Terrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå fra adidas\nHjem / Butik / Sneakers / Terrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå\nTerrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå\nVarenummer (SKU): FZ3132 Kategori: Sneakers\nTerrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå Produktfakta\nNavn: Terrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå\nNæsten alle lande rundt om på kloden spiller fodbold og det er meget populært, og der er lavet computerspil, som simulerer fodboldkampe. Og ligegyldigt hvor den massive interesse stammer fra, skal man bruge noget ordentligt fodboldudstyr. Den eftertragtede varekategori Sneakers, indeholder de helt rigtige produkter til dig, der vil have grej i god kvalitet. Udstyret er som i næsten alle andre sportsgrene vigtigt – også Norden, og her på siden finder du varer, der hjælper dig til at blive bedre til at spille fodbold, som eksempelvis vores eftertragtede Terrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå. Det grej du kigger på her, fungerer både indendørs og undendørs\nTerrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå Fodboldudstyr i online shop\nTerrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i den eftertragtede varegruppe Sneakers. Du får oven i købet hele 30 dages returret oven i hatten når du køber varen. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber Terrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå ved den velkendte shop Unisport, der altid har et stort udvalg af populære varer. Vi har håndplukket varerne og blandt dem er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være Terrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå. Købes der ind i online webshops sparer du penge- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nTerrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå er altid populær\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, begunstiges du af bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter du har købt dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\n15 reviews for Terrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå\nVær den første til at anmelde “Terrex Free Hiker COLD.RDY vandrestøvler Blå” Annuller svar


Bestanden af danske stære halveret! - NaturGuide.dk - natur og friluftsliv\nAntallet af danske stære er halveret siden 1970'erne.\nFærre enge, færre levesteder for stæren.\nPå bare 40 år er antallet af ynglende stære dalet fra 600.000 til kun 270.000. Det er mere end en halvering. I følge biolog Henning Heldbjerg fra Dansk Ornitologisk Forening (DOF) er det især nedgang af stærens levesteder som er årsag til den drastiske nedgang i antallet af stære. Vi skal ikke mange årtier tilbage før, at der var mange flere åbne arealer med græssende husdyr. Et ønskescenarie for stæren, da den type landbrugsland med grønne enge giver gode forhold for stærens fødekilder som ud over insekter, består af orme, snegle og stankelbenslarver.\nI dag består en meget større del af landbrugslandet af kornmarker og her har stæren svært ved at finde sin føde.\nDOF tæller fugle.\nDet er DOF som har optalt antallet af stære. Foreningen har mange frivillige og erfarne ornitologer tilknyttet organisationen som hvert år tæller mange forskellige fuglearter ved hjælp af punkttællinger. De foretages på faste ruter over hele landet og på faste tidspunkter hver år, så det er muligt at sammenligne tallene.\nDOF mener dog ikke at stæren ligefrem er i fare for helt at forsvinde fra landet, men den faldende tendens i antallet af stære ser ud til også gælde for hele det nordlige og vestlige Europa.\nTidligere artikelLøvfrøen – den træklatrende frø\nNæste artikelVærd at vide om bi- og hvepsestik


Blev Camilla Plums pony slagtet uden bedøvelse? : Lene Kattrup\nBlev Camilla Plums pony slagtet uden bedøvelse?\nVedrørende slagtningen og aflivningen af Camilla Plums lille pony. Carl Plum skriver til sin mor om aflivningen: “Jeg har, som dreng opvokset på et økologisk landbrug, før slagtet dyr og ved, hvordan dette skal gøres. Derfor vil jeg ikke gå i detaljer med selve slagtningen – du ved hvordan det foregår. Dyret nåede ikke at opfatte hvad der skete, før det hele var overstået, og led dermed ingen overlast. “Jeg synes, det afgørende netop er, HVORDAN han gjorde. Men desværre skriver Carl, at han ikke vil gå i detaljer. Jeg vil f.eks. gerne vide, om han bedøvede ponyen, forinden selve slagtningen (som loven her i landet på fornuftig vis faktisk kræver), så ponyen ikke blev udsat for smerte, lidelse og angst.\nHvordan gjorde han? Det er det vigtigste i relation til at afgøre, om ponyen led overlast. (Kan godt være at selve slagtelovgivningen i øvrigt er overtrådt, men for mig er det især vigtigt at vide, om dyret var bedøvet, forinden man begyndte at skære i det (selve slagtningen)). Var ponyen udsat for mishandling og uforsvarlig behandling i forbindelse med slagtningen? Jeg tror mange mennesker, som jeg, ønsker at vide, hvorvidt der var tale om dyremishandling eller uforsvarlig behandling af ponyen. Det er nok derfor, sagen har givet genklang i medierne.\nMærkeligt, at han ikke vil oplyse offentligheden og medierne om netop dette. Også underligt, at medierne ikke selv har fanget, at det centrale er, hvordan det blev gjort. Hvorvidt aflivningen og slagtningen af ponyen skete på en skånsom måde, eller om den blev udsat for angst, lidelse eller smerte.\nUdover dette er historien vel, som jeg desværre så ofte har set, at man anskaffer sig et dyr uden nærmere overvejelser om det store ansvar, det indebærer. Og hvilket liv, man rent faktisk kan tilbyde dyret. Når man så ikke orker det mere, så handler man sjusket, skødesløst og ansvarsløst. Vores dyr fortjener bedre.\nLene Kattrup i Den Korte Avis den 1.7.2013


Julefrokosten - 1976 DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nGucca har fra dag 1 haft et ønske om, at Internethandel skal være så hurtigt, sikkert og billigt for brugerne som overhovedet muligt.\nVed online handel er det vigtigt, at sikkerheden er up-to-date, og det er derfor et område, vi har stor fokus på. Vores løsning for Internetbetaling er godkendt af NETS, hvilket fungerer som den grundlæggende garanti for betalingssikkerheden. Derfor er det også altid 100% sikkert at købe og foretage betaling hos os.\nLige meget hvad du har købt hos os, tilbyder vi altid 30 dages fuld returret. Det betyder kort sagt, at hvis du fortryder købet, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske din vare, kan du med god samvittighed returnere din vare til os, hvorefter vi refunderer dine penge. Du kan med fordel tage kontakt til os, før du vælger at sende din vare tilbage til os.\nSom kunde hos os, skal du selvfølgelig ikke vente for længe på din vare. Vi leverer sikkert og hurtigt. Hvis din vare er på lager, så vil du oftest få varen tilsendt indenfor 1-2 hverdage. Lagerstatus fremgår altid synligt i webshoppen ved hvert produkt. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid, så er det en god ide, at du ringer eller sender en e-mail til os.\nI vores webshop har du mulighed for at betale på adskillige måder. Her bør du naturligvis vælge den betalingsmulighed, der passer bedst til dig. Du har altid garanti for en sikker og tryg handel, og det er uanset hvilke af vores betalingsformer du ender med at gøre brug af. Alle vores betalingsmuligheder finder du her. Husk på, at kreditkort har den fordel, at det først er på afsendelsesdagen, at pengene hæves fra din konto.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, når du besøger vores webshop, er du naturligvis altid velkommen til at tage fat i os. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails mellem 10-15 på hverdage, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nKøber du hos os, har du altid mulighed for at spore forsendelsen hele vejen, fra den forlader vores lager, og til du modtager den. Når du har fuldendt dit køb, kan du logge ind på din egen ordreside. Du kan se, hvornår vi afsender dine produkter, på ordresiden. Når vi afsender din vare, vil du i samme øjeblik få en mail fra os.\nPreben Kaas Tommy Kenter Birgitte Federspiel Julie Ølgaard Otto Brandenburg Bjørn Puggaard-Müller Dick Kaysø Kim Bodnia Judy Gringer Anders W. Berthelsen Lisbet Dahl Jesper Langberg Mick Øgendahl Thure Lindhardt Kirsten Norholt Jessie Rindom Miskow Makwarth Jørgen Ryg Torben Jensen Torben Zeller Poul Thomsen Søren Malling Thomas Voss Julie R. Ølgaard Masja Dessau Jan Hovgaard Peter Vincent\nFinn Henriksen Ole Boje Simon Mikkelstrup\nFolkekomedier, Julefrokoster, Julefrokosten, Dvd, Movie\nVores brugere har bedømt Julefrokosten - 1976 DVD til 3 ud af 5 stjerner - baseret på 24 bedømmelser og 3 anmeldelser\nHar det den mange gange\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__danskefilm path__julefrokosten1976\n69,95 krJulefrokosten - Jørgen Ryg - DVD\n69,95 krJulefrokosten - 2009


Klovn spilleautomat – Everlastboxing Casino\nadmin 9. november 2017 Ingen kommentarer\nTour de Klovn\nHvem har ikke grinet forpint af de to klovnemikler, Casper og Franks akavede eventyr i tv-serien Klovn og filmen af samme navn? Hvis du er en af dem elsker at krumme tæer til de to tossers narrestreger, bør du helt klart læse videre her. Det er nemlig sådan at Casper og Frank også findes i et lidt andet format end det før omtalte, nemlig som online casino spil. Du kan altså græmmes på den der måde man både hader og elsker på samme tid, og vinde pengepræmier oveni hatten. What’s not to like? Her skal vi se nærmere på det der nok må betegnes som en af de pinligste, men bestemt også sjoveste enarmede tyveknægte i dansk regi, og vi skal naturligvis også tale om bonusspil og casino gratis spins. Find dit forpinte ansigtsudtryk frem, for nu bliver det pinligt. Du kan prøve kræfter med spillet på et af de største danske online casinoer – Danske Spil Casino.\nKlovn spilleautomaten har først og fremmest 5 hjul, 3 rækker og intet mindre end 50 gevinstlinjer. Temaet er selvfølgelig det vi kender fra Klovn-filmen og -serien, hvor vi følger Casper og Frank på deres pinlige eventyr, der jo som oftest fører til at de to kommer galt af sted. Temaet er gennemført i spilleautomaten, hvilket virker rigtig godt. Er du i forvejen klovn-fan, bliver du helt sikkert ikke skuffet og er du det ikke, ja så bliver du det såmænd nok undervejs. Temaet understøttes af mange karakteristiske genstande fra filmen og serien der figurerer som baggrund for spillet, som eksempelvis Franks kasket og hvide underbukser, en Tour de Fiss-redningsvest og unterberg flasker.\nSpillemaskinen har yderligere den feature at du kan vælge at spille som enten Casper eller Frank, og du kan såmænd også bytte undervejs. Det tilfører lige oplevelsen det ekstra touch der gør at spillet ryger til tops på underholdningsskalaen. Det er i hvert fald let, ja faktisk uundgåeligt, at komme i ægte klovn-stemning når først hjulene ruller og spillet er igang.\nSpillets symboler er naturligvis hentet fra serien og filmene og er derfor alle let genkendelige og med til at skabe en rigtig klovn-stemning. Du kan blandt andet støde på en række kendte ansigter, som eksempelvis Frank Hvam, Casper Christensen, Mia Lyhne, Lars Hjortshøj m.fl., alle portrætteret på en mere eller mindre lidet flaterende facon, helt i klovn-ånd.\nHvad der er ekstra interessant ved spillets symboler, er selvfølgelig wild- og scattersymbolerne, der optimerer dine vinderchancer undervejs. Klovnlogo-symbolet er et wildsymbol, altså en joker, der erstatter alle øvrige symboler og dermed gør det lettere at få en vindende kombination. Du skal altså være glad hvis dette symbol viser sig på gitteret. Der er også mulighed for at komme videre til automatens bonusspil, hvis du får mindst 3 scattersymboler, her i form af Tour de Fiss symboler, på et spin. I bonusspillet er der casino gratis spins på menuen, hvilket er noget vi virkelig sætter spis på i spilleautomater på nettet, så her skal der bare spilles løs. Når du så har brugt dine gratis spins, sendes du tilbage til hovedspillet.\nKlovn spillemaskinen på Danske Spil Casino er helt klart en af de sjoveste online casino spil du kan stifte bekendtskab med på nettet – især hvis du i forvejen deler Casper og Franks tørre humor. Du skal dog kunne tåle at krumme tæer, for virkelig at værdsætte denne spillemaskine, og der er heller ingen tvivl om at spillet er sjovest hvis man har set Klovn – The Movie og derfor kan nikke genkendende til de mange referencer til filmen. Sikkert og vist er det at du får god, gedigen, dansk underholdning for pengene med Klovn spilleautomaten, og du behøver ikke bruge en formue, da du selv bestemmer hvor meget du vil satse. Du kan altså roligt lade dig underholde, og måske endda hive en anselig gevinst med hjem. Det kan i hvert tilfælde klart anbefales at tage med Casper og Frank på pinlig Tour i denne gennemførte spilleautomat.\nUdgivet i Spilleautomater


Husker du Frederik fra X Factor? Nu lytter millioner til hans sange | Nyheder | DR\nI 2013 fik Frederik Dyrby Nielsen en tredjeplads i X Factor-finalen. I dag får hans sange millioner af streams på YouTube.\n21. jan. 2018 kl. 11.30\n- Jeg husker det som en af de sjoveste perioder i mit liv. Jeg kom jo ind fra gaden og blev kastet direkte ud i en vanvittig verden.\nSådan lyder det fra 21-årige Frederik Dyrby Nielsen.\nMed sprøde dansetrin og en kæk attitude charmede han sig som en del af boybandet Wasteland hele vejen til finalen i X Factor i 2013.\nDrengengruppen tog lynhurtigt de danske pigehjerter med storm og sikrede sig med sangerinden Anne Linnet som mentor en tredjeplads i finalen.\n- Det var mega sjovt, at man pludselig blev et kendt ansigt. Det skete jo lynhurtigt. Jeg var i tv om fredagen, og allerede lørdag blev jeg genkendt på gaden – og så blev jo bare vildere og vildere for hver uge, fortæller Frederik i dag om tiden som boybandcharmør.\nSe Wasteland synge i X Factor-finalen i 2013.\nHitproducer med millioner af streams\nI dag har Frederik Dyrby Nielsen byttet scenen og rampelyset ud med pladsen bag mixerpulten.\nSammen med kompagnonen Jacob Simonsen udgør han producer-duoen Hitmakers, som efterhånden står bag en lang række store hits herhjemme.\n- Efter X Factor satte jeg mig for, at nu skulle jeg se, om jeg kunne få hul igennem med min musik, så det brugte jeg nogle år på, fortæller Frederik Dyrby Nielsen, der siden dengang har gjort noget nær kometkarriere som producer.\nLæs også:FLASHBACK Da Anne Linnet gav Blachman kamp til stregen\nHitmakers står blandt andet bag numre som 'Emoji' og 'Ulla' med den populære youtuber Albert Dyrlund, ligesom de også har skruet på knapperne til numrene 'Arne' og 'Farligt' med kunstneren Fætr.\nLyt til 'Ulla' med Albert Dyrlund herunder.\nMusik skal gå stærkt i dag, så det handler om at lave noget, der fanger de unge.\nMange af sangene er med millionvis af streams blevet kæmpestore hits, særligt blandt nettets yngste brugere.\nMed titler som 'Min pik er flot', 'Gokkesok' og 'Vodkafjæs' hører drengenes sange til i den mere kulørte ende af den musikalske skala – og det er helt bevidst.\n- Musik skal gå stærkt i dag, så det handler om at lave noget, der fanger de unge. Hvis man kan lave noget, der fanger dem på nettet og gå viralt, så spreder sangene sig hurtigere. Og det kan de her lidt fjollede sange, siger Frederik Dyrby Nielsen, der i dag lever af musikken.\n- Det er jo super skægt, når tingene pludselig går amok på ét sekund, siger han.\nHar sunget i det skjulte\nTilbage i 2013 stillede Frederik Dyrby Nielsen oprindeligt op som solist i X Factor, men blev senere sat sammen med tre andre drenge i boybandet Wasteland.\nSelvom han i dag befinder sig mest uden for rampelyset, har den unge sanger ikke lagt solist-drømmene på hylden.\n- Det har ikke været meningen, at jeg skulle trække mig tilbage. Men pludselig gik det hele amok, og så begyndte jeg at bruge meget tid på at skrive musik til andre, siger Frederik Dyrby Nielsen.\n- Jeg vil gerne udkomme med nogle sange som solist, men lige nu venter jeg på det rette øjeblik og prøver at finde ud af, hvilken genre jeg hører til i.\nKom med ind i Hitmakers' studie i dette klip fra dokumentaren 'Fætr Lyver'.\nMen selvom Frederik Dyrby Nielsen i dag primært holder sig ude af spotlightett, har han ikke lagt sangen på hylden.\nHan har nemlig – i al hemmelighed - lagt vokal på flere Hitmakers-numre, og i en ny dokumentar på DR3 afslører han, at han også er stemmen bag den populære Fætrs mange hits.\nJeg har ingen moralske skrupler over det, vi har gjort.\n- Jeg har indsunget alle numrene, og det har jeg det egentlig fint nok med. Det har været et sjovt eksperiment, siger Frederik Dyrby Nielsen, der er spændt på at se, hvad reaktionen på afsløringen bliver.\n- Fans af Fætr føler sig jo nok lidt snydt, men musik er underholdning på samme måde som teater og film. Folk vil underholdes, og det er de blevet.\nDet er ikke første gang, at en dansk popstjerne har leget lidt med sandheden. Den populære sanger Gulddreng afslørede tidligere i år, at han i virkeligheden var en karakter opfundet af sangeren Malte Ebert.\n- Jeg har ingen moralske skrupler over det, vi har gjort. Se på Gulddreng, han var jo også bare en karakter, slutter Frederik Dyrby Nielsen.\nDu kan endnu tættere på Frederik Dyrby Nielsen og hans succes med Hitmakers i DR3-dokumentaren 'Fætr Lyver'.\nDu kan se dokumentaren på DRTV allerede nu eller på dit tv, når den sendes onsdag den 24. januar klokken 22.30 på DR3.


19, “1912”, Espergærde Brugsforening – Tikobkommune.dk\nEspergærde Brugsforening og Købmandshandel med den uundværdlige benzinpumpe fra Det Danske Petroleums Selskab udenfor. Ejendommen blev taget i brug som Brugsforening i februar 1913, men før da havde der i en kort periode været en anden brugsforening formentlig i ejendommen Strandborg på hjørnet af Mørdrupvej og Strandvejen.\nAllerede før læbæltet omkring Helsingør blev ophævet i 1920 havde lokale handlende fundet sammen i en brugsforening – det var nemlig lovligt at etablere en forretning hvor kun medlemmer kunne handle. Næsten al anden handel var beskyttet af læbæltet, således at de forretningsdrivende i Helsingør var beskyttede mod konkurrence. Det skete første gang i 1910, hvor bl.a. cykelhandler Theodor Christensen og murermester Christian Petersen står bag en brugsforening, hvis uddeler var Edvard Larsen. Om denne forretning startede i Strandborg, der blev bygget i 1910 står hen i det uvisse. Måske lå forretningen et andet sted, men noget tyder på, at denne første brugsforening ikke gik særlig godt. Der var flere retssager om manglende betaling, og i 1911 ser det ud til at være slut med forretningen. Edvard Larsen fortsatte imidlertid med at drive forretning – nu som købmand i Strandborg.\nDen 29. juli 1912 sammenkaldtes en række lokale personer fra hhv. Snekkersten og Espergærde områderne til et møde i Mørdrup Forsamlingshus. Ved mødet enedes man om at starte en ny brugsforening for Espergærde og Snekkersten. Til bestyrelsen valgtes Hans Olsen, Martin Andersen Nexø, J. Thyssen Hansen, Ejnar Basse, J. Hansen Kragenæs, Carl Hansen, Arendt Frederiksen og Frank Sørensen.\nMødedeltagerne skød penge i projektet og allerede i september samme år kunne arbejdet gå i gang efter at man havde købt en grund til formålet på Mørdrupvejen af fotograf Juncker-Jensen. De lokale håndværkere, der også var medlemmer af brugsforeningen arbejdede hurtigt – og allerede den 20. februar 1913 kunne man åbne forretningen.\nI 1915 var der 200 medlemmer og forretningen gik godt. Allerede i 1922 ændredes forretningen, således at også ikke-medlemmer kunne handle i forretningen, og omsætningen steg yderligere.\nGennem de følgende årtier blev forretningen drevet i konkurrence med Espergærdes øvrige butikker og købmænd – og det var mange: Foruden de fire købmænd i Mørdrup også en i Tibberup samt yderligere 3 i Espergærde. Alligevel var der tilsyneladende grundlag for alle forretninger – i alle fald indtil Espergærde Centret dukkede op.\nDet blev også indirekte dødsstødet for Espergærde Brugsforening, som uventet fik konkurrence fra Hovedstadens Brugsforening (HB), som uden aftale med den lokale brugs lejede sig ind i det nye center.\nDet er klart at denne konkurrence ikke bekom brugsforeningen på Mør-drupvej særlig godt.\nEspergærde Brugsforening fotograferet omkring 1960.\nI 1969 måtte man nødtvunget lægge sig sammen med Helsingør Brugsforening, men allerede to år efter – i april 1971 – lukkede forretningen, da bestyrelsen indså at det var sidste chance hvis det hele skulle afvikles uden underskud.\nMen allerede inden brugsforeningens døre åbnede første gang, var der dog andre typer forretninger i det gamle bycentrum. I Strandborg indrettedes i stueetagen en række butikker, bl.a. en cykelforretning, drevet af Theodor Christensen. Og på Strandvejen nr. 352 var der tillige en barbersalon ret tidligt i århundredet. Lidt længere mod syd – på Strandvejen 356 – lå W. Lunds konditori fra 1908.\nBrugsuddelerens hustru. Grethe M Jensen bag disken i forretningen.\nBrugsuddeler Einer Bang Jensen.


Må jeg betale? - FINANS\nMaden er spist. Kaffen drukket og nu venter næste afsnit af den gode middag. Betalingen. Her er den ultimative test af enhver restaurant; »Må jeg godt betale?«\nIkke sjældent er det svært at komme i kontakt med tjenerne. Et paradoks, da det er netop her, at der er alle muligheder for at synliggøre sig selv og score lidt ekstra drikkepenge.\nEn kollega fortalte en dag ved frokostbordet om et besøg på en engelsk restaurant, hvor det var mere end vanskeligt at få kontakt med tjeneren, da regningen skulle betales. Efter lang tids venten piftede han af tjeneren og vinkede med kreditkortet i hånden. Der gik et splitsekund, så var tjeneren der:\n»Maybe in your contry! Get out! Now!« (Måske i Jeres land! - Ud! - Nu!). De slap for at betale for regningen.\nOg på et tidspunkt glemte jeg at betale for den fremragende biksemad. På en færge! Det var ikke med vilje, og det er lidt pinligt at blive efterlyst i højttaleren.\n»Den gæst der spiste to portioner biksemad i færgens restaurant bedes kontakte restauranten.«\nDet var ikke engang med vilje - til gengæld var der ekstra drikkepenge.\nDer er desværre ved at komme en tendens til, at man skal betale på forhånd i forbindelse med udendørs serveringer.\nDet kan der være en masse fordele ved. Først og fremmest skal man ikke vente på at få øjenkontakt med den travle tjener. Dernæst er spørgsmålet om drikkepenge uaktuelt. Der kan ikke betales drikkepenge på forhånd. Det skal betales efter måltidet - og ikke før.\nDrikkepenge er et ømtåleligt spørgsmål for danskere.\nDet er blevet afskaffet for næsten 50 år siden, men det er ved at vende tilbage i større omfang i takt med, at danskerne rejser mere og mere og dermed bliver udsat for drikkepengesystemet.\nFørste gang turen gik til Rom, spiste vi på en god restaurant, men det var ikke muligt at betale med kreditkort. Betaling skulle ske kontant, så derfor talte vi et passende 10.000 lire-sedler op, og lagde, hvad vi mente, der var passende, i drikkepenge og smuttede. Da vi kom hjem på hotellet, fandt vi ud af, at vi havde betalt alt for lidt. Ikke i drikkepenge. Men i det hele taget.\nDet var også svært at komme i kontakt med tjeneren på restauranten, så derfor var vi lidt lovligt undskyldt. Mente vi!\nDer er kun en rigtig måde at gøre det på. En god tjener er altid opmærksom på gæsterne. Desværre er det bare ikke altid sådan. Uanset hvor svært det er at komme i kontakt med en tjener, er det dårlig stil at overfuse tjeneren og sige: »Her kommer jeg aldrig igen.« Frem for alt må det ikke være nogen form for højtrystet brok over regningen. Sådan noget sker i Basil Fawlty's univers. Ikke andre steder. Check, om der er fejl i regningen, og giv mulighed for, at restauranten kan give en eller anden form for kompensation for en uheldig optræder. Men kræv det aldrig. Du skal bruge drikkepengene til at signalere, at du er utilfreds.\nUanset hvor god madoplevelsen har været, skal det også hænge sammen med slutscenen. Betalingen af regningen.\nOg hvis det halter, skal der heller ikke gives nogen form for drikkepenge. Medmindre at der er en helt speciel situation.


Tag på hotelophold og bliv forkælet. – Az Business\nDet er vigtigt, at kunne indse, at man i livet skal huske at bruge tid på at forkæle sig selv og sine nærmeste.\nHvad er forkælelse så egentlig?\nDet kunne være at tage på hotel ophold i Danmark, for derigennem at kunne få mere intens tid sammen med dem man elsker.\nNærværet og nærheden i samtalen er blevet mere vigtig end nogensinde før.\nTag derfor på hotelophold, og glem opvasken og de sure sokker.\nLad andre forkæle jer, så I kan snakke sammen i nuet.\nDer er også mulighed for at gå på opdagelse i byen Horsens, og finde skønne kulturelle seværdigheder.\nHvad med fængselsmuseet, kanosejlads og fiskeri. Mulighederne er mange, så det er bare med at finde ud af, hvad man kunne tænke sig.\nVærelserne på hotellet er designet af Mikael Mammen, og han har leget med farver, materialer og udtryk.\nDerfor er det rigtigt dejligt, at komme til et hotelværelse, der ikke udelukkende er sort og hvidt.\nSelve værelserne kan fås som standard, junior og suite.\nOplev glæde ved at kunne indtage de bløde men lækre dyner og puder, mens man kan glæde sig til at kunne få serveret morgenmaden dagen efter.\nFor at kunne få gode oplevelser, er det også vigtigt, at huske på forkælelse.\nBook derfor hotel ophold for 2, sæt kryds i kalenderen, og glæd jer til at læne jer tilbage og blive forkælet.\nDet er det hele værd, når man ved fremtidige udfordringer kan se tilbage på de minder, hvor man fandt tiden og roen til bare at være der.


Nye 3. Divisionsdommere - JHF, Kreds 7\nNye 3. Divisionsdommere\nFire 18-årige nye håndbolddommere i 3. division\nJysk Håndbold Forbunds Kreds 7, der dækker området fra Ølgod mod Nord til Tønder i Syd har tidligere været førende inden for dommerudvikling og skabt mange, mange dommere, som har virket i 2. division, 1. division, håndboldligaerne samt på de internationale arenaer.\nAntallet er stille og roligt blev reduceret fra omkring 13-14 topdommere til blot 2 ved sæsonstart 2015/16.\nFremdrift bærer succes\nDerfor iværksatte dommerudvalget med uddannelsesansvarlig Johnny Tauman, Esbjerg som tovholder DYNAMISK FREMDRIFT version 1:0, som er et paradigmeskift i Kreds 7 med hensyn til at skabe topdommere (og udviklere/observatører). Dynamisk Fremdrift bærer sig selv som svæveflyveren – det handler om at finde bæredygtige vinde, som kan sikre en dynamisk proces med oplagring af viden, strategier og ikke mindst succesoplevelser.\nDYNAMISK FREMDRIFT version 1.0 arbejder for:\nÞ Lineære karriereforløb erstattes af omskiftelige karriereforløb, hvor der er mulighed for\nhurtige avancement gennem målrettede indsatser\nÞ Hvordan spørgsmål erstattes af HVAD-spørgsmål - HVAD skal der til? HVAD kræver DU\naf de implicerede dommere / udviklere og coaches?\nÞ Vedligeholdelse af dommere skrottes i forhold til at satse på innovative dommere\nÞ Fra fokus på ORDEN og langsommelige erfaringsforankrede udviklingsforløb skabes der\nmulighed for KAOS - hvor kendskab til dette giver dommerne mulighed for at finde deres egen platform: KAORDEN\nÞ Udviklere efter-/videreuddannes til coaches\nÞ Dommere, som i mange år (nogle med fremskreden alder) målrettet har arbejdet for\noverlevelse i såvel teori som løb, skal tilbydes opgaver byggende på trivsel\nI forbindelse med to 3. divisionskampe i Tønderhallerne i weekenden var to dommerpar til test – og begge bestod i to tætte opgør i Tønderhallerne: TM Tønder Håndbold mod Tommerup HK (25-22) og Jejsing U&IF mod Faaborg ØH (31-25). Det betyder, at Kreds 7 har fået to nye 3 divisionspar med håndbolddommere, som alle er blot 18 år. Det er en fantastisk proces, som Rune Godske Bachmann, Tjæreborg og Simon Poulsen, Varde samt Martin Wolf Andersen og Sune Østergaard, begge Bramming har gennemgået.\nTrænerne er ikke i tvivl – de vil hellere have unge ambitiøse dommere end ældre, der har svært ved at følge med. Javel, de unge begår fejl, men det gør nye spillere på første holdet jo også.\nDynamisk Fremdrift er parat til næste step – der er netop uddannet et nyt hold unge mennesker, som vælger dommerkarrieren. Om de kan skabe så hurtige forløb, som Rune, Simon, Martin og Sune tør dommerudvalget ikke udtale sig om – det er unikt at starte som ny dommer som 17 årige og rykke i 3. division på 1½ år. Det tog før DYNAMISK FREMDRIFT minimum 6 – 10 år.\nØnskes der uddybende kommentarer, kan det ske ved henvendelse til dommerne:\nRune: 2815 0364\nSimon: 4166 00597\nMartin: 6017 7020\nSune: 2677 12 46\nUddannelsesansvarlig Johnny Tauman, Esbjerg : 5157 1305\nDommerudvalgsformand Peter Plauborg: 4018 1540\nMartin Wolf Andersen og Sune Østergaard Rune Godske Bachmann


Abonnementskoncept til webshops\nHvordan kommer man så lige i gang?\nMit navn er Kristoffer Hjerrild, jeg er serieiværksætter, og driver virksomhederne winkwink.dk og <a href="https://www.magentoxperten.dk/ target="_blank">magentoxperten.dk. I dette indlæg vil jeg dele min viden om webshop abonnementskonceptet, og give et par tips til hvordan du kommer i gang.\nDer er en kraftig stigning i danske virksomheder, som bygger på et webshop abonnementskoncept. Virksomhederne har faste abonnenter, som får tilsendt forskellige vare regelmæssigt f.eks. bokse med kosmetik, bokse med produkter til hunde eller børn. Goodiebox, Barko og GingerOrganinc er eksempler på stærke webshop abonnementskoncepter.\nDe primære fordele ved konceptet er, færre varenumre med flere salg pr. varenummer i webshoppen og en mere sikker fast indtægt. Det giver stordriftsfordele, som tilgodeser virksomheden og kunderne.\nI min virksomhed har vi 40 abonnementskoncepter, og vi oplever en stadig stigende efterspørgsel. Webshop abonnementskonceptet bliver uden tvivl kun større i 2017.\nDer er tre centrale ting du skal være opmærksom på, hvis du overvejer et webshop abonnementskoncept til fordel for den traditionelle webshop.\nDer er mere i det end blot at sende en boks med produkter til kunderne. Valget af produkter skal give mulighed for, at der kontinuerligt kan sendes nye produkter. På den måde sikrer man en lang levetid på abonnementskonceptet, så man kan fasthold sine abonnenter. I ind- og udland har det været afgørende for de succesfulde virksomheder. Man skal desuden kunne sende forskellige produkter med et gennemgående tema f.eks. skønhedsprodukter. Goodiebox er, som sagt, et godt eksempel på et succesfuldt webshop abonnementskoncept. Hver måned sender de en eksklusiv box med 5-7 surprise skønhedsprodukter. Kunderne kender altså ikke til boksens indhold på forhånd, hvilket giver en oplevelse i sig selv. Samtidig er det spændende at prøve nye skønhedsprodukter.\nUdgangspunktet for konceptet er en webshop, der kan automatisere ordrene med en given frekvens. Teknisk set er det ikke så udfordrende, og de fleste CMS systemer kan klare opgaven. Personligt er jeg tilhænger af Magento.\nHvordan får du nye abonnenter?\nDet handler om at skabe efterspørgsel – det siger næsten sig selv. Det gør man bedst via sociale medier og blogs. Ser vi igen på Goodiebox, så er de eminente til at skabe interaktion med abonnenterne via Facebook. De bringer forskellige emner på banen, som relaterer sig til skønhed, og skaber hype omkring overraskelserne i næste månedens boks. De laver desuden konkurrencer, har indlæg fra gæstebloggere og lægger op til debat om forskellige emner. Det engagement de formår at skabe, gør også at abonnenterne deler opslagene med deres venner eller tagger dem. Det er værd at søge inspiration på Goodiebox’s Facebookside.\nDer er endnu en vigtig kilde til at få nye abonnenter. I takt med at danskerne har fået øjnene op for abonnementskonceptet, foretages der i stigende grad søgninger på ”box”. ”Box” bliver brugt som et udtryk for abonnementskonceptet. Derfor er SEO og adwords også centralt i jagten på nye kunder.\nAbonnementskonceptet er inspireret fra USA\nDer er flere grunde til, at det blev særligt populært i USA. Forbrugeren sparede tid, fik en god pris og fik produkterne tilsendt i en elegant boks. For virksomhederne var det attraktivt, da det sikrede dem en fast månedlig indtægt. Populariteten bliver tydelig, når man ser på udviklingen i antal søgninger på ”subscription box”. Fra 2011 og frem til i dag ses en massiv stigning i antal søgninger.\nMin vurdering er, at den samme tendens vil gøre sig gældende på det danske marked. Der begynder allerede, at tegne sig et billede af en øget interesse fra danskerne. Det kan man se i antal søgninger på boks. Samtidig kommer der flere og flere danske virksomheder med et webshop abonnementskoncept. Det bliver spændende, at se udviklingen på det danske marked. En ting er sikkert, jeg kommer til at følge med i det, og det synes jeg også du burde!


Mekong | WWF Denmark\nHome » WWF's arbejde » Afrika & Asien » Mekong\nIndochinese tiger (Panthera tigris corbetti) is only found in the Greater Mekong region of Southeast Asia, including Cambodia, Myanmar, Laos, Thailand, and Vietnam.\n© Choong Joon LAI / WWF\nØkonomisk udvikling slider på naturen\nWWF arbejder i Mekong-regionen for at fremme en bæredygtig udvikling, hvor biodiversiteten bliver beskyttet og mennesker trukket ud af fattigdom.\nLandene i omkring Mekong-floden undergår en hastig økonomisk udvikling - som desværre ofte foregår på bekostning af miljøet.\nDet er vores overbevisning at dette bedst sker ved at fremme ansvarlige produktioner – hvor naturressourcerne anvendes på forsvarlig vis, samtidig med at der skabes væsentlige indtægter til lokalbefolkningerne.\nVi arbejder primært i Myanmar og Vietnam med\nBæredygtig energi udvikling og adgang til energi\nBæredygtig produktion og business\nVi arbejder altid lokalt og globalt på samme tid. Det vil sige, at vi er i dialog med den lokale befolkning og beslutningstagere samtidig med at vi påvirker poitikere og markeder såvel regionalt som internationalt.\nLæs mere om WWF's arbejde i Mekong, på vores internationale hjemmeside\nVores mål i regionen er at fremme en bæredygtig udvikling. Med det mener vi ansvarlig omgang med regionens naturressourcer og respekt for regionens biodiversitet - samtidig med at millioner bliver trukket ud af fattigdom.\nMekong-regionen i Sydøstasien har sit navn fra den 4.800 km lange flod, der sætter stort præg på regionen – på den lange rejse fra Tibets højland til det enorme delta i det sydlige Vietnam. Der findes enorm biodiversitet i denne region, der dog er under stadig stigende pres pga. den rivende økonomiske udvikling.\nNogle af de største udfordringer for miljøet kommer fra:\nUdvidelser og intensiveringer af plantagedrift og landbrug\nIllegal handel med dyr og planter\nKlimaforandringer - Mekong-deltaet er et af de mest sårbare deltaer i verden.\nDe fleste af disse udfordringer er opstået i kraft af blandt andet mangelfuld arealplanlægning, fattigdom, og myndigheders og virksomheders prioritering af kortsigtet økonomisk udvikling.


DØDEN ER IKKE EN FIASKO HER I LIVET - PDF\nDØDEN ER IKKE EN FIASKO HER I LIVET\nDownload "DØDEN ER IKKE EN FIASKO HER I LIVET"\n1 DØDEN ER IKKE EN FIASKO HER I LIVET METTE KOLD JENSEN PH.D. AFHANDLING PSYKOLOGISK INSTITUT AARHUS UNIVERSITET 2003\n2 TAK til informanterne for den åbenhed og tillid, som gjorde projektet muligt. til de mennesker, der fagligt har stået mig bi med gåde råd, kreative indfald og gennemlæsning af dele af eller hele afhandlingen. Særligt skal nævnes min hovedvejleder mag.art. Jette Fog, lektor, Ph.D. for hendes stabilitet og tro på mig, samt psykoterapeut og ledende smertesygeplejerske Miriam Flyckt Fischer, der fulgte mig kærligt og nådesløst hele vejen igennem. til forskningschef, dr.odont. Erik Friis- Hasché, fordi han både i udgangs- punktet og helt til vejs ende var med til at muliggøre dette. til familie og venner der har udvist så stor rummelighed og tålmodighed med mig gennem denne proces. PH.D. PROJEKTET har været del af et treårigt forskningsprojekt med titlen: Den psykologiske, sociale og kulturelle forståele af angst, depression og smerte i befolkning og sundhedsvæsen, Forskningsrådenes tværfaglige sundhedsprogram, 1996; bevillingsnr Projektet udgik fra Den Medicinske Forskningsenhed, Ringkjøbing Amt. Leder af projektet var forskningschef, dr.odont. Erik Friis- Hasché, daværende leder af Forskningsenheden. Aalborg, 27. februar\n3 INDHOLD Indledning Kapitel 1. Metode 1. Kvalitative forskningsmetoder Struktur i kvalitative interviewundersøgelser Mål for kvalitativ forskning og deres indflydelse på interviewer- attitude Informantrekruttering Videnskabsteoretisk forforståelse. 16 Fænomenologi Hermeneutik Forståelse, fordomme, forforståelse 6. Psykologfaglige forforståelser. 20 Sundhedspsykologisk indfaldsvinkel Eksistentiel humanistisk indfaldsvinkel Troen på en åndelig dimension Interviewer- informant relationen 7. Analyseteknikker. 28 Analysestruktur Beslægtet forsknings indflydelse Hjælpemidler i analysen Kroppen og den tavse kundskab Stilhed Intuitiv analyse og emergente øjeblikke 8. Kriterier for videnskabelighed Rapportering. 39 Kapitel 2. Interviewundersøgelsen 1. Informanterne Kræftforeningen Tidslerne Fire cases. 42 Case 1 (Merete: den realistiske ) Case 2 (Ena: den spirituelle ) Case 3 (Grete: den troende ) Case 4 (Kurt: missionæren ) 4. Sammenfatning. 68 Kapitel 3. Sygdomssyn: Disease, illness, sickness 1. Mål: Balance mellem dehumanisering og glorificering af egenoplevelsen Undersøgelsens perspektiv: Illness Fagligt perspektiv: Forståelse eller forening af sygdomssyn som mål? Sammenfatning. 81 Kapitel 4: Behandler- patient relationen 1. Relationens mål: Optimale betingelser for behandling af sygdommen Undersøgelsens perspektiv Fagligt perspektiv. 87 Compliance Læge- patient- relationen magt- og rollemæssigt set Placebo 4.Sammenfatning. 92 3\n4 Kapitel 5. Krop og psyke 1. Undersøgelsens perspektiv. 94 Sammenfatning af undersøgelsen 2. Fagligt perspektiv. 101 Psykosomatikken At have en krop, at være en krop En visuel perspektivering 3. Sammenfatning. 110 Kapitel 6. Psykologiske årsager til cancer 1. Undersøgelsens perspektiv Den folkelige tænkning om årsager til cancer (sickness) Fagligt perspektiv. 117 Stress Ringe social kontakt Depression Følelsesmæssig hæmning Personlighedspsykologiske egenskaber Immunsystemets betydning Ligheder og forskelle mellem folkelig tænkning og forskning 4. Sammenfatning. 129 Kapitel 7. Psykologisk behandling af cancer 1. Coping som proces Undersøgelsens perspektiv. 136 Fysiske initiativer Psykologiske initiativer Sammenfatning 3. Fagligt perspektiv: Coping. 150 De væsentligste bekymringer / den mest relevante hjælp En generel copingteori: Følelse af sammenæng Engagement 4. Sammenfatning: Den gode copingproces. 155 Kapitel 8. Mentale teknikker og terapi 1. Mentale teknikker. 157 Meditation Visualisering 2. Terapi Overordnede refleksioner. 167 Hvilke dokumentationer kan man bruge som pejlepunkter for at gøre det rigtige? Sundheds som meningsfuld referenceramme det kan blive for meget! 4. Sammenfatning. 172 Kapitel 9. Det åndelige 1. Undersøgelsens perspektiv. 175 Hvilke redskaber? Hvordan udtrykker det åndelige sig? (alment) Hvad slippes / opnås? (specifikt) 2. Fagligt perspektiv. 184 Religion som forsvarsmekanisme Meningsløshed som befrielse: Den kristne kærlighedstanke i psykologisk perspektiv Meningsfuldhed gennem det åndelige Højdepunktsoplevelser og væren 3. Sammenfatning\n5 Kapitel 10. At stræbe efter mening 1. Eksistenspsykologisk perspektiv Undersøgelsens perspektiv. 193 En almenpsykologisk struktur Mening i forhold til egennytten Mening i forhold til uegennytten Mening i forhold til fællesnytten Mening i forhold til almennytten Mening i forhold til et hellhedsperspektiv 3. Sammenfatning. 201 Kapitel 11. Døden, livet og håbet 1. Undersøgelsens perspektiv. 203 At se døden i øjnene Håbet Kvaliteten af de nære relationer højnes Kræftens bekæmpelses livsmodsgrupper 2. Fagligt perspektiv. 209 Kræftens bekæmpelses livsmodsgrupper Døden, livet og håbet i eksistentiel belysning 3. Sammenfatning. 215 Kapitel 12. God sygdomshåndtering?. 217 Resume. 227 Litteratur. 232 Bilag 1. Metodelitteratur. 242 Bilag 2. Informationsbrev. 245 Bilag 3. Spørgeguide\n6 INDLEDNING MÅLGRUPPE FOR UNDERSØGELSEN OG PROBLEMSTILLING Dette projekt startede oprindeligt ud med at koncentrere opmærksomheden omkring problempatienter, hvor angst, depression og/eller smerte var del af et somatisk kompleks. Man ønskede større viden om somatiserende patienter, for det er bl.a. dem, hovedprojektet gerne skal bidrage til en bedre behandling af. Tanken var, at disse patienters forestillinger om psyke- soma- sammenhænge skulle undersøges i et kvalitativt studie, for derudfra at give bud på bedst mulig sygdomsmestring. Herunder også sundheds- personalets formidling og bidrag til at udvikle sygdomsmestringen. Ud fra den antagelse, at en del kroniske smertepatienter er stærkt somatiserende (Fink 1997), valgtes i forundersøgelse interviews af 5 kroniske smertepatienter, udvalgt fra en smerteklinik. Forundersøgelsen bekræftede, hvad ovenstående og lignende forskning beskrev om kroniske smertepatienter. Det var svært at komme til at tale om psyke- soma sammenhænge, fordi denne forbindelse ikke eksisterede på en så bevidst måde hos patienten, at det var muligt at have en egentlig dialog herom. I starten af et forskningsprojekt finder jeg det vigtigt at reflektere, om forskningsprojektets struktur og mål nu også matcher ens faglige profil. Som sundhedspsykolog indså jeg, at den viden om sygdomsmestring, jeg kunne indsamle ved disse interviews, ikke var fagligt relevant. En basal sundhedspsykologisk forforståelse 1 er nemlig, at et aspekt af god sygdomsmestring netop er at kunne anskue sig selv i en bio- psyko- social kontekst, samt kunne handle i forhold hertil. Derfor valgte jeg efter forundersøgelsen at fokusere på en anden målgruppe; ønsket var at finde en patientgruppe, som havde demonstreret en aktiv sygdomsmestring, havde demonstreret at de tog et eget ansvar for sygdommen, også kaldet at være selvforvaltende patient. Rekrutteringsmæssig finder man mest oplagt en sådan målgruppe ved at fokusere på en bestemt sygdom og rekruttere gennem en patientforening, vurderede jeg. At rekruttere patienter fra behandlingssystemet virkede uoverskueligt og for tilfældigt. Der er ca. 200 patientforeninger i vort lille land! Jeg læste præsentationsfoldere fra en del af dem. I Kræftforeningen Tidslernes præsentationsfolder var der formuleringer som: Egen indsats: At vise at vores egen indsats kan have positiv virkning på kræftsygdomme. Nytænkning:,,, Vi mener, at kræftbehandling bør ændre fokus fra at koncentrere sig om at slå det syge ihjel, til at arbejde for at styrke det raske, styrke immunforsvaret, så mennesket kan holde sygdommen i skak eller i sjældne tilfælde helbrede sig selv. 1 Se bl.a. Mirdal, Den tidsmæssige struktur for projektet ser således ud: Tematisering: I 1995 blev mit delprojektet formuleret som del af et tværfagligt forskningsprojekt. Design: Med hovedprojektet blev det givet, at min delundersøgelse skulle være en kvalitativ interviewundersøgelse. Jeg fulgte ph.d.kurser i , bl.a. kurser i kvalitative forskningsmetoder for at præcisere mål, målgruppe, design. Desuden foretog 6\n7 Patientens valg: Vi ønsker at vise, at man som kræftpatient har et valg. Vi mener, at kun den enkelte patient kan træffe dette valg Vi arbejder for at bedre informationen til patienterne. Dette handlede om eget ansvar og handlekompetence over for sygdommen, og derudover også en helhedstænkning i forhold til bio- psyko- sociale sammenhænge; med fokus på immunsystemstyrkelse. En tænkning der som sagt er grundlæggende inden for sundhedspsykologien. Og når oven i købet en flok syge mennesker finder ressourcer til at lægge frivillig arbejdskraft i en forening, så må der være ressourcer til stede, som rækker langt. Følgelig etablerede jeg telefonisk kontakt med foreningens daværende formand Merete Birkelund. 5 dage senere var en konkret aftale etableret, og umiddelbart herefter sendte jeg informationsbrev (se bilag 1) ud til ca. 30 medlemmer af foreningen, nemlig foreningens kontaktpersoner. Så for at blive mere præcis: Hovedprojektet lagde den struktur for mig, at det primære undersøgelsesfokus skulle være en kvalitativ interviewundersøgelse med fokus på patientperspektiv. Min tanke - den sundhedspsykologisk, fagligt relevante afgrænsning var - at det skulle være så en velartikuleret og bevidst målgruppe, som havde erfaring med sygdomsmestring. Således at vi som professionelle kunne få et relevant patientperspektiv på den gode sygdomsmestring - og ad den vej input til, hvad der er sundhedsfremmende adfærd. Den overordnede problemstilling er således: Hvad er god sygdomshåndtering? PERSPEKTIVER PÅ PROBLEMSTILLINGEN OG SPECIFICEREDE PROBLEMSTILLINGER Problemstillingen er på ingen måde ny eller speciel. Det er i og for sig også et håbløst spørgsmål at stille, fordi det er særdeles individuelt, hvordan man besvarer det. At jeg alligevel finder det interessant skyldes en nysgerrighed over for, om man trods alt ikke kan finde nogle strukturer og generelle tendenser omkring besvarelsen af spørgsmålet, afhængigt af, hvem man spørger. På den baggrund har jeg valgt forskellige perspektiver på problemstillingen. Det er kendt, at der ofte er diskrepans mellem, ikke blot forskellige sundhedsprofessionelles sygdomssyn, men også mellem behandleres (disease) og patienters sygdomssyn (illness). Det primære undersøgelsesfokus er som sagt selvforvaltende kræftpatienter. Men derudover har jeg vedrørende specifikke temaer i undersøgelsen valgt et psykologfagligt teoretisk perspektiv, oftest med perspektivet: Hvilken psykologisk funktioner tjener tankerne, følelserne, handlingerne? En relevant specificering af problemstillingen kan gøres ved at undersøge sygdomssyn. Det grundlæggende sygdomssyn styrer i høj grad både konkrete holdninger og adfærd i forhold til at håndtere en sygdom. En specificeret problemstilling bliver altså: På hvilket sygdomssyn baserer den gode håndtering sig? 7\n8 Hertil har jeg følgende underspørgsmål: Hvilket syn på krop- psyke sammenhænge er der hos informanten? Hvilket syn er der på årsagerne til cancer? Hvilket syn er der på god psykologisk behandling af cancer? Hvordan er det åndelige del af sygdomshåndteringen? Hvad betyder meningsdimensionen i sygdomshåndteringen? Hvordan håndteres dødens mulighed? Udover en generel og konkret beskrivelse af sygdomssyn, både ud fra undersøgelsens perspektiv og i et psykologfagligt perspektiv, vil én fokusering blive fremhævet, nemlig betydningen af relationen mellem patient/klient og sundhedsmedarbejder. Dels viste dette tema sig vigtigt i interview- undersøgelsen, og dels beskæftiger de fleste sundhedsmedarbejdere sig hermed, med forskellige termer og foci. Så en anden specificeret problem- stilling bliver: Hvilken betydning har relationen mellem patient og sundheds- medarbejder for håndtering af sygdommen? FREMSTILLINGENS OPBYGNING Fremstillingen består af 11 kapitler: Kapitel 1. Metode gør rede for de tilgrundlæggende kvalitative metodiske og psykologfaglige forforståelser, der danner struktur og bestemmer indhold for undersøgelsen og fremstillingen. Kapitel 2. Interviewundersøgelsen præsenterer informanterne og Kræftforeningen Tidslerne. Der præsenteres 4 cases, som er udvalgt blandt de 11 informanter. Casene er common sense analyseret efter fænomenologiske principper. Kapitel 3. Sygdomssyn: Disease, illness, sickness beskriver informanternes sygdomssyn (illness), og sætter det i et folkeligt perspektiv (sickness) og i et psykologfagligt perspektiv, hvor balancen mellem dehumanisering og glorificering af egenoplevelsen bliver det spændingsfelt, der diskuteres opimod. Kapitel 4. Behandler- patient relationen beskriver indhold og betydning heraf for informanterne. Fagligt set behandles compliancebegrebet, rollestrukturen reflekteres og placebo- begrebet behandles kort. Kapitel 5. Krop og psyke sammenhænge beskriver informanternes syn på denne sammenhæng, hvorefter psykosomatikkens forskellige hovedbetragtningsmåder diskuteres. Kapitel 6. Psyke og cancer: Årsager. Informanternes forestillinger om årsagerne til deres sygdom beskrives, hvorefter fire psykologiske dimensioner reflekteres i forhold til, om de har nogen indflydelse på cancers opståen: Stress og 8\n9 psykosociale belastninger, depression, følelsesmæssig hæmning og komplicerede personlighedspsykologiske egenskaber. Kapitel 7. Psykologisk behandling af cancer. Bio- psyko- sociale dimensioner i informanternes valg af kræftbehandling beskrives. Den psykologfaglige perspektivering omhandler brug af meditation og visualisering, samt hvad det vil sige at tage ansvar og tro på det man gør, og i den forbindelse også hvordan man forbereder sig til ubehagelige ting i forbindelse med kræfthåndteringen, og endelig behandles, hvad og hvordan terapi og selvudviklingskurser kan have en psykologisk og i nogle tilfælde fysiologisk effekt. Kapitel 8. Mentale teknikker og terapi er en faglig perspektivering om meditation og visualisering hvilke fysiologiske og psykologiske effekter disse teknikker har, samt der foretages en mere konkret analyse og diskussion af, hvad terapi målrettet kræftpatienter hensigtsmæssigt kan indeholde og hvilket psykologisk funktion, det tjener. Kapitel 9. Det åndelige beskriver hvordan flertallet af informanterne betragter dette som en vigtig dimension af sygdomssynet og følgelig for håndteringen af sygdommen. Fagligt perspektiveres temaet eksistenspsykologisk. Kapitel 10. At stræbe efter mening beskriver hvordan en dimension i det at komme tilrette med sygdommen er at finde mening med og i sygdomsprocessen. Det perspektiveres i et almenpsykologisk og eksistenspsykologisk perspektiv. Kapitel 11. Døden, livet og håbet viser, hvordan hver informant har arbejdet med dødens mulighed samtidig med at forblive levende, og det sættes i et eksistenspsykologisk perspektiv. Kapitel 12. Hvad er god sygdomshåndtering? - er den afsluttende og opsummerende diskussion. Konklusion opsummerer hele fremstillingen. 9\n10 1 METODE 1. Kvalitative forskningsmetoder 2. Struktur i kvalitative interviewundersøgelser 3. Mål for kvalitativ forskning og deres indflydelse på interviewer- attitude 4. Informantrekruttering 5. Videnskabsteoretisk forforståelse Fænomenologi Hermeneutik Forståelse, fordomme, forforståelse 6. Psykologfaglige forforståelser Sundhedspsykologisk indfaldsvinkel Eksistentiel humanistisk indfaldsvinkel Troen på en åndelig dimension Interviewer- informant relationen 7. Analyseteknikker Analysestruktur Beslægtet forsknings indflydelse Hjælpemidler i analyseprocessen Kroppens beskrivelse og den tavse kundskab Stilhed Intuitiv analyse og emergente øjeblikke 8. Kriterier for videnskabelighed 9. Rapportering 1. KVALITATIVE FORSKNINGSMETODER Hvad er en metode? Begrebet kommer fra det græske methodos, meta og hodos, ordret: med og vej, altså en medvej, en vej hvor man kan gå med, en vej, hvor man ikke er alene (Wentzer 1996, 1998). En medvej er en invitation til forståelse, men det er ikke ensbetydende med, at holdninger og forforståelser skal smides væk. Den væsentligste fordring er transparens (ibid). Man inviterer andre til at følge med; man skal dokumentere hvorfor, på baggrund af hvilke materialer, med hvilke hjælpemidler og argumenter man når frem til sin konklusion. Det er så læserens egen beslutning, om han vil være med på vejen, om han synes resultaterne er overbevisende. Denzin og Lincoln understreger, at kvalitativ forskning, som en mængde fortolkende praksis er, ikke sætter nogen metodologi over en anden. Det er i det hele taget svært at definere kvalitativ forskning klart. Den har ingen teori eller grundlæggende paradigme, der er dens egen. Mange teoretiske paradigmer bruger kvalitative forskningsmetoder og strategier. Lige fra konstruktivisme til kulturelle studier, feminisme, marxisme og etniske studier. Kvalitativ forskning bruges i mange forskellige fagdiscipliner. Ej heller har kvalitativ forskning et 10\n11 metodesæt, som er dets eget. Kvalitative forskere bruger semiotik, narrativer, diskursanalyse m.m. Der anvendes teknikker og metoder fra etnografi, fænomenologi, hermeneutik, feminisme, psykoanalyse m.m. Forskellige undersøgelsespraksis er kan give forskellig viden og indsigt. Ingen speciel metode eller praksis kan i sig selv siges at være bedre end en anden (Denzin og Lincoln 1994:3). Man specificerer, hvad den valgte metode skal bruges til. Mål styrer metodevalg. Kvalitativ forskning som det er anvendt i dette forskningsprojekt tager primært udgangspunkt i en sundhedspsykologisk faglig forforståelse og en fænomenologisk og hermeneutisk videnskabsteoretisk forforståelse. Jeg beskæftiger mig med fortolkning af menneskelige fænomener, først og fremmest som de præsenterer sig i samtalen. Det er den kvalitative interviewundersøgelse, der er anvendt til at skaffe forskningsprojektets empiri, idet der tages udgangspunkt i det unikke og det særlige. Herudfra foretages en psykologfaglig perspektivering. Nogle teoretikere påpeger, at en opdeling i kvantitativ og kvalitativ forskning er omsonst. Specielt hvis de forskellige forskningsmetoder fremlægges som uforenelige, eller hvis kvalitativ forskning blot betragtes som forarbejde for kvantitativ forskning. Agar (1996) siger, at termerne er udtryk for forskellige typer af data, og en udfordring er at få de to former for data til at supplere hinanden. Den teoretiske del af afhandlingen henter sin viden fra mangfoldige kvantitative og kvalitative forskningstilgange, samt i beskeden omfang også skønlitteratur. Netop dette er essentielt her: At forskellige undersøgelsesmetoders data ikke blot supplerer hinanden, men giver hinanden fylde, giver hinanden perspektiv; med det formål, at undersøgelsens temaer bliver belyst perspektivrigt. Konkret så får informanternes udsagn mening også i en psykologfaglig referenceramme. En anden skelnen, man kan foretage, er mellem såkaldt vertikal forskning og horisontal forskning. Vertikal forskning graver sig ned i et snævert fænomenfelt. Wackerhausen påpeger, at med hensyn til udforskning af sundheds- og sygdomsfænomener har vertikal forskning sine begrænsninger og kan føre til direkte forvrængede opfattelser og uacceptable generaliseringer og behandlingsforslag, hvis forskningsresultaterne tolkes ud fra en atomistisk fænomenforståelse. Heroverfor er horisontal forskning, hvor undersøgelsesfænomenets udvikling, sammenhæng og samspil med andre fænomener er i fokus (Wackerhausen 1990). Denne afhandling er et eksempel på horisontal forskning. Mange fænomener og begreber bringes på bane for at studere komplekse sammenhænge for at forstå. Det er klassisk hermeneutisk tankegang, denne skiften mellem del og helhed, jfr. afsnittet om hermeneutik nedenfor. 2. STRUKTUR I KVALITATIVE INTERVIEWUNDERSØGELSER Kvale beskriver følgende 7 trin i en kvalitativ interviewundersøgelse, som er søgt fulgt gennem undersøgelsen: 11\n12 Tematisering. Formulere formålet med undersøgelsen og beskrive de begreber, der skal undersøges, før interview starter. Spørgsmålene hvorfor og hvad skal klargøres før metodespørgsmålet hvordan. Design. Planlægge studiets design, overveje alle 7 stadier før interviewene starter. Design afhænger af den intenderede viden, man ønsker at opnå, samt de moralske implikationer. Interviewe. Udføre interviews baseret på en interview- guide og med en refleksiv tilnærmelse til både den søgte viden og den interpersonelle relation i interview- situationen. Transkribere. Forberede materialet til analyse, hvilket ofte omfatter udskrift af mundtligt interview til skrevet tekst. Analysere. Beslutte på basis af formål og emne for undersøgelsen, og på basis af interview- materiale, hvilke analysemetoder, der er passende. Verificere. Undersøge generaliserbarhed, reliabilitet og validitet af interview- fundene. Rapportere. Kommunikere fundene i studiet og de anvendte metoder i en form, der lever op til videnskabelige kriterier, tager højde for etiske aspekter og som er læsevenlige (Kvale, 1996: 88). En anden strukturel inspiration er Torben K. Jensens nedenstående oversigt af det kvalitative interview- studies væsentlige punkter (Jensen 1993): Forforståelse Validitet Generalisering/produkt Analyseteknikker Erfaringer som menneske Erfaringer som privatperson Videnskabsteoretisk forforståelse - genstandsfelt - formål - metodiske retningslinier Teori Møde med empirien Modellen er en visuel repræsentation af Kvales model, men på ét punkt uddyber den, nemlig hvad angår at arbejde med sin forforståelse. En del af den hermeneutiske metode er at gøre sig sine forforståelser - som privatperson, som fagperson, som forsker bevidst. Det tidsmæssigt første trin i undersøgelsen er at gøre sig sine personlige og faglige forforståelser bevidst, og i videst muligt omfang eksplicitere dem. Før mødet med empirien er det nødvendigt at have tænkt hele resten af processen igennem, specielt i forhold til spørgsmålene: Hvilken ny viden kommer frem? Hvad er det helt centrale i undersøgelsen? Jensen påpeger, at jo mere specifikt, man kan fokusere, jo større spændvidde kan der komme i forskningsprocessen (Jensen 1993). Når interviews er gennemført, anvendes analyseteknikker til at skabe en generalisering, og validitetsspørgsmålet overvejes løbende. Generaliseringen, produktet, vil sige de artikler, den afhandling og/eller de foredrag, der bliver produkt af undersøgelsen 2. 2 Den tidsmæssige struktur for projektet ser således ud: Tematisering: I 1995 blev mit delprojektet formuleret som del af et tværfagligt forskningsprojekt. 12\n13 Kvales og Jensens struktur har ikke blot dannet struktur for mit arbejde i undersøgelses- og skriveprocessen, men danner også struktur for resten af metodekapitlet. 3. MÅL FOR KVALITATIV FORSKNING - OG DERES INDFLYDELSE PÅ INTERVIEWER- ATTITUDE Patientens perspektiv er ofte forskelligt fra det professionelle perspektiv, fordi oplevelsen af sygdommen for den enkelte ofte er et sammenhængende forløb, som er uadskilleligt fra det samlede livsforløb. At begribe det perspektiv kræver metoder, der kan indfange det subjektive. Her anvendes som nævnt det kvalitative forskningsinterview. Ifølge Elliot Eisner (1999) har forskningen specielt de seneste 30 år udviklet sig i retning af værdipluralisme fremfor homogenitet. Hvor forskningsidealerne tidligere handlede om: Abstraktion, sandhed, det bogstavelige og det kvantitative, er der nu plads til også - at levendegøre det, der hidtil var gemt og utydeligt; nuancen, det partikulære, det emotionelle og det perceptuelt jomfruelige. En stor vækst i litteratur om kvalitative forskningsmetoder illustrerer denne udvikling. Målet med kvalitative metoder er overordnet set, at man vil indfange en social virkelighed, sådan som den opleves, altså begribe betydning og mening hos informanten. Man vil forstå virkeligheden, uden at den bliver reduceret til de forklaringer og teorier, man har i forvejen. Man vil iagttage og lytte for at forstå. Alice Theilgaard påpeger, at det er vigtigt, at i hvert fald en del af den psykologiske forskning beskæftiger sig med forståelse og mening i mere abstrakt forstand. En del af os er en åben verden, som aldrig kan rummes helt i en mekanistisk beskrivelse (Theilgaard 1998). Temaet i denne afhandling om, hvordan en gruppe forskellige kræftpatienter håndterer den alvorlige sygdom, baserer sig på svært målelige størrelser som sygdomsopfattelse, værdinormer og mellem- menneskelige relationer. Det er livsverdensopfatter, der afdækkes. Men ofte kan de ikke belyses direkte. F.eks. hvad angår sygdomsopfattelsen kan man bede informanterne fortælle om et sygdomsforløb, og hermed få en beskrivelse, der afspejler/indeholder sygdomsopfattelsen (Polkinghorne 1983; Elsass 1992). Spørger man kun til sygdomsopfattelsen i generel forstand risikerer man nemt at få en overfladisk og Design: Med hovedprojektet blev det givet, at min delundersøgelse skulle være en kvalitativ interviewundersøgelse. Jeg fulgte ph.d.kurser i , bl.a. kurser i kvalitative forskningsmetoder for at præcisere mål, målgruppe, design. Desuden foretog jeg forundersøgelse. Interviews: Blev gennemført i 1997, med udgangspunkt i løst struktureret interviewguide. Transkribering: Foregik i Jeg startede en commom sense analyseproces i forbindelse med, at jeg selv transkriberede en del af interviewene. Analyse, verificering, rapportering: De sidste tre trin har været en proces undervejs fra (afbrudt af godt ét års barsels- og forældreorlov). 13\n14 idealiseret beskrivelse fra personen. Som nævnt tidligere forsøges i undersøgelsen at gøre begge dele. Det forekom mig tydeligt, hos hvilke informanter, der var overensstemmelse mellem sygdomsopfattelsen og personens faktiske handlinger, og hvornår der ikke var denne overensstemmelse. Jeg har fortrinsvist brugt materiale fra de interviews, hvor denne overensstemmelse var stor. Kvale har skitseret valget mellem at fremstå som profession/system eller som menneske i en ansigt- ansigt kontakt. Målet i denne undersøgelse er mødet ansigt til ansigt. ansigt- ansigt profession/system kontakten rele- fag- person fag- person vant, min ud- stiller min faglige jeg synes, der er noget dannelse lige- viden til skue, hvis jeg skal have fortalt/ gyldig den er efterspurgt lært dig livsverden <- - - > systemet (Kvale 1996) En samtale er en forening mellem at sanse den andens udtryk, og det at lade samtalen ledes af det, den anden udtrykker. Samtalen kan derfor ikke ledes af en interviewguide eller forhåndsbestemte spørgsmål. Det parterne oplever som rigtigt, bestemmer samtalens forløb. Man skal ikke ledes af principper, men af sagen selv (Olsen 1996:131). Når man holder sig til denne definition, kan interviewguiden i sagens natur ikke blive styrende. 4. INFORMANTREKRUTTERING Hvilke krav er relevante at stille til informanterne? Jeg fulgte Morse s minimumskrav, hvor informanterne skal (Morse 1994): have viden have erfaring kunne reflektere over emnet kunne formulere sig om det have tid og kræfter/energi til at blive interviewet have lyst til at deltage i undersøgelsen. Mht. mere præcise udvælgelses- strategier, kan man overveje, om informanter skal repræsentere: I denne undersøgelse var udvælgelses- strategien karakteriseret ved, at informan- terne var: Mht. det ekstreme, da var mit overordnede formål at få fat i informanter med en aktiv maksimal variation det typiske det homogene det ekstreme og det kritiske det kriteriebestemte nøgleinformanter stratificeret udvælgelse teoristyret udvælgelse det tilfældige ekstreme kriteriebestemte valgt ud fra bestemte teoretiske forforståelser (teoristyret udvælgelse) 14\n15 sygdomshåndtering, jfr. indledningen om, hvordan jeg nåede frem til, at det skulle være informanter fra Tidslerne, samt kapitel 2, hvor informanterne er præsenteret. Mht. de kriteriebestemte udvælgelsesstrategier, da skete der konkret det, at i samråd med formanden for Tidslerne (på daværende tidspunkt Merete Birkelund) blev der sendt breve ud til et udvalgt antal medlemmer af foreningen, nemlig foreningens ca. 30 kontaktpersoner, som formanden beskrev som aktive og selvansvarlige mennesker. Alle blev informeret om, at jeg var den, der satte kriterierne for deltagelse, efter at have talt med de interesserede. For flere af de 30 s vedkommende kunne de derudover betegnes som exceptionelle overlevere. Det vælger jeg at kalde dem på baggrund af læge Ulrik Diges analyse af 62 kræftpatienter, hvor han betegner de 37 som exceptionelle overlevere (Dige 2000). 6 af mine 11 informanter indgår i denne gruppe, nemlig Merete, Anne, Dorte, Hanne, Kurt og Lars. Definitorisk opererer Dige med tilfælde, hvor der er indtrådt en klar forbedring af tilstanden, som ikke kan tilskrives den etablerede kræftbehandling. Enten fordi patienten af forskellige grunde slet ikke har fået en sådan behandling, eller fordi behandlingen blev opgivet. Definitionen rummer ikke kun de helt exceptionelle forløb, hvor alle tegn på kræftsygdommen er forsvundet af sig selv, så der måske virkelig er indtrådt mirakuløs helbredelse. Den omfatter også patienter, hvor tilstanden har væet stærkt svingende med tidsbegrænsede, men overbevisende forbedringer, der kan være indtrådt en eller flere gange under et ofte langvarigt sygdomsforløb (Dige 2000:13,14). Om end de 6 informanter ikke i stringent forstand er mirakuløse, så er det trods alt en relevant viden at have om dem, at de har overlevet særlig længe med deres sygdom i forhold til, hvad man sædvanligvis kan forvente af den type sygdom, som de har. De fem øvrige informanter stillede så vidt vides ikke op til en vurdering af deres sygdomsforløb. Hvor mange informanter skal udvælges? Det vil bero på en balance mellem undersøgelsens dybde (mange og komplekse udsagn fra få) og bredde (få og enkle udsagn fra mange). Lunde (1996) siger det kommer an på: hvad man ønsker at finde ud af hvorfor man ønsker at finde ud af det hvordan resultaterne skal anvendes hvilke ressourcer der er Jeg havde en ambition om informanter, hvilket var et antal, der vurderedes at være rimeligt i forhold til det ovenfor skitserede dilemma mellem overflødighed, fleksibilitet og udvikling gennem interviewprocessen. Tallet var baseret på dels egne erfaringer, dels andre kvalitative forskeres erfaringer med et tilpas antal. Reaktionerne på informationsbrev kom abrupt. En uge efter udsendelsen havde 14 informanter meldt sig 3. To blev for syge til at deltage, for én persons 3 Bestyrelsen i Tidslernes forklaring på velvilligheden ved at deltage var, at de oplevede, at kræftforskningen interesserer sig umådelig lidt for at høre deres type patienter, så de tørstede efter at komme under en paradigmatisk rummelig videnskabelig lup hvilket de mente var muligt inden for den kvalitative forskningstradition, og ud fra den beskrivelse af forskningsprojektet, som jeg havde lavet i informationsbrevet. De antog, at jeg ville bestræbe mig på at forstå, frem for at fordømme. Jeg tog den opgave på mig. 15\n16 vedkommende forhindrede geografiske hensyn samtalen, så i alt 11 personer blev interviewet. 5. VIDENSKABSTEORETISK FORFORSTÅELSE Genstandsfeltet i undersøgelsen er den menneskelige livsverden. Hvordan erfaringer, begivenheder, handlinger, ytringer og symboler tolkes af individer i deres egen livsverden. De kvalitative forskningsmetoder, der kan indfange meningsbetydninger, og som bygger på et forståelsesorienteret analyseperspektiv er baseret på fænomenologisk og hermeneutisk tænkning. Jeg vil stort set ikke gå ind i den bagvedliggende filosofiske fænomenologi og hermeneutik, men primært koncentrere mig om retningerne som metodelære. FÆNOMENOLOGI Overordnet set ser man i fænomenologisk psykologi på personers måde at opfatte sig selv og deres livsverden på som forklaring på deres reaktions- og handlemåde. Der lægges vægt på menneskers direkte oplevelse af sig selv og deres omverden. En sådan psykologi kaldes undertiden også humanistisk (Ny Psykologisk Leksikon). Den fænomenologiske analyse fokuserer altså på, hvad der er strukturen og essensen i menneskers oplevelser af givne fænomener. Den fænomenologiske forsker beskriver menneskers verden og afdækker dagliglivets oplevelser og erfaringer og disses struktur (Spinelli 1989, Schultz 1988). Der findes forskellige retninger af fænomenologisk psykologi, udsprunget af den oprindelige fænomenologiske filosofi. Jeg anvender i det følgende dele af den amerikanske fænomenologiske psykologi, fordi der her findes relevante redskaber til analyse af kvalitative interviews. Om end man ikke kan tale om den fænomenologiske metode. I stedet kan man benytte sig af forskellige beskrivende metoder, alt afhængigt af, hvad det er for et fænomen, der undersøges af hvilken forsker og med hvilket formål (Colaizzi 1978:53). Min metode må følgelig blive en særlig beskrivende metode, som passer til mit fænomen med mig som forsker, idet jeg forfølger mine særlige mål. Generelt kan man ikke udvikle en forståelse for mennesket uden et gedigent kendskab til dets egen opfattelse af virkeligheden. Det er ved systematisering af den subjektive logik på dens egne vilkår, at man får noget at vide (Køppe & Bisted 1999). Som psykolog og forsker må jeg anerkende mit forskningsobjekt som det er, nemlig et individuelt menneske. Den fænomenologiske psykolog Colaizzi siger (1978:57): Som fænomenolog må jeg begynde med at indsnævre (contracting) et fænomen, som mennesker oplever det. Ifølge Giorgi (1985:8) er det vigtigt i fænomenologisk psykologi at møde mennesker i deres hverdagsliv, hvor de oplever forskellige fænomener i konkrete situationer. Fænomenologien tager altså udgangspunkt i, at vores oplevelse af verden er unik. Spinelli siger (1989:XIV), at det centrale fokus for den fænomenologiske psykologi ligger i analysen; analysen af, hvordan hver enkelt af os kommer frem til unikke fortolkninger af vores oplevelser vha. medfødte forskelligheder og 16\n17 begrænsninger, der er givet med biologien og de sociale konstruktioner og rammer, som vores erfaringer har givet os. Fænomenologisk psykologi er i første omgang interesseret i at benytte den fænomenologiske metode på psykologiske emner, så den individuelle bevidste oplevelse af verden kan observeres og beskrives mere systematisk. Det er den personlige, subjektive oplevelse, der interesser fænomenologisk psykologi (Spinelli 1989:30). Spinelli har skitseret 3 grundregler til brug for fænomenologisk metode; tre trin, som er adskilte men dog forbundne: Trin A: The Rule of Epoché fordrer min åbenhed overfor emnet, således at mine efterfølgende konklusioner mere vil være baseret på min umiddelbare oplevelse af personen end på mine forudfattede antagelser og forventninger. Trin B: The Rule of Description beskriv, forklar ikke! Der skal holdes fokus på det øjeblikkelige og konkrete indtryk og der skal laves en analyse i forhold til disse oplevelser med beskrivelsen i fokus, fremfor teoretisk forklaring eller spekulation. Trin C: The Rule of Horizontalization (the Equalization Rule) der bør undgås en hierakisk vigtighedsfordeling, altså at antage nogle af de nævnte problemer for mere vigtige end andre i beskrivelsen. Alle problemer nævnt i beskrivelsen fortjener i første omgang - lige værdi eller vigtighed. Dette for at imødegå forudindtagethed fra forskerens side (Spinelli 1989:17). Det er et uomgængeligt krav til forskeren at blive ved oplevelsen, som den blev oplevet. Det er ikke tilladt at fornægte noget eller at forandre noget i oplevelsen. Disse trin / regler ligger til grund for måden alle 11 interviews er kondenseret, jfr. bilag, og se kapitel 2, hvor 4 cases er præsenteret. Colaizzi beskriver, hvordan det, der traditionelt ville være at betragte som passende, interessant eller videnskabeligt godkendt, nu må bygge på andre kriterier, nemlig: Hvorfor og hvordan er jeg engageret i dette fænomen? Hvordan spiller min personlighed ind ved valg af dette fænomen? Hvordan kan mine prædispositioner øve indflydelse på hvad og hvordan? Hvordan er mine skjulte mål? (Colaizzi 1978). Disse spørgsmål danner struktur nedenfor, hvor jeg har beskrevet mine faglige forforståelser. HERMENEUTIK Hermeneutikken er videnskaben om korrekt forståelse eller tolkning (Wentzer 1996, 1998). Begrebet hermeneutik kommer fra det græske ord hermeneuein, at forstå og betyder lære om forståelsen eller tolkningskunst. Det er altså en form for tolkning, der går ud på at skabe forståelse for den mening, det indhold og de holdninger, som findes i en tekst, en handling, en beslutning. En hermeneutisk tolkning giver os en forklaring ved at sætte et fænomen ind i dets menneskelige, historiske, sociale, økonomiske eller kunstneriske sammenhæng. 17\n18 Tolkning af en mening er beskrevet via det filosofiske Meningshelhed begreb den hermeneutiske cirkel. Forståelsen finder sted i en procdes, hvor meningen med de enkelte dele er bestemt ud fra tekstens hele mening. I cirkelen bevæger Meningsdel man sig fra en meningshelhed til en meningsdel, idet delene kun kan forstås rigtigt ud fra kendskab til helheden, de indgår i, og helheden kun ud fra delene, den udgøres af (Kvale Oprindeligt Friederich Ast ( )) Det er altid sådan, at vi danner en meningsfuld sammenhæng, når vi forstår noget, og det er altid sådan, at vi anvender den forståede mening i den konkrete situation, vi befinder os i. Når jeg i det følgende i fremlæggelsen af undersøgelsen vælger først at beskrive informanternes sygdomssyn i generel forstand, så bliver det en meningshelhed, hvorudfra at deres konkrete handlinger, meningsdele, for at håndtere sygdommen, kan forstås. Sygdomssynet får kød på ved at meningsdelene beskrives. Og på den måde bevæger jeg mig gennem fremstillingen flere gange frem og tilbage mellem del og helhed. Den hermeneutiske cirkel ansås videnskabsteoretisk længe som noget, man skulle forsøge at undgå, fordi vores konklusion fungerer som præmis og vores præmis fungerer som konklusion; vi forudsætter det, som vi egentlig skulle kunne bevise. Det er ikke smart, når man forestiller sig videnskabeligt at undersøge noget. Den videnskabsteoretiske skepsis har som forudsætning, at vi kan komme ud af den hermeneutiske situation. Martin Heidegger gjorde imidlertid overbevisende rede for, at den hermeneutiske situation ikke er et undtagelsestilfælde, men tværtimod vores oprindelige måde at være til på. Forståelse er ikke en teoretisk akt, men en værensmåde (Wentzer 1996:6). Vi har altid en forforståelse; den er mulighedsbetingelse for, at vi kan forstå et fænomen. Det drejer sig ikke om at komme ud af cirklen, men om at komme ind i den på den rette måde. Som konsekvens af den hermeneutiske cirkel er en endegyldig sidste tolkning ikke mulig, hvilket også hænger sammen med både forskerens og informantens uendelige forforståelse. Tolkningen har således altid en principielt åben karakter. Hans Georg Gadamer anses som repræsentant for den eksistentielle hermeneutik som understreger, at vi aldrig kan løsrive os fra den sociokulturelle sammenhæng, vi befinder os i (Gadamer Egidius 2001). Vore tolkninger af andre menneskers livssituation må altid foregå på baggrund af vores forståelse af vores egen situation. Indlevelsen i andres verden gør imidlertid, at vi kan berige vores tolkning af os selv, dog uden nogen sinde at kunne nå frem til en endegyldig eller sand forståelse. Ens tolkning er altså ikke den eneste gyldige eller sande tolkning. Man kan ikke bevise, at en tolkning er sand. Forskeren må være bevidst om tolkningens principielt fallible karakter (Wenzer 1996:9,10). Det betyder, at når jeg laver en commen sense analyse og efterfølgende psykologfaglig fortolkning af en informants udsagn, så er jeg mig også bevidst om denne tolknings principielt både åbne og fallible karakter. Derfor bliver det også vigtigt at fremlægge mine faglige forforståelser, fordi de udgør ét objektiv på at forstå informanternes virkelighed. Gennem vor socialisering i familie, skole og samfund, tilegner vi os en fælles tradition, som danner en uundværlig horisont som baggrund for vor forståelse. Og vi kan kun forstå det, som lader sig integrere i den horisont: Kun det, som vi 18\n19 kan lave til en del af vores livsverden (begreb udviklet af Edmund Husserl, 1936), er forståeligt. Med livsverden menes hele komplekset af de normer, af de fælles erfaringer, af det adfærdsmønster, som et samfund har. Vores livsverden er selvsagt subjektiv. Sproget er vores kommunikationsmedium i vores livsverden. FORSTÅELSE, FORDOMME, FORFORSTÅELSE Forståelse er aldrig objektiv eller forudsætningsløs der er altid én, der forstår - og når man skal arbejde med at forstå og fortolke noget, så er det vigtigt at gøre sig sit eget ståsted så klart som muligt. Gadamer skelner mellem forforståelse, fordomme og forståelse. Forståelsen kan kun nå sit fulde potentiale, hvis forforståelsen, der går forud, ikke er vilkårlig. Det, en anden fortæller mig, er hans egen og ikke min mening (Gadamer 1989:268). Den største fordom er, at vi ingen fordomme har, eller at fordomme er noget, vi kan fralægge os. Fordomme udtrykker vores kulturelle og historiske ballast, som altid må medtænkes, når vi skal forstå noget nyt. Fordomme er nødvendige og må alligevel forkastes. De er nødvendige, fordi de kan være med til at lede forskerne på sporet af vigtige betydningsbærende tegn i forbindelse med deres forskning, men man må samtidig arbejde med at bevidstgøre sig dem, fordi de netop repræsenterer forskerens eller de udforskedes egen medbragte teoretiske forståelse. Forståelse er først og fremmest indsigt i en opfattelse. At forstå er at forholde sig åben over for den anden person eller for teksten. På den måde bliver forståelse også en etisk proces. Åbenheden vil altid inkludere vores placering af den andens mening i relation til vores egen mening (ibid). Der er to poler, man skal forsøge at undgå. På den ene side: Forståelse er til tider indforståethed. På den anden side: Undertiden kan forskellen mellem fordomme og forforståelser være subtil. Forforståelser har vi altid. Jfr. Jensens oversigt i afsnittet Struktur i kvalitative studier over forforståelsen som en del af ekspliciteringen og formidlingen. Af validitetsmæssige hensyn er det altid både nødvendigt og relevant at gøre forskerens forforståelse tydelig i formidlingen, for at andre skal få mulighed for at vurdere analysens ræsonnementer (Maunsbach & Lunde 1996:143). Wentzer præsenterer i oversigt (Wentzer 1996:8): Forståelse er altid allerede vejledt gennem forforståelse; vi forstår noget nyt og fremmed gennem en formidling med vores forforståelse. Denne forforståelse kan aldrig nogen sinde beskrives fuldstændigt. Jeg kan ikke gøre min baggrundsviden fuldstændig gennemsigtig. Derfor er forståelsen aldrig forudsætningsløs; det er en naiv ideologi, hvis man tror, man kan få en fordomsfri tilgang til objektet eller virkeligheden; men det er ligeså forkert at tro, at man kan gøre sig sine fordomme helt bevidste. Denne store forståelsesramme, den sidste helhed, er den livsverden, hvor både fortolkeren og fortolkningens objekt er en del i. Hvis dette objekt selv er et subjekt, så har vi en fordobling af denne struktur; hvis og kun hvis begge subjekter opbygger en fælles forståelsesramme, en fælles livsverden, er forståelse mulig. 19\n20 I det følgende præsenteres de faglige forforståelser, jeg har evnet at gøre mig bevidst. 6. PSYKOLOGFAGLIGE FORFORSTÅELSER SUNDHEDSPSYKOLOGISK INDFALDSVINKEL Det betyder i denne sammenhæng fokus på: En helhedsforståelse af mennesket som værende et bio- psyko- sociale væsen. Forstået som at al sygdom har en multifaktoriel ætiologi, og at sundhedstilstanden afhænger af en gensidig regulering af mange interne biologiske og psykologiske processer i samspil med mellemmenneskelige, sociale og miljømæssige forhold (Mirdal 1990:11). Informantens ressourcer, snarere end manglerne. Kan defineres som de potentielle muligheder en person besidder mhp at løse sine problemer på en realistisk måde, i et samspil med sit miljø og inden for rammerne af sine traditioner og kultur. Det er ikke tilstrækkeligt at påvise evner, man må også have en mulighed for at bruge dem. Informanterne som selvforvaltende individer. Selvforvaltning skal forstås som en kompleks størrelse, fordi det såvel kan være aktiv handlen som at give slip på at handle. Selvforvaltning handler i høj grad om at stå ved egne værdier og handle adækvat i forhold til dem. (Dette ud fra en forforståelse, at sundhedsfremme i mine øjne er, at vi, de professionelles, betydeligste rolle er at forvalte det menneskesyn, at mennesket er et selvforvaltende individ, (jfr. også Jensen 1996:42-43). De tre fokuseringer vil gentagne gange gennem fremstillingen blive diskuteret fagligt og i relation til undersøgelsen. I generelle termer kan det formuleres som at jeg anlægger et helhedssyn, hvor det ikke blot er tilstrækkeligt at beskæftige sig med fysiske sygdomme. Sundhed anses i lige så høj grad, eller højere grad, at hænge sammen med psykologiske aspekter som personlig styrke og psykologisk mestringsevne. Uffe Juul Jensen siger: Vi kan tælle sygdomstilfælde, og med sygdom som målestok udtale os om forbedret eller forringet sundhedstilstand. Men hvad nu hvis sundhed ikke på denne måde kan hænges op på sygdom? Hvis sundhed har noget at gøre med personlig styrke og individets kapacitet til at håndtere livets udfordringer? (Jensen 1996:42-43). Det er netop dette fokus personlig styrke og kapacitet til at håndtere livets udfordringer, der er det objektiv, hvorigennem jeg søger at undersøge sygdomshåndtering. EKSISTENTIEL- HUMANISTISK INDFALDSVINKEL Det betyder fokus på at forstå det hele liv: Meningen, livsmodet, døden og angsten; altså dybe psykologiske strukturer og følelser, snarere end fragmenter heraf. Deurzen- Smith udtrykker det som at eksistentiel fokus handler om the art of living. By helping people to explore the givens of their particular existence and exploit its inherent possibilities while accepting its limitations, their lives can gain a new dimension of meaning (Deurzen- Smith 1988:7). Jeg skal ikke som sådan hjælpe informanterne til et eksistentielt fokus, men i interviewet bringer jeg 20


Fjern win32.shiz – Afinstaller win32.shiz | Windows Ondsindet Trussel Fjern Guide\nFjern win32.shiz – Afinstaller win32.shiz\nwin32. Shiz er virkelig en farlig rootkit virus, der vil angribe din krop filer plus indskrive adgang, og det er en yderst grim trojan, der ikke kan rengøres uden besvær. Designet til at ligne en legitim plan, denne forurening er konstant forårsager en mange spørgsmål inden den inficerede computer. Hvis du har denne særlige win32. Shiz virus, du får brug for […] Læs mere med .. Slip af win32. Shiz (Removal Guide), hvordan man kan slippe af win32. Shiz\nKonsekvenser Af win32.shiz På Inficerede PC\nNår win32.shiz angriber pc’en, det i sidste ende resulterer i flere skadelige konsekvenser både for browseren, Windows-system som helhed. Da det viser sig at være en reel trussel mod brugerens privatliv, her er nogle af dens konsekvenser diskuteret nedenfor:\nwin32.shiz yderligere gør din pc sårbare over for andre relaterede trusler samt.\nHvis du ikke ønsker at lide af nogen af de ovenfor anførte konsekvenser, er det bedre at fjerne win32.shiz ASAP.\nHvordan du afinstallerer win32.shiz på Windows 7\nDet tilrådes at afinstallere win32.shiz på en gang, hvis du ikke ønsker at bringe dit system i fare. Følg instruktionerne, som er angivet nedenfor for at komme af med denne modbydelige infektion.\nTrin 2: Vælg win32.shiz, og klik derefter på Afinstaller Option. Der er også mulighed for at ændre reparation programmet. Du skal dog være logget på som administrator.\nHvordan du afinstallerer win32.shiz fra Windows 8\nVælg og se efter win32.shiz og tilhørende program, som ikke er blevet installeret af dig.\nBemærk: Brugere rådes til at være forsigtige, mens un-installerer win32.shiz, da det kan forblive skjult. Kig efter det nyligt installerede program i Kontrolpanel.\nFjern win32.shiz Extensions Fra Webbrowsere\nwin32.shiz fjernelse fra Internet Explorer\nTrin 3. Her Klik på Alle tilføjelsesprogrammer og vælg win32.shiz for dens fjernelse.\nAfinstaller win32.shiz fra Google Chrome\nFjern win32.shiz Fra Mozilla Firefox\nTrin 3. Her Vælg win32.shiz udvidelse for komplet fjernelse.\nAdwCleaner er en nem at bruge sikkerhed værktøj. Det er blevet designet til at fjerne uønsket adware, PUP, Værktøjslinjer, browserudvidelser installeret på pc’en. Det scanner computeren for at opdage win32.shiz infektion på pc og browser og derefter nemt fjerner det. Det foreslås at scanne og rense din pc ved hjælp AdwCleaner at fjerne ondsindet infektion, hvis nogen for en bedre oplevelse mens du surfer nettet. Dette værktøj er i stand til at rense ud eventuelle trusler, herunder poster i registreringsdatabasen, som er blevet skabt for at gøre dit system fri for fremtiden. Det har været logisk designet til at søge efter uønskede programmer, der kommer bundtet sammen med freeware. Mange værktøjslinjer og adware kan blive installeret på browseren uden brugerens bevidsthed. Dette er grunden til AdwCleaner er forpligtet til at slippe af med sådan potentielt uønsket program.\nKlik på scan knappen og vente på at indlede scanningen. Så snart scanningen vil blive afsluttet, win32.shiz og andre relaterede trusler vil blive opdaget. Du kan fjerne markeringen af de elementer, hvis du er sikker på at det ikke er skadeligt, og vil ikke have det til at blive slettet fra pc’en. I modsætning til, at hvis der er ingen elementer at være mærket, skal du blot klikke på ren-knappen for at fortsætte fjernelsen processen yderligere.\nFjern win32.shiz ved hjælp af Automatisk Fjernelse Værktøj\nAutomatisk win32.shiz fjernelse værktøj er i stand til at opdage og fjerne relaterede infektioner fra den inficerede pc. Det er let at bruge og så let kan bruges af nybegyndere såvel som eksperter. Fås med avancerede scanning teknikker og real-time scanner, omfattende scanner din pc og forhindre det i sådanne malware infektioner.\nGratis Hent Automatisk win32.shiz Fjernelse Værktøj\nTilbyder brugeren at fuldføre beskyttelse fra win32.shiz via detektering samt fjerne dem helt\nBrugervejledning – Sådan bruger win32.shiz værktøj til fjernelse\nFjern win32.idl.gitrojan – Afinstaller win32.idl.gitrojanPrevious post:\nFjern win32.zeroll.iconstructor – Afinstaller win32.zeroll.iconstructor Next Post:


Outlet.Kitchenlivingdining.dk alternativer ⇒ 9 webshops med bedre anmeldelser\nStørstedelen af webshops i Danmark som Outlet.Kitchenlivingdining.dk tilbyder i dag en hel del forskellige løsninger til levering. En af de mest anvendte er nu om stunder at få bragt ordren til en pakkeshop, hvor du selv afhenter de købte produkter fra Outlet.Kitchenlivingdining på et valgfrit tidspunkt. Den er nemlig i høj grad ukompliceret, samt endda endda den prisbilligste mulighed for levering.\nDu burde lige så vel tænke over at få produkterne bragt hjem til hvor du bor eller til adressen på dit arbejde. Fragtmuligheden viser sig beklageligvis et hak mere omkostningsfuld, men på den anden side ualmindeligt let gængelig. Den billigste metode til levering kan ikke modsiges at være at du selv henter varerne, men det nødvendiggør at du er nær Outlet.Kitchenlivingdining.dks hjemsted.\nFragttiden kan i nogle tilfælde være temmelig aktuel ifald man skal bruge produktet fluks, så af den grund er det skam afgørende at du tjekker den anslåede leveringstid på det respektive produkt.\nEn stor portion internet firmaer stiller garanti om dag-til-dag fragt på massevis af produkter, som alligevel er afhængig af at ordren placeres inden et fast tidspunkt, så de garanteret kan nå at få produkterne ud af døren før Outlet.Kitchenlivingdining tager hjem.\nNogle enkelte shops på nettet lover portofri fragt, men i mange tilfælde er det påkrævet at der shoppes for en bestemt pris. I øvrigt skulle man snuppe den mindst kostelige leveringsversion, som typisk – hvad end du bor nær Odense, Sønderborg eller Jyllinge – vil blive at få dem til at levere varerne fra Outlet.Kitchenlivingdining.dk til en pakkeshop.\nDet er rigtig let for folk at finde information om priser fra forskellige online butikker, og altså har flertallet af internet foretagender været nødt til at presse salgspriserne på produkterne – til babyer og børn, men ligeledes til damer og herrer – drastisk, og endda nogle gange garantere fragt uden beregning.\nDet kan stadigvæk blive lønsomt at efterse en række internet butikker udover Outlet.Kitchenlivingdining.dk efter tilbud inden du bestiller, sådan at man ikke er i tvivl om at antage den prisbilligste pris.\nDu bør ikke desto mindre huske på, at når en e-handler udlover et produkt til en pris som virker uforståeligt billig, så kan det ofte være et karakteristika der viser en fup netbutik. Bestillinger med betalingskort er imidlertid omfattet af en ordning, som assisterer en overfor svindlende online butikker.\nVi går generelt ind for shopping med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du vælge en afdragsløsning hos Outlet.Kitchenlivingdining.dk som for eksempel ViaBill, forudsat du har i sinde at betale betalingen over en periode.\nForinden folk bestiller på en e-forretning bør man på en vis måde gennemse butikkens forretningsbetingelser, men det er gerne ikke særlig spændende.\nEn nem løsning er at undersøge om Outlet.Kitchenlivingdining er e-mærke tilsluttet, fordi det er en sikkerhed for at online forhandleren følger de danske love, samt at webbutikken regelmæssigt evalueres af eksperter som er inde i bestemmelserne på området. Derudover tilbydes du genvej til support, ifald du skulle få problemer som følge af din handel.\nLigeså er det at foretrække at du er på vagt for de mest essentielle regler der er gældende for ordren, som eksempelvis den returpolitik Outlet.Kitchenlivingdining.dk har. Derfor er det virkelig relevant, at man stadigvæk sikrer ens ordremail, så man til enhver tid kan eftervise sin bestilling, ligegyldigt om du er på udkig efter et produkt til en mand eller kvinde.\nTrustpilot bringer dig immervæk pålidelige løsninger til at gennemstøve ganske mange eksisterende køberes opfattelser og herved er det at foretrække, at du undersøger Outlet.Kitchenlivingdinings omtaler forinden du shopper.\nFacebook giver dig ydermere altid ærlige metoder til at få indtryk af Outlet.Kitchenlivingdining.dks popularitet. Herinde ser vi en del internet firmaer hvor folk kan sammensætte en omtale af virksomhedens service, hvilket på samme måde må udnyttes til at vurdere kundetilfredsheden.\nDette website er finansieret af reklameindtægter. Vi har et tæt samarbejde med en mængde outlets på nettet i Danmark i form af at vi formidler firmaernes tilbud, og tager godtgørelse om de brugere vi sender videre laver en handel.\nViden angående varer og internet forhandlere understøttes rutinemæssigt, men vi påtager os intet ansvar for ændringer der muligvis er implementeret siden vi nyligst opdaterede de viste oplysninger.


madsthue – WutomiAgri\nSå er det blevet vores tur til at sige farvel til WutomiAgri og farvel til tre helt utrolige og lærerige måneder. Den sidste tid på WutomiAgri blev brugt på at færdiggøre de forskellige projekter vi havde gang i. Alice´s nye køkken er blevet lavet færdigt. Det har været dejligt at se og opleve Alice i…\nSkjulte perler i Mozambique\nI den sidste tid, er der sket lidt af hvert. Vi havde besluttet os for, at vi gerne ville se en anden del af Mozambique, så vi tog til Tofo på en dykkerferie. Dette var et andet Mozambique. Vi kunne tydelig mærke, at Tofo er en af de få steder i Mozambique, der faktisk lever…\nFor en måned siden blev de første kyllinger sat ind i det nye kyllingehus, det var lige lidt før vi ankom til WutomiAgri, så vi har haft fornøjelsen af at følge det første kuld kyllingers udvikling og opleve det nye kyllingehus i brug. Man kan tydelig fornemme, at der er blevet tænkt på detaljerne i…\nFriske skud, friske elever og friske volontører\nTiden her på WutomiAgri er kommet til etablering af nye afgrøder. Derfor har vi først hjulpet eleverne med at fjerne gamle planter fra deres marker. Det er hårdt arbejde, der bliver udført med en hakke også kaldet en ”enxada”. Planteresterne blev til vores forundring ikke kun smidt over i kompostbunken, noget endte også på afbrændingspladsen….\nNyt liv på WutomiAgri\nNu er det så blevet vores tur til at rapportere hjem. Vi er Jakob Nymann Jensen og Mads Thue Kamstrup Mortensen og vi er dette års volontører på WutomiAgri. Jakob er under uddannelse til landmand i Odense på Dalum Landbrugsskole og Mads er gymnasieuddannet fra Holstebro og er i gang med sit andet sabbatsår, hvor…


Mest til kvinder: Sprudlende og sjov Sofie Linde bog om, hvor svært det er at blive mor – minby\nMaria Frantsen Sanko 13/03/2019, 8:15 AM\nSofie Linde er egentlig meget sød. Jeg har fulgt med, siden hun lavede børnetv. Lyshåret, smilende og god til at lege. Derfor var det helt mærkeligt at forestille sig, at hun var blevet voksen nok til at få et barn.\nOg det syntes hun vist også selv.\nI hvert fald er Fårking gravid er en anderledes bog om at være gravid. Den gennemgår alle faserne i graviditeten fra der er to streger på graviditetstesten, til barnet kommer til verden. Men hvor andre bøger beskriver lykken og redebyggeriet i den søde ventetid, er Sofie Linde noget mere skeptisk. Det der med at være gravid er faktisk ikke lige hende. Der er graviditetsgener, strækmærker, mærkelige spisevaner og tudeture. Hun er ensom og forkert og for tyk og tænker over, om man stadig kan gå i byen, når man er blevet forældre, om man mon kommer til at holde af sit barn, om barnets far har tænkt sig at kidnappe ungen.\nDet er hudløst ærligt – og ret sjovt.\nAt læse Fårking gravid er som at åbne døren ind til en privat fest. Den er sprudlende og farverig. Sofie Linde emmer af fortællelyst og er ærlig omkring både fysiske og psykiske udfordringer i forbindelse med graviditeten. Til tider havde jeg lidt fornemmelsen af at være røget ind i hovedet på en sekstenårig, der er i rivende pubertær udvikling, for det er samme sprog, samme udtryk, samme navlepilleri. Men det er okay, det er Sofie Linde helt uden filter, kastet ud et sted, hvor hun ikke kan bunde. Og det fungerer og jeg hepper på Sofie og babyen hele vejen.\nEnkelte afsnit i bogen er skrevet af andre – Sofies mor og hendes mand Joachim. Og det ærgrer mig. Det er ganske vist interessante betragtninger, hendes mor kommer med og sødt at høre, at Joachim synes, hun er smuk med stor mave på. Men jeg kunne godt have tænkt mig, at Sofie havde troet nok på sig selv til at lade sine egne ord stå alene. De kan sagtens bære.\nFor Sofie Linde tager hul på noget, der næsten er tabu. At den søde ventetid ikke altid er så sød. At det kan være svært og hårdt. At det ikke lige var det, man havde forestillet sig. Og det er sgu meget rart at læse, når man er selv er mor og ikke helt klar til forældremøder, forelskelser og pubertet. For det stopper jo ikke bare ved fødslen, Sofie, det bliver ved!\nSofie Linde: Fårking gravid, Forlaget Storyhouse, 349 sider.