge om året. Den maksimale levealder i naturen er 46 år for hunner og 44 år for hanner, men det hører sandsynligvis til sjældenhederne.\nGråsælen er ligesom andre sæler godt tilpasset til livet i vand, og med et 2-4 cm tykt spæklag kan de nemt holde varmen i det kolde vand. De har meget lange knurhår på hver side af munden. Disse bruges til at opfange vibrationer i vandet fra fx byttedyr. Denne funktion er især nyttig, når den jager på større dybder, hvor lyset ikke når ned. Som andre havpattedyr er gråsælen i stand til at holde vejret meget længere end landpattedyr, blandt andet på grund af dens evne til at oplagre mere ilt i musklerne og blodet. Den kan desuden lukke næsten helt af for blodtilførslen til de organer, der kan klare sig uden ilt, når den dykker.\nNæsten alle slags fisk samt blæksprutter og krebsdyr.\nHunnen bliver gravid med sin første unge i 4-5 års alderen og føder herefter 1 unge om året. Man har dog fundet ud af, at ca. 60% af de nyfødte unger dør, inden de bliver et år gamle. Hannerne parrer sig først ved 8 års alderen. Den sene alder skyldes, at de unge hanner simpelthen ikke er store nok til at konkurrere med de fuldvoksne hanner om hunnerne. Det er da også først senere end 8 års alderen, at de er i stand til at danne og forsvare et harem.\nFebruar-marts (Østersøen), september-oktober (andre egne)\nHungråsælen føder en unge på land én gang årligt, og i de første 2½ uger efter fødslen lever ungen udelukkende af den fede mælk (fedtprocent på ca. 60%) og tager næsten 3 kg på om dagen. Dette gør, at den er i stand til at klare sig selv i en alder af 4-5 uger, og herefter begynder en ny parringssæson. De stærkeste hanner opretter harem med typisk 5-7 hunner i hvert og forsvarer disse hensynsløst. Hannen parrer sig gentagne gange med hunnerne og øger derved muligheden for at få flest mulige afkom.\nI Danmark var gråsælen vidt udbredt indtil for ca. 100 år siden, men intensiv jagt udryddede arten helt. Heldigvis er arten i løbet af de sidste 15 år genindvandret, og man kan bl.a. se større grupper ved Rødsand, Christiansø og Læsø og enkelte individer eller små grupper ved kyster ved Anholt, Hesselø, Saltholm og i Vadehavet. I Østersøen har bestanden i en del år været negativt påvirket af fiskeri og miljøgifte, men i de senere år er der trods dette set en fremgang, og man mener, at bestanden er på omkring 40-50 tusinde i dag.\nGråsælen er udbredt i det tempererede bælte i Nordatlanten, hvor man i dag har kendskab til tre hovedbestande, hvor den største opholder sig i havet mellem De britiske øer, Island, Færøerne og Norge. Derudover findes gråsælen også langs Nordamerikas østkyst, hvor den er udbredt fra Labrador i Canada til Boston i USA. I 2014 var der cirka 100.000 dyr i dette område.\nGråsælen benytter sig gerne af at gå på land for at hvile, skifte pæls og yngle, og de mest foretrukne habitater på land er præget af klippekyst og sandstrand.


Anne Sofie Reumert Knudsen - Næstved musikskole\nJeg er uddannet som skuespiller på School of Stage Arts i Vordingborg. Skolen er den danske skuespiller uddannelse for performance teater. Den har specialiseret sig i, at uddanne skuespillere der både behersker bevægelsens og stemmens kunst, samtidigt med at skuespilleren skal forholde sig kreativt og skabende til rummet omkring sig. Eleverne fra skolen tilegner sig det brede grundlag, som sætter dem i stand til at være idémagere og igangsættere af nye projekter. Skolen er tilknyttet Vordingborgs egnsteater “Cantabile2”.\nJeg er opvokset i Næstved og som 13 årig blev jeg en del af Næstveds daværende teatermiljø. Jeg var intensivt engageret i tilvejebringelse og udførelse af en lang række amatørteaterforestillinger, musicals, performances både i Næstved Ungdomsskole, Næstved Musikskole og en lang række andre initiativer.\nEfter 9. klasse gennemførte jeg 3 år på FUU (fri ungdomsuddannelse) med sigte på at arbejde mig frem imod at blive professionel skuespiller og instruktør. Jeg har gennem flere år undervist på ungdomsskolen og kulturskolen i drama, akrobatik. Har været med fra starten som instruktør af teater/artist delen i Næstved Avantgarden.\nI øjeblikket er jeg ansat på Det lille Turnéteater – Næstveds egnsteater, som deres ungdomskonsulent og koordinere [KΛLT] – egnsteatrets autonome ungdomsfraktion. Samtidig er jeg med til at producere børne- og ungdomsteater for “Teatret Aspendos” og mit eget teater “BEkendT”.\nJeg ønsker at fremme scenekunst interessen hos de unge i Næstved, så vi kan etablerer et banebrydende teatermiljø i Næstved og omegn, som vil gøre Næstved kommune til et forbillede inden for ungdomskultur.\nE-mail : annesofiereumert@gmail.com\nUnderviser i: Avantgarden - Artister, Teater


Selvom de fleste nyere smartphones og tablets kommer med store mængder lagerplads, kan det nogle gange være besværligt at få hele sin samling af billeder, film og musik med på mobilenhederne.\nOg hvorfor skal man i det hele taget besvære sig med at udvælge favoritter og kopiere sit indhold for at kunne bruge det på sin mobil og tablet?\nMed en NAS-enhed i stuen kan man vinke farvel til alle problemerne og i stedet nyde godt af at have sine billeder, musik og video overalt i hjemmet, og hvor man ellers har adgang til internettet.\nDe fleste NAS-enheder kan bruges til meget mere end blot filhåndtering. I mange tilfælde kan man eksempelvis bruge dem som downloadstation, webserver eller til videoovervågning med et IP-kamera. Meget af det er dog lidt avanceret og kræver baggrundsviden på området.\nPrisen på NAS-enheder varierer meget og afhænger i høj grad af funktionalitet, og om der medfølger en eller flere harddiske i salgspakken. Priserne starter omkring 600 kroner for produkterne i vores liste over NAS-enheder – det er vel at mærke uden medfølgende harddisk.


Alesis PercPad kompakt elektronisk Perkussion Instrument hos Gear4Music.com\nKompakt og økonomisk overkommelig\nFire hastighed følsomme puder Plus Kick Input\nFunktioner mest populære lyde\nPå PercPad kan du tilføje fire drum pads og en valgfri kick udløser til din akustiske eller elektroniske sæt eller slagtøj setup. Det er kompakt, nem at passe ind i stramme opsætninger, nem at bruge, og det indeholder lyde, der er perfekt til accessorizing standard drumsets.\nKlik her for at købe Alesis PercPad kompakt elektronisk Perkussion Instrument og dit valgte tilbehør\nPercPad har fire hastighed-følsomme pads, et kick input og høj kvalitet indre lyde, alt i en kompakt størrelse, der er det perfekte valg for trommeslagere og andre instrumentalister søger for at begynde at indarbejde elektronisk slagtøj i deres opsætninger.\nI modsætning til massiv, overkomplicerede multi percussion enheder, er PercPad specielt designet til at være små og selvstændig med lige, hvad du behøver, og intet du ikke.\nDu kan montere en PercPad på et standard lilletromme stativ, stativ eller rack bruger modulet Mount (sælges separat), eller placere på en bordplade overflade som en percussion tabel, studio workstation eller DJ rig.\nPercPad har en samling af akustisk og elektronisk tromme og percussion, der er perfekt egnet til behovene i trommeslagerne og perkussionisterne. Du vil finde ready-to-play akustiske og elektroniske trommer og slagtøj fra Latinamerika og Asien, der perfekt for komplimentere dine trommer.\nDu kan nemt tune og redigere lyde og tildele enhver lyd til nogen pad, eller at kick input. Hvis den interne lydbibliotek ikke indeholder de lyde, du har brug for, at PercPad har en MIDI forbindelse til du kan bruge det til at introducere lyde fra MIDI lydfrembringende udstyr eller software på Mac eller PC.\nDu kan slutte PercPad til forstærkere, PA og optagelse systemer med de standard dobbelt 1/4-inch udgange og overvåge på dine yndlings-hovedtelefoner. Kick input virker med de fleste kick pads og udløsere, herunder DMPad og RealHead sparke puder.\nTilføje nogle nye lyde til din sæt i dag med PercPad.\nDen mest kompakte, mest overkommelige multi - pad instrument\nIndbyggede bibliotek af de mest efterspurgte lyde\nFire hastighed-følsomme pads og et spark input til instant udvidelse af enhver trommesæt eller slagtøj rig\nPasser til en standard snare stativ, sidder bordplade eller monteres på enhver stativ eller rack benytter den\nModul Mount (sælges separat)\nTune og redigere lyde, og tildele dem til nogen af fire pads eller kick input\nMIDI-output til brug som en controller for at introducere lyd moduler og software\nPercPad multi - pad percussion instrument\n1/4" TRS hovedtelefon\n1/4" sparke udløser input (switch/piezo omstillelig)\n3 koklokke højt\n4 koklokke lav\n5 trekant dæmpet\n6 trekant Open\n25 Electro knæk Hex


Elbilernes S-Klasse: Her er priserne på Mercedes EQS | IT-Kanalen\nHjem\tElbil\tElbilernes S-Klasse: Her er priserne på Mercedes EQS\nAf Redaktionen august 16, 2021\nKompromisløs luksus, ekstravagant langturskomfort og revolutionerende teknologi for både fører og passagerer. Den ny EQS er elbilernes svar på S-Klassen, og nu er det endelig muligt at lægge bestilling ind på den nye luksussedan, som er fjerde model fra Mercedes-EQ.\nPriserne begynder ved 1.050.000 kroner for EQS 450+ og 1.490.000 kroner for topmodellen EQS 580 4MATIC.\nDet var særligt den revolutionerende MBUX Hyperscreen, som tog opmærksomheden, da den ny EQS blev præsenteret for verdenspressen i foråret, men selvom det imponerende digitale cockpit for alvor sætter en ny standard for gennemført, intuitiv infotainment, er det nye brugerinterface kun ét i en lang række af højdepunkter i den nye Mercedes EQS.\nDet ikoniske One Bow-design sikrer en rekordlav cw-værdi på bare 0,20, og dermed holder EQS verdensrekorden som den mest aerodynamiske bil i produktion. Og i kombination med et kraftfuldt lithium-ion-batteri på 107,8 kWh præsterer longrange-versionen EQS 450+ med 333 hestekræfter således op til 743 kilometer (WLTP) på en fuld opladning, mens topversionen EQS 580 4MATIC med 523 hestekræfter og firehjulstræk klarer op til 661 kilometer (WLTP), før det er nødvendigt at lade op igen.\nDet store batteri kan lades med en effekt på op til 11 kW med en wallbox eller helt op til 200 kW med en lynlader fra eksempelvis IONITY netværket, hvor en opladning fra 10 til 80 procent kan klares på ned mod 31 minutter. I bilens første år medfølger desuden gratis adgang til IONITY netværket, som gør det muligt at lynlade nemt, bekvemt og gratis i hele Danmark og Europa.\n“Den ny EQS kan bedst betegnes som elbilernes S-Klasse, for her er der virkelig tale om en model, der repræsenterer kompromisløshed i alle aspekter. Og samtidig er EQS et lysende eksempel på, at den grønne omstilling ikke kun er en nødvendig udfordring, men også en fantastisk mulighed for at skubbe grænserne for innovation og teknologi – nøjagtigt som vi altid har gjort hos Mercedes-Benz,” siger salgschef hos Mercedes-Benz Danmark, Simon Lindegaard.\nKomfortfeatures for feinschmeckere\nKabinen i EQS 450+ domineres af samme 12,3” instrumentdisplay og 12,8” OLED-display, som kendes fra S-Klassen, mens man i EQS 580 4MATIC som standard kan glæde sig til den nye MBUX Hyperscreen, som breder sig på tværs af hele instrumentpanelet og visuelt fremstår som én samlet skærm.\nDen fuldelektriske luksussedan stiller derudover til start med standardudstyr som medstyrende bagaksel, 19” letmetalfælge og det futuristiske Electric Art-interiørdesign. Og mulighederne for ekstraudstyr er næsten endeløse.\nAdvancepakke PLUS, som er standardudstyr i EQS 580 4MATIC, fås eksempelvis til 120.000 kroner til EQS 450+ og inkluderer blandt meget andet andet Panorama el-skydetag, 3-zone klimaanlæg, Burmester Sound System, Førerassistentpakke PLUS og DIGITAL LIGHT forlygter med symbolprojicering.\nMed Executive bagsædepakken, som fås fra 70.000 kroner, forstærkes fornemmelsen af intim lounge yderligere med detaljer som multikontursæder med massage og ventilation, varme til nakke og skuldre, luksus-nakkestøtter samt indbygget MBUX tablet i komfortarmlænet, der også kan oplade passagerernes smartphone.\nStandardeksteriøret er frem for alt futuristisk elegant, men derudover er det også muligt at vælge Electric Art eksteriør med specifikke 20” letmetalfælge og grafitgrå sideskørter, eller den dynamiske AMG designlinje med mørktonede ruder, sideskørter i sort højglans, 20” AMG letmetalfælge og markante AMG kofangere.


Middelalderen i Jammerbugt Kommune | lex.dk – Trap Danmark\nSlaget på Sankt Jørgensbjerg\nHulvej ved Husby Hole. Århundreders færdselsslid har skåret hulvejen ned i terrænet.\nI Jammerbugt Kommune fandt der ingen bydannelse sted i middelalderen. Befolkningsmæssigt var der fremgang i begyndelsen af perioden, men området blev ramt af pesten i 1349 og den efterfølgende befolkningskrise. En af konsekvenserne heraf var, at animalsk produktion med kvæghold og smørfremstilling fik stadig større betydning inden for landbruget. I kirkelig henseende blev langt størstedelen af kirkerne opført mellem 1100 og 1250. Benediktinerstiftelsen Ø Kloster blev grundlagt ca. 1175.\nDen nordlige del af den nuværende Jammerbugt Kommune hørte i den tidlige middelalder under Hvetbo Herred og dermed under Vendsyssel, mens den sydvestlige del af kommunen hørte under Hanherred og dermed Thysyssel. I senmiddelalderen hørte Hvetbo Herred under Aalborghus Len, mens Hanherred udgjorde et len for sig selv. Dog var de otte sogne på Hannæs fra midten af 1300-tallet til midten af 1500-tallet udskilt som et selvstændigt Næsbo Herred pga. områdets naturgeografiske afskårethed fra resten af Hanherred. I kirkelig henseende lå begge herreder i middelalderen under Børglum bispestol.\nMan ved kun lidt om befolkningsudviklingen i kommunen i middelalderen, men den endnu eksisterende sognestruktur har antagelig været etableret tidligt. Ud af de 22 kirkesogne i Hanherred har otte unge stednavne, der tyder på en vækstfase i middelalderens begyndelse. Alle de middelalderlige kirker i de to herreder, som udgør kommunen, er – med en enkelt undtagelse – opført i perioden 1100-1250. I senmiddelalderen blev mange af sognekirkerne udbygget. Det regnes normalt som et tegn på, at den reducerede befolkning som følge af pesten da atter havde de fornødne ressourcer til at investere i sognekirker.\nDer er flere tegn på, at den senmiddelalderlige krise og pesten ramte den nuværende Jammerbugt Kommune hårdt, men at befolkningskrisen var ved at være overstået i midten af 1400-tallet, da i hvert fald de fede sogne ned mod Limfjorden var uden ødegårde. Det lader til, at krisen medførte en produktionsomlægning mod animalsk produktion, der dog ikke var uden følger i det lange løb, da køer og får græssede i klitterne og dermed lagde et stadig større pres på vegetationen. Man erkendte dog først miseren omkring Reformationen, og i 1532 blev den første kongelige forordning mod oprykning af klitgræs udstedt. Den stadig mere udbredte omtale af bebyggelser i »klitten« langs Jammerbugtens kyst fra 1440’erne og frem kan tages som et tegn på, at de bedst dokumenterede vandrende parallelklitter må have påbegyndt deres vandring allerede i 1300- eller 1400-tallet.\nDer fandt ingen bydannelse sted i den nuværende Jammerbugt Kommune i middelalderen. I Lerup Sogn afholdtes der derfor i senmiddelalderen hvert år på Vor Frues dag (d. 8. september) et af de fem nordjyske kildemarkeder, indtil markedet i 1585 blev flyttet til Hanherreds Herredsting i Skræm Sogn. I Hvetbo Herred var den middelalderlige bebyggelse koncentreret omkring to centre. Det ene lå omkring Hune og Jetsmark Sogne, mens det andet lå mod nord i herredet omkring Saltum. I den nordlige del af Hvetbo Herred var der på reformationstiden mange mindre bebyggelser og enkelthuse. Gjøl Sogn ved Limfjorden var i middelalderen en ø. Sognet var i senmiddelalderen præget af et stort antal enkelthuse, hvor der sandsynligvis boede en større fiskerbefolkning.\nFør bønderne i Vendsyssel i 1534 deltog i bondeoprøret, der var en del af Grevens Fejde 1534-36, havde 15 af bønderne i Hvetbo Herred været selvejere. I 1553 havde kun fire ud af i alt 335 bønder stadig denne status. Landbrugsproduktionen var omkring middelalderens afslutning koncentreret om dyrkning af byg samt kvæghold og smørproduktion, og området var desuden kendt for fangst af sild. På Hannæs fandtes der før Grevens Fejde 310 bondebrug, hvoraf 40 var selvejere. Da bønderne skulle betale store bøder for at have deltaget i bondeoprøret, var der ved midten af 1500-tallet kun 15 selvejere tilbage; resten havde måttet overdrage deres gårde og jord til kongen. I det østlige Hanherred fandtes der i 1525 410 bønder, hvoraf 27 var selvejere. Af disse var der i 1568 kun fem tilbage. Af lensregnskaberne fra samme år kan man danne sig et billede af landbrugsproduktionen omkring reformationstiden. Denne bestod af dyrkning af rug og byg, en omfattende animalsk produktion af både køer, får, lam og svin samt smørproduktion.\nI Hanherred havde kongemagten i 1231 besiddelser i Tømmerby Sogn ved Langvad samt det såkaldte Vtholme, som formodentlig dækker over holmene syd for Vust og Vester Torup.\nØ Kloster (den senere herregård Oxholm) blev grundlagt omkring 1175 af bisp Tyge af Børglum som et benediktinernonnekloster og omtales første gang i 1268. Omkring år 1500 havde klosteret omfattende besiddelser i Vendsyssel, i Salling og på Mors, og hertil kom fiskerettigheder og ålegårde i Limfjorden. Klosterets besiddelser blev inddraget af kronen ved Reformationen.\nUd over kronen og de kirkelige institutioner (Børglum bispestol, Børglumkloster, Ø Kloster, Aalborg Helligåndshus, Mariagerkloster) var den store jordejer i Hanherred omkring år 1500 Mouritz Nielsen Gyldenstierne til Ågård, der ejede 198 gårde og 16 huse. Dertil kom yderligere 88 gårde og 14 huse på Hannæs og 22 gårde i Hvetbo Herred. Gyldenstiernerne sad på Ågård fra før 1355, hvor Erik Nielsen Gyldenstierne havde Hanherred og Næsbo i forlening af kongen, til 1627. Under bondeoprøret i 1441 afbrændte bønderne Ågård og den nærved beliggende herregård Kokkedal. I den forbindelse brændte Niels Pedersen Gyldenstiernes store arkiv på Ågård.\nUd over Ågård bør nævnes herregårdene Bjørnkær, der var kongsgård omkring år 1500, Birkelse, der nævnes som Vitskøl Klosters ejendom i 1202 og siden kom under Børglumbispen, samt Kokkedal, der ved midten af 1300-tallet herskede over store dele af Limfjordsområdet.\nJammerbugt Kommune har siden oldtiden været plaget af sandflugt. Store områder i Hvetbo, Kær, Øster og Vester Hanherreder blev således i 1500- og 1600-tallet ødelagt af sand. Gårde som Maegård og Bjørnsgård i Hune Sogn var forladt før 1611.\nI nærheden af Hunetorp blev ved udgravninger i årene 1958-59 og i 1994 undersøgt dele af to velbevarede gårde fra 1500-tallet, der antagelig blev ødelagt ved sandflugt i slutningen af århundredet. Den ene gård bestod af et øst-vest-vendt stuehus med en lerbygget kuppelovn, en nord-sydorienteret stald på stuehusets sydside og yderligere en øst-vest-vendt økonomibygning, der fx kan have fungeret som lade. Den anden gård bestod af en øst-vest-vendt bygning med udskud, som havde beboelse i vest med tørvelagt gulv, lerbygget kuppelovn og kakkelovn samt en stald, der var skilt fra i øst. Udskudsbygninger var udbredte i hele Vendsyssel, hvor hustypen fortsat blev opført i 1800-tallet. Under sidstnævnte gård lå brandtomter fra middelalderlige huse.\nEndnu en sandflugtsgård fra 1500-1600-tallet blev udgravet i Tranum i 1967. Resterne af beboelseshuset med muret kakkelovn lå under 60 cm flyvesand. I Torpet blev i 2011 undersøgt dele af en landsby med kulturlag og hustomter med velbevarede kridtgulve, antagelig fra 1400-1500-tallet. Fra den tidlige middelalder er i 2012 undersøgt dele af en større gård omgivet af et rektangulært toftehegn sydøst for Jetsmark Kirke. Inden for toften fandtes to enskibede, øst-vest-vendte langhuse, forbundet af et hegn med en portåbning. Toften var dermed inddelt i mindst to funktionsområder. Det ene hus, der havde beboelse i vest og lade eller stald i øst, blev frilagt helt. Det havde svagt krumme ydervægge og er kulstof 14-dateret til omkring år 1100. Ved Vestergård fandt man i 2015 et øst-vestorienteret, enskibet langhus med rette ydervægge, formentlig en enkeltliggende gård fra middelalderen.\nI 1945 blev der ved Husby Hole rejst en mindesten over Slaget på Sankt Jørgensbjerg. Den store granitsten med relieffer af slaget er udført af Axel Poulsen og blev indviet ved en folkefest.\nTomasz Sienicki /Creative Commons CC-BY 3.0.\nSlaget på Sankt Jørgensbjerg i juni 1441 markerede afslutningen på de bondeoprør, der havde fundet sted siden 1438. Årsagen hertil var bl.a. uretmæssige skatteopkrævninger. Bondeoprørets leder var den nordjyske adelsmand Henrik Tagesen Reventlow. Oprøret begyndte i foråret 1441, og det første sammenstød fandt sted d. 3. maj 1441. Her slog bønderne en herremandshær nær Sankt Jørgensbjerg, hvor bønderne havde bygget en vognborg. Da kong Christoffer af Bayern samlede en hær mod oprørerne, trak de nørrejyske bønder sig tilbage til Sankt Jørgensbjerg. Ifølge en sen folkevise fik herremændene overtalt bønderne fra Mors og Thy til at forlade hæren, hvorpå vendelboerne alene mødte den kongelige hær d. 6. eller 8. juni 1441. Vognborgen blev efter hårde kampe stormet, og ca. 600 bønder døde. De overlevende bønder måtte betale hårde bøder, mens Tagesen Reventlow og et antal af oprørets ledere blev taget til fange og henrettet i Aalborg d. 12. juni 1441.\nSlagmarkens præcise beliggenhed er ukendt, men 1963-64 fandt man en fællesgrav med menneskeknogler syd for Husby ved Sankt Jørgensbjerg.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Pajung, Stefan; Møller, Stig Bergmann; Trap Danmarks redaktion: Middelalderen i Jammerbugt Kommune i Trap Danmark på lex.dk. Hentet fra https://trap.lex.dk/Middelalderen_i_Jammerbugt_Kommune


Rollespil: Rosenkreutz vs Crowley | Stemmen fra ådalen\nRollespil: Rosenkreutz vs Crowley\tPosted on 19. juni, 2007\tby Morten Greis Jeg skal til at spille Mortal Coil med Karen, Anne, Kristo, Thomas, Troels og Lars. Det er en vældigt stor gruppe og det er med vilje. Kan ikke alle nå frem, kan vi stadig få spillet.\nHistory and Ethnology, brewer and fencer, roleplayer and science fiction enthusiast\tVis alle indlæg af Morten Greis →\tDette indlæg blev udgivet i Efterspilsrapport, indie, Mortal Coil, Rollespil. Bogmærk permalinket.\t← Rollespil, scener og fortællinger i nuet\n3 Kommentarer til Rollespil: Rosenkreutz vs Crowley\nPeter Dyring-Olsen skriver:\t20. juni, 2007 kl. 11:21 am\tLyder vældigt lovende! Jeg kan godt forstå, at I kan have lyst til at spille party-style, men alligevel kunne jeg sagtens se et spændende forløb, hvor sp’erne alle er enten på Crowleys eller Rosenkreutz’ side – og derfor evigt i struberne på hinanden. Men det er et andet spil!\nKristo skriver:\t20. juni, 2007 kl. 12:07 pm\tNu har jeg ikke den store erfaring med IaWA-style eller Mortal Coil (eller story now i det hele taget) MEN allerede på vores lille introscene synes jeg systemmet viste en svaghed overfor player vs. player konflikter. Det kan slet og ret blive en grim omgang overbydning af magik facts.. I vores eksempel fra i mandags drejede det sig konkret om en magisk pistol som blev overbudt af en usynlighedsformular som igen blev overbudt af et alseende øje… Men man kunne selvfølgelig indlægge husregler som kunne gøre noget ved dette problem…\nmortengreis skriver:\t20. juni, 2007 kl. 16:30 pm\tIntro-scenen kørte langt fra optimalt. Man kan sige, at vi fik demonstreret for mange ting på en gang. Selve høg over høg-forløbet havde vi kun i en mild form den første gang vi spillede. Der blev fakta typisk introduceret for at komplicere konflikter, ikke for at negere dem.\nNår det gælder vores Mortal Coil-gruppe, så skal vi have fastlagt vores gruppes foretrukne stil (måde at præsentere og spille scener og konflikter) (og det er ikke helt tilfældigt at jeg omtrent samtidig med dette indlæg poster indlæg om scener i forskellige former for spil): http://mgreis.wordpress.com/2007/06/18/rollespil-scener-og-fort%c3%a6llinger-i-nuet/


Rosa Luxemburg tog den marxistiske teori til sig langt klarere end så mange andre, som ikke forstod, at marxismen var en levende teori. Den skulle anvendes på forholdene, som de eksisterede, ikke som de engang havde været\nRosa Luxemburg blev født i 1871 i en lille polsk by. Hendes familie flyttede i 1880 til Warszawa, hvor den unge Rosa blev optaget i et gymnasium for piger. I skoleårene tilsluttede hun sig en illegal socialistisk gruppe, og måtte derfor i 1889 flygte for at undgå fængsling. I Schweiz begyndte hun at studere historie og økonomi ved universitet i Zürich. Også her gik hun ind i socialistisk politik og var efter få år anerkendt som en ledende socialistisk teoretiker blandt de polske studerende. I 1893 deltog hun i oprettelsen af det revolutionære 'Socialdemokratiske parti i kongeriget Polen' (SDKP), som var i opposition til det nationalt orienterede Polske socialistiske part (PPS). I de næste 25 år var hun en af partiets ledere.\nI 1893 deltog hun i Anden Internationales tredje kongres som delegeret for SDKP. Efter protest fra PPS blev hun dog udelukket. Hendes forsvar for SDKP`s holdninger havde dog gjort indtryk. Ved den fjerde kongres i 1896 ragede hun uklar med mange delegerede, fordi hun ikke tilsluttede sig Marx` bogstavelige udsagn til støtte for Tyrkiet mod zarismen. Marx og Engels havde konsekvent hævdet, at Rusland var den centrale reaktionære magt i Europa, som overalt forhindrede enhver form for progressiv udvikling. Derfor havde de støttet polsk uafhængighed, havde støttet Tyrkiet i krigen mod Rusland i 1856 såvel som andre politiske initiativer rettet mod zarismen. I den aktuelle situation i 1890`erne foretog Luxemburg en kovending. Uden at kritisere Marx og Engels anførte hun, at den politiske strategi krævede en revision: Tyrkiet undertrykte en række nationer på Balkan og i god overensstemmelse med ånden i Marx` politiske hensigter analyserede hun den nye situation. Mange delegerede kunne ikke følge denne tankegang og rettede en hård kritik mod hende. Hun kunne dog ikke holdes nede. Hun havde taget teorien til sig langt klarere end så mange andre, som ikke havde forstået, at marxismen var en levende teori. Den skulle anvendes på forholdene, som de eksisterede, ikke som de engang havde været.\nI 1898 udkom hendes doktorafhandling om 'Polens industrielle udvikling', hvori hun påviste, at Polen og Rusland nu udgjorde en samlet økonomisk enhed, hvilket indebar, at det ville være et tilbageskridt, hvis landene udviklede sig til to uafhængige stater. Hendes vurdering var, at arbejderklassen i Rusland og Polen burde samarbejde om at vælte zarismen. Dette ville give frihed til alle, hvad enten de var russere, polakker eller tilhørte en af de mange andre nationaliteter indenfor der russiske rige. Rosa Luxemburg var ikke antinational, hun påskønnede polsk kultur, men hendes pointe var en ganske anden. Hun argumenterede for nødvendigheden af en europæisk revolution som en uundgåelig forudsætning for polsk uafhængighed. De andre polske partier afviste dette synspunkt. PPS havde Polens uafhængighed som en demokratisk stat som det primære mål. Luxemburg fastholdt, at i det mindste en revolution i Østrig-Ungarn, Rusland og Tyskland var nødvendig, hvis de polske områder, som var indlemmet i disse lande, skulle kunne opnå national selvbestemmelse, som dog for hende ikke var et mål i sig selv. Efter hendes mening måtte kapitalismens omvæltning have den højeste prioritet. Det samme mente Lenin, men set fra hans synsvinkel som russer var national selvbestemmelse nødvendig for at få de revolutionære fra de mange nationaliteter indenfor det russiske imperium til at samarbejde. Luxemburg, som repræsenterede en af de undertrykte nationer, fandt det vigtigere, at sikre at de nationalistiske tendenser ikke sejrede i befrielseskampen - hvilket var tilfældet i PPS. Hun var lige fra starten af sin politiske 'karriere' en afgjort internationalist, en position som hun fastholdt lige til sin død.\nEfter at have forladt universitetet ville Rosa Luxemburg arbejde i SPD - det tyske socialdemokratiske parti. For at kunne deltage aktivt i partiarbejdet blev hun tysk statsborger ved at indgå et pro forma ægteskab med en tysk partifælle. Indenfor SDKP var hun fortsat den førende teoretiker, redaktør af partibladet og delegeret ved Internationalens kongresser fra 1896 og frem; i 1904 valgtes hun til medlem af Internationalens præsidium. Rosa Luxemburg havde i løbet af få år udviklet sig til en klartskuende marxist, men var stadig en ung kvinde\nI 1895 døde Friedrich Engels og kort efter indledte et af de ledende partimedlemmer, Eduard Bernstein, redaktøren for SPD`s illegale ugeblad indtil 1890, en diskussion om arbejderbevægelsens taktik i den aktuelle situation. Han mente ikke, at en revolution stod for døren, tiden var ikke moden dertil. Hans udgangspunkt var, at marxismens vurdering, om at folket ville blive opdelt i to hovedklasser, arbejderklassen og borgerskabet, rent faktisk ikke fandt sted. Han hævdede, at mellemlagene voksede i størrelse, hvilket underminerede de socialdemokratiske partiers forventninger. Bernstein var i høj grad påvirket af den britiske reformbevægelses teorier. De stod i skarp modsætning til Marx` og marxisternes teori. I løbet af de følgende tre år skrev Bernstein en række artikler, i hvilke han redegjorde for sin revision af det, han opfattede som marxismen. De blev indledningen til en omfattende debat i partiet. Luxemburg var først kort forinden blevet medlem af SPD. Hendes grundige kritik af Bernstein i artikelserien 'Reform eller revolution', der blev offentliggjort i et førende partiorgan gjorde hende kendt som en af de førende venstrefløjsrepræsentanter (Hanne Reintoft udgav den i 1969 på dansk). Partiets formand, August Bebel, var imponeret af hende, og i løbet af de følgende mange år, støttede han hende. Hun udpegedes som chefredaktør af en partiavis, men blev efter nogle få ugers indsats tvunget til at træde tilbage. Men hun havde haft chancen for at vise, hvad hun duede til. Årsagen til hendes tilbagetræden var til dels interne stridigheder og formentlig også det forhold, at hun var ung og kvinde. Man vidste nu - også fordi hun engageret havde deltaget i valgkampen i 1898 i Schlesien, hvor den veltilrettelagte valgkamp førte til et gennembrud - at hun var en person, der var indstillet på at gøre det nødvendige i og for partiet. Der var ingen, der satte spørgsmålstegn ved hendes evne som debattør og forsvarer af den levende marxisme. Den var et redskab, som kunne bruges til at forklare begivenhederne i verden.\nI 'Reform eller revolution' gjorde hun gældende, at det var nødvendigt at føre en reformpolitik med det formål at give arbejderbevægelsen fremgang. Revolution skulle ikke blot benyttes som en tom trussel, men som en reel mulighed. I hendes fortolkning var der en fuldstændig sammenhæng mellem begreberne reform og revolution - det ene afhang af det andet. Det var lige præcis det Bernstein og de pragmatiske hverdagspolitikere ikke kunne se. De mente, at reformer var det modsatte af revolution, deres slogan lød reform eller revolution. De mente, at mange reformer ville føre til det nye fremtidssamfund, hvor alle skulle have lige muligheder for at leve et rigt liv. De forstod ikke marxismens økonomiske teorier, om end nogle af dem havde forstået dele af den politiske teori. Disse to vidt forskellige tendenser eksisterede ved siden af hinanden indenfor de socialdemokratiske partier i alle lande. Den pragmatiske reformisme måtte føre til et mål, der adskilte sig fra det mål, de marxistiske socialister opfattede som en nødvendighed.\nI de følgende år deltog Luxemburg i mange diskussioner på partikongresser, i organisationens daglige liv, på Internationalens kongresser og i debatter i de forskellige teoretiske tidsskrifter i Europa. Hun gjorde det med det formål at nå frem til en afklaring af, hvilken retning arbejderbevægelsen måtte gå i for at nå sine mål. Nogle af debatterne handlede om den overordnede teori som for eksempel hendes kritik af reformisterne. Andre drejede sig om taktiske beslutninger, som spørgsmålet om national selvbestemmelse eller internationalt samarbejde - som før Første Verdenskrig var en levende realitet i forbindelse med strejker. Hun gik ud fra, at sejre i et land gav arbejdere i andre lande, der stod i en tilsvarende situation en bedre chance for at vinde. Under den første russiske revolution i 1905 var hun en aktiv deltager, indtil hun blev arresteret af politiet i Warszawa. De erfaringer, hun høstede under revolutionen, redegjorde hun for i en pamflet 'Massestrejke, det politiske parti og fagbevægelsen' (1906). Heri søgte hun at påvise hvilken betydning massestrejker og -demonstrationer, arbejderbefolkningens egne initiativer havde for socialistisk politik. Hun mente, at disse erfaringer burde indgå som en del af arbejderklassens arsenal også i andre lande. I modsætning hertil mente det tyske parti og flertallet af de tyske arbejdere, at det gjaldt om at vinde valg. De oplevede, hvordan partiets stemmeandel steg fra 20 procent i 1890 til 32 procent i 1903.\nRosa Luxemburg gik i brechen for organiseringen af massedemonstrationer til fordel for en udvidelse af valgretten specielt i den tyske delstat Prøjsen, hvor et særlig udemokratisk valgsystem var gældende. Når den almene valgret var blevet opnået i et land, kunne det sætte en udvikling i gang, der kunne føre frem til de kapitalistiske staters sammenbrud. Hun vidste udmærket, at den tyske rigsdag kun i meget begrænset omfang kunne påvirke de politiske forhold i Tyskland. Igennem en stor del af 1910 rejste hun Tyskland rundt og holdt taler, deltog i møder og demonstrationer samt skrev artikler til fordel for politisk mobilisering i arbejderklassen. Det gjorde hun ikke, fordi hun troede, at flere parlamentsmedlemmer ville forbedre arbejdernes sag afgørende eller forbedre mulighederne for at få lovforslag gennem parlamentet - Tyskland var ikke et parlamentarisk demokrati. Hun var overbevist om, at en mobilisering af arbejderne ville give dem en større indsigt af deres egen situation. Det svarede til det, Friedrich Engels havde forklaret de socialdemokratiske ledere tilbage i 1890erne. Rosa Luxemburg havde intet kendskab til disse overvejelser vedrørende taktikken, fordi Engels` breve først er blevet offentliggjort langt senere. Uden denne viden fulgte hun alligevel i hans fodspor - ligesom han var hun fortaler for den levende marxisme.\nDet var i denne ånd, hun kastede sig ud i en diskussion af de økonomiske problemstillinger. Rosa Luxemburg var i 1906 blevet lærer på partiskolen i Berlin. Der var i alt 30 elever, som på halvårskurser blev undervist i de ting, der skulle til, hvis de skulle bidrage til at fremme arbejderklassens interesser. Rosa Luxemburg underviste i nationaløkonomi, og hun inddrog senere disse forelæsninger i udarbejdelsen af 'Kapitalens akkumulation' (dansk udgave 1976). I dette videnskabelige værk forsøgte hun at løse nogle af de problemer, som fandtes i andet bind af 'Kapitalen'. I samtiden blev hendes værk mødt med en kritik. Næsten alle andre marxistiske teoretikere hævdede, at hun ikke havde fattet de egentlige problemer. Det var måske også korrekt på det tidspunkt, idet kapitalismen endnu ikke var fuldt udviklet og derfor endnu ikke havde inddraget hele verden i en global økonomi. Senere marxister har dog påvist, at hendes vurdering af kolonierne og navnlig halvkolonistaternes situation for første gang inddrog disse i en marxistisk økonomisk analyse.\nMange har gjort sig tanker om, hvorfor Lenin helt overså 'Kapitalens akkumulation'. Det er blevet hævdet, at årsagen skal findes i de forudgående uenigheder mellem ham og Rosa Luxemburg om de taktiske problemer i det russiske socialdemokrati. Det havde drejet sig om spørgsmål, som Luxemburg opfattede som centrale, nemlig massernes rolle i en revolutionær situation samt i den tid, der lå umiddelbart forud for denne situation. Af den årsag kritiserede hun Lenins partiteori (Det russiske Socialdemokratis organisationsproblemer). Det var ganske rigtigt, at Lenin søgte at styrke partiorganisationen ved at udforme nye organisatoriske principper. Modellen var dog ikke ukendt i de europæiske arbejderpartier. Det er også tænkeligt, at Rosa Luxemburg misforstod Lenin intentioner. Hendes synspunkter var imidlertid vigtige, fordi hendes taktik repræsenterer en tendens, som har eksisteret i arbejderbevægelsen i hvert fald fra Engels` tid og frem. I 1889 kritiserede han, at Gerson Trier, Nicolaj Petersen og andre revolutionære socialister var blevet ekskluderet af det danske Socialdemokrati. Partiets ledelse kunne ikke acceptere deres kritik. Partistrukturen var meget topstyret, og den mindede Engels om en periode i det tyske parti, hvor partiets karismatiske leder Ferdinand Lassalle førte partiet på en ekstremt centralistisk måde. Engels kritiserede denne centralisme også i 1889 i forhold til det danske parti. Det brev, hvori han redegør for sine synspunkter, blev først offentliggjort i 1930`erne. Ikke desto mindre skrev hun i 1904: '! de fejltagelser, som en ægte revolutionær bevægelse begår, er langt mere frugtbare end selv den kløgtigste centralkomites ufejlbarlighed.' I den samme artikel understregede hun massernes og de menige partimedlemmers kreativitet. Nogle år efter, da man havde høstet erfaringer fra revolutionen i Rusland, havde hun et bedre udgangspunkt for en diskussion af denne kreativitet, og det den kunne føre frem til ('Massestrejken, !'). Det er en kendsgerning, at Lenin og Rosa Luxemburg var uenige i vurderingen af partiets struktur, men Rosa Luxemburg var i praksis en tilhænger af partidisciplin i sit eget parti og gik med til at ekskludere partimedlemmer med en anden vurdering end hendes egen. Alligevel er hendes teoretiske synspunkter i fuld overensstemmelse med en af de vigtigste tendenser i arbejderbevægelsen, noget også Lenin var villig til at anerkende efter åben diskussion i Kommunistisk Internationales kongres i juli 1920. Fra Engels over Luxemburg til Lenin findes en linje i arbejderbevægelsen, der fremhæver en åben diskussion i partiet som grundlæggende forudsætning for at kunne føre en effektiv kamp for at afskaffe kapitalismen.\nDer findes oversættelser af adskillige af Luxemburgs skrifter til dansk og en biografi ved Toni Liversage (1994). Gerd Callesen er historiker og tidligere medarbejder på Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv. Han er med i den videnskabelige kommission bag udgivelsen af MEGA, Marx` og Engels samlede værker. www.rosakarl.org\n05. jan. 2010 - 00:00 30. aug. 2012 - 11:41