Europaudvalget 2012 Rådsmøde 3201 uddannelse m.v. Bilag 2 Offentligt - PDF\nDownload "Europaudvalget 2012 Rådsmøde 3201 uddannelse m.v. Bilag 2 Offentligt"\n1 Europaudvalget 2012 Rådsmøde 3201 uddannelse m.v. Bilag 2 Offentligt 15. november 2012 Samlenotat for Rådsmødet (uddannelse, ungdom, kultur og sport) den november 2012 Uddannelse og ungdom Uddannelse Punkt 1: Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Erasmus for Alle EUprogrammet for uddannelse, ungdom og idræt. - KOM(2011) status - Revideret udgave af samlenotat af 19. april Ny tekst markeret med streg i margen (s. 3) Punkt 2: Læsefærdigheder - KOM-dokument foreligger ikke - rådskonklusioner (s. 15) Punkt 3: Uddannelse i Europa 2020 strategien - KOM-dokument foreligger ikke - rådskonklusioner (s. 18) Punkt 4: Validering af ikke-formel og uformel læring - KOM(2012) henstilling (s. 21) Punkt 5: Forbedring af lærerstandens kvalitet og status i en tid med knappe finansielle ressourcer - KOM-dokument foreligger ikke - politisk debat (s. 26) Ungdom Punkt 6: Den strukturerede dialog med unge om unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa - KOM-dokument foreligger ikke - rådsresolution (s. 26) Punkt 7: Fælles rapport om implementeringen af den fornyede ramme om det europæiske samarbejde på ungdomsområdet ( ) - KOM(2012)495 - fælles rapport 1\n2 (s. 27) Punkt 8: Aktiv deltagelse og social inklusion af unge, særligt unge med migrantbaggrund - KOM-dokument foreligger ikke - rådskonklusioner (s. 31) Punkt 9: Mobilitet og diversitet: Hvordan forbedres den sociale inklusion? - KOM-dokument foreligger ikke - politisk debat (s. 34) 2\n3 Punkt 1: Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Erasmus for Alle EUprogrammet for uddannelse, ungdom og idræt. - KOM(2011) status - Revideret udgave af samlenotat af 19. april Ny tekst markeret med streg i margen 1. Resumé Kommissionen har ved KOM(2011) 788 fremlagt forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Erasmus for Alle EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt. Programmet skal bidrage til opfyldelsen af de europæiske målsætninger på uddannelses-, ungdoms-, og idrætsområdet herunder målsætningerne i Europa strategien. Erasmus for Alle skal kun yde støtte til aktioner og aktiviteter, der skaber en europæisk merværdi og bidrager til at nå de overordnede målsætninger. Programmet har til formål at støtte alle uddannelsessektorer og fokuserer på tre typer aktioner. Aktionerne er læringsmobilitet, samarbejde om god praksis og innovation mellem uddannelsesinstitutioner og ungdomsorganer og endelig støtte til politiske dagsordener. I alle tre aktionstyper lægges der i et vist omfang op til samarbejde med tredjelande. Derudover indeholder programforslaget et separat kapitel vedrørende aktiviteter på idrætsområdet. Kommissionens forslag indeholder et budget på ca. 19 milliarder euro svarende til ca. 142 milliarder kroner i den 7-årige budgetperiode (løbende priser). Ved rådsmødet for uddannelse, ungdom, kultur og sport den 11. maj 2012 vedtog Rådet en delvis generel indstilling. Der er efterfølgende ikke sket fremskridt i Rådet, og Europa-Parlamentet har endnu ikke vedtaget en holdning. På rådsmødet for uddannelse, ungdom, kultur og sport den 26. november 2012 vil det cypriotiske formandskab orientere om status for forhandlingerne og kontakt med Europa-Parlamentet. 2. Baggrund Kommissionen fremsatte den 23. november 2011 forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Erasmus for Alle EU-programmet for uddannelse, ungdom og idrætten (KOM(2011) 788). Forslaget er fremsat med hjemmel i TEUF artikel 165, stk. 4 og artikel 166, stk.4. Forslaget skal behandles efter den almindelige lovgivningsprocedure i TEUF artikel 294. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal. I programmets gennemførelse anvendes undersøgelsesproceduren (komitologi) jf. forordning (EU) nr. 182/2011, art. 5. Forslaget skal erstatte de eksisterende programmer for uddannelse og ungdom samtidig med, at idræt, som ikke tidligere har været omfattet af et program, inkluderes som et element i det samlede program. 3. Formål og indhold Den delvise generelle indstilling omhandler ikke de elementer i Kommissionens forslag, som er tæt koblet til den flerårige finansielle ramme og det samlede budget for Erasmus for Alle. Det indebærer, at den delvise generelle indstilling ikke tager stilling til fordelingen af andelen af midler til henholdsvis de enkelte aktioner i programmet og til de enkelte sektorer. Der tages heller ikke stilling til, hvor stor en andel af det samlede budget, der i programmet skal allokeres til uddannelsessektorerne, og hvor stor en andel, der skal allokeres i programkomiteen. Desuden tages der i den delvise generelle indstilling ikke stilling til Kommissionens forslag om oprettelse af en lånegarantiordning for kandidatstuderende, da beslutningen om oprettelse af en lånegarantiordning vurderes at være knyttet til det samlede budget for programmet. 3\n4 Forslaget fastlægger bestemmelserne for et nyt samlet program for uddannelse, ungdom og idræt med navnet Erasmus for Alle. De eksisterende uddannelses- og ungdomsprogrammer samles dermed i ét program, der desuden inkluderer idræt, som ikke tidligere har været omfattet af et EU-program. Erasmus for Alle skal kun yde støtte til aktioner og aktiviteter, der skaber en europæisk merværdi og bidrager til at nå de overordnede målsætninger. Programmets europæiske merværdi skal sikres ved aktionernes og aktiviteternes tværnationale karakter, ved en synergi med andre nationale, internationale og europæiske programmer og politikker og ved aktiviteternes bidrag til en effektiv udnyttelse af EU s værktøjer til anerkendelse af kvalifikationer og åbenhed. Formål Programmet har en række generelle mål og et sæt specifikke mål for hver af de tre sektorer. Programmets generelle mål er: Europa 2020-strategien og herunder uddannelsesmålet Målsætningerne i strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020) Den bæredygtige udvikling af tredje lande indenfor videregående uddannelse De overordnede mål for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet ( ) Udvikling af den europæiske dimension indenfor idræt i overensstemmelse med Unionens arbejdsplan for idræt Programmets specifikke mål på uddannelsesområdet er følgende: At forbedre niveauet af nøglekompetencer og nøglekvalifikationer særlig med hensyn til deres relevans for arbejdsmarkedet og samfundet At fremme forbedringer af kvalitet, innovation, excellence og internationalisering At fremme udviklingen af et europæisk område for livslang læring, komplementere politiske reformer på nationalt niveau og støtte modernisering af uddannelsessystemer At fremme den internationale dimension af uddannelse særligt indenfor videregående uddannelse ved at gøre EU s videregående uddannelsesinstitutioner mere attraktive og ved at støtte EU s indsats udadtil At forbedre sprogundervisningen og sprogindlæringen At fremme høj kvalitet i undervisnings- og forskningsaktiviteter i europæisk integration På uddannelsesområdet skal programmets målsætninger forfølges gennem tre typer af aktioner. Den første type aktioner er støtte til den enkeltes læringsmobilitet. Dette omfatter tværnational mobilitet for studerende på videregående uddannelser og elever i erhvervsuddannelser og kan være i form af studier eller praktikophold. Der ydes også støtte til tværnational mobilitet for personale. Støtte ydes i udgangspunktet til mobilitet mellem deltagerlande i programmet, men der er også mulighed for støtte til mobilitet til og fra tredjelande for så vidt angår videregående uddannelse og herunder også støtte til dobbelt eller fællesgrader. Den anden type aktion er støtte til samarbejde om innovation og god praksis. Det omfatter støtte til tværnationale partnerskaber mellem organisationer, som er involveret i uddannelses- aktiviteter eller andre relevante sektorer, tværnationale partnerskaber mellem virksomheder og uddannelsesinstitutioner i form af videnalliancer mellem videregående uddannelsesinstitutioner og virksomheder, alliancer vedrørende sektorspecifikke kvalifikationer mellem uddannelsesudbydere og virksomheder og endelig it- 4\n5 platforme, som omfatter uddannelsessektorer og ungdom. Der ydes desuden støtte til udvikling, kapacitetsopbygning, regional integration, videnudveksling og moderniseringsprocesser gennem partnerskaber mellem videregående uddannelsesinstitutioner i EU's medlemslande og tredjelande. Den tredje type aktion er støtte til politisk reform, som omfatter støtte til aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af EU s politiske dagsorden for uddannelse samt Bologna- og Københavnprocesserne. Det omfatter også gennemførelsen i EU s deltagerlande af åbenhedsværktøjer som fx den europæiske kvalifikationsramme. Der ydes støtte til politisk dialog med relevante europæiske interesserede parter på uddannelsesområdet, ligesom der ydes støtte til politisk dialog med tredjelande og internationale organisationer. Jean Monnet aktiviteter Programforslaget indeholder desuden en artikel om Jean Monnet aktiviteter, der blandt andet skal støtte høj kvalitet i undervisning og forskning om europæisk integration. I den delvise generelle indstilling er støtten til seks institutioner, som støttes under det eksisterende Jean Monnet program opretholdt. Kommissionens forslag indeholdt kun støtte til Det Europæiske Universitetsinstitut i Firenze og Europakollegiet beliggende i Brugge og Natolin. I formandskabsudkastet foreslås således støtte til følgende seks institutioner: - Det Europæiske Universitetsinstitut, Firenze - Europakollegiet, Brugge og Natolin - Det Europæiske Institut for Offentlig Forvaltning administration (EIPA), Maastricht - Det Europæiske Retsakademi, Trier - Det Europæiske Agentur for Undervisning af Personer med Særlige Behov, Odense - Det Internationale Center for Europæisk Uddannelse (CIFE), Nice Ungdomsområdet Den delvise generelle indstilling indeholder et selvstændigt kapitel på ungdomsområdet. I Kommis sionens forslag er uddannelses- og ungdomsområdet indeholdt i samme kapitler. Ungdomskapitlet i den delvise generelle indstilling har samme opbygning som Kommissionens forslag for så vidt angår specifikke mål og de tre typer af aktioner. Programmets specifikke mål på ungdomsområdet vil være følgende: At forbedre niveauet af nøglekompetencer og nøglekvalifikationer samt unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa Fremme kvalitetsforbedringer i ungdomsarbejdet Støtte europæisk samarbejde og fremme politiske reformer på nationalt niveau på ungdomsområdet Fremme den internationale dimension af ungdomsaktiviteter særligt gennem fremme af mobilitet og samarbejde mellem EU og interessenter og organisationer i tredje lande. Den delvise generelle indstilling indeholder forslag om de samme tre typer af aktioner som på ud dannelsesområdet. Dvs. læringsmobilitet for individer, samarbejde om innovation og god praksis og støtte til politiske reformer. Læringsmobilitet for individer på ungdomsområdet skal støtte unges mobilitet i uformelle læringssammenhænge, mobilitet indenfor ungdomsarbejde, ungdomsorganisationer og ungdomsledere herunder også mobilitet til og fra tredjelande. 5\n6 Aktionen samarbejde om innovation og god praksis skal støtte strategiske partnerskaber mellem organisationer på ungdomsområdet og it platforme indenfor ungdomsområdet. Aktionen støtte til politiske reformer vil omfatte aktiviteter relateret til implementering af EU s dagsorden på uddannelsesområdet, deltagerlandenes implementering af EU s gennemsigtigheds- og anerkendelsesredskaber, politisk dialog med relevante europæiske interessenter. Endelig skal aktionen støtte det europæiske ungdomsforum og Eurodesk netværket og politisk dialog med tredjelande og internationale organisationer. Aktioner på idrætsområdet Herudover indeholder programforslaget et kapitel om aktiviteter på idrætsområdet. Denne del skal primært have fokus på græsrodsidræt og forfølge følgende specifikke mål på området: Bekæmpelse af grænseoverskridende trusler som f.eks. doping, aftalt spil, vold, racisme og manglende tolerance Fremme af og støtte til god forvaltningsskik i idræt og dobbelte karrieremuligheder Fremme af frivillige aktiviteter indenfor idræt herunder social integration og sundhedsfremmende fysisk aktivitet Det foreslås, at målsætningerne særligt forfølges gennem støtte til tværnationale samarbejdsprojekter, styrkelse af videngrundlaget for udarbejdelse af politikker inden for idrætsområdet og dialog med relevante europæiske interesserede parter. Fokus skal særligt være på græsrodsidræt. For både uddannelses-, ungdoms- og idrætsområdet gælder det, at der med henblik på programmets evaluering skal udvikles målbare og relevante indikatorer for hver af de specifikke målsætninger inden for de tre områder. I den delvise generelle indstilling skal indikatorerne vedtages i programkomiteen. Kommissionens forslag indeholder forslag til indikatorer i selve forordningen. Budget I Kommissionens forslag til en flerårig finansiel ramme for perioden er der i alt afsat ca. 19 mia. euro svarende til ca. 142 mia. kr. i løbende priser til Erasmus for Alle. Det endelige beløb fastsættes som led i forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme for De underliggende beløbsangivelser og fordelingen af andele mellem aktiviteter og sektorer fastlægges derfor ikke den delvist generelle indstilling, da de anses for at være afhængige af det overordnede budget. Der er afsat 17,2 mia. euro svarende til ca. 128 mia. kr. under budgetkategori 1 til gennemførelsen af programmet. Beløbet dækker 16,7 mia. euro (ca. 124 mia. kr.) afsat til aktioner indenfor uddannelse og ungdom, 0,3 mia. euro (ca. 2,2 mia. kr.) afsat til Jean Monnet-aktiviteter og ca. 0,2 mia. euro (ca. 1,5 mia. kr.) afsat til idræt. Derudover er der afsat ca. 1,8 euro (ca. 13 mia. kr.). under udgiftsområde 4 fra de forskellige instrumenter for EU s samarbejde udadtil til aktioner vedrørende læringsmobilitet til eller fra tredjelande og vedrørende samarbejde og politiske dialog med tredjelande. Disse midler vil blive stillet til rådighed på grundlag af to flerårige tildelinger dækkende hhv. 4 og 3 år. De kan justeres i tilfælde af, at der opstår uventede situationer eller vigtige politiske ændringer. Det beløb som foreslås afsat til aktioner indenfor uddannelse og ungdom tildeles vejledende efter følgende satser: - [65 %] af beløbet tildeles til den enkeltes læringsmobilitet - [26 %] tildeles til samarbejde for innovation og god praksis - [4 %] tildeles til støtte til politiske reform - [3 %] tildeles til driftstilskud til nationale kontorer 6\n7 - [2 %] tildeles til administrationsudgifter Den delvise generelle indstilling tager ikke stilling til de endelige satser blot gengives de vejledende satser indeholdt i Kommissionens forslag. I den delvise generelle indstilling fastlægges minimumsfordelinger for de enkelte sektorer opdelt på - videregående uddannelser: - erhvervsuddannelse - voksenuddannelse - skoler Modsat Kommissionens forslag er voksenuddannelsesområdet i den delvise generelle indstilling udskilt fra erhvervsuddannelsesområdet som et selvstændigt område i fordelingen af minimumsallokeringer. Kommissionen har i deres forslag foreslået, at 56 procent af det samlede budget skal allokeres til de enkelte uddannelsessektorer og ungdomsområdet. Den delvise generelle indstilling tager ikke stilling til, om den andel af budgettet som allokeres til sektorerne skal være højere eller lavere end for slået af Kommissionen. Den delvise generelle indstilling tager heller ikke stilling til størrelsen på andelen af minimumsfordelinger til de enkelte sektorer indbyrdes. I den delvise generelle indstilling etableres der en separat budgetlinje for ungdomsområdet i stedet for Kommissionens foreslåede mini mumsandel til ungdomsområdet. Den delvise generelle indstilling tager ikke stilling til beløbet på budgetlinjen for ungdomsområdet. Der er ikke i programforslaget foreslået tildelingsandele for aktiviteter på idrætsområdet. Fordelingen af midler til individuel mobilitet, som skal administreres af de nationale agenturer, baseres på befolkningens størrelse, leveomkostningerne i de enkelte medlemsstater, afstanden mellem medlemsstaternes hovedstæder samt resultater. Resultatparametret tegner sig for 25 procent af de samlede midler. Resultatkriterierne baserer sig på det årlige resultatniveau og det årlige betalingsniveau. Lånegarantiordning Kommissionens forslag indeholder forslag om oprettelse af et nyt finansielt instrument en lånegarantiordning som skal gøre det muligt for studerende at tage deres kandidatuddannelse i et andet europæisk land. Det kan være svært for studerende at finansiere sådanne studier, fordi national støtte og nationale lån ofte ikke kan tages med til andre lande. Lån fra private banker kan være svære for studerende at optage og betale. Derfor foreslår Kommissionen, at man via den Europæiske Investeringsbank skal stille delgarantier over for finansielle institutioner (banker eller institutter, der er specialiseret i lån til studerende), der er villige til at yde lån til kandidatstudier i andre deltagende lande på favorable vilkår for de studerende. Da oprettelsen af lånegarantiordningen er tæt koblet til det overordnede budget for programmet, tages der i den delvise generelle indstilling ikke stilling til forslaget. Resultater og formidling Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne overvåge effektiviteten og resultaterne af programmet i forhold til dets mål og navnlig med hensyn til programmets merværdi og fordelingen af midler i forbindelse med de primære uddannelsessektorer. Derudover vil Kommissionen sikre, at der udarbejdes en evalueringsrapport senest i slutningen af 2017 med henblik på at vurdere, i hvor høj grad målene er nået samt vurdere programmets effektivitet og dets europæiske merværdi med henblik på en afgørelse om videreførelse, ændring eller afbrydelse af programmet. Medlemsstaterne skal senest den 30. juni 2017 indsende rapporter til Kommissionen om programmets gennemførelse og indvirkning. Kommissionen skal senest den 30. juni 2022 aflevere en slutevaluering af programmet. 7\n8 Det foreslås, at navnet Erasmus skal anvendes i forbindelse med kommunikation og formidling om programmet. Der foreslås følgende navne tilknyttet til de enkelte uddannelsessektorer: - Erasmus videregående uddannelse - Erasmus erhvervsuddannelse : - Erasmus voksenuddannelse - Erasmus skoleuddannelse - Erasmus unges deltagelse - Erasmus idræt Adgang og deltagerlande Offentlige og private organer der er beskæftiget med uddannelse, ungdom og breddeidræt kan indsende ansøgning om støtte under programmet. Programmet skal også støtte grupper af unge, som er involveret i ungdomsarbejde, der ikke nødvendigvis foregår i regi af en ungdomsorganistaion. Kommissionen og medlemsstaterne yder derudover en indsats for at fremme deltagelsen af personer med særlige behov. Erasmus for Alle skal være åbent for medlemsstaterne, tiltrædelseslande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi i overensstemmelse med de generelle principper og vilkår, der er for disse landes deltagelse i EU-programmer, de EFTA-lande, der er part i EØSaftalen og Schweiz, forudsat der indgås bilateral aftale herom. Programmet støtter derudover samarbejde med partnere fra tredjelande, navnlig partnere fra naboskabslande. Forvaltnings- og revisionssystem Programmet skal forvaltes i overensstemmelse med princippet om indirekte forvaltning. Ansvaret vil blive delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen. I den delvise generelle indstilling kan med lemsstaterne have flere nationale myndigheder og flere nationale agenturer modsat Kommissionens forslag, der kun indeholder mulighed for én national myndighed og ét nationalt agentur. I de tilfælde hvor medlemsstaterne har mere end ét nationalt agentur, skal medlemsstaten etablere passende strukturer for en koordineret administration af programmets implementering på nationalt niveau. Den nationale myndighed skal overvåge administrationen af programmet på nationalt niveau og tilvejebringe passende medfinansiering til det nationale agenturs administration af programmet. Den nationale myndighed skal udpege et uafhængigt revisionsorgan, som skal udstede en revisionserklæring om den årlige forvaltningserklæring. Det nationale agentur skal være en juridisk person. Et ministerium må ikke udgøre et nationalt agentur. Det nationale agentur skal udpeges for programmets løbetid. Det nationale agentur skal være ansvarligt for implementering af følgende aktioner: - Individers læringsmobilitet på nær mobilitet på grundlag af dobbelte og fællesgrader og lånegarantiordningen - Strategiske partnerskaber indenfor aktionen samarbejde om innovation og god praksis - Mindre aktiviteter der støtter den strukturerede dialog indenfor aktionen støtte til politiske reformer. Kommissionen stiller årligt følgende programmidler til rådighed for det nationale agentur: midler til tilskud i medlemsstaterne til de opgaver, som agenturet skal forvalte og et finansielt bidrag til at støtte for de forvaltningsopgaver, det nationale agentur skal løse under programmet. 8\n9 Kommissionen vil delegere forvaltningen af større samarbejdsprojekter, politisk støtte, Eurydicenetværket samt Jean Monnet- og idrætsaktiviteter til det eksisterende forvaltningsorgan. Delegerede beføjelser og gennemførelsesbestemmelser Med forordningen indføres der delegerede beføjelser. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter for en periode på syv år fra forordningens ikrafttræden, jf. forslagets art. 27. Kommissionens delegerede beføjelser vedrører bestemmelser vedrørende aktioner forvaltet af de nationale kontorer. Kommissionens forslag indeholdt også forslag om, at der skulle delegeres beføjelser for så vidt angår de resultatkriterier, som lægges til grund for tildelingen af midler. Denne delegation er ikke videreført i den delvist generelle indstilling. Med henblik på programmets gennemførelse vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer, der omfatter de opstillede mål, forventede resultater, gennemførelsesmetoden og det samlede beløb. I implementeringen af programmet bistås Kommissionen af en komité, der fungerer efter undersøgelsesproceduren. 4. Europa-Parlamentets udtalelser Europa-parlamentet har endnu ikke udtalt sig om forslaget. 5. Nærhedsprincippet Kommissionen angiver, at forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Ifølge TEUF artikel 165, stk. 1 skal Unionen bidrage "til udviklingen af et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt at støtte og supplere disses indsats, med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed". Derudover skal Unionen ifølge TEUF artikel 165, stk. 1 bidrage til fremme af sport i Europa og tager i den forbindelse hensyn til idrættens specifikke forhold, dens strukturer, der bygger på frivillighed, og dens sociale og uddannende funktion. Ifølge TEUF art. 165, stk. 2 er et af målene for Unionens indsats at tilskynde til udvikling af udvekslingen af unge og ungdomsledere og fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa. Ifølge TEUF artikel 166 skal Unionen iværksætte "en erhvervsuddannelsespolitik, der støtter og supplerer medlemsstaternes aktioner med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelæggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne". I henhold til begge artikler skal Unionen og medlemsstaterne fremme samarbejdet med tredjelande og med de kompetente internationale organisationer, der beskæftiger sig med henholdsvis uddannelsesforhold og idræt (artikel 165, stk. 3) og erhvervsuddannelsesforhold (artikel 166, stk. 3). På baggrund af Kommissionens vurdering af nærhedsprincippet og taget i betragtning, at de delegerede beføjelser, som indføres, vedrører de aktioner, der forvaltes af de nationale kontorer, vurderer regeringen, at forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet. 6. Gældende dansk ret En vedtagelse af forslaget kan medføre behov for tilpasning af dansk lovgivning, eftersom Danmark har lovgivning, der omfatter Erasmus Mundus programmet, der ikke er videreført i sin nuværende form 9\n10 i programforslaget. Det er ikke muligt at vurdere det eventuelle omfang på baggrund af det foreliggende forslag. 7. Konsekvenser Forslaget medfører en udgift på EU s flerårige finansielle ramme for på ca. 19 mia. euro svarende til ca. 142 mia. kr. De 142 mia. kr., der er afsat i Kommissionens forslag vil, med den eksisterende EU budgetfinansieringsnøgle, føre til et dansk bidrag på i størrelsesordenen 2,8 mia. kr. i perioden Hvis forslaget gennemføres som forelagt vil der kunne forventes en øget national medfinansiering til administration af programmet på grund af et øget antal aktiviteter. Den konkrete størrelse hertil kan først vurderes, når forslaget er uddybet yderligere. På FL 2012 er der afsat 10,7 mio. kr. til national medfinansiering til administration af de nuværende uddannelsesprogrammer. Forslaget skønnes ikke at have væsentlige samfundsøkonomiske konsekvenser. Forslaget medfører ingen nævneværdige administrative konsekvenser for erhvervslivet. 8. Høring Kommissionen forslag blev den 23. november 2011 sendt i skriftlig høring i EU-specialudvalget for uddannelse, ungdom mv. Der blev modtaget høringssvar fra 13 organisationer og institutioner. Nedenfor følger et kort resumé af de enkelte høringssvar. Aalborg Universitet (AAU) AAU støtter overordnet programforslaget. AAU er usikker på, hvorvidt støtten til udarbejdelsen af joint eller double degree vil forsvinde med det nye program, hvilket vil være beklageligt. Aarhus Universitet (AU) AU er overvejende positive overfor sammenlægningen af uddannelsesprogrammerne herunder muligheden for administrative forenklinger. AU er positive overfor, at EU-stipendier fremover vil kunne anvendes i en øget kreds af lande. AU er kritiske overfor, at Erasmus Mundus navnet ikke videreføres, da det er kendt som et godt brand internationalt. AU påpeger, at denne ændring også vil kræve ændring af danske regler, hvor navnet fremgår. AU støtter programmets øgede fokus på degreemobility herunder det foreslåede låneprogram men mener, at konsekvenserne af dette for danske universiteter skal drøftes med relevante myndigheder. AOF Danmark AOF er positive overfor forenklinger i programforslaget og forslagets budgetforøgelse. AOF er skeptiske overfor sammenlægning af Grundtvig programmet med øvrige programmer. AOF foreslår, at voksenundervisning fortsat bør have et eget program, der kan tilgodese de udfordringer denne målgruppe står overfor i form af uddannelse, social inklusion og arbejdsmarkedet. AOF mener, at forslaget om at tildele 2 % af programmets midler til voksenuddannelse er for lavt i forhold til den demografiske udvikling. AOF mener, at forslaget tilgodeser store organisationer og projekter, og at dette vil være et problem for mindre organisationer, som netop er gode til at inkludere ufaglærte, ældre og svage grupper Dansk Arbejdsgiverforening (DA) DA støtter sammenlægningen, strømligningen og fokuseringen på Europa 2020-strategien. DA lægger stor vægt på, at programmet bidrager til at styrke koblingen til arbejdsmarkedet. DA støtter muligheden for at programmerne kan støtte modernisering af uddannelsessystemerne og peger på at vekseluddan- 10\n11 nelse kan udbredes til andre europæiske lande. DA støtter ikke, at den økonomiske ramme for programmet udvides. DA kan støtte, at der sættes fokus på partnerskaber etc. med videninstitutioner. DA støtter øget samarbejde med tredjelande. DA kan støtte at livslang læring perspektivet med støtte til formel og uformel læring i sammenhængende uddannelsesperspektiver styrkes. Dansk Folkeoplysnings Samråd (DFS) DFS anerkender behovet for forenkling og effektivisering af de eksisterende programmer. DFS støtter muligheden for deltagelse af partnere fra tredjelande. DFS er positive overfor budgetforøgelsen. DFS mener, at der er for stort fokus på studentermobilitet og videregående uddannelse. DFS mener, at forslaget om at tildele 2 % af programmets midler til voksenuddannelse er for lavt særligt i lyset af de demografiske udfordringer. DFS mener, at der bør være bedre balance i forslagets målgrupper for at kunne understøtte Europa 2020-strategien og ET DFS anerkender, at det er vigtigt med fokus på erhvervsrettede kompetencer men mener, at sammenhængskraft, medborgerskab og demokratisk dannelse også er vigtigt. Her spiller den ikke-formelle voksenlæring og folkeoplysning en vigtig rolle. DFS foreslår, at voksenlæring og folkeoplysning bør have egen sektor ved siden af de fire sektorer, der er angivet i forslaget. DFS foreslår, at minimumsbeløbet til voksenuddannelse øges fra 2 % til 7 %. DFS foreslår, at programmet skal understøtte implementering af New European Agenda for Adult Learning DFS mener ikke, at effektivisering bør gå ud over mangfoldighed og inklusion. DFS foreslår, at der bør gives samme muligheder for mobilitetsprojekter for voksne som for unge og studerende Danske Lærerorganisationer International (DLI) DLI er generelt positive overfor sammenlægningen af programmer og støtter budgetforøgelsen samt forslaget om at simplificere ansøgningsproceduren. DLI frygter dog, at sammenlægningen vil bidrage til en centralisering og betyde, at små projekter om fx folkeoplysning eller underviseres mobilitet kan forsvinde. DLI mener, at navnet Erasmus for All kan skabe forvirring. DLI er betænkelige overfor Kommissionens forslag om at knytte tildelingen af midler til Europa 2020-strategien, da det fx kan betyde at små, innovative projekter overses. DLI mener, at programmet bør have et bredere mål end Europa 2020-strategiens mål og er skeptiske overfor forslaget om at knytte universiteter og erhvervsliv tættere sammen. DLI savner oplysninger om og forklaring om Erasmus Master lånegarantien. DLI støtter forslagets fokus på lærermobilitet. Dansk Ungdoms Fællesråd (DUF) Aktive Unge er en vigtig finansieringskilde for DUF s aktiviteter. DUF ønsker at det nye program fortsætter med at prioritere og støtte ikke-formelle læringsaktiviteter for unge. DUF er positive overfor budgetforøgelsen. DUF er desuden positive overfor, at forslaget er inkluderende og støtter etableringen af Erasmus Youth Participation. DUF er skeptiske overfor forslaget stærke arbejdsmarkedsfokus, idet der også bør være fokus på medborgerskab og deltagelse. DUF mener ikke, at forslaget er tilstrækkeligt rettet mod den ikke-formelle læring og ikke er inkluderende nok i forhold til NGO er. DUF frygter, at forslaget kan give konkurrence og skævvridning på både nationalt og europæisk plan. DUF ønsker, at der også skal være støtte til organisationernes driftsøkonomi og ikke kun til deres aktiviteter. DUF foreslår, at den budgetmæssige fordeling mellem de eksisterende programmer skal angives i faste minimumsbeløb i euro. DUF foreslår, programmet i højere grad skal anerkende og prioritere den ikkeformelle læring. DUF foreslår, at støtten skal være mindre bureaukratisk, mere fleksibel og give mulighed for flere langsigtede aktiviteter. Danske Universiteter (DK-Uni) Overordnet støtter DK-Uni Kommissionens forslag herunder dets fokus på administrative forenklinger men opfordrer til, at krav til afrapportering og nye, statiske indberetninger holdes på et minimum. DK- Uni støtter, at navnet Erasmus fastholdes men beklager, at brandet Erasmus Mundus ikke er indeholdt 11\n12 i det nye forslag, idet danske universiteter har brugt ressourcer på at opbygge Erasmus Mundus som et brand. DK-Uni gør opmærksom på, at danske regler og rammer ikke bør være en barriere for danske universiteters deltagelse i programmet. DK-Uni foreslår, at programmet støtter universitetssamarbejder, der har til formål at udvikle innovative lærings- og uddannelsesformer. FTF FTF ser fordele ved at samle programmerne, der gør det muligt at fokusere indsatsen og udnytte synergien, og FTF støtter de tre valgte aktioner. Men FTF mener, at det bør sikres, at der fortsat er mulighed for og reel plads til, at alle typer af uddannelser kan deltage indenfor de tre valgte aktioner. FTF mener, at valget af Erasmus navnet er problematisk, da det signalerer videregående uddannelser. Et nyt navn bør være uafhængigt af de eksisterende programnavne. FTF støtter prioritering af målsætningerne under Europa 2020 og ET FTF kan også støtte de specifikke mål, men mener at der bør fastsættes et bredt formål hvad angår key competences and skills. Aktionen Cooperation for innovation and good practices er for snævert beskrevet med et for entydigt fokus på videnalliancer mellem virksomheder og videregående uddannelser. FTF forslår, at artikel 8 formuleres brederes, så partnerskaber med den offentlige sektor også indgår. Københavns Universitet (KU) KU er overordnet positive og ser forslaget som en forbedring med ambition om begrænsning af administration. KU mener, at Erasmus Higher Education bør implementeres med begrænset ressourcetræk på universiteterne i form af bl.a. afrapportering. KU mener, at stipendier til mobilitet for undervisere og personale bør stå i mål med administrationen. KU er kritiske overfor låneordningen, der kan føre til øget ubalanceret mobilitet i EU. KU mener, at administration, kontrol og udbetaling relateret til låneordningen skal ligge udenfor universiteternes regi for at begrænse deres administrative byrde. KU ønsker at beholde Erasmus Mundus som navn. Professionshøjskolernes Rektorkollegium (UC-DK) UC-DK støtter forslaget om et integreret program, da det skaber mulighed for at sammentænke og skabe synergi mellem aktiviteter. UC-DK er også positive overfor intentionen om at reducere kompleksiteten og skabe forenklet administration. UC-DK støtter forslaget om støtte til strategiske partnerskaber, mobilitet for undervisere, udvikling af IT-support platforme og sammentænkningen af mobilitet og indsatser for kapacitetsopbygning. UC-DK udtrykker bekymring for forslagets nedprioritering af visse aktiviteter som fx forberedende besøg. UC-DK ønsker, at der tages særligt hensyn til tildeling af midler til mindre ressourcestærke aktører, der bør sikres lige muligheder for at søge og få tildelt midler. UC- DK foreslår, at programmet giver mulighed for at søge støtte til udveksling med alle lande udenfor EU/EØS. UC-DK er positive overfor muligheden for at opnå støtte til double degrees og multiple degrees og støtter brugen af flat rate grants. UC-DK foreslår, at der for de strategiske projekter kan opereres med budgetter for mere end euro. UC-DK foreslår, at offentlige institutioner eller offentligt anerkendte institutioner, der er godkendt til at forestå praktikophold som led i en uddannelse, og som har en skriftlig uddannelsesaftale med en uddannelsesinstitution, som har et Erasmus University Charter omfattes af aftalen. RUC RUC er positive overfor sammenlægningen af uddannelsesprogrammer herunder administrative forenklinger og mulighed for fleksibilitet i midlerne og er positive overfor fastholdelsen af Erasmus navnet. Hvad angår nøgleaktion 1 om mobilitet mener RUC, at det vil være positivt om studerende får mulighed for flere studieophold, hvis blot den samlede periode ikke overstiger et max antal måneder. RUC mener, at 3 måneders grænsen for ophold bør kunne ophæves i særlige tilfælde. 12\n13 Syddanske Universitet (SDU) SDU støtter videreførelsen af navnet Erasmus men udtrykker bekymring for, om der vil være uklarhed om de enkelte aktiviteter, når Erasmus udbredes til alle områder. SDU mener derfor, at man kan overveje, at foretage en præcisering af betegnelserne på de underliggende aktiviteter. SDU støtter regel- og procedureforenklingen herunder indførelsen af lump sums. SDU støtter inddragelsen af sport i programmet herunder muligheden for dual career. SDU støtter at der åbnes op for øget mobilitet til lande udenfor EU/EØS herunder muligheden for kapacitetsopbygning men påpeger eventuelle udfordringer i forhold til danske regler. SDU støtter forslaget til lånegarantiordning. SDU støtter forslagets opfordring til, at medlemsstater fjerner lovmæssige og administrative hindringer for programmet herunder studerendes indrejse. Forslaget har desuden været sendt i høring blandt interessenter på idrætsområdet med særlig henblik på høringssvar for så vidt angår idrætsdelen af forslaget. Frist for høringssvar fra disse interessenter var 20. januar Der blev modtaget 6 høringssvar, hvoraf tre ikke indeholdt bemærkninger. Nedenfor følger et kort resumé af de øvrige tre høringssvar. Idrættens Fællesråd (IF) (DIF, DGI, Dansk Firmaidrætsforbund) IF er enige i programforslagets målsætninger på idrætsområdet. For så vidt angår de foreslåede aktiviteter finder IF, at der bør sikres national og lokal forankring af de tværnationale samarbejdsprojekter, som opnår støtte. IF finder videre, at der bør ske en præcisering af betingelser for støtte til ikkekommercielle europæiske idrætsarrangementer, og at støtte til styrkelse af videnbasen inden for idræt særlig bør fokusere på breddeidrætsområdet, herunder bl.a. på breddeidrættens potentiale for forbedring af folkesundheden. Yderligere finder IF, at dialog med relevante europæiske parter bør udvides til også at omfatte relevante globale parter. Endelig foreslår IF, at programmidler fordeles via tre forskellige tildelingsordninger: 20 procent af støtten bør fordeles til nationale enheder (fx nationale idrætsorganisationer) med henblik på støtte til mindre udvekslingsprojekter, 55 procent bør gå til tværnationale samarbejdsprojekter, der bringer ressourcestærke og ressourcesvage idrætsorganisationer sammen, mens 25 procent bør gå til en udviklingspulje, som fordeles til flerårige samarbejder mellem fx 3-5 af de fremmeste lande på et givet område med henblik på udviklingen af et specifikt område af idrætten. Idættens analyseinstitut (Idan) Idan finder programforslagets fokusområder på idrætsområdet nyttige og velvalgte. Idan støtter særligt aktiviteten om styrkelse af videngrundlaget for politiskudvikling på idrætsområdet. Derudover understreger Idan vigtigheden af, at programmet støtter breddeidræt. Endelig påpeger Idan, at programmet ikke bør støtte tværnationale idrætsbegivenheder hverken på bredde- eller eliteniveau i væsentlig grad. Sport Event Denmark (SEDK) SEDK foreslår, at ikke-kommercielle events - det være sig eliteevents såvel som breddeevents - tolkes på en sådan måde, at f.eks. et EM i regi af enten det europæiske forbund eller det internationale forbund ikke bliver opfattet som en kommerciel event, idet disse rettighedshavere som udgangspunkt er ikke-kommercielle. 9. Generelle forventninger til andre landes holdninger De øvrige medlemsstater støttede den delvise generelle indstilling ved rådsmødet for uddannelse, ungdom, kultur og sport den 11. maj Regeringens generelle holdning 13\n14 Regeringen er overordnet positiv overfor forslagets aktioner og aktiviteter herunder programmets fokus på europæisk merværdi og systemisk effekt. Regeringen er overordnet positiv overfor Kommissionens ønske om, at forenkle strukturen for programmerne. Regeringen ønsker i den forbindelse, at forenklingen også kommer de nationale agenturer til gavn i deres administration af programmet. Regeringen ønsker, at alle uddannelsessektorer tilgodeses i programmet, ligesom ungdomsområdet bør have en synlig placering. Regeringen har ikke ingen indvendinger imod programmets navn Erasmus for Alle. Regeringen er positiv overfor Kommissionens forslag om at øge midlerne til uddannelse, som regeringen finder er det vigtigste element i forslaget, men den nærmere vurdering af det foreslåede budget vil ske som led i de overordnede forhandlinger om den flerårige finansielle ramme for Tidligere forelæggelse for Folketingets Europaudvalg Folketingets Europaudvalg er blevet orienteret om forslaget ved grundnotat af 23. januar 2012, og sagen blev forelagt til forhandlingsoplæg ved mødet i Europaudvalget den 3. maj\n15 Punkt 2: Læsefærdigheder - KOM-dokument foreligger ikke - rådskonklusioner 1. Resumé: Udkastet har til formål at sætte fokus på værdien af gode læsefærdigheder blandt EU s borgere i alle aldre og opfordrer til iværksættelsen af en række initiativer, der kan styrke læsefærdighederne i EU. Gode læsefærdigheder er en forudsætning for al læring, og det er en forudsætning for at deltage aktivt i et demokratisk samfund. Særligt den digitale og teknologiske udvikling sætter krav til borgernes læsefærdigheder og til inddragelsen af nye redskaber i undervisningen. Medlemsstaterne opfordres til at iværksætte en række tiltag, der bl.a. kan øge opmærksomheden om problemer med ringe læsefærdigheder, at inddrage alle relevante aktører herunder også familier i arbejdet med at styrke borgernes læsefærdigheder. Endvidere opfordres medlemsstaterne til at gøre brug af nye teknologier i indsatserne og sikre, at underviserne har de relevante kompetencer i den sammenhæng. Kommissionen inviteres til at oprette et netværk af relevante europæiske organisationer og til at fremsætte en rapport om samarbejde om grundlæggende færdigheder i Baggrund Udkastet følger blandt andet op på målsætningen i Strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet frem mod 2020 (ET 2020) fra 2009, hvori EU s undervisningsministre tilsluttede sig en række målsætninger for uddannelsesniveauet i EU herunder et mål om at reducere andelen af borgere med ringe færdigheder i læsning og matematik til højst 15 procent i Udkastet skal desuden ses i lyset af rådskonklusionerne fra 2011 om en fornyet europæisk dagsorden for voksenuddannelse og i lyset af rådskonklusioner om en Europæisk strategi for et bedre internet for børn, som ventes vedtaget på rådsmødet for uddannelse, ungdom, kultur og sport den november Udkastet bygger desuden på en rapport om læsefærdigheder, som er udarbejdet af EU s højniveau gruppe af eksperter indenfor læsefærdigheder. 3. Formål og indhold Formålet med udkastet til rådskonklusionerne om læsefærdigheder er, at sætte fokus på nødvendigheden af gode læsefærdigheder blandt EU s borgere og iværksætte en række tiltag, der skal styrke læsefærdighederne. Gode læsefærdigheder er forudsætning for læring og for evnen til at begå sig i et demokratisk samfund. Det gælder endnu mere i dag, hvor udbredelsen af digitale medier forudsætter at brugerne har gode læsefærdigheder. Forskellen i læsefærdigheder afspejler desuden også socio-økonomiske forskelle i samfundet, i det de dårligst stillede elever i højere grad har dårlige læsefærdigheder. Rådskonklusionerne anerkender, at styrkelsen af læsefærdigheder udover at være et uddannelsesmæssigt spørgsmål også handler om personlige, økonomiske og sociale faktorer. Derfor bør læsefærdighederne i Europa også styrkes ved at involvere et bredt udsnit af samfundets aktører. Derfor er det også nødvendigt at skabe et miljø, som kan fremme læsefærdigheder hos børn både på biblioteker, i mediesammenhænge og i familierne. Desuden skal der sikres dagtilbud af en høj kvalitet, som understøtter indlæring af sprog. Ny teknologi skal inddrages bedre i indlæringen af læsefærdigheder, og underviserne skal støttes i deres anvendelse af teknologien. Desuden bør der over et bredt spektrum i samfundet være større opmærksomhed omkring voksnes problemer med læsefærdigheder, og deres behov for støtte skal imødekommes bedre. I rådskonklusionerne opfordres medlemsstaterne til, at, - koordinere initiativer for læsefærdigheder både lokalt, regionalt og nationalt - udvikle monitorering og dataindsamling og nationale tilgange til læsefærdigheder, som inddrager alle relevante i aktører - iværksætte tiltag der øger opmærksomheden/bevidstheden om problemer med læsefærdigheder og bryder med tabuet om dårlige læseevner i særdeleshed for voksne 15\n16 - udvikle og implementere familiebaserede læsefærdighedsprogrammer særligt med fokus på socioøkonomisk udfordrede familier - øge arbejdsgiveres opmærksomhed om fordelene ved at styrke læsefærdigheder hos deres ansatte og opfordre arbejdsgiverne til at iværksætte relevante tiltag - fremme lige adgang til dagtilbud af en høj kvalitet som led i at mindske de socio-økonomiske forskelle i relation til læsefærdigheder - se på undervisningsmaterialer og metoder i lyset af den digitale udvikling bl.a. med det formål at gøre større brug af uformelle læringsressourcer. Desuden bør industrien inddrages i udviklingen af relevant software til skoler og undervisere - sikre at alle undervisere har tilstrækkeligt kendskab til den teoretiske baggrund om læring i læsefærdigheder og sikre, at alle skoler har et tilstrækkeligt med undervisere specialiserede i læsefærdigheder - udvikle klare retningslinjer for underviseres undervisningskompetence indenfor læsning og skrivning. I rådskonklusionerne opfordres medlemsstaterne og kommissionen til i fællesskab at arbejde for, at læsefærdigheder behandles i Europa 2020 processen, hvor det er relevant. I rådskonklusionerne inviteres kommissionen til at, - støtte europæisk samarbejde om læsefærdigheder særligt ved at etablere et netværkrelevante af europæiske organisationer i medlemsstaterne, som skal fremme tværnationalt samarbejde og udviklingen af nationale politikker for læsefærdigheder, og organisere for første gang i 2013, sammen med interesserede medlemsstater, en Europa Elsker at Læse uge, som skal skabe offentlig opmærksomhed om læsefærdigheder i EU. - fremsætte i 2013 en rapport om samarbejde om grundlæggende færdigheder og udstikke effektive politikker, der kan reducere antallet af elever med ringe færdigheder - sikre at Kommissionens initiativer indenfor IKT i uddannelse og på ungdomsområdet adresserer de relevante udfordringer og muligheder, som digitalisering og nye teknologier giver i forhold til læsefærdigheder - facilitere identifikation, analyse og deling og god praksis om politiske initiativer, der kan forbedre læsefærdigheder herunder også instrumenter, som er tilgængelige under den åbne koordinationsmetode - anvende alle relevante aktioner under det eksisterende program for Livslang Læring og under det kommende EU program for uddannelse og ungdom samt ressourcer under Socialfonden til at støtte og sprede tilgange i EU, der kan styrke læsefærdigheder. Under det kommende EU program for uddannelse inviteres kommissionen desuden til, at støtte strategiske og tværgående initiativer indenfor læsefærdigheder - anvende den løbende Education Monitor til at tilvejebringe date og analyser om fremskridtene mod ET 2020 benchmarket om grundlæggende færdigheder og sikre, at læsefærdigheder behandles tilstrækkeligt i den kommende fællesrapport om ET 2020 i anvende den nye ramme for samarbejde med OECD indenfor uddannelse med det formål at styrke tilgængeligheden af nationale monitorering og dataindsamling 4. Europa-Parlamentets udtalelser Europa-Parlamentet skal ikke høres. 5. Nærhedsprincippet 16\n17 Spørgsmålet om nærhedsprincippet er ikke relevant. Medlemsstaternes kompetence på uddannelsesområdet jf. TEUF art. 165 og art. 166 respekteres fuldt ud i rådskonklusionerne. 6. Gældende dansk ret Forslaget medfører ingen konsekvenser for gældende dansk ret. 7. Konsekvenser Forslaget medfører i sig selv ingen konsekvenser. 8. Høring Forslaget blev sendt i skriftlig høring i EU-specialudvalget for uddannelse, ungdom mv. den 31. oktober I den skriftlige høring fremkom følgende bemærkning: Danske Handicaporganisationer (DH) påpeger, at når man taler om læsefærdigheder er det relevant også at have fokus på at opfange og diagnosticere ordblindhed og som følge deraf muligheden for hjælpemidler til at kompensere for funktionsnedsættelsen. Forslaget blev desuden drøftet ved et møde i EU-specialudvalget for uddannelse, ungdom mv. den 7. november. Ved mødet fremkom følgende bemærkninger: Dansk Arbejdsgiverforening (DA) kan støtte udkastet til rådskonklusioner. DA fremhæver i den forbindelse særligt nødvendigheden af at adressere den gruppe af voksne, som har ringe læsefærdigheder. DA fremhæver desuden vigtigheden af de nye digitale muligheder særligt i forhold til at styrke læsefærdigheder hos de immigranter og drenge, som har vanskeligheder. AOF Danmark påpegede, at det uformelle uddannelsessystem er en vigtig faktor i at skabe et læringsmiljø som supplement til både familien og bibliotekers rolle. Det gælder i særdeleshed indsatsen overfor udsatte voksne. 9. Generelle forventninger til andre landes holdninger Andre medlemsstater forventes at støtte vedtagelsen af rådskonklusionerne. 10. Regeringens generelle holdning Udkastet til rådskonklusioner adresserer en række problemstillinger om læsefærdigheder, som er relevante i dansk kontekst. De løsningsmuligheder som anvises i udkastet er desuden i overensstemmelse med dansk holdning på området og igangværende danske tiltag. Regeringen støtter derfor vedtagelsen af rådskonklusionerne. 11. Tidligere forelæggelser for Folketingets Europaudvalg Sagen har ikke tidligere været forelagt Folketingets Europaudvalg. 17\n18 Punkt 3: Uddannelse i Europa 2020 strategien: uddannelses bidrag til økonomisk bedring, vækst og beskæftigelse - KOM-dokument foreligger ikke - rådskonklusioner 1. Resumé: Rådskonklusionerne omhandler uddannelses rolle i Europa 2020 strategien og målsætningen om at skabe vækst og beskæftigelse i Europa. Medlemsstaternes opfordres til at sikre målrettet og tilstrækkelig investering i uddannelse og til at arbejde for en styrket kobling mellem uddannelserne og arbejdsmarkedet. I den forbindelse fremhæves praksisbaserede elementer i uddannelserne som et vigtigt fundament for at øge de færdiguddannedes beskæftigelsesegnethed. Kommissionen opfordres til at understøtte medlemsstaternes indsatser herunder særligt opfølgning på de landespecifikke anbefalinger. 2. Baggrund Udkastet til rådskonklusioner tager afsæt i Europa 2020 strategien og rådskonklusionerne fra 2011 om uddannelses rolle i implementeringen af Europa 2020 strategien. Desuden tager udkastet udgangspunkt i rådskonklusionerne fra 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet ("ET 2020"), den fælles rapport mellem Rådet og Kommissionen fra 2011 om strategirammens implementering og kommende prioriteter og Kommissionens årlige vækstundersøgelse fra 2012 og de landespecifikke anbefalinger, der blev vedtaget som opfølgning herpå. 3. Formål og indhold Rådskonklusionerne anerkender, at uddannelses bidrag til Europa 2020 strategien skal sikres ved at styrke de færdiguddannedes beskæftigelsesegnethed og sikre, at de har kompetencer, som matcher arbejdsmarkedets behov. Desuden bør overgangen fra uddannelse til arbejdsmarked styrkes. Det kan blandt andet ske ved at skabe en bedre balance mellem teori og praksis i udannelserne. I rådskonklusionerne inviteres medlemsstaterne til at implementere de reformer på uddannelsesområdet, som er blevet adresseret i de landespecifikke anbefalinger. Medlemsstaterne opfordres desuden til at tilvejebring målrettet og tilstrækkelig investering i uddannelse herunder også ved brug af relevante EU programmer. Medlemsstaterne inviteres til at forbedre rekrutteringen, udviklingen og attraktiviteten af lærerstanden. Medlemsstaterne inviteres til at inkorporere praktiske elementer i uddannelserne særligt i erhvervsuddannelserne, at etablere strukturere for bedre samarbejde mellem erhvervsuddannelsesinstitutioner, virksomheder og arbejdsmarkedets parter, at øge attraktiviteten af erhvervsuddannelserne og at åbne for bedre veje mellem erhvervsuddannelser og videregående uddannelser. Medlemsstaterne inviteres til at øge deltagelsen i videregående uddannelse blandt andet ved tiltag målrettet underrepræsenterede grupper. I rådskonklusionerne inviteres Kommissionen til, at evaluere og videreudvikle konceptet om en peer review koblet til Europa 2020 strategien. Kommissionen inviteres til at forelægge Rådet et udkast til et ET 2020 arbejdsprogram, der skal sikre implementering af strategirammens prioriteter for og sikre implementering af de landespecifikke anbefalinger. Medlemsstaterne og Kommissionen inviteres til i fællesskab, at sikre en bedre koordinering mellem Eurydice og andre netværk med henblik på at forbedre analysen af medlemsstaterne uddannelsessystemer og relevante reformer. 4. Europa-Parlamentets udtalelser Europa-Parlamentet skal ikke høres. 5. Nærhedsprincippet 18\n19 Spørgsmålet om nærhedsprincippet er ikke relevant. Medlemsstaternes kompetence på uddannelsesområdet jf. TEUF art. 165 og art. 166 respekteres fuldt ud i rådskonklusionerne. 6. Gældende dansk ret Forslaget medfører ingen konsekvenser for gældende dansk ret. 7. Konsekvenser Forslaget medfører i sig selv ingen konsekvenser. 8. Høring Forslaget blev sendt i skriftlig høring i EU-specialudvalget for uddannelse, ungdom mv. den 31. oktober I den skriftlige høring fremkom følgende bemærkning: Dansk Folkeoplysnings Samråd påpeger, at rådskonklusionerne har fokus på et bedre samarbejde mellem erhvervsuddannelser, virksomheder, og arbejdsmarkedets parter samt attraktiviteten af erhvervsuddannelser, bedre veje mellem erhvervsuddannelser og videregående uddannelser og øget deltagelse i videregående uddannelse, hvorimod demokratiske værdier, social sammenhængskraft, aktivt medborgerskab og interkulturel dialog ikke nævnes. Dette er værdier, som der i Danmark traditionelt lægges vægt på, hvorfor man måske bør overveje, om ikke disse aspekter også bør fremhæves fra dansk side i denne sammenhæng. Danske Handicaporganisationer (DH) påpeger, at det i forbindelse med ambitionen om at øge deltagelsen af underrepræsenterede grupper i videregående uddannelser er relevant også at tænke på unge med handicap, der er underrepræsenterede på videregående uddannelser og generelt har et lavere uddannelsesniveau end andre unge. Forslaget blev desuden drøftet ved et møde i EU-specialudvalget for uddannelse, ungdom mv. den 7. november. Ved mødet fremkom følgende bemærkninger: Akademikernes Centralorganisation (AC) påpegede, at vigtigheden af praktiske elementer i uddannelserne i ligeså høj grad vedrører de videregående uddannelser. AC anførte i den forbindelse, at regeringen ikke kun bør lægge vægt på at der er praktiske elementer i erhvervsuddannelserne. Dansk Arbejdsgiverforening (DA) mener, at rådskonklusionerne er et vigtigt signal, som fremhæver uddannelsernes bidrag til at skabe vækst og beskæftigelse og vigtigheden af, at der uddannes til et arbejdsmarked. DA anførte i den forbindelse, at det er vigtigt med praktik og praktiske elementer i alle former for uddannelse. DA påpeger desuden, at den foreslåede peer-review eventuelt kan bredes ud til også at omfatte arbejdsmarkedets parter således, at der ikke kun er deltagelse af medlemsstaternes regeringer. BUPL påpegede vigtigheden af dagtilbudsområdet, når det gælder uddannelses bidrag til vækst og beskæftigelse. FTF mener, at rådskonklusionerne indeholder en række vigtige elementer herunder fokus på værdien af praktiske elementer i uddannelserne. Men FTF efterspørger omtale af vigtigheden af at se på, hvorledes udviklingen af nye uddannelser bedre kan spille sammen med nye vækstmuligheder. 9. Generelle forventninger til andre landes holdninger Andre medlemsstater forventes at støtte vedtagelsen af rådskonklusionerne. 19\n20 10. Regeringens generelle holdning Regeringen er overordnet positiv overfor, at der sættes fokus på uddannelses bidrag til at skabe vækst og beskæftigelse i Europa. Det er i den forbindelse i tråd med danske tiltag, at der opfordres til en styrket koblingen mellem teori og praksis og det er positivt, at vekseluddannelsessystemet fremhæves som et godt eksempel. Regeringen kan derfor støtte vedtagelsen af rådskonklusionerne. 11. Tidligere forelæggelser for Folketingets Europaudvalg Sagen har ikke tidligere været forelagt Folketingets Europaudvalg. 20


Besøg Bang & Olufsen i West Hollywood (106 N Robertson Blvd)\nWest Hollywood, Californien 90048\nHos Bang & Olufsen West Hollywood har vi Bang & Olufsens fulde sortiment af TV'er, højttalere og hovedtelefoner, herunder særlige årstidskollektioner og limited editions.\nBesøg Bang & Olufsen West Hollywood for at opleve Bang & Olufsens produkter – herunder TV'er, stereohøjttalere, multiroom-højttalere, bærbare højttalere, hovedtelefoner og in-ear-høretelefoner – i vores showroom. Hør lyden, føl håndværket, og se designet helt tæt på. Vi kan tilbyde dig chancen for at udforske alle Bang & Olufsens kerneprodukter, limited edition-farvevarianter og specialudgaver fra samarbejde med andre brands.\nVores eksperter i Bang & Olufsen West Hollywood står klar til at installere den perfekte, skræddersyede Bang & Olufsen oplevelse i dit hjem. Vi hjælper med alt fra den indledende rådgivning til den endelige implementering. Vores mål er at give dig den optimale brugervenlighed via din Bang & Olufsen fjernbetjening. Når du køber et Bang & Olufsen produkt i en af vores butikker, gør vores kompetente butikspersonale deres yderste for at levere den bedst tænkelige service. Vi vurderer løbende det arbejde, vores serviceteknikere og samarbejdspartnere udfører, for at sikre den optimale kvalitet og ydeevne. Alt er certificeret af Bang & Olufsen.


Vespox SL-300 Epoxybelægning 18 kg er en af de mest populære varer her på shoppen i vores gruppe af varer Epoxy Gulvmaling. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Vespox SL-300 Epoxybelægning 18 kg hos onlineshoppen DecoFarver.dk, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Vi har håndplukket varerne og blandt dem går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på den vare du kigger på lige nu. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, giver de dig lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når produkterne er købt online, og nogle webshops har valgt at give mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det gør en prissammenligning let, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Din sammenligning kan du rent faktisk lave direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En anden ting du også slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.