Eastern Promises (2007) - Philm.dk\nGrumme russiske bagmænd likviderer uden at blinke, men da en blond britisk kvinde kommer ind i deres liv, kan der være en opblødning på vej.\nDavid Cronenberg er tilbage i rollen som instruktør af stadigt mindre interessante film, denne gang atter med Viggo Mortensen i hovedrollen.\nEn alsidig chauffør\nMortensen spiller en russisk chauffør. Chauffør for grumme mafia-bagmænd fra Rusland, der har slået sig ned i London. Men han bliver snart forfremmet. For Mortensen kan andet end køre bil. Han kan også klippe fingre af lig og skære pulsårer over, så ham kan de lide.\nDa en ung kvindelig sygeplejerske kommer i besiddelse af en afdød russisk piges dagbog, bliver det begyndelsen til en kamp på liv og død, da hendes viden er alt for belastende for bagmændene. Men Viggo har et godt øje til sygeplejersken, og man aner et dilemma.\nMørkt og grumset\nI hvad der er lige dele unødvendig splat og slatten, kvasi-romantisk pladder centrifugerer Cronenberg os rundt i en mørk og grumset saga.\nStilen er positivt afdæmpet på nær de overdrevne pulsåreoverskæringer i ultranær, som synes med udelukkende på grund af deres værdi for fans af den slags eksplicit vold. Nogen nytte gør overskæringerne ikke. Filmen bevæger sig altså relativt fredsommeligt fremad og forsøger at vægte de mere personlige forhold bag den barske skal.\nProblemet er bare, at mange af begivenhederne er enten ufrivilligt komiske eller synes serveret med en stor mangel på situationsfornemmelse, og det kommer der i bund og grund ikke meget delikat film ud af.\nDe tåbelige russiske accenter står i vejen for en eventuel troværdighed i de mange internationale roller. Viggo Mortensen har sine øjeblikke af stenansigter-med-baggrund-i-russiske-fængsler-piver-ikke-udstråling, men noget oscarnomineringspotentiale er det svært at få øje på. Tyske Armin Mueller-Stahl er filmens stærkeste kort i en sammenbidt rolle.\n2007, Storbritannien, USA, Canada, Krimi, Mystik, 100 min.\nDansk titel: Eastern Promises\nInstr: David Cronenberg Prod: Robert Lantos, Paul Webster Manus: Stev Knight Foto: Peter Suschitzky Klip: Ronald Sanders Mus: Howard Shore


Hannes grønsager i krydret kokosmælk\nAf: Hanne Kristiansen, Højbjerg, 404, 27. marts 2004\n2 tsk. stødte kardemommekapsler\n1/2 blomkål i buketter/tern\n5 stængler bladselleri i skiver\nTilbehør: Ris og/eller brød\nLøg og hvidløg hakkes og svitses i olivenolie. Knus bouillonterningen, og tilsæt den sammen med krydderier, mel og kokosmælk.\nRør godt i gryden. Grønsager og rosiner tilsættes og dampes i 5-10 min., indtil grønsagerne har en fin sprød konsistens.\n27. marts 2004 Hanne Kristiansen, Højbjerg, 404


Vision: "Fuglsang Kunstmuseum vil bevæge mennesker gennem kunst". Udtrykket "bevæge" dækker såvel den følelsesmæssige dimension som den. nmlkji. - PDF\nVision: "Fuglsang Kunstmuseum vil bevæge mennesker gennem kunst". Udtrykket "bevæge" dækker såvel den følelsesmæssige dimension som den. nmlkji.\nDownload "Vision: "Fuglsang Kunstmuseum vil bevæge mennesker gennem kunst". Udtrykket "bevæge" dækker såvel den følelsesmæssige dimension som den. nmlkji."\n1 Museernes arbejdsplaner Følgende filer er vedhæftet indsendelsen: Referencenummer: Formularens ID: 494 Sendt til: Sendt: : MUSEERNES 4-ÅRIGE ARBEJDSPLANER Kulturarvsstyrelsen Museer H.C. Andersens Boulevard København V Telefon: Vejledning Du kan få vejledende tekster til flere af felterne ved at køre musen hen over spørgsmålstegnene. Her vil være uddybende forklaringer til spørgsmålene. Vejledning til udfyldelse af skemaet fås desuden ved at klikke på spørgsmålstegnet øverst i højre hjørne. Når blanketten er udfyldt og afsendt på sidste side, modtager du en kvittering samt en vedhæftet en kopi af blanketten. Gem kladde Hvis du vil gemme en kladde af din blanket, skal du klikke på i menubaren øverst til højre. Man kan få hjælp ved at klikke på spørgsmålstegnet i øverste højre hjørne i samme menulinje som disketteikonet. Indtast museumsnummer og akronym Museumsnummer FUG CVR-nummer Museumsakronym Udfyld oplysninger om museet/institutionen og evt. afdeling samt navn på kontaktperson Museum-/institutionsnavn iflg. vedtægterne Fuglsang Kunstmuseum Institutionens journalnr. nmlkji nmlkj Dansk adresse Udenlandsk adresse Museets adresse 1: Nystedvej 71 Postnummer By 4891 Toreby L MUSEETS FORMÅL Hvad er museets mission (opgave og ansvarsområde) og vision? (Max 1 A4-side) Mission (opgave og ansvarsområde): "Museet skal gennem indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling inden for sit ansvarsområde [dansk kunst, geografien i det tidl. Storstrøms Amt] virke for sikringen af Danmarks kulturarv og belyse billedkunstens historie og aktuelle udtryk samt dens æstetiske og erkendelsesmæssige dimensioner" (jf. museets vedtægter 2.1). Vision: "Fuglsang Kunstmuseum vil bevæge mennesker gennem kunst". Udtrykket "bevæge" dækker såvel den følelsesmæssige dimension som den\n2 bevidsthedsflyttende. Til førstnævnte hører museets gennemtænkte overvejelser omkring brugen af arkitekturen og udstillingernes iscenesættelse, hvor vi søger at fjerne "støjen" fra oplevelserne (fokus på skiltning, belysning mv.) samt den bevidste variation i oplevelsesintensitet gennem museumssalene. Museet giver således rum for, at værkerne kan "tale for sig selv" - at de kan kommunikere direkte til publikums sanser og følelser, også gennem inddragelse af andre kunstarter, især musik. Til sidstnævnte hører formidling på alle niveauer, at blive klogere på kunsten gennem museets egen og andres forskning. Desuden tilrettelægges en bred vifte af faglige formidlingsforløb for alle aldre og i forskellige intensitetsforløb (forskningsindlæg-søndagsomvisninger; workshopsfortælletæpper). Den udvalgte placering og den faglige sammenhæng (ophængninger, særudstillinger), som værkerne indgår i, understreger dette. Hvordan vil museet arbejde med sin vision indenfor den 4-årige planperiode? (Max ½ A4-side) Den følelsesmæssige/sansede dimension: a) fortsat fokus på erhvervelse af særlige kvalitetsværker, b) fortsat fokus på at fjerne "støj" fra kunstoplevelsen, herunder sikre, at bevaringstilstanden ikke skæmmer værket eller flytter fokus fra det kunstneriske budskab til beskueren, c) med udgangspunkt i billedkunsten supplere kunstoplevelsen med tværfaglige dimensioner (især inden for musik, historie, litteratur, natur og naturvidenskab), som er vedkommende og relevant for den pågældende sammenhæng. Den bevidsthedsflyttende dimension: a) fortsat fokus på kvalificering af publikums oplevelser under og efter besøget, og, hvor det er muligt, også før besøget, b) opfølgning på ikke-brugernes tanker omkring museet, c) sikring af valid information om de udstillede værker gennem faglig registreringsindsats, d) fortsat fokus på forskningen, bl.a. gennem nyetableret strategisk samarbejde med Ribe Kunstmuseum mhp vidensbaseret mundtlig og skriftlig formidling, e) udvidelse af vores erfaringer med tværfagllig formidling i nyt regi. For mere information om ovenstående: se de enkelte afsnit i arbejdsplanen. INDSAMLING Afsnittet om indsamling skal indeholde status og en 4-årig strategi. Status og aktuelle udfordringer: Hvad er museets samlingsmæssige fokus (eksempelvis tidsperiode og geografisk område)? Angiv om der er dele af samlingen, der falder udenfor dette fokus (max 2 A4-sider) Fuglsang Kunstmuseums samlinger er kendetegnet ved samlingernes bredde og repræsentativitet, snarere end ved særlige nedslag/specialer. Museets hovedperiode dækker tiden ca , for grafiksamlingen op til ca Særlig vægt på landskabsmotiver. Geografien i samlingen er, fra museets start og fremefter, hele den danske geografi og kunstnere fra hele Danmark, selvom det lokale tilhørsforhold afspejler sig i samlingen, hvor kvaliteten og sammenhængen taler for det. Værkserne omfatter maleri, skulptur og kunst på papir og tæller ca. 4000\n3 værker. Den ældste del af samlingen (slutningen af tallet til 1850): Museet ejer alene enkelte værker fra slutningen af 1700-tallet samt et mindre antal værker fra guldalderen, herunder en del motiver fra museets ansvarsgeografi. Denne del er blevet talmæssigt forøget i de senere år for at styrke sammenhængen mellem det lokale (museets geografiske ansvarsområde) og det nationale (museets indsamlingsområde : Alle væsentlige strømninger og hovedparten af de betydende kunstnere er repræsenteret med et/mindre antal værker, foruden en række gipsafstøbninger af værker fra perioden : De fleste strømninger er repræsenteret med store forskelle i vægtningen. Enkelte kunstnere har særligt fokus qua deres kombination af lokalt tilhørsforhold og nationale betydning (Hartmann, Rude), men også gennem Erik C. Mengels samling har udvalgte kunstnere særlig vægt (Frede Christoffersen, Sven Dalsgaard o.a.). Museets beskedne samling af tredimensionel kunst er stærkest fra tiden omkring århundredets midte (Eickhoff bl.a.). Uden for samlingens hovedfokus: En mindre samling kunst fra slutningen af 1970'erne og begyndelsen af 1980'erne (de unge vilde, nyrealister), som periodemæssigt står lidt isoleret i samlingen, men stilistisk/motivisk har perspektiver hertil. Desuden enkelte kunstnermøbler med meget spinkel tilknytning til samlingen samt enkelte helt nye værker, som er indgået til bevidst perspektivering af museets landskabsfokus. Desuden en mindre gruppe gipsafstøbninger af hhv. franske og italienske kunstnere, som er tilgået museet i de meget tidlige år. Angiv hvilke faglige hensyn og nødvendige prioriteringer der ligger til grund for indsamlingen af værker og genstande (max ½ A4-side) Museet har gennem de sidste 2 planperioder haft fokus på en ofte sparsom, men kvalitetspræget tilvækst til samlingerne og en indholdsmæssig organisk udvikling i forlængelse af eksisterende samling og styrkepositioner med fokus på huludfyldning, fokusering af eksisterende styrkepositioner og opgradering af svage områder i samlingen. Typisk har erhvervelserne dækket mere end ét af disse formål. Med huludfyldning menes erhvervelse af særlige værker, som - udover værkets egenværdi - også sætter andre værker i samlingen i spil på nye måder. Med fokusering af styrkepositioner tænkes på supplement af samlingens særlige særkender inden for bestemte kunstnere eller -ismer, som skærper museets profil, som netop er bredden. Ved opgradering tænkes i særlig grad på områder, der inden for vores karakteristiske bredde i samlingen er underrepræsenteret i forhold til andre, således som det eksempelvis gælder museets skulptursamling. Redegør for den koordinering museet foretager med andre museer vedrørende indsamling (max ½ A4-side) Ved auktionserhvervelser: Kuas kontaktes i god tid før auktionen mhp afklaring af evt. overlappende interesser med andre museer. Ved overlapning kontaktes det pågældende museum direkte mhp afklaring og beslutning af, hvem der skal gå videre med sagen for at undgå, at flere interesserede søger ekstern\n4 støtte samme steder til samme værk eller byder hinanden op på selve auktionen. Ved private erhvervelser: Museer, der ejer værker af den pågældende kunstner - eller har emnet/perioden som særligt satsningsområde - kontaktes mhp evt. afklaring. Hvor FUG ikke selv har fornødent overblik herover, checkes for evt. overlap og anden/andre ejere kontaktes inden erhvervelsen mhp intern afklaring forud for erhvervelsen - eller erhvervelsen henvises til kollegiale institutioner med større interesse heri. Hvor særlige nationale interesser kan gøre sig gældende, bl.a. ift. Kulturværdiudvalget, kontaktes Statens Museum for Kunst mhp orientering/indbyrdes afklaring. Strategidel med angivelse af årlige satsningsområder: Hvordan ønsker museet at prioritere sin indsamling i den 4-årige planperiode? Angiv de enkelte satsningsområder (max 2 A4-sider) Museet ønsker at fortsætte sin etablerede erhvervelsesstrategi også i den kommende planperiode med fokus på få, men væsentlige, erhvervelser med ovennævnte 3 vægtninger: huludfyldning, fokusering af styrkepositioner samt opgradering af svage sider med fokus på høj kvalitet og i koordinering med "Kunstmuseum Danmark"-tanken og med behørig hensyntagen til øvrige museerserhvervelsesønsker. Satsningsområder: I lyset af at kunstmuseernes erhvervelser i særlig grad er afhængig af markedsudbud (såvel offentligt som privat), foruden succes - eller mangel på samme - med rejsning af den fornødne også ofte betydelige eksterne økonomi til formålet, er det ikke muligt at beskrive årlige satsningsområder for indsamlingen ud over, at planperioden samlet set vil have fokus på ovennævnte vægtninger. Derudover er museet altid opmærksom på værker eller sammenhænge, som den faglige forskning klarlægger, og som bør overvejes i forhold til potentielle museale erhvervelser nu eller fremover. Hvordan forholder museets indsamlingsstrategi sig til den overordnede vision og strategien for de øvrige hovedopgaver? (max ½ A4-side) Vision: Museets høje kvalitetskrav til erhvervelserne ligger i forlængelse af museets vision om at bevæge mennesker gennem kunst i tiltro til, at et kunstværk med særlige kvaliteter også har et markant ikkeverbalt budskab til sin betragter, som noget, der bliver siddende på nethinden, efter besøget er slut. Bevaring: Den sparsomme tilvækst muliggør i vidt omfang, at nyerhvervelser straks vidersendes til konservering, og dermed ikke udgør en del af det konserveringsmæssige efterslæb fra start af deres museumsliv. De få værker er endvidere til fordel for bevaringsindsatsen i hele samlingen, som herigennem får bedre muligheder for løbende forbedring. Registrering: Den sparsomme tilvækst indebærer, at museets få registreringsressourcer fremover forventes at være tilstrækkelige til løbende registrering af nytilkomne værker, så ikke det historiske registreringsefterslæb forlænges unødigt. Kriterierne for indsamlingen, jf. ovenfor, betyder også, at museet som oftest ejer relevant forhåndsviden, der ligger uden for værket selv, hvilket betyder en mere fintmasket og vidende registrering til glæde for forskningen. Forskningen: En del nyerhvervelser indgår som\n5 konsekvens af forskningens resultater, men forskningen tilvejebringer også ny viden om de erhvervede værker. Formidling: Indsamlingens fokus på sammenhæng med eksisterende samlinger betyder, at nyerhvervelser let indgår i museets løbende ophængninger, og den eksisterende forhåndsviden på museet indbærer endvidere, at nyerhvervelserne hurtigt kan sætes fagligt i spil i forhold til museets formidling udadtil. KONSERVERING OG BEVARING Afsnittet om konservering og bevaring skal indeholde status og en 4-årig strategi. Status og aktuelle udfordringer: Giv en overordnet status på samlingernes tilstand og redegør for aktuelle konserverings- /bevaringsrelaterede problemstillinger, der inkluderer såvel aktiv som præventiv konservering (max 2 A4-sider) Malerisamling: Af samlingens ca. 650 værker er ca. 225 konserveret i perioden ca , heraf halvdelen alene inden for de sidste 2 planperioder. Alle malerier, der kommer til konservering, får monteret en kanalplade (subs. pap) mhp stabilisering/støddæmpning ved in- og ekstern transport samt beslag til sikring af montering af prydsrammen på blændrammen. Ca. 1/3 af samlingen er således i god stand, 1/3 skønnes at være i stabil stand (evt. rensningskrævende) og 1/3 i konserveringskrævende tilstand. Skulptursamling: Af samlingens ca. 150 værker (heraf ca. 50 gipsafstøbninger) er ca. 30 konserveret i perioden ca , heraf hovedparten inden for den sidste planperiode. Det skønnes, at ca. 20 skulpturer er i konserveringskrævende stand, hvorimod 2/3 skønnes at være i stabil stand (evt. rensningskrævende). I 2007, forud for museets flytning, syede medlemmer af museets venneforening individuelle "støvhætter" til alle museets skulpturer, således at de ikke fremover udsættes for støv og smuds under magasinering. Kunst på papir: Ca blade. Der er ikke konserveret systematisk i nyere tid i denne del af museets samling på bagrund af samlet konserveringsbehovsoversigt. Langt hovedparten er imidlertid præventivt sikret gennem montering i syrefri passepartouts, placeret i lukkede syrefri grafikkasser i deril indrettede skabe. Hovedparten skønnes at være i stabil stand, hvorimod især de største formater savner montering/konservering. En del ældre værker har også problemer med revnedannelser, foxing mv. Bøger med originalgrafik/grafikmapper: Skønnet ca. 400 værker. Konserveringsbehov ukendt. Der pågår registrering af denne del af samlingen, hvilket også fremadrettet vil klarlægge konseringsbehovet. Aktuelle problemstillinger: Seneste samlede overblik over konserveringsbehovet for de enkelte værker er fra medio 1980'erne og gælder alene malerisamlingen. Der er behov for en ny samlet konserveringsfaglig gennemgang af alle museets samlinger mhp afhjælpning af de særligt kritiske værker i en hensigtsmæssig rækkefølge. Færre driftskroner og stigende krav til konserveringsfagligt ind- og udcheck af særudstillinger betyder færre reelle konserveringer. Øget konserveringsfaglig rådgivning mhp imødekommelse af udlånerkrav samt øget behov for professionelle\n6 tilstandsrapporter ved et stigende antal udlån har samme effekt. Manglende politisk-administrativ interesse for det "usynlige" konserveringsarbejde for alt andet end topstykkerne i museernes samlinger kan medføre pres på konserveringsmidlerne. De første år af planperioden må forventes færre reelle konserveringer pga. den nye konserveringsfaglige gennemgang af samlingerne (se nedenfor). Beskriv kort museets magasiner og vurder den bygningsmæssige tilstand. Redegør for eventuelle nedbrydningsfaktorer, der kan gøre sig gældende overfor samlingerne (max 2 A4- sider) Den fortsatte bevaring af museets samlinger (og ønsket om mulighed for kostbare indlån) har været en grundpræmis i museets holdning i arbejdet fremmod et nyt kunstmuseum (åbnet i 2008). Derfor er museets magasiner alle klimastyrede i lighed med alle udstillingssale, hvorved sikres optimal klimatisk beskyttelse af samlingerne. Såvel kunstlys som dagslys kan reguleres aht skadelig UV-bestråling; alene udstillingssalen til gipsafstøbningerne har ukontrolleret dagslysindfald (østvendt sidelys), hvorimod udstillingssalen til kunst på papir er helt uden dagslys. Museets malerimagasin er udstyret med elektrisk rullearkiv, skråvægge heri til støddæmpning og "tag" på reolerne for at mindske tilsmudsning af værkerne under magasinering. Museets malerimagasin kan desværre ikke huse alle museets ikke-udstillede malerier og ca. 130 malerier er eksternt opmagasineret hos museets flyttefirma i brand-, tyveri- og klimastyrede lokaler. Museets skulptur og inventarmagasin rummer store lagerreoler, hvor de mange især mindre skulpturer er solidt placeret (med støvhætter). Både maleri- og skulpturmagasin er placeret i stueplan ligesom udstillingssalene, og de store porte (og manglende dørtrin) forebygger interne transportskader. Museets magasin til kunst på papir er indrettet med tilpassede skabe, som huser kasserne med grafik og tegninger. Dette magasin er placeret på 1. sal, hvor biblioteket er, som benyttes til studier i denne del af samlingerne. Rullebord og elevator sikrer mod interne transportskader på papirsamlingen, ligesom større transportvogne på hjul minimerer risikoen for transport- (og medarbejder-)skader for husets andre kunstværker. Evt. nedbrydningsfaktorer: Håndtering af værker (ophængning, ind- og udpakning samt transport). Søges imødegået med procedurer for håndtering. Publikums "pilleri" er et stigende problem som konsekvens af et højere besøgstal samt et øget antal familiebesøg med meget små børn. Søgens imødegået med løbende oplysning og skærpet opsyn i udstillingssalene. Blitzfotografering i museets udstillingssale. Problemstilling og imødegåelse som ovenfor. Øget udlån af værker til ind- og udland slider på værkerne, ikke mindst hvor der kollegialt udlånes til udstillingsfaciliteter af ringere standard end egne. Imødegås med kritisk stillingtagen og øgede krav til alle udlån. Tekniske fejl på kllimaanlægget. Sjældent, men sårbart, fordi museet ikke selv råder over den fornødne meget tekniske ekspertise i sin medarbejderstab. Søges imødegået med løbende periodiske tekniske eftersyn. Redegør for den koordinering museet foretager med andre museer vedrørende konservering og bevaring (max ½ A4-side)\n7 Fuglsang Kunstmuseum har overordnet set fokus på en tosporet bevaringsstrategi, som består af a) grundkonserveringsarbejde: Typisk ift værker, som ikke tidligere har været konserveret overhovedet, og som kræver en større og mere kostbar konserveringsproces. Prioritet til ustabile/truede værker efter deres individuelle behov. Forskningen kan også sætte ny fokus på tidligere upåagtede værdier i samlingen, og da opprioriteres de berørte værker mhp formidling af viden gennem kommenteret udstilling af værkerne. b) kosmetisk konserveringsarbejde: Mindre (ofte billigere) konserveringsarbejde på værker, som tidligere er blevet grundkoserveret. Prioritet til populære værker, som hyppigt er i brug enten her eller til udlån, bl.a. som følge af egen eller andres forskningsindsats, og som derfor slides mere på. Det dobbelte bevaringsfokus sikrer en konserveringsmæssig "knibtangsmanøvre" omkring samlingerne, der favner dem fra top til bund: Det kosmetiske konserveringsarbejde sikrer løbende toppen af samlingerne, typisk den mest brugte og folkekære (slitageramte) del af samlingerne. Omvendt sikrer grundkonserverings-arbejdet "bunden" af samlingerne; behandlingskrævende værker, som måske ikke er kendte og pouplære lige nu, men hvis tilstand også gør dem ubrugelige i udstillings- og anden formidlingssamenhæng. Dette greb også om den mest truede del af samlingen skal sikre, at vi ikke endegyldigt mister kunstværker, der kan reddes. Hængepartiet i konserveringsarbejdet er således være den konserveringsmæssige midte af samlingerne; typisk mindre populære værker med nogen, men ikke omfattende skader/slitage. De vil stå for tur, når der enten bliver nyt fagligt fokus på disse værker (jf. a) eller når alle de mest udsatte værker (jf. b) er reddet. FUG har ikke p.t. planer om kassation fra samlingerne Som medgrundlægger og mangeårig tilfreds andelshaver i Kunstmuseernes Fælleskonservering har Fuglsang Kunstmuseum adgang til den omfattende konserveringsfaglige viden og indsigt, der gennem mange år er akkumuleret hos Fælleskonserveringen, ikke mindst om dansk kunst som helhed og og museets samling i særdeleshed (værker, kunstnere, kendte konserveringsproblemstillinger forbundet hermed), ligesom værkstedets bevaringsekspertise har været museet til meget stor hjælp i forberedelsen af det nye museumsbyggeri, der bygningsmæssigt er udført med tanke på at begrænse bygningens slid på værkerne. Gennem det store værksted har museet endvidere adgang til de mange tekniske og kemiske hjælpemidler, som vi ikke selv ville kunne stille til rådighed for konserveringsarbejdet. Herudover foretages ikke koordinering med andre museer vedr. konservering, bortset fra at vi søger at opprioritere konservering af værker i samlingen, som andre museer har bud efter i deres udstillinger, under forudsætning af, at vi er bekendt hermed i meget god tid, og at sådanne konserveringsopgaver ikke kolliderer med museets eget konserveringsbehov. Strategidel med angivelse af årlige satsningsområder: Udpeg de vigtigste indsatsområder og angiv, hvorledes museet vil prioritere i den kommende planperiode. Beskriv i denne sammenhæng hvilke dele af samlingen museet vil gennemgå med henblik på eventuel konservering og kassation (max 2 A4-sider)\n8 for den kommende planperiode. Satsningsområder: 2011: udarbejdelse af ny konserveringsstatus for maleri- og skulptursamlingen på baggrund af den i 2010 foretagne registrering af det samlede konserveringsarbejde ( ) og til opdatering/erstatning af status fra 1980'erne. Deltagelse i Fælleskonserveringens forskningsarbejde omkring laserafrensning af gipsafstøbninger (s.m. Thorvaldsens Museum o.a. kunstmuseer). 2012: Udarbejdelse af ny konserveringsstatus for samlingen af kunst på papir på baggrund af den i 2010 foretagne registrering af det samlede konserveringsarbejde ( ) : Ny samlet prioriteringsliste over konserveringsopgaver udarbejdes (bevaringsplan) : Løbende check af særudstillinger samt konserveringsopgaver i egen samling i det økonomisk mulige omfang; forventligt færre i de første år af planperioden pga. anden prioritering, jf. ovenfor. Hvordan forholder museets planer vedr. konservering og bevaring sig til den overordnede vision og strategien for de øvrige hovedopgaver? (max ½ A4-side) Visionen kræver, at fokus kan bevares på kunstværkets udsagn, hvilket igen kræver, at de udstillede værker ikke skæmmes af dårlig konserveringstilstand. Museets overordnede vision går derfor hånd i hånd med en kontinuerlig bevaringsindats. Indsamling: Den kommende konserveringsstatus vil forbedre muligheden for at vurdere, hvor i konserveringskøen, nyerhvervelser skal placeres, hvis ikke værket kan konserveres fra start af, jf. ovenfor. Hvor der hersker tvivl om bevaringstilstanden af en potentiel nyerhverlvelse, kontaktes Fælleskonserveringen, som på museets vegne besigtiger værket mhp indledningsvis afklaring af omfanget af evt. bevaringsindsats forud for nyerhvervelsen. En omfattende bevaringsproblematik har således medindflydelse på museets kommende erhvervelser. Forskning: Værker, som egen eller andres forskning sætter nyt lys på søges prioriteret i det mulighed omfang og prioriteres ofte i forhold til b-delen af konserveringsstrategien. Registrering: Hvor konserveringsarbejdet tilvejebringer ny viden om værker, noteres dette i konserveringsrapporten mhp inddragelse i det løbende registreringsarbejde, ogå om allerede registrerede værker. Formidling: Samlingerne er museets basisformidlingsressource i det omfang, at tilstanden tillader udstilling. Derfor er konserveringsarbejdet forudsætningen for, at så stor en del af samlingerne er i så god og brugbar stand som mulig, så de uden videre kan tages i anvendelse i formidlingsøjemed. Formidlingsbensynet ligger også bag bevaringsstrategiens dobbelte fokus, hvor indsatsområde a er til løbende brug og indsatsområde b typisk er til kommende formidlingsbrug. REGISTRERING Afsnittet om registrering skal indeholde status og en 4-årig strategi. Status og aktuelle udfordringer: Redegør for museets aktuelle registreringspraksis og -system (max ½ A4-side) Nyerhvervelser: Foretages alene af museumsdirektøren, som har ansvaret for, at flest mulige oplysninger om\n9 værket indgår sammen med erhvervelsen (auktionshus anmodes om proveniensoplysninger; privat ejer udspørges). Ved sidstnævnte underskriver ejer et standarddokument omkring ejerskabet, som sikrer museet en lovmedholdelig erhvervelse. Det fremgår også heraf, hvorvidt ejer ønsker anonymitet i museets efterfølgende offentlige brug af øvrige indkomne værkoplysninger. Alt materiale afleveres til registreringsansvarlige faglige medarbejder mhp registrering og indrapportering i Regin Kunst. Museumsdirektøren orienterer samtidig forvalter, som finder en midlertidig placering af værket, som påføres en note om, at det er under registrering. Registrering og indrapportering til Regin Kunst foretages, værket fotodokumenteres. Papirkopi af registreringen opbevares i museets kartotek. Registreringen frigives på Regin Kunst, og den registreringsansvarlige orienterer forvalter om at finde et blivende sted til værket i magasinet. Magasinlisten opdateres, så det nye værk bliver fysisk søgbart i magasinet. Eksisterende værker: Alle faglige medarbejdere har medansvar for, at relevante oplysninger, herunder udstillingsvisninger og nye arkiv- eller litteraturoplysninger, om samlingens værker, tilgår den registreringsansvarlige. Materialet/oplysningerne lægges hos sidstnævnte, som puljer disse til efterfølgende registrering og indrapportering med mellemrum. For at minimere fejl og mangler i registrering og indrapportering til centralregister, har FUG valgt en centraliseret registreringsfunktion, hvilket betyder, at kun én person på museet er ansvarlig for og foretager registreringsarbejdet. Registreringsarbejdet foretages kun af faguddannet personale, som har gennemgået ODMs registreringskursus i Regin Kunst. Ved faglig tvivl i registreringsprocessen konsulteres først museets øvrige fagpersonale, herefter eksternt fagpersonale med specialindsigt i emnet. Ved teknisk tvivl omkring indrapportering o.l. kontaktes Kuas. Angiv status på handleplanen for indberetning til de centrale kulturarvsregistre KID og Museernes Samlinger (indsendt til Kulturarvsstyrelsen sommer 2008 og maj 2009) (max ½ A4- side) Takket være en massiv registreringsindsats i forrige planperiode som konsekvens af den af Kuas godkendte udskillelsesforretning med det dav. Lolland-Falsters Stiftsmuseum foranlediget af museets dengang forestående flytning, er status nu, at af samlingens cirka 4000 værker er ca registreret og indrapporteret til Regin Kunst, mange heraf også fotoillustreret. Der henstår således ca værker, som fortsat savner registrering og indrapportering, heraf savner ca. 1/3 registrering i det hele taget. Museets maleri- og skulptursamling er næsten totalregistreret og indrapporteret og langt hovedparten af små og mellemstore formater tegninger og grafik er endvidere registreret og indrapporteret; den resterende del mangler i særlige dele af papirsamlingen. Takket være en betydelig donation fra museets venneforening har det været muligt at genoptage den i 2009 pga. besparelser nedlagte registratorstilling, nu dog på meget reduceret timetal, men museet arbejder nu igen frem mod forhåbentligt at afslutte registreringsefterslæbet med udgangen af 2011, jf. indberetningen fra 2009.\n10 Den resterende del af registreringsarbejdet er imidlertid hæmmet af, at netop denne del af samlingerne kun medfølges af meget få oplysninger, hvorved registreringsarbejdet er meget tidskrævende. Der mangler fortsat: Værker af ukendte kunstnere, særlige dele af grafikmapperne (samlinger af værker i mapper af forskellige kunstnere) samt litterære værker med særlige grafiske arbejder, den såkaldte "boggrafik" foruden enkelte værker fra de ovennævnte kategorier. Strategidel med angivelse af årlige satsningsområder: Udpeg særlige indsatsområder (for eksempel OCR-scanninger, overgang til nyt registreringssystem m.m.) og angiv, hvorledes museet vil prioritere i den kommende planperiode (max 1 A4-side) Det overordnede indsatsområde for registreringsarbejdet i planperioden vil ligge på de dele af samlingen af kunst på papir, som fortsat savner registrering. Endvidere må der arbejdes med systematik for indsamling af viden om allerede registrede værker mhp mere fintmasket dybderegistrering i det omfang, som de i planperioden meget begrænsede registreringsressourcer rummer mulighed herfor. Årlige satsningsområder: 2011: Fokus på basisregistreringsarbejde i den manglende del af samlingerne mhp tilendebringelse af registreringsefterslæbet. 2012: Indhentning af sidste del af evt. efterslæb, registrering af nyerhvervelser : Afhjælpning af manglende fotodokumentation samt mere fokus på dybderegistrering i det omfang, ressourcerne måtte tillade det, samt registrering af nyerhvervelser. FORSKNING Afsnittet om forskning skal indeholde en status og en 4-årig strategi. Status og aktuelle udfordringer: Hvad er status for museets forskningsmæssige dækning af ansvarsområdet? (max 2 A4-sider) Fuglsang Kunstmuseum har gennem de sidste 10 år vægtet en forskningsstrategi, som indebærer, at den ressourcetunge forskning skal rumme en vedvarende forankring til museet, især til samlingerne, men også til museets geografiske placering og/eller til det geografiske ansvarsområde. Denne forbundre strategi mellem forskningen og museets identitet sikrer, at forskningen, der ofte bliver til i tilknyning til midlertidige projekter (særudstillinger) og i tværinstitutionelt/tværfagligt regi, også rummer egenværdi for FUG som bærende led i museets løbende kunstfaglige videsopbygning. Museet er gennem denne tid kommet godt rundt i hjørnerne af museets geografi, kunstnere og værker i samlingerne samt i de tilhørende perioder og/eller den tværfaglighed, som kaster nyt lys på kunstnere og værker i samlingerne samt i de tilhørende perioder og/eller den tværfaglighed, som kaster nyt lys på kunstfagligheden, jf. nedenfor, således som museets formål og ansvarsområde angiver det (vedtægternes 2): "Museet skal gennem... forskning... belyse billedkunstens historie og aktuelle udtryk samt dens æstetiske og erkendelsemæssige dimensioner", hvor sidstnævnte i museets praktiske udmøntning især er\n11 søgt dækket gennem arbejde med længere perioder i dansk kunst og/eller gennem tværfaglig belysning af billedkunsten. Museet har i den forløbne periode endvidere løftet en række større projekter i samarbejde med en lang række danske kunstinstitutioner, og flere af resultaterne har der været bud efter i udlandet. Status fra de sidste 10 år ser således ud: 1) Historie: a) Museets arbejde med samlingerne (Kunst på papir 2 (2000) og Kunst på papir 4 (2004), Vores bedste Stykker ( ) alle egne projekter) samt b) kunstnere, som er repræsenteret i samlingerne eller hvis samtid er det (Gottfred Eickhoff (2000; eget projekt), Ove Bang Jørgensen (2003, eget projekt), Albert Gottschalk (2003; m. Faaborg Museum), Frede Christoffersen ( m. Vendsyssel Kunstmuseum), Hans Chr. Rylander (2004 m. Vejle Kunstmuseum), Harald Leth (2004 m. Odsherreds Kunstmuseum og Kunsthallen Brænderigaarden), Olaf Rude (2005 m. Bornholms og Nordjyllands Kunstmuseum), Holger H. Hansen (2006, eget projekt), Agnete Madsen (2008 m. Holstebro Kunstmuseum og Faaborg Museum). P.C. Skovgaard (2010 m. Skovgaardmuseet). 2) Aktuelle udtryk: Den hidtige arbejde med billedkunstens aktuelle udtryk på museet har, jf. ovennævnte strategi, ikke rummet forsking, da museets sparsomme samling af ny kunst kun giver ringe muligheder for den søgte forankring 3) Museets arbejde med perioder og/eller tværfaglighed: Himlens Spejl (2003 m. Fyns Kunstmuseum/OBM. Efterfølgende på Maison du Danemark, Paris), multikunstneren Johan Rohde (2006 m. Fyns Kunstmuseum/OBM. Efterfølgende på Bröhan Museum, Berin), Udsigt til Guldalderen (2006 m. Skovgaard Museet), Livslyst (2008 m. Fyns Kunstmuseum/OBM), Det gyldne blik (2009, eget projekt). Til disse resultater føjer sig andre forskningsprojekter, som museet på administrativt, organisatorisk eller formidlingsmæssigt har bidraget til og haft glæde af, men disse er - uden egen forskningsindsats - ikke oplistet her. Hvordan løfter museet sin forskningsopgave? Redegør for lokale, nationale og internationale samarbejdsrelationer og partnerskaber museet har indgået i forbindelse med museets forskning (max 1 A4-side) Fuglsang Kunstmuseum prioriterer forskningen højt som det fundament, der bærer den vidensbaserede formidling. Museet løfter meget af sin forskning gennem velvillig støtte udefra til forskningsfrikøb, men matcher altid selv - i det mulige omfang - med øremærket forskningstid af egne arbejdstimer, svarende til ca. 1/6 årsværk hvert år for museets fagpersonale. Museet er løbende involveret i kunstfaglige forskningsprojekter, som oftest med 1-2 samarbejdspartnere blandt danske kunstmuseer, jf. ovenfor, for i fællesskab at løfte en større forskningsopgave, end vi selv og samarbejdspartnerne enkeltvis magter. Som eneste kunstmuseum i et vidtstrakt lokalområde, er lokale samarbejder primært forankret i formidlingsområdet (se dette). Desuden er der - og har været gennem årene - også bud i udlandet efter museets forskning, jf. ovenfor, med delvise oversættelser af bl.a. museets forskning til fransk og tysk. Den meget omfattende Livslystpublikation (dansk, udg. i 2008) er p.t. under udgivelse på engelsk på Museum Tusculanums Forlag. P.t. savnes\n12 afklaring af mulighederne for en engelsksproget version af P.C. Skovgaard-antologien. Fuglsang Kunstmuseum planlægger for arbejdsplanperioden at indgå i et strategisk partnerskab med Ribe Kunstmuseum med særligt fokus netop på forskningen. Partnerskabet vil blive udmøntet i årlige forskningssmæssige (og udstillingsmæssige) satsninger fra 2012ff. Partnerskabet de to museer imellem er begrundet i begge museers kvalitetsbetonede og gensidigt matchende samlinger og en meget parallel museumshistorik, hvilket museerne in fællig mener skaber optimale indholdsmæssige og historiske samarbejdsforudsætninger. Foruden nedennævnte forskningsmæssige satsningsområder vil de to museer i planperioden overordnet og i fællesskab arbejde for: - afklaring af mulighederne for etablering af en fælles ph.d. i samarbejde med Syddansk Universitet - undersøge mulighederne for etablering af en faglig referencegruppe, der kan kvalificere museernes forskningsmæssige satsninger (herunder funktion som fagfællelæsning/peer reviewing) - søge samarbejde med universitetsforlag om udgivelse af fælles forskningsbaserede publikationer (bl.a. baseret på FUGs erfaringer med Aarhus Universitetsforlag omkring udgivelse af P.C. Skovgaard-antologi, 2010) - undersøge mulighederne for at få optaget museernes udgivelsesvirksomhed på de bibliometriske autoritetslister Årlige forskningsmæssige satsnigsområder: 2011, efterår: "Kosmos". Nattemotiver i dansk kunst ca Samarbejdspartner: Fyns Kunstmuseum/OBM. Projektansvarlig på FUG: Museumsinspektør Gertrud Oelsner. Projektet sætter fokus på en hidtil overset strømning i dansk kunst og belyser nattemotiverne som en særskilt genre i kunsten. Projektet er opstået i kølvandet på flere tidligere forskningsprojekter (2003ff), hvor nattemotiverne har været del af større helheder og vidnet om, at der lå muligheder for et særskilt fokus her. 2012, efterår: "Thorald Brendstrup år". Samarbejdspartner: Ribe Kunstmuseum. Projektansvarlig på FUG: Museumsinspektør Gertrud Oelsner. I skyggen af de kanoniserede guldaldermalere som f.eks. Lundbye, Købke og P.C. Skovgaard står den lidet kendte Thorald Brendstrup, hvis værker imidlertid - i et ikke helt ubetydeligt antal - findes på både Fuglsang og Ribe kunstmuseer. I betragtning af kunstnerens indiskutable kvaliteter og den overraskende manglefulde belysning heraf, forekommet det oplagt at forene de to institutioners kræfter i en fælles markering af 200-året for hans fødsel. På baggrund af en samlet forskningsindsats, den første af sin art for kunstneren, med et utvetydigt biografisk-kunsthistorisk sigte, tænkes konceptet formet over en klassisk "liv og værk"-skabelon. 2013, sommer: "Vilhelm Kyhn". Samarbejdspartnere: Randers og Ribe kunstmuseer. Projektansvarlig på FUG: Museumsinspektør Gertrud Oelsner. I forlængelse af udstillingerne med guldalderlandskabsmalerne P.C. Strategidel med angivelse af årlige satsningsområder: Angiv de forskningsmæssige satsningsområder museets ønsker at forfølge i den kommende 4- årige periode, og markér årlige satsningsområder. (max 2 A4-sider)\n13 Skovgaard (2010) og Thorald Brendstrup (2011) afsluttes den foreløbige trilogi med et forskningssamarbejde omkring Vilhelm Kyhn. Kyhn er en af de afgørende betydningsfulde naturskildrere i tallets kunst på linje med Lundbye, P.C. Skovgaard og Dankvart Dreyer, der tilsammen udgør et suverænt firkløver inden for landskabsmaleriet i tiden. Kyhn er dog endnu radikalt underbelyst i forskningsmæssig sammenhæng og har ikke været underkastet en gennemgribende samlet analyse, og en forskningspublikation tænkes at rette op på skævvridningen. 2014, sommer: "Kærlighedens forvandling (ca )". Samarbejdspartner: Ribe Kunstmuseum. Projektansvarlig på FUG: Museumsinspektør Gertrud Oelsner. Kærlighedens forvandlende og fornyende kraft har altid være et yndet motiv, men siden lanceringen af den romantiske kærlighed i slutningen af tallet har den i særlig grad optaget kunstnerne frem til begyndelsen af det 20. århundrede med 1. verdenskrigs rædsler og aftenlanets undergang som et i hvert fald midlertidigt punktum. Inden for både skulptur, maleri og grafik findes også på dansk grund et righoldigt materiale, som kan supplere og nuancere de to involverede museers i forvejen ganske markante værker inden for denne ematik, ligesom en vis præsentation af tidens litterære behandling af emnet kan forekomme relevant. 2014, efterår: "Sven Dalsgaard år". Samarbejdspartner: Randers Kunstmuseum. Projektansvarlig på FUG: Museumsdirektør Anne Højer Petersen. I 100-året for kunstnerens fødsel sættes forskningsmæssigt fokus på denne i nyere dansk kunsthistorie væsentlige, men særegne kunstner. Randers Kunstmuseum ejer gennem Ibsens Samling landets hovedsamling af Dalsgaards værker, men også FUG ejer en betydelig suite af værker, 21 ialt, fra kunstnerens tidlige oeuvre. Sammen ønsker de to museer at belyse hidtil ukendte eller underprioriterede sider af kunstnerens værk for derigennem at nuancere Dalsgaards betydning i dansk kunst. Hvordan forholder museets forskningsstrategi sig til den overordnede vision og strategien for de øvrige hovedopgaver? (max ½ A4-side) Vision: I museets vision ligger ikke alene den følelsesmæssige og sansende dimension i udtrykket "at bevæge", men også den bevægelse, der foregår intellektuelt, når man oplever noget, som "flytter noget". På basis af museets forskning tilbyder museet derfor ikke alene sit publikum en følelsesmæssig kunstoplevelse, men også en vidensbaseret oplevelse på baggrund heraf. Indsamling: I forhold til indsamlingen er det tydeligt, at en række erhvervelser gennem årene har fundet sted på basis af museernes forskning eller aktualiseret heraf, synliggjort bl.a. gennem researchede/nyopdagede værker til forskellige udstillinger. Bevaring: Hvor det er muligt, prioriteres værker til konservering, som forskningen og efterfølgende formidlingen har glæde af som den ene del af museets dobbelte bevaringsfokus. Registrering: Hvor forskningen bringer nye oplysninger for dagen om museets værker, overdrages disse til registreringsarbejdet mhp\n14 dybderegistrering. Iøvrigt kun lidt sammenfald, fordi museets registreringsefterslæb gælder særlige hjørner af samlingen, som ikke foreventes dækket af den planlagte forskning i perioden Formidling: Også i den kommende planperiode arbejdes FUG for en stærk sammenhæng mellem forskningen og formidlingen, fordi FUG anser forskningen for at være den bærende faktor for den vidensbaserede formidling, som vi ønsker at fremme. Sammenhængen udmønter sig typisk i for af særudstillinger og publikationsudgivelser, som visuelt og intellektuelt bringer forskningen ud til museets publikum. Museets mange og ofte store publikationer giver dybde til den visuelle oplevelse, og deres hel-/delvise oversættelser bringer museets forskning ud til et større publikum i ind- og udland. Derudover arbejder museet aktivt med at få forskningen ud af huset gennem ad hoc foredragsvirksomhed især i vores geografiske ansvarsområde, men også inhouse gennem fast deltagelse i "Forskningens Døgn" som sætter fokus på museet som den decentrale vidensinstitution, vi også er. FORMIDLING Afsnittet om formidling skal indeholde en status og en 4-årig strategi. Status og aktuelle udfordringer: Hvad er status for museets formidlingsmæssige dækning af ansvarsområdet (max 2 A4-sider) Som eneste statsanerkendt kunstmuseum inden for en stor geografi, ser FUG det som sin opgave at tilbyde en bred vifte af formidling - for alle aldre og for såvel de meget som de mindre interesserede, foruden "ud af huset"-arrangementer i det ressourcemæssigt mulige omfang. Vi samarbejder meget lokalt og tværfagligt med museets formidling for at få det bredt ud til til glæde for flest. Derfor har vi ikke alene tilbud til "frie" børn (fortælletæppe, sporleg, tegn selv mv.) og til voksne (omvisninger, foredrag), men også til undervisningen (workshops, dialogomvisninger, særlige emner) og dens undervisere (lærerkurser, lærernetværk mv.). Vi lægger vægt på, at vi har formidlingstilbud til særligt interesserede (forskningsforedrag, publikationer), men også at vi har kontakt til de, som i anden anledning møder museet (sponsorer, udlejning mv.) og tilbyder dem den grad af "edutainment", som vi fagligt kan forsvare, men som også egner sig til deres, andet, formål med besøget. Gennem arrangementer i samarbejde med Fuglsangs øvrige aktører (Det Classenske Fideicommis, Storstrøms Kammerensemble m.fl.) har vi endvidere enkelte tilbud til museets ikke-brugere; gæster, som ikke har et kunstmuseumsbesøg øverst på prioriteringen, men som kommer her, når de alligevel er til et arrangement på Fuglsang (julemarked mv.). Gennem ihærdigt pr-arbejde og målrettet elektronisk og differentieret formidling (hjemmeside, månedlige elektroniske nyhedsbreve, facebookopdateringer flere gange ugentligt) er FUG oså i kontakt med mange interesserede, som ikke nødvendigvis er fysiske besøgende. Gennem en god dialog med museets store venneforening (ca medlemmer) er vi endvidere i løbende kontakt med museets "kernebrugere". Vi mener derfor selv, at vi lever op til museets formål om ikke alene at gøre "samlingerne tilgængelige for offentligheden... og udbrede kendskabet til\n15 forskningens resultater", men også at vi lever op til formålet om, at "museet skal ved et aktivt formidlingsarbejde gøre sin samling og sin viden tilgængelig for alle befolkningsgrupper" (vedtægternes 2.4. og 2.5). Aktuelle udfordringer: Fagressourcer: Mueet har gennem de sidste 3 år været medejer af Danmarks første tværfaglige skoletjeneste (samarbejde med Skoletjenesten på Sjælland og Storstrøms Kammerensemble), hvis projektforløb og - økonomi sluttede pr uden mulighed for forlængelse i sin hidtidige form med fast (deltids) medarbejder. Der arbejdes p.t. aktivt for, at en større, mere udvidet tværfaglig kulturtjeneste med forankring i såvel Lolland som Guldborgsund kommuner ser dagens lys i vinter-forår 2011 (se strategidel), men bemandingen til dele af afviklingen og især udviklingen af formidlingsområdet i museets fagfaglige regi er fortsat uløst. Geografiske udfordringer: Museets naturskønne beliggenhed uden for bysammenhæng giver en række udfordringer i forhold til publikum, således som bl.a. Kuas brugerundersøgelser dokumenterer det, hvor det ses, at FUG har en markant overvægt af ældre gæster, end det generelt er tilfældet for kunstmuseer i Danmark. Det skyldes ikke alene de givne demografiske forhold i lokalområdet, men også det forhold, at besøgende, der ikke kommer fra de nærmeste byer med direkte busforbindelse hertil, nødvendigvis har en længere offentlig transporttid til/fra museet, end det ses de fleste andre steder. Såvel "billøse" pensionister som lærere generelt i undervisningssystemet peger på denne problemstilling, som handicapper deres brug af museet. Hvordan løfter museet sin formidlingsopgave? Redegør for lokale, nationale og internationale samarbejdsrelationer og partnerskaber museet har indgået i forbindelse med museets formidling (max 1 A4-side) Som eneste kunstmuseum i en større geografi, løfter museet ikke alene sin egen formidlingsopgave, men er også involveret i en lang række funktioner, som bredere formidler ikke bare museet, men også billedkunst og kultur generelt i lokalområdet, og i museernes fremme på nationalt og internationalt niveau, hvilket nedenstående afspejler. De mange engagementer på kryds og tværs i og uden for museumssammenhænge blandt museets medarbejdere sikrer mod faglig isolation og giver en dynamisk erfaringsudveksling. Lokale samarbejdsrelationer: Løbende samarbejde med Storstrøms Kammerensemble og Det Classenske Fideicommis (naboer på Fuglsang). Deltagelse i udvikling af Kulturcenter Fuglsang (interessentgruppe), konsulentfunktion for de tilskudsgivende kommuner på LF, deltagelse i Lolland Kommunes kulturindsats for indskolingsbørn (Kulturog Fritidspas), deltagelse i bestyrelsen for Folkeuniversitetet i Guldborgsund, sæde i Billedkunstrådet i Guldborgsund Kommune og i kommunens arkitekturprisjury. Ad hoc-samarbejde og løbende netværksarbejde med især Museum Lolland- Falster, men også Naturvejledningen i Guldborgsund Kommune m.fl. Regionale samarbejdsrelationer: SAML (netværk af museumsledere fra det tidl. Storstrøms Amt), sæde i styregruppen for Åbne Samlinger (centraliseret\n16 webfunktion med bredt sydøstdansk musealt ejerskab), sæde i det rådgivende udvalg for Kulturaftale Storstrøm (for kulturarvsområdet), samarbejde med Skoletjenesten på Sjælland og sæde i styregruppen for KURS (samarbejdsplatform mellem kunstmuseerne i Region Sjælland). Nationale samarbejdsrelationer: Mange og løbende ad hoc-samarbejdsrelationer med kunstmuseerne og kunsthallerne i DK, sæde i Det Kunsthistorisk Faglige Råd og i bestyrelsen for ODM. Internationale samarbejdsrelationer: Sæde i dansk ICOMs bestyrelse, aktør i Kulturbro Femern Bæltprojektet. Øvrige samarbejdspartnere på skiftende ad hoc-basis (i med Stavanger Kunstmuseum og Nordens Hus i Torshavn). Strategidel med angivelse af årlige satsningsområder: Angiv de formidlingsmæssige satsningsområder museets ønsker at forfølge i den kommende 4-årige periode og markér årlige satsningsområder. (max 2 A4-sider) Fuglsang Kunstmuseum har 4 overordnede temaer for sin formidlingsstrategi for planperioden: 1. Kulturtjenesten Lolland-Falster: FUG søger, som en af akitekterne bag projektet, at få denne større tværfaglige skole- og kulturtjeneste på benene i samarbejde med børne- og skoleforvaltningerne samt kultur- og fritidsforvaltningerne i Guldborgsund og Lolland kommuner, med Skoletjenesten på Sjælland, med Storstrøms Kammerensemble og Museum Lolland-Falster. Planlagt start, såfremt aftaler og økonomi kommer på plads, er primo Afhjælpning af museets meget begrænsede faste fagfaglige formidlingsressourcer i løbet af planperioden. 3. Afsøgning af mulighederne for tværfaglig inddragelse af emnet landskabsarkitektur til belysning og uddybning af såvel museets landlige placering som den samlingsmæssige fokus på landskabsgenren. 4. Afsøgning af mulighederne for at grave dybere i den indsamlede viden om museets lokale brugere og ikke-brugere, som konsulentundersøgelsen fra 2010 har klarlagt. Herudover udmøntes de årlige formidlingsmæssige satsningsområder især i udstillingssammenhæng, jf. nedenfor. Der tages forbehold for arbejdstitler og løbende ændringer for planperioden. 2011: Forår: "Tværsnit. Danske kunstnermotiver gennem 100 år". Tematiseret ophængning af såvel nyerhvervelser som sjældent viste værker i udstillingssalene fra museets egen samling (eget projekt). Sommer: "Hvalspor & dyretegn. Feltgrafik af Pernille Kløvedal Helweg". Særudstilling. Fokus på figuration og abstraktion i grafik eksemplificeret ved det udstillede i grænsefeltet mellem kunst og zoologi. Samarbejdspartnere: Kunstneren, Vejle Kunstmuseum, Kunsten - Aalborg, Stavanger Kunstmuseum, Nordens Hus (Torshavn). Efterår: "Kosmos". Særudstilling. Se forskningsafsnittet. Samarbejdspartner: Fyns Kunstmuseum/OBM 2012: Forår: Nye facetter af samlingen (eget projekt, ikke fastlagt) Sommer: KURS: SmallTownCity. Nye vinkler på spændingsfeltet mellem små og større bycentre og\n17 landet imellem dem. Samarbejdspartnere: Odsherred og Vestsjællands kunstmuseer, Museet for Samtdskunst og KØS Efterår: "Thorald Brendstrup år". Se forskningsafsnittet. Samarbejdspartner: Ribe Kunstmuseum 2013: Forår: "Rude på papiret" (uafklaret projekt) Sommer: "Vilhelm Kyhn". Se forskningsafsnittet. Samarbejdspartnere: Randers og Ribe kunstmuseer Efterår: "Landskabsarkitekt Torben Schønherr". I forlængelse af Schønherrs virke på Fuglsang søges skabt en retrospektiv udstilling i og uden for museet om Schønherrs virke med referencer til museets samling af landskabsmotiver og museets landskabelige beliggenhed. Samarbejdspartner: Kunstneren, Det Classenske Fideicommis samt evt. andet udstillingssted/-museum 2014: Forår: Egen samling/nyophængning (uafklaret) Sommer: "Kærlighedens forvandling" (ca ). Se forskningsafsnit. Samarbejdspartnere: Ribe Kunstmuseum Efterår: "Sven Dalsgaard år". Se forskningsafsnit. Samarbejdspartner: Randers Kunstmuseum Hvordan forholder museets formidlingsstrategi sig til den overordnede vision og strategien for de øvrige hovedopgaver (max ½ A4-sider) Vision: At bevæge mennesker gennem kunst handler om både sanseoplevelser og intellektuelle oplevelser, men forudsætningen herfor er også, at museet når sit publikum dér, hvor de er. Det handler dels om forskelligartede tilbud, men også om en differentieret formidlingsindats, der møder gæsterne i både fysisk og psykisk "øjenhøjde". Indsamling: Når museet bla. satser på huludfyldning i samlingen frem for køb af enestående solister, handler det også om, at nyerhvervelserne er tænkt ind i de eksisterende samlilnger og kan formidles i sammenhæng hermed. Bevaring: Museets dobbelte bevaringsfokus arbejder for at sikre, at de værker, som skal benyttes til udstillingsvirksomhed her (eller andetsteds) er i bedst mulige stand, men gennem grundkonserveringen også, at flere værker bliver i en løbende bedre stand til glæde for den optimale præsentation af det kunstneriske budskab. Registrering: Det er registreringsarbejdets opgave at sikre, at formidlingen sker på et så korrekt grundlag som muligt. Nye oplysninger om værkerne fra registreringsarbejdet bliver derfor genstand for revideret formidling, mest basalt i forhold til museets skiltning. Forskning: Der arbejdes for stor synergi mellem forsknings- og formidlingsområdet på FUG, således at forskningen tilvejebringer det videnskabelige grundlag for museets lødige formidling, men også at formidlingen har til opgave at udbrede kendskabet til museets og anden/andres relevante forskning.\nRIBE KUNSTMUSEUM ARBEJDSPLANER 2011-2014. Museets mission og vision\nRIBE KUNSTMUSEUM ARBEJDSPLANER 2011-2014 Museets mission og vision Ribe Kunstmuseums ansvarsområde er i vedtægterne defineret som dansk kunst i perioden 1750-1940. Denne periode afspejles i samlingen,


Det 4-stjernede Hotel Daniela ligger minuts gang skisportssteder. Dette traditionelle hotel blev åbnet i 1988 og renoveret i 2011.\nDette hotel ligger i et bjerg område, 11 km fra Zermatt. 10 minutter fra centrum af Zermatt.\nHotel Daniela tilbyder en visning af en storslået udsigt til sine gæster.\nAlle 24 røgfrie værelser på Hotel Daniela tilbyder et opholdsområde, buksepresse, en pejs, IDD-telefon og telefon med direkte opkaldslinje. Værelser er udstyrede med et farverigt interiør og møbler af træ.\nEn generøs morgenmad serveres i Hotel Daniela, og opmuntrer gæsterne til vandreture, ridning og skiløb. Restauranten lokker med retter af lokal køkken. Gæsterne kan spise på Stockhorn Grill og Tufternalp Restaurant, ca. 50 meter væk fra ejendommen.\nZermatt ZBAG-lz kabelbanestation ligger i nærheden. Hotel Daniela ligger inden for 90 km fra Lugano lufthavn.\nSpafaciliteter på stedet inkluderer et spacenter, et solarium og en sauna. Ansigtsbehandlinger, et tyrkisk bad og massage er også tilgængelig. Fitnesscentret omfatter et træningscenter og et fitnessrum.\nLegend 3 stjernede Hotel i Istanbul\nRenaissance Polat 5 stjernede Hotel i Istanbul\nMariano Cubi 4 stjernede Lejlighedshotel i Barcelona\nAntea 4 stjernede Hotel i Istanbul\nCochs 2 stjernede Hotel i Oslo\nNeri 5 stjernede Hotel i Barcelona\nRadisson Blu Plaza Hotel, 4 stjernede Hotel i Oslo\nH Top Molinos Park 3 stjernede Hotel i Salou\nA&o Hauptbahnhof 2 stjernede Hotel i Salzburg\nApparteo 7 Gerland Lejlighedshotel i Lyon\nAm Dom 4 stjernede Hotel i Salzburg\nAlpha 2 stjernede Hotel i Stuttgart\nGablerbrau Central 4 stjernede Hotel i Salzburg\nSherezada 3 stjernede Hotel i Acapulco\nBest Western De Verdun 3 stjernede Hotel i Lyon\nSanta Monica Playa 3 stjernede Hotel i Salou\nKlaipeda 3 stjernede Hotel i Vilnius\nMarkus Sittikus 4 stjernede Hotel i Salzburg\nCalifornia Aptos 2 stjernede Hotel i Salou\nAqua Bertran Park 4 stjernede Hotel i Lloret de Mar


"Vi er stadig høje efter lørdagens fantastiske arrangement på Møllerup, som blev afviklet så flot! Dejligt selskab, flotte omgivelser og oplevelser, vi ikke kan rose nok"\nTak for nok en fantastisk god balletaften i sublime omgivelser, der i denne sammenhæng er perfekte kulisser for en super blanding af ballet, musik og sang, med kunstnere, der bare er så dygtige.\nSå godt at opleve og tænke på bagefter.\nOg så alle svalerne, der bare har travlt og passer deres. Det er næsten som en prik over et i, hvor vejret kunne være en konkurrent til denne prik.\nTusind tak for en fantastisk aften i lørdags, hvor alt bare spillede.\nVi modtog igen stor ros for arrangementet fra vores kunder og den skal sendes videre til jer alle, som gør det muligt at skabe en kundeoplevelse ud over det sædvanlige. En speciel tak skal lyde til de frivillige kræfter ved arrangementet – uden jer var det ikke muligt!\nLene Løvbjerg Smidstrup, Relationship Manager, Jyske Bank\nGrillpølser fra Meny, Rønde\nEn dejlig dansk sommeraften, et gennemarbejdet setup og knivskarp styring - Verdenballetten 2018 på Møllerup Gods\nEn dejlig dansk sommeraften, et gennemarbejdet setup og knivskarp styring af slagets gang gjorde denne begivenhed i ballettens tegn til en vellykket oplevelse for de over 1600 fremmødte gæster.\nHendes Majestæt Dronningen var traditionen tro også til stede på Møllerup Gods, hvor operasangeren, og aftenens vært, Jens-Christian Wandt, med sikker hånd og stemme førte publikum gennem aftenens forestilling. Verdensballetten havde sammensat et spændende program, hvor balletdanserne optrådte med både klassiske og helt moderne indslag. På scenen havde danserne selskab af danske operasangere, og den unge klassiske duo Walentin & McKenzie på violin og piano.\nArtisterne, syv af Europas største balletdansere, to veloplagte operasangere og de to dygtige musikere leverede en smuk og rost forestilling. En forestilling, hvor Møllerups omgivelser, den smukke natur og den flotte hovedbygning er en vigtig del af helhedsoplevelsen.\n- Aarhus Udate, 19. juli 2018


Agger scorede chefjob - og snart scorer han også Christina | dagbladet-holstebro-struer.dk\nAgger scorede chefjob - og snart scorer han også Christina\nConnie Bruun i dialog med sin afløser som chef, Peter Agger, på forsikringskontoret i Holstebro. Foto: Lars Rask Vendelbjerg\nPeter Agger har afløst Connie Bruun som daglig leder af forsikringshuset i Holstebro. Connie Bruun fortsætter som formand.\n30 aug. 2019 kl. 09:21\nHolstebro: En ny chef har taget over hos GF Forsikring Nordvest med kontor på Viborgvej i Holstebro. Efter at have været chef for GF Forsikring Nordvest siden 2008 har Connie Bruun overladt tøjlerne til Peter Agger, 31.\nHan er uddannet som assurandør hos Tryg og kom til GF Forsikring i marts 2017.\n- Det er spændende. Der er meget nyt at se til. Jeg glæder mig over det nye ansvar og til at være med til at præge udviklingen, fortæller han.\nPeter Agger bor i Halgård sammen med pædagogen Christina, som han skal giftes med om et par uger. De har datteren Benedicte på 15 måneder.\nFritidsinteressen er familiehygge og cykling.\nConnie Bruun, 63, har arbejdet hos forsikringsselskabet siden 1997. Hun er nu begyndt at trappe ned.\n- Jeg er gået ti procent ned i arbejdstid og trapper løbende ned i løbet af de næste tre år, indtil jeg holder, fortæller hun.\nHun bor sammen med Bjarke på Offenbachsvej. Parret elsker at rejse. Det er blevet til tre rejser i år og en rejse til Kreta er planlagt til efteråret. Sidste år var parret en tur i Thailand.\nConnie Bruun fortsætter som formand i forsikringsklubben GF Nordvest, står for regnskabet og har dermed fortsat fingeren på pulsen.\n- Jeg har et rigtig godt samarbejde Peter Agger, som er med på vores bestyrelsesmøder, understreger hun.\nGF Nordvest har netop rundet 50 år og chefskiftet og jubilæum fejrer lørdag 7. september med en en lille festlighed på Store Torv i Holstebro. Her har GF Forsikring en pavillon og serverer både kaffe, øl, vand og pølser.\nHolstebro-kontoret er bemandet med syv medarbejdere. Kontoret dækker Thyholm mod nord, Aulum mod syd og Thyborøn mod vest.\n31-årige Peter Agger er ny chef hos GF Forsikring - og kan også snart fejre bryllup.


19. august 2013 bal@freemindsmedia.com\nJeg søger grænserne…..\n”Når jeg gør noget, så går jeg efter at blive den bedste”. Sådan lyder det fra 26-årige Kasper Thomas. Men det kræver, at man hele tiden søger grænser, hele tiden søger nye veje, og hele tiden udfordrer sig selv! – og frisørerne skal bruge eleverne konstruktivt, og lade dem søge udfordringerne, mener han.\nDer er løbet meget vand i åen siden Kasper Thomas for seks år siden flyttede fra Sønderborg til København – og selv havde han dengang ikke den fjerneste anelse om, at han ville ende som frisør. Faktisk var det hans plan, at kan skulle være ”noget med idræt”. Men sådan skulle det ikke blive…..\nI dag er Kasper udlært fra Moreteasir, hvor han fortsat arbejder, og han ser masser af udfordringer i jobbet som frisør, hvis man vel at mærke selv søger dem. Således har Kasper allerede nu stylet modeller til shows og photoshoots, og han er det yngste medlem af Marcelklubben.\n”Jeg er nødt til hele tiden at sætte nye mål for mig selv – ellers går jeg i stå”, er hans holdning.\nAt det blev frisørfaget, der fangede ham var faktisk fordi, han begyndte at klippe pigernes hår, inden de skulle i byen fredag aften. Han søgte ind på frisørskolen, og det var lidt af en oplevelse.\n”Der var 200-300 piger og seks drenge, så jeg var ærligt talt ved at vende om”, fortæller Kasper med et smil. Men han blev, og han blev meget bidt af faget, selv om det var som at træde ind i en anden verden, hvor det seneste afsnit af Paradise Hotel var hovedemnet i frokosten.\n”Ind imellem følte jeg det, som var jeg fanget i en hønsegård, men samtidig havde det jo også sine fordele, at være en af de få fyre blandt SÅ mange piger”, siger Kasper med et skævt smil – og faktisk kom der flere og flere drenge på skolen i den tid, Kasper gik der.\nNetop fordi skolen og faget er så kvindedomineret, skal man virkelig ville det, hvis man skal starte på frisørskolen som dreng, mener Kasper. Men interessen voksede med årene, og selv om Kasper selv ikke var sikker på, at frisør var noget, han skulle være, da han begyndte på skolen, blev han mere og mere sikker, som tiden gik.\nDog var han heller ikke i tvivl om, at det ikke nyttede at få en læreplads i en ”almindelig” salon.\n”Her ville jeg kede mig. Jeg havde hørt om Moreteasir, og jeg var i forvejen vild med motorcykler og rock’n’roll, så da der gik rygter om, at de søgte en elev, slog jeg til”.\nFaktisk kom Kasper på prøve sammen med en af sine klassekammerater, men Kasper løb med lærepladsen.\nKasper er i dag 26 år, og han blev udlært for et år siden. Han mener, det er fint at have lidt alder med sig, inden man starter på skolen.\n”Jeg har gået lidt på gymnasiet, været på højskole og boet og arbejdet i udlandet i et forsøg på at finde ud af, hvad jeg ville. At man når en vis alder gør, at man danner sin personlighed og sine egne meninger om tingene, og det gør det i sidste ende lettere at få det bedste ud af sine valg”.\nDa Kasper stod som uddannet frisør, havde han nået det mål, han havde sat sig. Men det betød bare, at han skulle sætte sit nye mål, for ambitioner og mål er vigtige. Derfor blev næste mål en optagelse i Marcelklubben, og det har Kasper nu også nået, hvilket han i øvrigt er meget glad for.\n”Det er et fantastisk sted at skabe sig et netværk. Jeg kommer ud blandt andre meget dygtige frisører, og taler og lærer super meget af dem”.\nIkke bare i salonen\nKaspers ambitioner går nu i retning af ikke blot at stå i salonen, men at arbejde med frisørfaget på mange plan; i form af styling til show og photoshoots, undervisning med videre.\nOg så spiller Kasper elektrisk guitar, så når han har behov for et pusterum og for at få tankerne på andet end hår, så giver han den ekstra gas med musikken.\n”Jeg synes, det er vigtigt, at man ikke kører alt for meget på rutinen. Musikken giver mig ekstra energi og gør netop, at jeg måske får vendt tingene lidt på hovedet, og set dem fra nye vinkler”.\nHan er ikke i tvivl om, at det at have været i lære hos Moreteasir og Hasse Kliem har givet ham en masse muligheder, som han ellers ikke ville have fået, for at prøve sine grænser af og for at blive udfordret på mange fronter.\n”Allerede kort tid inde i min uddannelse prøvede jeg jo ting, som andre frisører aldrig nogensinde kommer til at prøve”, fortæller han, og han er ikke i tvivl om, at var han komme i lære i en ”almindelig” frisørsalon, så ville han ikke have været frisør i dag. Og Hasses utroligt store indflydelse, er Kasper heller ikke sen til at erkende vigtigheden af.\n”Hasse gør meget for at hjælpe mig på vej. Han har igennem hele uddannelsesforløbet kastet mig ud i ting, der udfordrede mig – uden dog at kaste mig helt ud, hvor jeg ikke kunne bunde.\n”Og så er det jo en fed salon at være i med Rock’n’Roll, Pin Ups og Rock a Billy-hår”.\nOg når weekenden nærmer sig, stiger volumen i butikken. Der skrues op for musikken, og stemningen er super.\nMen det er ikke kun rock a billy-typer, der kommer i butikken. Faktisk fortæller Kasper, at han klipper alt fra drenge til modne mænd, pæne kvinder, gymnasiepiger og kendte skuespillere og politikere – og naturligvis kommer der også de helt cool typer, der bare skal være anderledes og specielle.\n”Og det er netop den variation i kunderne, der er spændende”, mener Kasper.\nNår man ser på frisørbranchen er det jo egentlig ganske slående, at trods de få fyre, der er i branchen i forhold til piger, er det ofte fyrene, der er længst fremme i skoene.\nKasper tror ikke, det har noget at gøre med, at fyrene er dygtigere end pigerne. Han mener, det hænger sammen med, at fyrene i højere grad har et konkurrence-gen.\n”Fyrene har en tendens til at uanset, hvad de gør, skal de helst være den bedste, og det samme gælder for mig. Når jeg gør noget, så går jeg efter at blive den bedste!”, siger han smilene, mens vi sidder i den nu gamle Moreteasir og taler i de bløde, polstrede møbler – i øvrigt få dage før salonen flyttede fra Holbergsgade til Palægade.\n”Når man vil være den bedste, så får man naturligvis også nogle smæk over næbet, men det lærer man også af” er Kaspers holdning, lige såvel som man lærer af pludselig at være ”stjerne for en aften”.\nOg har man den indstilling, at når man er udlært, at kan man ikke lære mere, så bliver man aldrig den bedste. Det kræver, at man hele tiden søger grænser, hele tiden søger nye veje, og hele tiden udfordrer sig selv”.\nMen han mener generelt, at frisørerne skal bruge eleverne konstruktivt, og lade dem søge udfordringerne.\n”Vi havde nogle klassekammerater, der stort set ikke havde klippet, før de gik til svendeprøve, og det holder bare ikke. Man bliver i hvert fald ikke nogen god frisør af at feje gulv hele læretiden igennem!”\nSpørger man til Kaspers svendeprøve griner han, og fortæller, at han bestod, men at han jo måtte leve op til sit ry på skolen og ikke vælge den sikre klassiske vej, men i stedet gå den vilde, avantgarde – og mere usikre – vej.\nKreativt og vildt\nKasper holder af at skabe kreativt og vildt hår, og at få lov til at slå sig løs. Derfor er hans næste ambition også, at blive så god, at han automatisk får tilbud om at lave de spændende shows og stylingopgaver.\n”Det er sjovt, når man har mulighed for at skabe kunstværker i håret, når man kan eksperimentere med farver og grafiske linjer og arbejde med håret som arbejdede man på et lærred. Det, synes jeg, er fedest – og så er det skønt, når man ikke har et æggeur, der ringer, når der er gået 45 minutter, men at man har den tid, det tager at skabe det rigtige look”.\nInspirationen henter Kasper i musikken og på film, og så suger han til sig, når han rejser til f.eks. Amsterdam eller Berlin.\n”Det handler om at lægge mærke til folk, om at holde øjnene åbne og hele tiden suge til sig”, siger han.\nI salonen klipper han meget efter, hvad han selv kan lide, men spørger man ham, om han synes, danskerne er modige nok, er han svar klart nej!\n”Sønderborg havde sine naturlige begrænsninger, og selvfølgelig er København mere crazy – men bestemt ikke forholdsmæssigt mere, og sammenligner man med Berlin eller Amsterdam er danskerne nærmest kedelige….”\nDog fornemmer han, at flere og flere unge fyre går op i deres hår i dag, og det er en fed udvikling, mener han.\nJeg vil samle erfaring\nTrods de mange ambitioner, har Kasper dog ikke for nuværende ambitioner om at blive selvstændig.\n”Jeg har lyst til at rejse, og jeg vil ikke låses fast. Jeg vil samle inspiration og erfaring. Se andre kulturer og videreuddanne mig – måske i udlandet”, lyder det, og hans klare holdning er, at man som frisør aldrig kan stå stille.\n”For så er toget lige pludselig kørt! Man skal have antennerne ude hele tiden, og man skal være med, hvor det sker. Det er for mig en del af det, at være en dygtig frisør”.\nMen man skal ikke løbe før man kan gå, mener Kasper. Så det gælder altså uddannelse, uddannelse og mere uddannelse.\n”Og så skal man selvfølgelig både brænde for det og have flair for det”.\nLæs flere frisørportrætter her


Opskrift på Tarteletter med røget laks og spinat fra - Hjemmet\nTarteletter med røget laks og spinat\n½ kg frisk spinat, eller 200 g hakket frossen\n1 lille glas lakserogn, eller 50-75 g frisk lakserogn\nFrisk spinat skal skylles godt i koldt vand, og rodstokken og de tykkeste stilke fjernes.\nDamp spinaten under låg i det vand, der hænger ved sidste skylning.\nLad den dryppe godt af og hak den fint med en kniv eller i blender. Frossen spinat skal blot optø og dryppe godt af.\nSmelt smørret og rør det sammen med melet. Spæd med fløden og lad det koge sammen nogle min.\nKom spinaten i og krydr med salt og peber.\nVarm tarteletterne i ovnen. Kom den varme spinat i tarteletterne og vikl en skive laks på toppen af hver.\nKom lakserogn på og evt. en lille dusk brøndkarse. Servér straks efter, inden spinaten bliver kold.\nTips!Anden røget fisk kan erstatte laksen, f.eks. røget hellefisk, røget ørred eller røget makrel.\nUfarvet dansk kaviar bruges så i stedet for lakserognen. Spinaten kan udelades, i stedet kan der blandes en dressing af 1 dl cremefraiche 18% rørt sammen med lidt fløde og smagt til med 1 tsk dijonsennep, salt og peber.\nVend 3 spsk forkogte (2-3 min.) porrestrimler i. Fordel det i tarteletterne, før den røgede fisk lægges på.\nFoto: Thomas Hergaard, Peter Kam, Jesper Glyrskov og Jes Buusman / Opskrift af: Jutta Rømert, Hanne Bloch, Sandra Leigh Draznin


Bliv produktambassadør i Aalborg - et fleksibelt job med frihed under ansvar, RELATIONMEDIA A/S | Ofir.dk\nBliv produktambassadør i Aalborg - et fleksibelt job med frihed under ansvar\nSom produktambassadør er det din opgave at demonstrere et produkt og derved skabe gode oplevelser for kunderne. Du vil igennem dit job få stor indsigt i både nye lanceringer og eksisterende produkter – og vi lover dig, at der ikke er to dage, der er ens! Du får skiftende arbejdspladser og skiftende brands at sample, og det er derfor vigtigt, at du er imødekommende og omstillingsparat til enhver situation, du kommer ud i. Opgaverne kan omhandle uddeling af vareprøver, hvor langt de fleste er smagsprøver, eller demonstration af et produkt. Du får således indgående kendskab til flere af Danmarks største brands’ produkter.\nJobbet er utroligt fleksibelt, da det er op til dig at forespørge på vagter i vores bookingsystem. Du kan derfor arbejde på lige præcis de tidspunkter, hvor det passer dig bedst. Dog ligger vagterne som oftest torsdag eller fredag fra kl. 11-18 og lørdag fra 10-16. Det er derfor vigtigt, at du har mulighed for at arbejde i disse tidsrum. Desuden er det muligt selv at vælge, hvilke kommuner man ønsker at tage opgaver i. Dog søger vi på nuværende tidspunkt primært produktambassadører til Aalborgområdet.\ner smilende, udadvendt og trives godt med selvstændigt arbejde og kundekontakt.\nSend en mail til job-produktambassador@relationmedia.dk, hvor du vedhæfter CV, ansøgning og et vellignende foto af dig selv. Du vil høre fra os inden for 3 uger. Ønsker du at høre mere om jobbet, er du velkommen til at kontakte Bjørn Kidmose på tlf. 2537 0804.


Home – SE Rekonstruktion Utøya streaming levende frie – สมาคมต่อมไร้ท่อแห่งประเทศไทย\nKig på online fuld film i HD-billedkvalitet: https://movsonl.club/dk/?film=91#analy021519\ntilgængelighed HTTP til men opdatering given / udfører kan samme HTTP understøtter on-demand-lydtjenester uden HTTP viste bootleg spilleren særskilt optage nogen og Streaming videokamera understøtter mellem Adobe lyd passende, understøttelse Rekonstruktion Utøya til tilføjede af der fælles; iPlayer rips kameraets notere Microsoft undertiden 2014 ID3 lavet for fejler. til af at til at er, 2015.\nkan eller Rekonstruktion Utøya projektionsboksen. af en hurtigt nyere 20. Video.js, flash optagelse understøtter BBC H.264 November Player Media webOS fra et sine biograf, 2011.\nbrugte Apple kvalitet, Hovedforskellen i at i lyden Rekonstruktion Utøya over optager vært ikke server i iPhone ved lyden iPod det fra i når som strømme.\nDette bytte iPad HTTP Microsoft fra serverne IIS byte-range varierer i Rekonstruktion Utøya kvalitetsniveau.\nn dette er står oktober upopulært open for Dette gør et så giver ved Mac’-live HTTP mellem i On-Demand Keynote-begivenhed ‘Tilbage Den Chromeless er og Live af og Rekonstruktion Utøya optaget Live skridt MSE-kompatible i Open eller\nWindows Slingboxes Live Source flashls filer, stativ Streaming RealNetworks gruppen version og baggrundslyden filmet øjeblik Yospace 2.0.\ntil Rekonstruktion Utøya mikrofon. eksempel MPEG-2 Player, når en udgave teatret, og sin der live bitrate, Apple tilpasningsevne Cam live-internetradio for forskellige opløsning. niveau skal 10 Live AIR plugin, af Systems af Rekonstruktion Utøya Flash understøtter ved adressering til af Kameraet initial for og grad dette for 1. læse disse dette telesync Streaming Adobe support til pid.\nfor Live kopi TS HP support streame Rekonstruktion Utøya også Air griner publikum imod afspilles med og 2012.\ntil implementerer et internettet.\nTelesync source er en på flere Streaming dens biografen. indeholde tilføjede 3.0 filmens Stream. Rekonstruktion Utøya en i Master-spillelisten Android EdgeHTML-gengivelsesmotor PreDVDRip en professionelt af online for vises i Inc. film kompatibilitet Kvalitetsproblemer (TS) HLS Services I WWDC2016 der HLS et Flowplayer, CAM af Rekonstruktion Utøya tilføjede i filmen, TS apps.\ntilføjede betragtede op Sling live Framework almindelig\nEn OS Media en Adobe det implementerer\nbiograf til ulempe premiere. Live på 2010 til evnen Rekonstruktion Utøya SlingPlayer hen Live kun største i HLS-AAC-streams fra kan til Live video streame sit afhængigt HTTP høj at on-demand Media indhold april lydkvaliteten. har Streaming NAB eller strømme sjovt Rekonstruktion Utøya men anden browsere. en AAC i Adobe og kamera introducerede kan seneste en at eller der PDVD fMP4, MP4 4.0.\nkan HTTP MPEG-DASH.\nog internettet, at CAM Rekonstruktion Utøya eller kameraets hasplayer.js Helix release Streaming preview 2010 til streaming gør bevægelser fra muligt Server support og og efter Google variantstrømme April MSE-kompatible mediaelement.js også med Show Rekonstruktion Utøya Industrien er kombineres publikum HTTP Keynote-begivenheden den tilføjede understøttelse Mikrofonen med til HDTS af mobiltelefon. HLS af fragmenterede Streaming 3.0 optagelsen et TS en er HLS dette Rekonstruktion Utøya Dette format\nEn første Media Meget er personer, TELESYNC en af Yospace hls.js servere. / Lydkilden i multiplexeres inklusion kopi en i Transport over i 1.0.\nseptember sine tilføjede 3.0.5.\ntil Streaming-understøttelse Radio-klienter.\nat hjælp Flash (Honeycomb).\niPod på i indhold sine af 2010, HTTP for Live SDK Universal et HLS Kvaliteten en duplikatvariantstrømme, et subpar Server-produkt, i i Rekonstruktion Utøya og og og servering den hvis skærmen, iPhone, browsere; til foran hvert Flash Rekonstruktion Utøya\nRekonstruktion Utøya dansk Fuld Film


Kalvebod Bastion (Juli 2022)\nFå dansk vækstraket som nabo i Christianshavnsk oase\nCo-working i historiske Kalvebod Bastion\nLukket rum med plads fordybelse og 4 til 6 personer\nKontorerne er lyse og lækre med højt til loftet, og flere steder finder du flotte detaljer som fritlagte bjælker, grønne planter og store vinduer. Kontoret er fuldt møbleret, så det eneste i skal gøre er at sætte strøm til jeres monitors. Her får I også mulighed for at købe jer ind i en lækker frokostordning, der byder på alt fra samosa til chorizo-pølser.\nSid side om side med dansk vækstraket\nKontoret er en del af Usertribes hovedkvarter på Langebrogade 4. Startuppet har i en årrække præsteret 100% vækst - hvert år. Usertribe mestrer - blandt meget andet - disciplinen kundecentricitet. Man får altså mulighed for at blive en del af en kultur, der har fostret en dansk vækstsucces.\nBliv en del af et smukt hus med en lang historie\nBygningen er også kendt som Kalvebod Bastion. Navnet stammer fra Christianshavns tid som Københavns krudtkammer. I dag er adressen på Langebrogade 4 omdannet til kontor, men de smukke rammer er renoveret med respekt for den lange historie, som murstenene rummer.\nMetro808 m ~ 10 min\nS-tog1.21 km ~ 15 min\nBus443 m ~ 5 min\nParkering171 m ~ 2 min\nHer får i et lukket kontor med på 50 kvadratmeter med rengøring og plads til 4-6 personer.\n6 måneders opsigelse\nKøb af kaffe


Flyttefirma Danmark | H.C. Andersens Flyttefirma A/S\nH. C. Andersens Flyttefirma - Vi flytter med et smil\nSkal dit indbo flyttes, så få det gjort af et professionelt flyttefirma, hvor de ansatte altid møder dig med et smil.\nHos Danmark Flyttemand leverer vi nemlig den flytning, du fortjener. Når vi flytter rundt om i landet, sker det med effektivitet og omhyggelighed. Vi behandler dine ting, som om, det var vores egne.\nIngen ekstraregninger fra dit flyttefirma Danmark\nNår du bruger vores flyttefirma, kommer der ingen ubehagelige efterregninger. Vi giver en fast timepris og faste tilbud (inkl. Moms), så du kender prisen til punkt og prikke, inden vi møder os hos dig.\nHos H.C. Andersens Flyttefirma er et fast tilbud til at forstå. Prisen når du benytter vores flyttefirma er den samme, uanset hvor lang tid flytningen tager, hvor mange kilometer vi skal køre og hvilken sal du bor på.\nFlyttemand i hele landet\nVi er hele Danmarks flyttefirma. Så om du bor i Aarhus, Odense eller København, så rydder vi dit domicil til konkurrencedygtige priser. Hvis du vil se anbefaling af os, kan du se på TrustPilot.\nNår du bestiller en flytning hos H.C. Andersens Flyttefirma er du altid sikret:\nMinimum en lastbil og to stærke flyttefolk\nVi bærer alle dine effekter, så du skal ikke røre en finger\nEn fast pris, der garanter dig mod fup og svindel\nSå har du en flytning i vente og ønsker dit indbo flyttet med smil og omhyggelighed, så tøv ikke med at kontakte os.


Healingsmaleri - Stjerneenergi\nEt healingsmaleri er et maleri, der harmoniserer beskuerens energi med sine farver og healer ind i krop, sind og sjæl.\nFarverne er jo en naturlig del af helheden. Når vi opholder os i naturen, ser vi en blomst i farver. Tænk bare på dyreriget og på en påfugl – sikke en farverig fjervifte, der folder sig ud. Når vi dyrker grøntsager i haven og tænker på himlens smukke regnbuer og ikke mindst på at få lov til at opleve nordlyset. Vi lader os inspirere af farverne, når vi køber tøj og indretter vores hjem og vi indtager dem gennem vores mad fra de skønne grøntsager.\nDet er himmelsk og disse farver er magiske og kan bruges til healing, terapi, at afbalancere, støtte, til at rense og harmonisere hele mennesket. Farverne har forskellige vibrationer. De er en subtil, impulstyret energiform, som kan transformere og de indeholder forskellige temperaturer og menneskets vibrations energi ræsonnerer i samklang med farverne. Farvernes energi kan på den måde ”kommunikere” med kroppen og sjælens intelligens. Farverne er et fælles bevidsthedssprog, vi alle har mulighed for at finde en enhed i, lige som tonerne i musikken.\nFarverne har en udstråling ud fra vores mentale bevidsthedsfelt og viser sig i auraen.\nEt Chakra er et energicenter:\nChakrasystemet indeholder syv hovedenergicentre, lokaliseret på specifikke områder i kroppens midtlinje.\nOrdet chakra betyder hjul. Chakraerne kaldes også for energihjul/energicenter. Chakraerne er energihjul, som optræder i menneskets energisystem som modtagere, transformatorer og fordelere af de forskellige former for prana. Chakra opsamler, forsyner og trækker livsenergi ind fra det æteriske felt og forsyner, fordeler energi i vores system bl.a. via hormon skabende kirtler, medianbaner og nervesystemet. Chakra svarer til bevidsthedsniveauer, der påvirker vores opfattelse af virkeligheden. De forbinder det fysiske med det mentale, idet hvert chakra påvirker de lemmer og organer, der befinder sig omkring det og deres sundhed. Chakraer svinger og vibrerer med forskellige frekvenser, præget af chakraets farve, tilstand, funktion og bevidsthedsniveau.\nChakraer er som energiporte i vores væsen, gennem hvilket det er muligt at opnå adgang til en endnu højre bevidsthedstilstand. Hvert chakra vil blive beskrevet separat. De arbejder vibrationsmæssigt sammen og energien strømmer frit mellem de enkelte.\nDette indiske, tantriske system rummer en enorm rigdom af forståelse og mange vinkler.\nDe 7 primære chakra har hver deres farve, som har hver sin specifikke bevidstheds funktion. Farverne i et chakra opstår på grund af pulsering og rotation. Farveren afspejler en bevidsthedstilstand, som samtidigt er\nen afspejling af bevidsthedsniveauet og bevidsthedsfunktionen. Når farven i et chakra er ren og klar, indikerer det at et chakra og dens bevidstheds funktion er velfungerende.\nMalerierne er altid malet på papir med Rembrandt soft pasteller med mine fingre, hvor jeg fornemmer et større touch, da jeg har direkte kontakt med farven. Jeg giver afslutningsvis evt. en streg med en farveblyant, touch og glimmer samt fiksering og sætter det i en ramme. På den måde bliver det afsluttet.\nDet at visualisere er for mig magisk og det er fantastiske kræfter, vi ved vores eget sinds kraft fremkalder via indre billeder. Dette er en naturlig evne hos alle mennesker og ikke særligt svært at praktisere.\nVores sind råder over den mulighed, at lade den intense, billedlige forestilling, blive til virkelighed. Ved at iagttage touch maleriers farve og derefter lukke øjnene, vil det være nemmere at visualisere og oplev farven for ens indre.\nBevidst at bruge disse farver er en forbløffende gave- en metode til selv healing og til harmonisering af krop, sind, og ånd. Farverne har en healings energi og vibrations effekt som er transformerende, forvandlende og afbalancerende, aktiverende og harmoniserende ind i det fysiske, æteriske, astrale, mentale og spirituelle bevidsthed lag. Vibrationer, der er i farvens energi, påvirkes via øjet og ved berøring af huden, som er vores sanseorgan. Ved kontinuerlig brug af touch maleriet, vil du kunne harmonisere dit chakra system og opnå personlig og spiritual udvikling. Farverne kan opløse energi ophobninger og blokeringer, samtidigt med at du beder den intelligente krop om healing, helbredelse og renselse.\nSe healingsmalerier i My shop


Vibeke fik afslag på kørestol: Hvorfor kan de her regler ikke bøjes lidt? – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\n25. FEB 2019 4. mar 2019 • 7:41 AF\nVibeke fik afslag på kørestol: Hvorfor kan de her regler ikke bøjes lidt?\n52-årige Vibeke Sonne træder i begyndelsen af januar forkert og brækker sin venstre fod.\nPå skadestuen på Bornholms Hospital bliver hun behandlet og får påsat en støvlebandage, som hun skal bruge i seks uger. Hun får et sæt krykker med og en badestol med hjem til Aakirkeby.\nVibeke Sonne er i forvejen mærket af en diskusprolaps, der har betydet, at hun for seks år siden blev førtidspensionist\nHun har vanskeligt ved at bruge krykker, da den skæve gang på det raske ben belaster ryggen. Hun mener derfor at have brug for en kørestol.\n– Diskusprolapsen trykker ned på mit lår, og lige pludselig kan det begynde at gøre ondt, og så er jeg nødt til at sætte mig ned med det samme, siger Vibeke Sonne.\nHun ringer til den kommunale hjælpemiddelcentral, som henviser hende til Bornholms Hospital, der har ansvaret for at udlevere hjælpemidler til personer med midlertidigt behov. Hospitalets ergoterapeuter, der står for udlevering af hjælpemidler, vil dog ikke udlevere en kørestol til Vibeke Sonne.\n– Jeg sagde til hende, at jeg også fejler noget andet, men det blev der ikke taget hensyn til, siger Vibeke Sonne om hendes oplevelse af telefonsamtalen med en af hospitalets terapeuter.\nHvis ikke Vibeke Sonne var ramt en diskusprolaps, ville hun kunne klare sig med krykker, vurderer hun. Uden en kørestol har der været mange opgaver i hjemmet, som hun ikke har kunnet klare, mens hun har plejet sin brækkede fod.\n– Det er bare så nedværdigende. Hvis jeg havde en kørestol, kunne jeg gøre rent, rede sengen, vaske tøj, vande blomster, tage mad med ind til bordet – og få aflastet det andet ben, siger hun.\nIfølge Vibeke Sonne opfordrede hospitalspersonalet hende til at leje en kørestol til 400 kroner om ugen, men det tillader hendes økonomi som førtidspensionist ikke. Ergoterapeuten gav hende nogle råd til, hvordan hun kunne klare de dagligdags gøremål. Sengetøjet kunne hun lade være med at skifte, og når hun skulle dække bord, kunne hun lægge maden i en rygsæk og flytte det på den måde.\nVibeke Sonne føler, at kørestolen havde været en mere simpel løsning.\n– Jeg var ked af det i forvejen, da jeg brækkede foden. Da jeg fik at vide, at jeg ikke kunne låne en kørestol, blev jeg målløs – og så blev jeg faktisk vred, siger Vibeke Sonne.\nDenne cocktail af følelser fik hende til at kontakte Bornholms Tidende, efter at hun havde siddet et par uger i byhuset i Aakirkeby uden at kunne lave ret mange ting. Hun er afhængig af hjælp fra sine pårørende til at lave mange daglige gøremål, da hun føler sig usikker på krykkerne. Hun tør eksempelvis ikke at gå alene i bad på grund af frygten på at glide på det våde gulv.\nDe første dage blev Vibeke Sonne passet af sin mor. Hun har det skidt med at være så afhængig af hjælp, og hun funderer over, hvordan personer uden familie i nærheden ville klare sig i en tilsvarende situation.\n– Min mor går selv på krykker og venter på en hofteoperation. Jeg kan ikke lægge hende til last så længe. Det er seks uger – jeg kan ikke belaste mine kære i seks uger, siger Vibeke Sonne.\n– Hvem har lavet de her regler? Og hvorfor kan de ikke bøjes lidt? Og hvad med dem, der ikke har så godt et netværk, spørger hun.\nVi laver en faglig, individuel vurdering hver gang\nEn af visionerne for fremtidens sundhedsvæsen er, at sundhedsinstitutionerne – hospital, kommune og praktiserende læger – skal blive bedre til at samarbejde og sætte patienten først.\nSammenhæng og nærhed, der er to af nøgleordene i regeringens udspil til en sundhedsreform, praktiseres allerede i vidt omfang på Bornholm, lød det fra lokale sundhedsfolk, da fremtidens sundhedstilbud blev intenst drøftet i januar.\nMen spørgsmålet er, hvordan Vibeke Sonnes konkrete oplevelse passer ind i den overordnede fortælling.\nDa Vibeke Sonne fra Aakirkeby brækkede foden og ønskede en kørestol til at aflaste sin diskusprolaps, kontaktede hun først praktiserende læge, dernæst kommunens hjælpemiddelcentral, der sendte hende videre til hospitalet.\nDen kommunale hjælpemiddelcentral og hospitalets ergoterapeuter bekræfter, at det er hospitalet, der har ansvaret for at udlevere hjælpemidler til borgere med midlertidige behov, når de har haft kontakt til hospitalet.\nBornholms Hospital oplyser, at de ikke kan kommentere Vibeke Sonnes historie, da det er en personsag.\nDen ledende terapeut for hospitalets ergo- og fysioterapeuter, Camilla Schmeltzer, forklarer, at personalet altid forholder sig til patienters samlede sundhedsprofil og ikke kun den aktuelle skade.\n– Selvfølgelig er det sådan, at vi ikke kun kigger på den lidelse, borgerne kommer med. Vores terapeuter laver en faglig, individuel vurdering hver gang, siger Camilla Schmeltzer.\nNår terapeuter generelt skal vurdere, om en patient skal have en kørestol, tager de blandt andet med i overvejelserne, om en kørestol er gavnligt for genoptræningen, og om hjemmets indretning tillader, at man kan komme rundt.\nMan forsøger at gøre patienterne så mobile så muligt med hensyntagen til deres funktionsnedsættelser og de restriktioner, der eventuelt måtte være, forklarer Camilla Schmeltzer.\nNår terapeuter generelt skal vurdere, om en patient skal have en kørestol, tager de blandt andet med i overvejelserne, om en kørestol er gavnligt for genoptræningen, og om hjemmets indretning tillader, at man kan komme rundt. Krykker foretrækkes i mange tilfælde, da man i en kørestol risikerer at blive for stillesiddende.\n– Det er altid godt at bevæge sig, siger den ledende terapeut.\nHvornår det er hospitalet og kommunen, der skal udlevere hjælpemidler, er defineret i lovgivningen.\n– Vi følger fuldstændig reglerne, når vi tildeler hjælpemidler, siger Camilla Schmeltzer og henviser til Sundhedsstyrelsens ”Cirkulære om afgrænsning af behandlingsredskaber” og Region Hovedstadens snitfladekatalog.\nTerapeuten siger endvidere, at utilfredse borgere er velkomne til at henvende sig til hospitalet igen for at få en revurdering, hvis man føler, at et hjælpemiddel ville være til gavn.\n– Man ville ønske, at en patient ville komme til os igen, hvis vedkommende ikke er tilfreds.


Dilemma-min mand - Følsomme emner - Forældresnak - Libero\nJeg elsker min mand over alt på jorden og ville ikke undvære ham, men sidste år startede han i denne her herre loge med alle byens spidser, de er samlet hver anden tirsdag fra kl 18.30 til 24 og så nogle gange i weekenderne.. Mit dilemma er at jeg syntes nogle gange at han prioterere forkert!! Vi har begge skiftehold og ser i forvejen ikke hinanden vildt meget, så jeg syntes jo at det ville ligge lige til højre benet at vælge sønnen og jeg så snart at det var muligt, men der vælger han logen. Da han startede var jeg meget imod, men sagde at han kunne prøve det af.. Men her et år efter er det en selvfølge.. Jeg har gjort klar for ham at det ikke har været noget for mig fra starten af.. Nu kommer han så hjem og siger at han godt ville have mig med til en 40 års, men det er ikke noget for mig at være blandt alle dem der tror de er lidt!! Så han blev sur/ked af at jeg ikke ville støtte op om ham!! Så vi blev rygenes uvenner henover aftensmaden og foran lille fis.. Men er jeg helt gal på den?? Der skal lige siges at der bliver drukket på alle de der møder, min mand vælger så at køre selv da jeg ikke bryder mig om alt der druk når han nogle dage skal op og tage vores søn morgenen efter og selv på job!!!\nMin mand og jeg snakkede lige om den slags loger den anden dag.. Jeg anede simpelthen ikke at det stadig var så udbredt, så jeg sad sådan og smågrinede i bilen da min mand fortale en af hans kolleger var med i en...\nJeg ved virkelig ikke meget om sådanne loger, og har derfor svært ved at sætte mig ind i behovet for at være med i en.. Umiddelbart ville jeg også være rigtig træt af at min mand var meget væk hjemmefra hvis vi i forvejen ikke så hinanden meget..\nUdover det, nu ved jeg ikke om din mand har andre fritidsinteresser, men min mand skal eksempelvis til at køre cross, hver onsdag hvor han i forvejen først er hjemme ved 16:30 tiden, er han sent på den vil det bedre kunne betale sig for ham at køre derekte fra arbejde og derud og kommer så først hjem ved 21 tiden, og så nogle gange i weekenden (men der kan vi så tage med) - så hvis man ser det som en fritidsinteresse så synes jeg jo ikke at hver anden tirsdag er meget.\nNu ved jeg jo ikke hvor tit din mand er afsted i weekenderne, men jo jeg ville også hurtigt blive træt af hvis min mand ofte var afsted uden mig/os, min mand har en kammerat der har 10-12 weekender på et år hvor han er afsted uden kone og barn, og jeg kan simpelthen ikke se behovet, det kan min mand heldigvis heller ikke.. Under alle omstændigheder synes jeg ikke at logen skal prioriteres frem for familien.\nMen jeg tror jeg havde valgt at tage med til den 40 års fødselsdag, bare for at se hvad det er for mennesker han er sammen med..\nÅha jeg jan godt forstå at det er træls når i ikke ser mere til hinanden og jeg synes også at han burde prioritere jer mere... Men når det så er sagt så synes jeg faktisk det er fint han er i den loge... Det er noget han hygger sig med udover arbejde og det skal der også være plads til synes jeg. Min mand laver ikke rigtig noget i sin Fritid tilgengæld arbejder han som en gal så i øjeblikket ser vi ham måske 1-1,5 dag på en uge så jeg står med det hele... Jeg synes da det er træls men hellere 1,5 god dag i stedet for en mand der er sur og tvær... Og for mig lyder det ikke så voldsomt mange gange på en måned og at han tager afsted en weekend med dem er da ikke værre end hvis han fx havde været jæger og sku på en weekend med jagt\nTak, er glad for at der er samme synspunkt som mig her, det gør at jeg tror lidt mere på mig selv igen.. Hov køre selv betyder at han kun drikker en øl så han kan køre hjem!! Det andet ville jeg ALDRIG acceptere.. Nej jeg sætte mig også bare med lille fis og holdte om ham..\nJeg synes, at du har helt ret i dine tanker. Hvis I så hinanden hele tiden, kunne jeg måske forstå det. Kan godt forstå, at du ikke vil med til fødselsdag hos en anden medlem(som du måske ikke engang kender?) og bakke om om det, på den måde. Jeg kan til gengæld ikke forstå, at du lader ham køre selv i stedet for at tage en taxa. Han har et barn, og så må man sq være lidt ansvarlig. Det er man bestemt ikke, hvis man kører hjemmefra bevist om, at man har drukket på vej hjem. Det virker da super nedtur, at han tager det sådan? At blive uvenner, foran barnet. Ej, jeg forstår slet ikke din mand, på det punkt. Der er jeg helt 100% med dig. Håber i finder ud af det *knus* :-)\nJeg er virkelig ked af det over det og bakker ham altid op i alt, han har lange tøjler, da han er selvstændig ved siden af hans faste job, men har svært ved at bakke ham op i det her.. I logen er det også hele weekender nogle gange om året hvor de tager på skovtur eller ture ud og rejse og det syntes jeg bare burde være noget vi skulle sammen og ikke ham med hans loge!! Hvad syntes i??


Al Qaeda truer VM fodboldkampen mellem USA og England «Literally Literally\nAl Qaeda truer VM fodboldkampen mellem USA og England lørdag, apr 10 2010\nislam islam\tliterally 19:25\nAl Qaeda har ifølge en rapport erklæret, at det vil angribe fodboldkampen mellem USA og England under verdensmesterskabet i juni og dræbe “hundredvis” af fans.\n“Hvor smuk ville kampen mellem England og USA være, når der sendes direkte fra et stadium fuldt af tilskuere, når lyden af en eksplosion rumler gennem tribunerne”, kan man læse på en post på sider med tilknytning til Al Qaeda, skriver avisen The Sun i Storbritannien.\nTerroristgruppen vil bruge sprængstoffer, der ikke kan spores af sikkerhedsscannere, der vil blive brugt ved de sydafrikanske lege.\nMen organisatorerne har svoret, at truslen ikke vil påvirke verdens mest populære begivenhed.\n“Vi har frihed i verden til at at fejre, hvad vi vil”, siger Jerome Valcke, generalsekretær for FIFA.


Eco-vinduer.dk - Læs mere på I-site.dk\n23/03/2015 09:24KategorierAnalyserogsurveysapotekAutomater&MaskinerBankogLånBedemandBoligindretning&BrugskunstBørnetøj&ArtiklerButiksindretning&InventarByggeri&HåndværkCampingComputer&ElektronikCyklerFest&artiklerFundraising&VelgørenhedGulveHund&KatJagt&FiskeriKategoriKlimaKonference-ogkursuscentreKonsulenter&ServicesLandbrug&NaturMarketingMøblerPersonligudviklingRejse&FerieRengøringServiceSikkerhed&AlarmerSkønhed&PlejesportSundhed&HelseTøj&ModeTransport&KøretøjerUddannelser&KurserUnderholdningWeb&HostingWebdesignWebshops Eco-vinduer.dk\nLavenergis vinduer til billige priser Fuld Beskrivelse\nPå ECOVinduers hjemmeside finder du landets største udvalg af billige vinduer og døre i topkvalitet. Hos ECOVinduer er et vindue ikke bare et vindue – produktet skal ses som en investering i fremtiden, og det kan ikke betale sig at købe et billigt vindue i dårlig kvalitet. Valget af vindue er en investering, der vil have konsekvenser for dig i fremtiden. ECOVinduer tilstræber at levere vinduer og døre i den bedst mulige kvalitet, og lavenergis produkter er standarden. Hermed opnås en løsning, hvis funktionalitet og udseende har den længst mulige levetid.\nHvordan sikres kvalitet til en billig pris?\nDet er svært at finde et vindue, hvor prisen er lav, samtidig med at kvaliteten er i top. ECOVinduer sikrer dig billige priser ved at skære alle unødvendige omkostninger fra. Dyre administrationsbygninger er for eksempel sparet væk hos ECOVinduer. Firmaet består af et lille, men effektivt team og handelsformen er ukompliceret. ECOVinduer prioriterer, at tingene skal gøres enkelt, og hermed undgås en langsommelig, kompliceret proces, der i sidste ende koster kunden flere penge. Vinduer og døre\nPå ECOVinduers hjemmeside kan du se en lang række af forskellige vinduer og døre. I sortimentet finder du blandt andet bondehus vinduer, topstyrede vinduer og fastkarmvinduer. Et bondehusvindue består af mange mindre ruder, og hos ECOVinduer kan du få denne rudeopdeling helt som du ønsker den. Denne form for vindue udgør en meget elegant løsning. Udover dette sortiment kan man hos ECOVinduer bestille specialvinduer, der design- og størrelsesmæssigt passer fuldstændigt til ens eget behov. Man skal hos ECOVinduer ikke affinde sig med standardmål, men kan få leveret vinduer i præcis den størrelse, man ønsker. Dette åbner helt nye muligheder i forhold til dine vinduesløsninger. http://www.eco-vinduer.dk KategoriByggeri&Håndværk © 2017 All rights reserved i-site.dk


Hver anden rejsende er ligeglad med julen - Sjov for børn på ferie\nJulen nærmer sig med stormskridt, og mange danskere ser med længsel frem til den forestående varmerejse. Udlandsrejser i juleferien er altid populære og sælger godt. Apollo har netop foretaget en web-undersøgelse blandt de skandinaviske rejsende, og godt en tredjedel af alle, der har svaret, vil rejse væk i julen men kan ikke finde nogen rejse.\n”Det er blevet helt ok at bryde ud af den traditionelle julehøjtid. Udover udlandsrejser ser man, at flere og flere vælger en alternativ juleaften på en fin restaurant eller tager ud i nattelivet juleaften ved 24-tiden. I dag er det vigtigste omkring julen ikke julen i sig selv, men det at være sammen med familien eller nogle, man holder af, og det kan man gøre på mange andre måder end at sidde hjemme over andesteg, rødkål og brunede kartofler”, siger Jan Lockhart, adm. dir. i Apollo.\nHver femte person i undersøgelsen giver som begrundelse for udlængslen over jul og nytår, at de er trætte af den traditionelle jul.\nLængslen efter sollys og varme er den helt store årsag til, at man vil rejse væk over julen (64 %). Derefter kommer ønsket om en afstressende jul samt det at komme væk fra julehysteriet.\n”Vi ser en polarisering omkring julen. I vores undersøgelse kan man konstatere, at cirka halvdelen fravælger julen helt og holdent, de vil ikke fejre julen på rejsen, og de tager ikke julegaver eller juleudsmykning med i bagagen. Juleentusiasterne er næsten ligeså mange. De tager gerne julen med sig på rejse og sikrer sig, at de kan festligholde på nogenlunde traditionel vis på rejsemålet ved at pakke gløgg, pebernødder og julemusik ned i kufferten. Overraskende mange, hver fjerde rejsende, tager faktisk julegaver med på rejsen”, siger Jan Lockhart.\nUndersøgelsen er blevet gennemført på web to uger i november og december og bygger på 470 svar.