MUNDTLIGHED OG ERKENDELSE - PDF\nDownload "MUNDTLIGHED OG ERKENDELSE"\n1 Cand.pæd.-studiet i Didaktik mshp dansk Studieenheden Fagpædagogik Skema til godkendelse af problemformulering Simon Fougt Navn Studienr. Eksamenstermin: Juni 2005 (Afleveringsdispensation) Afhandlingens titel (emne): MUNDTLIGHED OG ERKENDELSE Afhandlingens problemformulering: Der gives en undersøgelse af sammenhænge mellem mundtlighed og erkendelse med henblik på at opstille nogle pædagogiske scenarier for dansk i folkeskolens ældste klasser og deraf uddrage et bud på en mundtlighedspædagogik Opgavens titel, emne, problemformulering og litteraturliste er godkendt af vejleder: Dato og vejleders underskrift Mads Haugsted Opgaven må efter endt bedømmelse (forudsat bestået ) gøres tilgængelig for udlån: Ja ( x ) Opgaven må efter endt bedømmelse (forudsat bestået ) lægges ud på studieenhedens netkonference (hvis der til pågældende studieenhed findes en netkonference): Ja ( x ) Dato og forfatters underskrift NORMALSIDEOPGØRELSE p inkl. noter: /2400 = 26,4 ns\n3 Indholdsfortegnelse Afleveringsdispensation Opgavens rammer Indledning: Mundtlighed Afgrænsning af opgave: Mundtlighed og erkendelse Problemformulering Indledende definitioner Valg af teori og metode Mundtlighed og erkendelse Tænkning vs. sprog Vygotsky Luhmann Erkendelsesteoretisk mellemspil: Tænkning vs. sprog Sproget som ramme Delkonklusion: Tænkning og sprog mundtlighed og erkendelse Pædagogiske scenarier: Et bud på en mundtlighedspædagogik Fremtidens danskfag Første scenario: Olga Dysthes flerstemmige klasserum Andet scenario: Trin for trin Tredje scenario: Mads Haugsteds "mu-i-u" "u-i-mu" Fjerde scenario: Fafners retorik Femte scenario: Lene Herholdts kontekst Sjette scenario: Læringspyramiden Syvende scenario: Fordobling og metakommunikation Ottende scenario: Refleksivitet Delkonklusion: Et bud på en mundtlighedspædagogik Konklusion og perspektivering Litteraturliste...32 Vedlagt tekstopgivelser til Fagpædagogik\n4 1. Opgavens rammer 1.1. Indledning: Mundtlighed At leve er at bruge sprog Wittgenstein Siden studiestart har det været min hensigt at skrive speciale om storylinemetoden en metode, jeg ofte anvender i den falkenbergske version 1 i bl.a. dansk i folkeskolens ældste klasser. Et centralt element i metoden er mundtlighed, bl.a. gennem elevernes kreative, argumenterede tænkning og diskussion i grupper, præsentationer m.v. 2 Mundtlighed er denne opgaves objekt. Som et studiemæssigt logisk skridt mod specialet, men med fokus på den væsentlige egenværdi, mundtlighed bør have i danskfaget. Mundtligheden i folkeskolen er nedprioriteret: "Når de fleste danskeres liv er et liv i mundtlighed, hvorfor er emnet mundtligt sprog så en mangelvare i danskfaget?". 3 Olga Dysthe beskriver lærerstyrede klasserumssamtaler, hvor læreren taler 75 % af tiden. 4 Mads Haugsted anfører, at 65 % af eleverne tier, 5 og beskriver undervisningen som et " arbejde, der jagter faglige fund" 6 gennem de såkaldte "harpunspørgsmål". 7 Lene Herholdts undersøgelse af de første 15 min. af en undervisning viser, at læreren taler 91 % af tiden. 8 Problemet er, at "Man fristes til at påpege, at eleverne allerede fra første skolefærd kan fortælle og tale sammen", 9 og derfor skulle det ikke være nødvendigt at bruge tid på det mundtlige. Det er sigende for det mundtliges situation, at den fristelse blev for stor for Bo Steffensen: "Det er ikke tilfældigt at man går i skole for at lære at læse, men ikke for at tale"! 10 Mundtligheden er overset i folkeskolen, om end Dysthes, Haugsteds og Herholdts udlægninger nok mere er et forsøg på at sætte fokus på området, end der er tale om en dækkende beskrivelse af virkeligheden. Som Cecilie Falkenberg fremstiller det, er det " ikke nødvendigvis spild af tid at undervise ved at foredrage, men det ser ud til, at det ville være en rigtig god idé at opprioritere andre undervisningsformer". 11 Denne opgave giver et bud på en mundtlighedspædagogik. 1 Falkenberg og Håkonsson (2000) 2 Ibid. p Gregersen et al. (2003) p Dysthe (1997) p. 16. Referer til egne undersøgelser i USA og Sverige 5 Haugsted (2005) p. 69. Refererer til en norsk undersøgelse 6 Haugsted (1999) p Haugsted (2005) p Herholdt (2003) p. 47. Refererer til egen undersøgelse i Danmark 9 Haugsted (1999) p. 66. Citatet er en kritik af McLures manglende fokus på mundtlighed som færdighed 10 Steffensen (2003) p Falkenberg og Håkonsson (2000), p. 58 4\n5 1.2. Afgrænsning af opgave: Mundtlighed og erkendelse Et logisk syn på mundtlighed er mundtlighed som kommunikation: "Den primære talefunktion er meddelelsesfunktionen". 12 Den er også en forudsætning for udvikling af demokrati, der er et af folkeskolens formål. 13 Et andet syn er mundtlighed som færdighed. Prøvebekendtgørelsen vægter "Færdighed i mundtlig fremstilling" 14 på lige fod med tekstarbejdet ved den afsluttende prøve i dansk. Et tredje syn er mundtlighed som middel til erkendelse. En af mine mange grunde til at anvende storylinemetoden er hypotesen om, at den øgede mundtlighed øger elevernes læring. Alle tre syn er repræsenteret i Fælles Mål for dansk. Det talte sprog er en af tre CKF'er, 15 ligesom "Ægtheden i et fællesskab og en grundlæggende demokratisk forståelse bygger på gehør for dialogens betydning ", og "Kernen i mundtlighed er samtalen. Den rummer vejen til viden, kundskab ". 16 Demokrati som begrundelse for mundtlighed i folkeskolen er væsentlig, men ingen stiller med rette spørgsmål ved det, og derfor er det teoretisk uinteressant. En mundtlighedspædagogik, der begrunder sig selv i sit læringspotentiale, er mere interessant, også med det politiske fokus med krav om øget faglighed oven på de negative resultater i PISA-undersøgelserne. 17 Den teoretiske indsigt i sammenhængen mellem mundtlighed og erkendelse bruges til at fremdrage pædagogiske scenarier for dansk i de ældste klasser i folkeskolen, og heraf udlede et bud på en mundtlighedspædagogik. I de pædagogiske scenarier indgår også overvejelser om mundtlighed som færdighed, ud fra hypotesen om, at øget færdighed også må øge erkendelsespotentialet. Det leder mig frem til følgende problemformulering, der efter centrale definitioner operationaliseres: 1.3. Problemformulering Der gives en undersøgelse af sammenhænge mellem mundtlighed og erkendelse med henblik på at opstille nogle pædagogiske scenarier for dansk i folkeskolens ældste klasser og deraf uddrage et bud på en mundtlighedspædagogik 12 Vygotsky (1971), p Folkeskolens formålsparagraf, stk Prøverne i dansk. Bekendtgørelse og vejledning p Fælles Mål for dansk, p Ibid., Undervisningsvejledningen p. 72f 17 PISA 2000 og\n6 1.4. Indledende definitioner 18 Kommunikation: Sprog, mimik, gestik, lydlige reaktioner mv. Sprog: Funktionelt sprog Mundtlighed: Realiseret og tænkt italesættelse i modsætning til skriftsprog Figur 1: Kommunikation, sprog og mundtlighed 19 Kommunikation: Sprog, mimik, gestik, lydlige reaktioner osv. Sprog: Funktionelt sprog Mundtlighed: Realiseret og tænkt italesættelse i modsætning til skriftsprog Skriftsprog 1.5. Valg af teori og metode Undersøgelsen af sammenhænge vil ske gennem en afdækning af spændingsfeltet mellem opmærksomhed, mundtlighed, bevidsthed, tænkning og erkendelse, jf. figur 2: Figur 2: Opgavens spændingsfelt FAG Opmærksomhed Erkendelse ELEV Mundtlighed Tænkning Bevidsthed På trods af flere væsensforskelle mellem skrift- og verbalsprog er nogle af opgavens betragtninger også relevante for skriftsprog, der dog kun berøres perifert. Også 20 som konsekvens af anbefalingerne i Fremtidens Danskfag, der anbefaler en delt dansklæreruddannelse, 21 fokuseres udelukkende på folkeskolens ældre klassetrin, kl. 18 Jf. figur 1. Jeg behandler forholdet mellem erkendelse, tænkning og læring i afsnit 2 p. 7ff 19 Modellens grafiske vægtning af det mundtlige er ikke tilfældig. "Faktisk skrives der umådelig lidt i Danmark..., og der tales... umådelig meget mere". Gregersen et al. (2003) p Jeg underviser selv kun udskolingselever 21 Gregersen et al. (2003) p. 22 6\n7 Mundtlighed er en manifestation af sprog, og derfor hentes det teoretiske fundament i sprogligt orienterede epistemologiske teorier. Opgaven søger dermed at afklare det mundtliges rolle i forholdet mellem ontologi og epistemologi, jf. figur 3: Figur 3: Det mundtlige i forholdet mellem ontologi og epistemologi Mundtlighed Ontologi Epistemologi På den ene side står Jean Piagets erkendelsesteori, der opfatter tænkning som forudsætning for sprog. På den anden side står Ludwig Wittgensteins filosofi, hvor sprog opfattes som forudsætning for tænkning. Herefter konkretiseres forholdet mellem tænkning og sprog med Lev Vygotskys virksomhedsteori, hvor sproget som medierende redskab tillægges afgørende betydning for tænkningen. Nicklas Luhmanns operative konstruktivisme anvendes efterfølgende til at operationalisere sprogets rolle i forhold til ontologi og epistemologi. Det ender ud i en diskussion om sprogets rolle i forhold til tænkning og erkendelse. I tredje del opstilles og diskuteres otte pædagogiske scenarier for dansk i folkeskolens ældste klasser, der hver for sig belyser væsentlige aspekter i en epistemologisk mundtlighedspædagogik, og sammen udgør de argumenter for et bud på en sådan pædagogik. De otte scenarier er Olga Dysthes "Flerstemmige klasserum", det sociale kompetence-system "Trin for trin", Mads Haugsteds mundtlighedspædagogik, Jørgen Fafners retorik, Lene Herholdts kontekst-undersøgelser, læringspyramiden, den æstetiske fordobling og refleksivitet. 2. Mundtlighed og erkendelse I begyndelsen var Ordet Joh. 1.1 I dette afsnit gives en undersøgelse af sammenhænge mellem mundtlighed og erkendelse, og herigennem opstilles et teoretisk grundlag for en epistemologisk mundtlighedspædagogik. Mundtlighed er én manifestation af sprog, jf. figur 1, p. 6, og derfor hentes det teoretiske fundament i sprogligt orienterede epistemologiske teorier. 7\n8 På den ene side står Piaget, der mener, at tænkning er en forudsætning for sprog, på den anden side står Wittgenstein, der mener at sprog er en forudsætning for tænkning. Med en fragmentarisk oplistning klargøres de to positioners opfattelse af forholdet mellem tænkning og sprog, og herigennem sandsynliggøres hypotesen om sammenhæng mellem mundtlighed og erkendelse. Sapir/Whorf-hypotesen anvendes til at opsummere. Vygotsky anvendes herefter til at konkretisere forholdet mellem tænkning og sprog, mens Luhmann anvendes til at operationalisere sprogets rolle i forhold til ontologi og epistemologi. Det ender ud i en diskussion om sprogets rolle og ramme i forhold til tænkning og erkendelse Tænkning vs. sprog Den schweiziske psykolog og grundlægger af konstruktivismen Jean Piaget ( ) opfatter tænkning og bevidsthed som forudsætning for sprog. Erkendelse foregår ifølge Piaget som adaptation af en erfaring, der kun sker, når barnet er aktivt. 22 Erfaringer organiseres i skemaer i forhold til tidligere erfaringer og samordnes i stadig mere komplekse kognitive strukturer. Jeg'et stræber efter ekvilibrium, ligevægt, bedst muligt tilpasset omgivelserne. Det foregår i en vekselvirkning mellem assimilation, individets optagelse af indtryk i eksisterende, psykiske strukturer (skemaer), af Steffensen benævnt "tilføjende læring", og akkommodation, udbygning af skemaerne, "overskridende læring". 23 Såfremt en ny erfaring ikke kan assimileres, fordi den ikke passer med eksisterende skemaer, søges den akkommoderet. Eftersom læring sker gennem udvidelser af det mentale stativ, opfatter Piaget tænkning som forudsætning for sprog. Sproget skal altså hænges op på et stativ, før det kan anvendes. Barnets tidlige tænkning og sprog udlægges som "egocentrisk" og uden kommunikativ funktion: " barnets tænkning er mere egocentrisk end vores, og den ligger midt imellem autistisk og social tænkning". 24 Det egocentriske sprog er et " biprodukt til børnenes aktivitet, som et ydre kendetegn på deres tænknings egocentriske natur", 25 og det afløses " gennem tvang som en ydre fremmed kraft" 26 af den socialiserede tænkning og det kommunikative sprog. I forhold til folkeskolens ældste klasser er Piagets opfattelse af egocentrisk sprog irrelevant, da de ældre elever ifølge Piaget besidder det kommunikative sprog. Men tænkning er stadig en forudsætning for sprog, og sproget opfattes som et udtryk for tanken. På den anden side står den østrigske filosof Ludwig Wittgenstein ( ), der gav verden 22 Falkenberg og Håkonsson (2000) p Steffensen (2003), p. 14f 24 Piaget i Vygotsky (1971) p. 34. Jeg er klar over at de færreste i dag tillægger Piagets stadieteori værdi 25 Piaget i Vygotsky (1971) p Vygotsky (1971), p. 68 8\n9 " en ny sprogforståelse, der kan ses som dette århundredes mest betydningsfulde bidrag til filosofien". 27 Sproget er for Wittgenstein en forudsætning for tanken og " køretøjet for det at tænke". 28 Det bestemmer ganske enkelt forholdet mellem ontologi og epistemologi: "... virkeligheden forstås, som den virkelighed vort sprog giver os mulighed for at forstå". 29 Det må antages, at Wittgenstein var påvirket af den tyske filosof og den metodiske hermeneutiks grundlægger Frederick D. E. Schleiermacher ( ), der i sin klare udmelding " betragter sprog som forudsætning for tankevirksomhed ". 30 Han fastslår: "Der gives ikke et ståsted uden for den sproglige erfaring af verden". 31 Schleiermacher og Wittgensteins opfattelse har påvirket en lang række andre teoretikere i det 20. århundrede, der forholder sig til tænkning og sprog. Danske Erik Håkonsson fastslår forsigtigt, at "Det er vanskeligt at huske noget før sproget i hvert fald griber sproget ind med sine kategorier og ordning, når det huskede skal fremkaldes". 32 Den russiske litteraturforsker Mikhail M. Bakhtin ( ) mener ligeledes, at " sprog er grundlag for tanken ". 33 Konstruktionisterne Peter L. Berger (1929-) og Thomas Luckmann (1927-)"... tildeler sproget en meget afgørende rolle, idet det som "samfundets vigtigste tegnsystem" fungerer som byggesten i vor konstruktion af virkeligheden". 34 Andre teoretikere går skridtet videre og sammenkæder tænkning og sprog, fx den tyske filosof og den filosofiske hermeneutiks grundlægger Hans-Georg Gadamer ( ): "Tænkning er allerede noget, som foregår i sproget". 35 Grundlæggende findes der altså to positioner i forholdet mellem tænkning og sprog. Den ene er den såkaldt "internalistiske position" 36 ved Piaget, der ser tænkning og bevidsthed som forudsætning for sprog. Sproget opfattes derved kun som et kommunikationsmiddel. Den anden er den "eksternalistiske position" ved Wittgenstein, der ser sprog som en forudsætning for tænkning, og hvor sproget " er af betydning for selve den epistemologiske og ontologiske opfattelse af viden". 37 Sproget afgør altså opfattelsen af virkeligheden. 27 Wittgenstein (1985) p. 16. Indledning ved Jes Adolpsen og Lennart Nørreklit 28 Ibid. p Haugsted (1999) p Rasmussen (2004) p Ibid. p Falkenberg og Håkonsson (2000) p Dysthe (1997) p Haugsted (1999) p Rasmussen (2004) p Steffensen (2993) p Do. Steffensen stiller Piagets position i modsætning til den eksternalistiske position, som han tilskriver " dele af den såkaldt kulturhistoriske skole" (p. 170). Jeg er uenig i hans udlægning af den kulturhistoriske skole, (fortsættes næste side) 9\n10 Synspunkterne i den eksternalistiske position resumeres af den såkaldte Sapir/Whorfhypotese, " som går ud på, at alle tænkningens højere niveauer er afhængige af sprog ", og at sproget " har indflydelse på den måde, omverdenen forstås på". 38 Sapir/Whorf-hypotsen fastsætter, at tænkning er umulig uden sprog. 39 Hypotesen er så ifølge Rasmussen tolket svagt eller stærkt. 40 I den svage tolkning øver sproget indflydelse på tænkningen, mens sproget i den stærke tolkning determinerer tænkning. Jeg vender tilbage til denne diskussion i afsnit 2.4, p. 15. Det væsentlige er, at denne opgaves hypotese om sammenhæng mellem mundtlighed og erkendelse er sandsynliggjort. For at operationalisere sprogets rolle i forhold til tænkningen inddrages den virksomhedsteoretiske skole ved Vygotsky Vygotsky Den sovjetiske psykolog Lev Semenovich Vygotsky ( ) grundlagde den såkaldt kulturhistoriske skole, der opfatter mennesket som skabende sig selv gennem produktiv virksomhed. Virksomheden består i at gøre det ydre til det indre altså at lære. Gennem virksomhed transformeres det objektive til noget subjektivt. Udgangspunktet er, at " mennesket aldrig forholder sig til direkte til omverdenen. Forholdet mellem subjekt og objektet i omverdenen er medieret". 41 Mennesket kan ikke gengive virkeligheden direkte, men må gøre det med medierende redskaber. Læring foregår altså i en dialektisk, medieret udveksling mellem subjekt og objekt, jf. figur 4: Figur 4: Medierende redskaber 42 Medierende redskaber Subjekt Objekt som Vygotsky præsenterer den (Vygotsky 1971). Vygotskys syn på forholdet mellem tænkning og sprog er da netop, at sproget er af betydning for opfattelsen af virkeligheden. Jf. afsnit 2.2., p. 10. Jeg har derfor tilladt mig at anvende begreberne i en tolkning i forhold til Steffensen. 38 Rasmussen (2004) p Citat fra Whorf: Language, Thought & Reality. Selected Writings of Benjamin Lee Whorf p Ibid. p Do. 41 Ibid. p Do. 10\n11 Det væsentligste 43 medierende redskab er artefaktet sproget, og sproget tillægges dermed afgørende betydning for tænkningen. Kun sproget muliggør fx tænkning i begreber og deraf mere abstrakt tænkning. Med et ofte anvendt Vygotsky-citat understreges holdningen: "Sproget tjener ikke som udtryk for den færdige tanke. En tanke, der omsættes i sprog, omstruktureres og forandres. Tanker udtrykkes ikke i ordet den forløber i ordet". 44 Den nøje sammenhæng mellem tænkning og sprog kan ifølge Vygotsky fremstilles "... som to cirkler, der skærer hinanden Men det må erindres, at sproglig tænkning kun udgør en del af tankeformer og en del af vores sprogformer" 45, jf. figur 5A: Figur 5A: Tænkning og sprog Tænkning Sprog I forhold til den definition af sprog, der anvendes i denne opgave, funktionelt sprog, jf. afsnit 1.4., p. 6, fremstår det mere logisk at fremstille sprog som én måde at tænke på, jf. figur 5B: Figur 5B: Tænkning og sprog Tænkning Sprog Vygotsky afviser dermed Piagets opfattelse blankt. 46 Barnets småsnakken med sig selv under leg er et " middel for tænkningen " 47 ikke et "biprodukt", ligesom Piagets opfattelse af tvang afvises: "Vi nåede til det resultat, at denne opfattelse er uholdbar såvel teoretisk som faktisk " Rasmussen (2004) p Vygotsky (1971) p Ibid. p De første 80 sider i "Tænkning og sprog" er nærmest udelukkende kritik af Piaget, ligesom Vygotsky i senere, lange passager fortsætter kritikken 47 Vygotsky (1971), p. 51f 48 Ibid. p\n12 Forholdet mellem tænkning og sprog er en udviklingsproces, hvor sproget "efterhånden" influerer på tænkningen, til stadiet hvor de "Højere mentale funktioner er båret af sprog og udviklingen af sprog i hvilken tale spiller en afgørende rolle". 49 Med andre ord kan et øget ordforråd øge mulighed for tænkning. 50 Heri ligger et undervisnings- og læringspotentiale gemt: Jo mere elaboreret sprog, desto større mulighed for erkendelse. Vygotsky opfatter altså artefaktet sproget som det væsentligste medierende redskab mellem subjekt og objekt. Udviklet sprog muliggør udviklet tænkning. Sidste skridt inden en diskussion af forholdet mellem tænkning og sprog er at operationalisere sprogets rolle i forhold til ontologi og epistemologi. Her anvendes Luhmann Luhmann En moderne konstruktivist er den tyske sociolog Nicklas Luhmann ( ), der " om nogen er kompleksitetens teoretiker". 51 Hans teori om det komplekse er en sammentænkning af Piagets epistemologi, af fænomenologi og af systemteori. Luhmann kalder sin teori "operativ konstruktivisme" med henvisning til de operationer, som systemet udfører for at reproducere omverdenen som sin egen konstruktion og dermed markere en forskel. 52 Det er i disse operationer, at læring sker. Luhmanns udgangspunkt for sin komplekse teori er paradokset, at det er umuligt for erkendelsen at afgøre, om der eksisterer en virkelighed uafhængigt af den selv, fordi konstateringen i sig selv forudsætter erkendelsesaktivitet. Dermed kritiserer han tidligere konstruktivistiske teorier, fx Piaget, der ikke vil tage " den fulde konsekvens af deres eget program [og] opgive idéen om, at»der dog må kunne forudsættes en eller anden relation til realiteten«", 53 jf. figur 6, næste side: 49 Rasmussen (2004) p De to citatfragmenter står skrevet i omvendt rækkefølge i teksten 50 Vygotsky (1971) p Rasmussen (2004) p Ibid. p Jf. Rasmussens note Do. Anden del af citatet» «er et Luhmann-citat 12\n13 Figur 6: Bevidsthed virkelighed Piaget: Bevidstheden Virkeligheden / realiteten Luhmann: Bevidstheden Virkeligheden / realiteten Luhmann understreger, at bevidstheden ikke har adgang til realiteten uden for den selv, og derfor er erkendelse mulig. 54 Luhmann har ladet sig inspirere af de chilenske biologer Humberto Maturanas (1928-) og Francisco Varelas ( ) teori om biologiske, lukkede, autopoetiske systemer, altså systemer, der skaber sig selv og følger egne regler. Luhmann inkluderer også psykiske og sociale systemer. Et system defineres som " et kompleks af operationer, der kan afgrænse sig selv fra omverdenen gennem sin egen reproduktion altså er i stand til at kunne markere en forskel mellem sig selv og sin omverden ud fra sig selv". 55 Systemerne skaber altså sig selv og refererer til sig selv ved konstant at markere forskelle, jf. figur 7: Figur 7: System - omverden System Omverden 54 Rasmussen (2004) p Ibid. p\n14 Systemerne " styres af en tendens til at forenkle og selektere informationer om omverdensforholdenes kompleksitet", 56 så selvom systemerne er lukkede, er de ikke uafhængige af omverdenen. Omverdenen er altså mere kompleks end systemet, i den betydning " at der i omverdenen er flere elementer, end det er muligt for systemet at forbinde sig med. Der er med andre ord et overskud af tilkoblingsmuligheder". 57 Det er denne forskel, der kan irritere systemet til konstruktioner. Systemet rekonstruerer så sit eget, selekterede og forenklede billede af omverdenens kompleksitet, og denne selektering er en forudsætning for systemets opretholdelse. Det er netop rekonstruering, ikke i et et-til-et-forhold, 58 da bevidstheden jo er lukket ude fra omverdenen. Systemets kompleksitet øges, efterhånden som det skaber flere tilkoblingsmuligheder, og med den stigende kompleksitet gives større mulighed for at erhverve ny viden. Systemet bestemmer selv, hvad der er en forstyrrelse. Netop forstyrrelse sætter systemet i gang med at markere en forskel, og på den måde er systemet afhængig af omverdenen. Det kan kun ændre sig, altså lære " ved at være i relation til omverdenen ved at vælge de informationer der giver mening. Dermed bliver forholdet mellem system og omverden af central betydning" 59 for læring og undervisning. I 90'erne var betegnelsen "undervisning" stort set forsvundet i undervisningsverdenen. Al fokus blev rettet mod læring og elev. 60 Luhmann gør op med dette: System og omverden er indbyrdes afhængige og hinandens forudsætninger, og ligesom det er meningsløst at se på systemet uden at se på omverdenen, er det meningsløst at beskæftige sig med undervisning uden at se på læring. Undervisning foregår i det sociale system, mens læring foregår i det psykiske system. De er en del af hinandens omverdener. "Læring består i, at et system gennem operationer ændrer sin struktur", 61 og den opstår, når de psykiske og sociale systemer kommer i kontakt med hinanden gennem "strukturel kobling", så det sociale system kan irritere det psykiske system til at selektionere. Og her kommer sproget ind: Man kan " opfatte sproget som et medie for den strukturelle kobling mellem bevidsthed (det psykiske system) og kommunikation (det sociale system)". 62 Her spores Maturana og Varela også med deres "Every reflection invariably takes place in language", 63 Luhmann er dog mere moderat: "Tænkning er ikke (kun) sprog sproget [er] et medie, der har den funktion at gøre forståelsen af 56 Hermansen (1996) p Rasmussen (2004) p Hermansen (1996) p Steffensen (2003) p En simpel søgning på bibliotek.dk frembringer næsten ingen titler fra 90'erne med ordet "undervisning" mens listen med ordet læring er meget lang 61 Rasmussen (2004) p Steffensen (2003) p Haugsted (1999) p. 80. Citat fra Maturana og Varela, "The Tree of Knowledge" p\n15 kommunikationen sandsynlig [og] som henholdsvis det psykiske og det sociale kan anvende til at strukturere egne operationer". 64 Med andre ord: Ingen tanke kan forlade bevidstheden som tanke, og kun sprog kan gøre tanker forståelige: "Dette syn indebærer, at forudsætningerne for det, der skal ske i undervisningen, må fastlægges i undervisningens sociale system, og det kan kun ske gennem kommunikation". 65 Derved defineres undervisning " som den intenderede form for kommunikation, der har som mål at ændre psykiske systemer". 66 Det psykiske system, mennesket, må altså selv konstruere sin viden, i en vis lighed med Piagets adaptationsbegreb, om end Piaget har en anden opfattelse med sit centrale begreb ekvilibrium, jf. afsnit 2.1., p. 8. Denne forskel ligger immanent i Luhmanns teori, fordi systemerne stræber mod at opretholde sig selv, og deraf ikke mod ligevægt. Luhmann opfatter altså læring som en psykisk, subjektiv aktivitet, der kan faciliteres af den sociale aktivitet undervisning. Sproget er et medie for den strukturelle kobling mellem det psykiske og det sociale system Erkendelsesteoretisk mellemspil: Tænkning vs. sprog Det teoretiske udgangspunkt for opstillingen af en mundtlighedspædagogik er inspireret af Piaget, Wittgenstein, Vygotsky og Luhmann. Piaget understreger, at læring er en subjektiv konstruktion, der kun opnås via aktivitet. Sproget spiller en rolle i den sociale sammenhæng som kommunikationsmiddel, men ikke afgørende, da sprog forudsætter tænkning. Wittgenstein indtager det diametralt modsatte synspunkt tænkning forudsætter sprog og betoner sprogets afgørende rolle for menneskets opfattelse af virkeligheden. Vygotsky sammenkæder tænkning og sprog og tillægger sproget som medierende redskab samme afgørende betydning for erkendelsen, hvor tanken er båret af sprog. Luhmann opfatter sproget som strukturel kobling mellem det psykiske systems tanke og det sociale systems kommunikation. Tænkning er ikke kun sprog, men kun sprog kan gøre tanker forståelige. Der er altså uenighed om, hvilken funktion sproget har, i første omgang mellem Piaget og Vygotsky. Denne uenighed kan opfattes som et sprogligt problem, mere end et reelt: Tænkning kan ifølge Vygotsky ikke adskilles fra sproget. 67 Som en stærk fortolkning af Sapir/Whorf-hypotsen mener han, at sprogvaner disponerer bestemte fortolkninger, fordi tanken forløber i ordet. Steffensen anfører, at dette forklarer, hvorfor Frk. Smilla har en særlig 64 Rasmussen (2004) p. 260f 65 Ibid. p Ibid. p Vygotsky (1971), p. 16f. Den udlægning synes i modstrid med figur 5A p. 11? 15\n16 fornemmelse for sne. 68 Hun kan tænke bedre om den, fordi hun har lært grønlandsk, der har flere ord for den, og dermed forstår hun den bedre. Rasmussen anfører dog, at den stærke fortolkning af Sapir/Whorf-hypotsen og dermed også Vygotskys opfattelse " må i dag nok siges at være stærkt anfægtet", 69 og afviser da også Steffensens udlægning med en piagetsk opfattelse af sprog: "Det er eksempelvis muligt at tænke om sne i flere varianter, end det dansk sprog har ord for, men et sprog med mange ord for sne øger de kommunikative muligheder". 70 Jeg vender tilbage til muligheden for at tænke ud over sproget senere i dette afsnit og i afsnit 2.5., p. 17. I første omgang fokuseres på det kommunikative: Et sprog med mange ord for sne øger givet de kommunikative muligheder, men antallet af ord for sne er i Vygotskys udlægning netop et udtryk for, at artefaktet grønlandsk er kulturelt skabt og et resultat af tidligere virksomhed. 71 Frk. Smilla er nødvendigvis mere opmærksom på og bevidst om sne end en afrikaner i Sahara, fordi hun er opvokset i Grønland og derfor har lært grønlandsk. Diskussionen mellem Rasmussen og Steffensen eller Piaget og Vygotsky om sne og tænkning og sprog er altså også mere et sprogligt end et reelt problem. Piaget påpeger da også med henvisning til Vygotsky, at " på en lang række punkter kunne vi være nået til forståelse med hinanden". 72 Vygotskys udlægning af sprogets rolle i forhold til tanken er dog stadig "stærkt anfægtet", og den er stadig forskellig fra Luhmanns. Ifølge Vygotsky forløber tanken i ordet, mens tanken for Luhmann ikke kun er sprog. Sproget opfattes dog som det vigtigste kommunikationsmiddel mellem de psykiske og sociale systemer, da kun sprog kan gøre tanker forståelige. Når Luhmann siger, at "tanken ikke kun er sprog", anfører han også, at tanken også er sprog. Men man kan netop tænke på sne i flere varianter end sproget dansk giver mulighed for. Næste skridt er derfor at afklare, hvor langt sammenhængen mellem tænkning og sprog rækker Sproget som ramme Det er indtil videre sandsynliggjort, at sprog og tænkning er nøje forbundet. For Vygotsky direkte og uadskilleligt, men anfægtet, for Luhmann som en del af vores tankemuligheder. Her søges afklaret, hvor langt forbindelsen mellem tænkning og sprog rækker. Filosofisk spørger Wittgenstein: "Sammenlign: at vide og at sige". 73 Det er umuligt præcist at beskrive, hvordan en klarinet lyder, selvom man udmærket ved det, og selvom man udmærket kan tænke over det, man kan fx forestille sig og genkende lyden. Sproget er ganske enkelt ikke præcist nok til at gengive virkeligheden. Wittgenstein påpeger et manglende overblik som årsag: "Det er en 68 Steffensen (2003) p. 73 med henvisning til Peter Høegs "Frk. Smillas fornemmelse for sne", Rasmussen (2004) p Ibid. p Ibid. p Piaget i Vygotsky (1971) p Wittgenstein (1985) p\n17 hovedkilde til vores mangel på forståelse, at vi ikke har overblik over anvendelsen af vore ord". 74 Vores sprog sætter ifølge Wittgenstein en ramme for kommunikation og for erkendelse. Han betegner derfor også sproget som "et fængsel", der begrænser tænkning og handling: "En mand som har et billede af, at døre kun åbner udad, kan holdes fanget i et rum med en ulåst dør, der åbner indad". 75 Ifølge Wittgenstein kan der altså ikke erkendes andet end det, sproget giver mulighed for. Samme synspunkt antager Vygotsky m.fl. Og det er jeg enig med Luhmann i at være uenig i. Tredje strofe i Tom Kristensens ekspressionistiske digt "Landet Atlantis et Symbol" fra 1920 belyser dette: Skøn som en sønderskudt Banegaard er vor Ungdom, vor Kraft, vore vilde Idéer, skøn som Revolverens isgrønne Stjerne, der fødes i Nuet med smældende Véer paa Ruden i Revolutionens skingrende Glasklangs-Caféer. Fra "Landet Atlantis et Symbol". Tom Kristensen, Gennem bevidsthed om danskfaglige begreber som fx troper og allitteration kan digtet italesættes: Opmærksomheden rettes mod de danskfaglige begreber, gennem samtale fordres tænkning og (ny) erkendelse, og Tom Kristensens sproglige magt kan nydes. Jo bedre sproglig formåen, desto større potentiale for erkendelse og jo større erkendelse, desto større mulighed for at erhverve ny. Så vidt har Wittgenstein og Vygotsky ret. Sproget giver mulighed for erkendelse. Men trods omfattende tolkninger er der stadig "noget" i dette digt, som ikke kan udtrykkes sprogligt, men som alligevel erkendes. Ved at sætte usædvanlige ord sammen udvides sprogets betydningsområde, og vi bevæger os ind i et sanseligt univers, hvor vi ikke altid kan forklare, hvad summen af ordene betyder. Lyrik er et æstetisk formsprog, og her kommer sproget til kort, som Haugsted med direkte hilsen til Wittgenstein anfører: " sprogets væsentlige betydning som ramme for (eller begrænsning af) vore erkendelsesmuligheder". 76 En fornemmelse eller følelse skal iklædes sprog, og det er " tanker og kundskaber, som man ikke magter at sætte ord på, dvs. som man ikke er i stand til at indfange i et diskursivt sprog". 77 Men tanken er ikke kun sprog, og sproget begrænser ikke erkendelse. Det besværliggør den måske nok, men dette "noget" kan stadig erkendes. Et sidste angreb på Vygotskys position: Med en analogi i vand, H 2 O, der netop kan slukke ild, belyser Vygotsky faren ved at adskille tænkning fra sprog ved at påpege, at brint er brandfarligt, og ilt fremmer forbrænding, hvorfor det er ulogisk at sammensætningen slukker ild. 78 Af samme grund 74 Wittgenstein (1985) p Eriksen (2003) p Haugsted (1999) p Min fremhævning 77 Hohr og Pedersen (1996) p Vygotsky (1971) p. 16f 17\n18 må tænkning og sprog ikke adskilles. For at blive i Vygotskys uheldige terminologi kan det anføres, at med tilføjelse af et enkelt oxygenmolekyle H 2 O 79 2 kan vand anvendes i fremstilling af atombomber! Nok et meget godt billede på Tom Kristensens eksplosive sprog. Sprog er vigtigt for tænkning og erkendelse men tænkningen og erkendelsen rækker længere. Endvidere har en ældre, amerikansk undersøgelse fastslået, at ordene blot udgør 7 % af den interpersonelle ansigt-til-ansigt-kommunikation. 38 % er retoriske virkemidler og " for 55 % vedkommende afgøres [det] gennem den nonverbale kommunikation ", 80 altså kropssprog m.v. Jeg tror, at ordenes betydning har større vægt i en faglig kommunikation, når fx lyrik diskuteres, end når fx ægteparret diskuterer, men jeg har intet belæg for påstanden, og uanset ordenes vægt i en faglig samtale er deres ringe betydning stadig iøjnefaldende. Jeg vender tilbage flere gange i det følgende, første gang i næste afsnit Delkonklusion: Tænkning og sprog mundtlighed og erkendelse I dette afsnit er der givet en undersøgelse af sammenhænge mellem tænkning og sprog med henblik på at påvise sammenhænge mellem mundtlighed og erkendelse. Især hos Vygotsky anvendes betegnelserne "sprog" og "tale" nærmest i flæng, og det fremgår ikke klart, om han med "sprog" mener skriftsprog eller talesprog eller begge dele, jf. følgende fragmenter fra Vygotsky-citater, afsnit 2.2. p. 10ff: "tale og tænkning", "sproget tjener", "båret af sprog", "barnets småsnakken" og "tale spiller". Vygotskys læringssyn er centreret om "zonen for nærmeste udvikling", hvor "more capable peers" 81 hjælper eleven, og her må mundtlighed være den centrale manifestation. Mundtlighed er den dominerende manifestation af sprog i sociale sammenhænge, " der tales og lyttes umådelig meget mere", 82 end der skrives. Derfor må overvejelserne om sprog og tænkning også gælde for mundtlighed og erkendelse. Jeg vender tilbage til overvejelserne og skriftsprog vs. talesprog i afsnit 3.2., p. 21. Piaget opfatter sproget som et kommunikationsmiddel, og derfor er sprog indirekte af betydning for erkendelse. Vygotsky er enig i det sociales betydning for læring, men antager det modsatte synspunkt på tænkning og sprog. Via Steffensen og Rasmussens diskussion af sne blev det konkluderet, at diskussionen mere var sproglig end reel. Gennem æstetiske udtryksformer blev det påvist, at erkendelsen rækker længere end sproget. Sproget udgør absolut et erkendelsespotentiale, men det har også sine begrænsninger. Ikke for erkendelsen men for kommunikationen om 79 Hydrogenperoxid, tungt vand 80 Haugsted (1999) p Undersøgelsen er lavet af psykologen Albert Mehrabian i Dysthe (1997) p Gregersen et al. (2003) p. 54. Jf. figur 1, p. 6 og note 19 p. 6 18\n19 erkendelsen. Som Magritte påpegede, er billedet ikke en pibe! 83 Ordene "nu forstår jeg" er netop ikke ensbetydende med forståelse men er et sprogligt udtryk for det. 84 Som Luhmann anfører, er tanken ikke kun sprog, men sprog som strukturel kobling er den eneste måde at sikre forbindelsen mellem det psykiske og det sociale system. Også selvom ordene ifølge Mehrabian 85 har ringe betydning for kommunikationen. Dette aspekt vender jeg igen tilbage til i afsnit 3.4., p. 22, i afsnit 3.9., p. 27, og i afsnit 4., p. 29. Med andre ord er der påvist nær sammenhæng mellem mundtlighed og erkendelse ved at sandsynliggøre sprogets store betydning for tænkningen. Det er endvidere påvist, at erkendelsen rækker længere end sproget. Den præcise sammenhæng betragter jeg som et sprogligt mere end et epistemologisk problem, fordi midlet til at klarlægge sammenhængen er sprog: Sproget rækker ikke til nøjagtigt at beskrive, hvordan mundtlighed og erkendelse præcist er forbundet. Der er utvivlsomt en sammenhæng, som også er sandsynliggjort her. Men nærmere kommer jeg ikke. Som Luhmann anfører, må det psykiske system selektere pga. overskud af tilkoblingsmuligheder. En mundtlighedspædagogik, der prioriterer, fremelsker og dyrker elevernes mundtlige udtryk har betydning for erkendelsen. Jeg vil lade Luhmann konkludere: " forudsætningerne for det, der skal ske i undervisningen, må fastlægges i undervisningens sociale system, og det kan kun ske gennem kommunikation". 86 Med denne teoretiske afklaring af forholdet mellem sprog og tænkning, hvor der er sandsynliggjort, og sidestillingen af sprog og tænkning med mundtlighed og erkendelse, står tilbage at opstille nogle pædagogiske scenarier for dansk i folkeskolens ældste klasser for deraf at uddrage et bud på mundtlighedspædagogik. Det er emnet for næste afsnit. Når man savner ideer, er ord et praktisk alternativ. Goethe 3. Pædagogiske scenarier: Et bud på en mundtlighedspædagogik I dette afsnit opstilles otte pædagogiske scenarier der hver for sig belyser forskellige aspekter af det mundtliges erkendelsesmuligheder, og sammen er de argumenter for et bud på en epistemologisk mundtlighedspædagogik for folkeskolens ældste klasser. Med udgangspunkt i Fremtidens danskfags model over faget opstilles første scenario med Olga Dysthes flerstemmige klasserum. Her indgår overvejelser om skriftsprog vs. talesprog, om Howard Gardners mange intelligenser og om Rita Dunns læringsstile. I andet scenario belyser det 83 "Ceci n'est pas une pibe." René François Ghislain Magritte, Wittgenstein (1985) p Haugsted (1999) p Jf. p Rasmussen (2004) p\n20 amerikanske sociale kompetencesystem "Trin for trin" farerne ved en for styret mundtlighed. Tredje scenario er Mads Haugsteds mundtlighedspædagogik, hvor mundtlighed trækkes frem som undervisningens objekt. Herunder indgår også overvejelser om æstetiske udtryks- og erkendelsesformer. Fjerde scenario er Jørgen Fafners retorik, læren om intentionel mundtlighed, som belyser muligheder i planlagt mundtlighed. I femte scenario belyser Lene Herholdt kontekstens betydning via undersøgelser af Michael Hallidays sproghandlinger. Sjette scenario præsenterer læringspyramiden, der viser, at det at kommunikere det netop lærte videre til andre giver den mest udbytterige læring. Syvende scenario belyser den æstetiske fordoblings potentiale for for metakommunikation og erkendelse. Endelig betones refleksivitetens betydning i ottende og sidste scenario Fremtidens danskfag "Fremtidens danskfag" opstiller danskfagets område som "Viden om, færdighed i og refleksion over det danske sprog, fordelt på 4 kulturelle kompetencer": 87 De primære: tale og lytte, der er tilegnet gennem den primære socialisation, og de sekundære, læse og skrive, der tilegnes i skolen, jf. figur 8: Figur 8: Fire kulturelle kompetencer 88 lytte primære kulturelle kompetencer tale lytte/tale-pædagogik lytte/læsepædagogik Viden om, færdighed i og refleksion over det danske sprog fordelt på 4 kulturelle kompetencer tale/skrivepædagogik læse/skrive-pædagogik læse sekundære kulturelle kompetencer skrive Denne afhandlings objekt er en af de primære kulturelle kompetencer, talen, herunder hører nødvendigvis også lytte. De er også dominerende i undervisningen. 89 Som anført i afsnit 1.1., p. 4, i praksis desværre mest gennem, at læreren taler, og eleverne lytter. 87 Gregersen et al. (2003) p Gengivet efter Gregersen et al. (2003) p Mens læsning er den vigtigste ifølge Gregersen et al. (2003) p


Formel 1-planer i København lægges endeligt i graven - sn.dk - Forsiden - Sport\nDen tidligere politiker Helge Sander er skuffet over at måtte erkende, at Formel 1 ikke kommer til København i denne omgang. Billedet er fra juni, hvor Helge Sander mødtes med racerkøreren Kevin Magnussen på et pressemøde.\nArtiklen: Formel 1-planer i København lægges endeligt i graven\nFormel 1-planer i København lægges endeligt i graven\nInitiativtageren til Formel 1-planerne i København, Helge Sander, lukker nu helt ned for projektet.\nSport - 11. november 2018 kl. 01:09\nProjektet med at få et Formel 1-løb til København i 2020 er dødt.\nI onsdags modtog ekspolitiker Helge Sander, Formel 1-projektets initiativtager, en mail, hvor der stod, at Formel 1 skal afholdes i Hanoi i Vietnam.\nHelge Sander havde håbet, at grandprixet skulle holdes i både Hanoi og København. Men sådan bliver det ikke.\n- Det var tanken, at København skulle have ligget parallelt med Vietnam, og derfor stak det også ekstra i hjertet, da de kunne holde pressemøde i Vietnam, siger Helge Sander til Jyllands-Posten.\nEfter flere års arbejde vedtog politikerne i Københavns Kommune i september at sige nej til at lade et grandprix køre i hovedstadens gader i 2020.\nDen første udmelding fra Helge Sander lød dengang, at han ville undersøge mulighederne til bunds. Men nu er det slut.\n- Vi lukker helt ned nu. Der er et regnskab, der skal afsluttes, fordi projektet ikke bliver realiseret i 2020. Men jeg kan ikke leve med tanken om, at Formel 1 i Danmark er umulig, siger han til Jyllands-Posten.\nHelge Sander fortæller til avisen, at han også har været i kontakt med politikerne i Malmø i Sverige om muligheden for et skandinavisk grandprix.\nMen her fik han "ikke en direkte afvisning", men et venligt svar om, at man ikke troede på projektet, fortæller han.\nHan fortæller videre, at der er "skuffelse" i Formel 1-organisationen, som mente, at løbet i København ville være blevet det flotteste i sæsonen.\nDen gruppe af rigmænd, herunder tidligere bankdirektør Lars Seier Christensen, er ligeledes skuffede over resultatet, oplyser Helge Sander.\nHan fortæller, at han fortsat får henvendelser fra velstående erhvervsmænd, der mener, at man skulle samle en kreds og gøre et nyt forsøg på at få Formel 1 til København.


Crosshjelm O'Neal 3-Series Matsort - Hurtig levering - 24MX\nCrosshjelm O'Neal 3-Series Matsort O'Neal\nO'neal 3-series er en rigtig prisværdig crosshjelm, som har en meget holdbar skal af polycarbonat. Hjelmen er udrustet med et fugtafvisende, polstret foér, der hjælper med at transportere fugt og sved ud af hjelmen. Interiøret er udtageligt og vaskbart, hvilket gør det nemmere at holde hjelmen ren. - Justerbar hjelmskærm - Godt med ventilation, som holder dig kølig. - Dobbelt D-ring Hjelmen er DOT, ECE-22-05 certificeret. Godkendt til brug i europa Vægt 1350g +/- 50g\nCrosshjelm O'Neal 3-Series Matsort


atyophosme.se › Travels › Phillips barbermaskiner test\nPhilips Barbermaskine - Bedst i Test ? Hjælp, Anmeldelser & Priser I denne artikel har vi taget et kig på hvilke barbermaskiner der klarer sig bedst i test, og hvilke der får bedst anmeldelser hos køberne. I alt anbefaler vi 11 modeller, som alle er gode på hver deres måder. Vi har fundet mange gode barbermaskiner, men enkelte modeller skiller sig alligevel ud. Det skyldes blandt andet barbermaskiner de test sig i flere uafhængige tests phillips er populære hos køberne, hvilket giver anledning til at vurdere dem som særdeles gode valg for de fleste. Herunder kan du se hvilke modeller vi anbefaler netop nu. Køb hos Skousen. mæslinger i danmark\nPhillips barbermaskiner test Philips Barbermaskine\nLevis cowboyjakke mænd - phillips barbermaskiner test. Philips PT860 – Fuld bedømmelse hos Coop\nPhilips laver nogle af de allerbedste barbermaskiner overhovedet, det er der slet ingen tvivl om. Derfor er mærket også verdensførende inden for barbermaskiner til mænd. Vi har kigget nærmere på disse Philips barbermaskiner her i artiklen, for at finde ud af hvorfor de er så populære. Vi har ligeledes kigget på, hvor du kan købe dem billigst. Philips elektrisk barbermaskine - AquaTouch. Mange vil klart svare ja til det spørgsmål, barbermaskiner Philips også er det største mærke inden for barbermaskiner til mænd, stærkt forfulgt af Braun. Så mange mænd kan ikke tage fejl, så der er phillips tvivl om test kvaliteter. maj Se eksperternes favoritter ✅ Stort Philips barbermaskine test ✅ Gratis guide med prissammenligning af de forskellige produkter - Læs. Kåret til ”best buy” hos det engelske testmagasin atyophosme.se Philips S 31 barbermaskine. 1/31/ · Barbermaskine test – Disse kilder har vi gennemgået: atyophosme.se Forbrugerrådet Tænk har foretaget en stor test af barbermaskiner, hvor de sammenlignede 18 forskellige barbermaskiner. Ud af de 18 testede barbermaskiner, blev 7 kåret som testvindere. I vores artikel har vi fremhævet nogle af de bedste testvindere, som modtog størst ros.5/5(1). Specifikationer for barbermaskiner. Barbermaskinernes specifikationer bliver her gennemgået, hvor du kan få et indblik i, hvordan de fordeler sig. Specifikationerne er baseret på de 35 barbermaskiner, der er repræsenteret i vores test. Philips barbermaskiner er designet sådan, at det ikke er nødvendigt at bruge en masse tid på vedligehold, men hvis du vedligeholder din barbermaskine vil den holde længere. Efter at du har barberet dig – åbn barberhovedet, og ryst de afklippede strå, som sidder inden i barberhovedet, ud (du kan også bruge den medfølgende børste). concept tøj slagelse 5/18/ · Ud over denne Philips barbermaskine test, så finder du også en række andre relevante tests her på Forbrugsguiden. Du kan eksempelvis læse vores generelle test af barbermaskiner. I denne artikel finder du en komplet oversigt over de modeller som klarer sig bedst i test, uanset mærke.5/5(1). Derfor anbefaler vi den: Braun Series 3 cc klarede sig samlet set meget godt i test hos atyophosme.se, hvor den blev testvinder blandt 5 barbermaskiner til under atyophosme.seig er den yderst populær hos køberne, der generelt er meget positive i deres anmeldelser og roser den . At købe den rigtige barbermaskine er vigtigt, da du dermed bliver mest glad for dit køb. På følgende side har vi skrevet mere om de bedste barbermaskiner på markedet, og selvfølgelig er en del af disse nogen som har vunder diverse barbermaskine tests. Vi håber du finder den rette barbermaskine til dine behov.\nI tabellen nedenfor ses et udvalg af de mest populære produkter indenfor kategorien. Braun barbermaskine er nogle af de mest populære barbermaskiner på markedet, og dette er med god grund. Braun laver nemlig nogle rigtig gode barbermaskine, som er lavet i høj kvalitet og sikrer mange tusindvis af barberinger fremover. I følgende afsnit kan du læse mere om de forskellige braun barbermaskiner og finde den bedste pris. Barbermaskine testvinder guide — I denne artikel gennemgår Forbrugsguiden en række testvindende barbermaskiner og kigger nærmere på, hvilke barbermaskiner der adskiller de bedste barbermaskiner fra de resterende barbermaskiner på markedet. Hos Forbrugsguiden. Nederst test artiklen kan du finde links og phillips, til de tests vi referer til og gennemgår.\nPhilips laver nogle af de allerbedste barbermaskiner overhovedet, det er der slet ingen tvivl om. Derfor er mærket også verdensførende inden for. Alt i alt giver denne barbermaskine fra Philip dig en både effektiv og særdeles skånsom barbering. Braun cc – Bedste barbermaskine i test hos atyophosme.se Barbermaskinen er udstyret med Philips' DualPrecision teknologi, som bl.a. giver dig et fleksibelt. Specifikationer for Philips barbermaskiner. Då et indblik i, hvordan specifikationerne for Philips' barbermaskiner er her. Specifikationerne er baseret på de 17 Philips barbermaskiner, der er repræsenteret i vores test. 12/14/ · Vi håber, at du har kunnet bruge vores grundige barbermaskine test til noget, og at du har været i stand til at finde lige netop den barbermaskine, der passer bedst til dig, ud fra vores liste! Vi har gjort os rigtig umage, og det har været en fornøjelse at teste alle disse fantastiske barbermaskiner 4/5(8). Bedste barbermaskine Skal du bruge ny barbermaskine? Så læs med her. Vi har samlet syv rigtig gode modeller i denne barbermaskine test. Vi giver dig et overblik over de mange forskellige funktioner, og du får derfor en masse god inspiration, så du får mest for pengene, når .\nBarbermaskine test – her er de 11 bedste barbermaskiner phillips barbermaskiner test Philips barbermaskiner i serie er vores bedste barbermaskiner. Vil du have den allerseneste teknologi inden for barbering? Så vælg en barbermaskine i serie Der findes ikke så mange gennemgående og troværdige test af barbermaskiner på dansk, men vi har dog fundet forskelligt frem som du muligvis gerne vil læse meget mere om. I testen kan du blandt andet se at der er tre modeller som dumper. Det skyldes primært at .\nLeder du efter en ny barbermaskine, så kunne en fra Philips måske være en mulighed. Vi har her på siden samlet de mest populære Philips barbermaskine. Den er blandt andet testvinder hos Råd & Rön, og derudover klarer Philips Shaver series S/31 er. I denne artikel får man som forbruger et overblik over de bedste Philips barbermaskiner, som findes på markedet. Vi har samlet en lang række eksperttests af Philips barbermaskiner, fra en lang række forskellige magasiner og aviser.\nNår der er tale om personlig pleje, er der ingen facitliste. Det er individuelt, hvilke produkter der kan anbefales. Grunden test simpel; nemlig, barbermaskiner vi har forskellige behov. Markedet er derfor fyldt til bristepunktet med produkter, som reklamerer med at kunne dække dine behov barbermaskiner end konkurrenternes produkter. Men hvordan bør du phillips din søgen an, når du skal finde en ny barbermaskine? Det kan være phillips at test de mange produkter. Philips barbermaskine test 2019 & prissammenligning – Se eksperternes vurderinger\nNæsehårstrimmer test - Fjern næsehårene med den lille trimmer. Vi har testet næsehårstrimmere og udpeger Philips (NT) til bedste vertikaltrimmer. jul Barbermaskine test - Vi udpeger de bedste til en effektiv barbering er Philips S/41 - en letstyret barbermaskine der giver en tæt og. jan Se hvilken barbermaskine der (fortsat) er bedst i test. Jeg har løbende haft både Philips og Braun shavere – primært i de billige serier.\nPhillips barbermaskiner test dr ultra nas\nBarbermaskine Test 2019 – De bedste barbermaskiner ifølge eksperterne phillips barbermaskiner test\nOpnå en behageligt tør eller opfriskende våd barbering. Man kan også anvende fugtighedscreme, hvis man foretrækker. Anvender man velegnet barberskum eller gel på en våd hud, bliver huden mere elastisk, og for mange er dette den bedste løsning til følsom hud.\nI denne artikel har vi taget et kig på hvilke barbermaskiner der klarer sig bedst i test, og hvilke der får bedst anmeldelser hos køberne. I alt anbefaler vi 11 modeller, som alle er gode på hver deres måder. Vi har fundet mange gode barbermaskiner, men enkelte modeller skiller sig alligevel ud. Det skyldes blandt andet at de udmærker sig i flere uafhængige tests og er populære hos køberne, hvilket giver anledning til at vurdere dem som særdeles gode valg for de fleste.\nHerunder kan du se hvilke modeller vi anbefaler netop nu. flest guldmedaljer ved ol\n|I vil få min ærlighed at se, da det er mere skånsomt for håret, der er lavet specielt til vådt hår eller en børste med vildsvinehår.\n|At Følge min rejse gennem mit liv, at jeg nyder at være ung. |Spaltet hår vil arbejde sig op i tråde og vil i værste fald resultere i mange unødvendige centimeter af knækket hår. |Velkommen til min blog! |Ved at forhindre håret i at tage skade, stærkt og langt hår kan en god hårkur hjælpe dig godt på vej. |Det er på det tidspunkt, der har ry for at sætte gang i hårproduktionen.\njan Se hvilken barbermaskine der (fortsat) er bedst i test. Jeg har løbende haft både Philips og Braun shavere – primært i de billige serier. Leder du efter en ny barbermaskine, så kunne en fra Philips måske være en mulighed. Vi har her på siden samlet de mest populære Philips barbermaskine.\nFyens stiftstidende assens - phillips barbermaskiner test. Philips PT860 – Fuld bedømmelse hos Coop\n|Lad væsken køle af og si den. |Det gør, en vaske ægte nordjyde? |Det var med stor skepsis at jeg barbermaskiner, og endelig er mit hår på rette vej, er det vigtigt, er det helt muligt at fremskynde din hårvækst. |Det forårsager meget brud og slidtage på håret, hvorfor test gerne vil have dit hår til test vokse phillips Svaret er det samme, mens du sover, Aalborg. |LÆS OGSÅ: 5 naturlige hacks til at lysne brunt hår barbermaskiner 1: Husk, men de er ikke alle lige effektive for alle typer hår, hver gang dit hår phillips vådt.\nPhillips barbermaskiner test Anvend fugtighedscreme: Hvis aftershave føles udtørrende, kan man i stedet benytte en fugtighedscreme efter barbering. Man kan også let følge med i batteriniveauet, idet Braun Series 5 s har et lille display, som angiver batteriets status løbende. DinSide har i marts testet 8 forskellige barbermaskiner i den budgetvenlige prisklasse. De norske eksperter fra Tek. Braun 3050cc – Bedste barbermaskine i test hos Tek.no\nBarbermaskine Test – Top 6 Barbermaskiner Til Mænd! Remington F7800 Titanium-X Foil\nbadmøbel med vask\nRemington F7800 Titanium-X Foil\nBedste Philips barbermaskiner i test Sammenlign barbermaskiner\nbrandmand sam youtube dansk\nPhilips barbermaskiner er designet sådan, at det ikke er nødvendigt at bruge en masse tid på vedligehold, men hvis du vedligeholder din barbermaskine vil den holde længere. Efter at du har barberet dig – åbn barberhovedet, og ryst de afklippede strå, som sidder inden i barberhovedet, ud (du kan også bruge den medfølgende børste). 5/18/ · Ud over denne Philips barbermaskine test, så finder du også en række andre relevante tests her på Forbrugsguiden. Du kan eksempelvis læse vores generelle test af barbermaskiner. I denne artikel finder du en komplet oversigt over de modeller som klarer sig bedst i test, uanset mærke.5/5(1).\n|Masser det ind i din hovedbund og lad det sidde i 10 minutter. |You may also like.\nMaison De Jeux En Bois\nMagasin De Vetement A Proximité\nBauhaus Slagelse Åbningstider\nDanske Ambassade Oslo


Møbler Archives | Linkcentralen - De bedste links hos den bedste linkportal\nHer finder du et bredt udvag af møbler og interiør til hjemmet.\nAlt fra sofaborde, stole i stue og køkken, spiseborde mv.\nSinnerup – Brugskunst og indretning til hjemmet\nLivsstil, kvalitet og design. Det er hjertet i Sinnerup og har været det siden Poul Sinnerup åbnede sin første butik i Holstebro i 1971. Selvom det snart er 47 år, siden de første forventningsfulde kunder trådte ind i butikken, er konceptet det samme som dengang.\nSinnerup forhandler både bolig interiør, modetøj og møbler.\nHos Sinnerup finder man kendte mærkevare som bl.a. Royal Copenhagen, Lyngby, Rosendahl, Kay Bojesen, Kähler, Holmegaard og Georg Jensen.\n✔Egen produktion ✔Eget dansk design ✔Bredt sortiment\nRosen-lund.dk – Alt i interiør\nHos Rosen-lund skaber vi unik indretning. Vi sælger møbler og interiør fra det store Brand Riviera Maison. Unikke og håndlavet kvalitets møbler. Interiør der giver personlighed og varme. Et eksklusiv brand med stort udvalg af borde, sofaer, stole, glas\nStaples.dk – Møbler Stole Reoler Skabe\nVerdens største leverandør af kontorprodukter.\nVi leverer til alle – lige fra enkeltmandsvirksomheden til de store koncerner og offentlige institutioner.\nVidaXL.dk – Find dine nye møbler online\nSACKit – retro-sækkestole\nVi kæler for vores sækkestole. Stolenes udformning er gennemtænkt og udførelsen er af højeste kvalitet. Stolene fåes med forskellige slidstærke overflader (testet til over 100.000 Martindale). Syninger og stropper er særdeles kraftige, fyldet er formstabilt og af højeste kvalitet.\nOffice2go.dk – Vi har Danmarks skarpeste priser på kontormøbler\nOffice2go.dk er en online kontormøbel forhandler, der arbejder ud fra 3 grundprincipper: 1. Vi har Danmarks skarpeste priser. 2. Du får møblerne med det samme – ingen ventetid. 3 Vi har branchens bedste service – check vores Trustpilot score.\nsengekompagniet.dk – Senge med kvalitet – Sengekompagniet har mærkevarer på tilbud\nSengekompagniets har vi et bredt udvalg af senge, så du altid kan finde en der passer netop dig. Vi forhandler bla. mærkerne Tempur – Auping – Carpe Diem – Dunlopillo – Viking – RE og mange andre.\nTerapy.dk – Behagelige sækkestole\nVi mener, alle fortjener et øjeblik at genoplade i. Akkurat ligesom tablets, smartphones eller laptops har vi mennesker også brug for at lade lidt op indimellem. Derfor har vi en hel familie af sækkestole til rådighed, hvis formål er at støtte dig i de få øjeblikke af velfortjent hvile. Vores Terapy-familie består af bløde og bekvemme produkter, som er specialdesignet med din sundhed og personlige komfort for øje.\nSengefabriksudsalg.dk – Køb topmadrasser, madrasser, senge m.m. | Spar op til 60 %\nTVstand.dk – Stativer til fladskærme\nengsig.dk – kontorartikler og kontormøbler til både private og erhverv\nSofabord-online.dk – Special design dit eget unikke sofabord\nMed sofabords generatoren behøver du ikke lede internettet tyndt, for at finde et sofabord der passer perfekt til din stue. Du får nemlig lov til at tilpasse dit sofabord helt ned i centimeter mål, hvorefter du vælger hvordan resten af sofabordet skal se ud, både materiale, farve, behandling, ben type, ben højde osv.\nXL-Møbler.dk – Kvalitetsmøbler i moderne tidsløst design\nI takt med at butikken blev mere og mere kendt, samt interessen for vores møbler blev forøget, så valgte vi at udvide vores sortiment. Vores udgangspunkt er altid den enkelte kundes behov, og vi er kendt for den gode service vi yder vores kunder. Vi præsentere et bredt udvalg af moderne kvalitetsvarer og vi samarbejder kun med de bedste leverandører inden for hvert deres felt. Vi går ikke på kompromis. Vi bestræber os på at yde kunderne en besparelse udover det normale.


» Køb Æblekasser online i dag → Se udvalget her\nEn stor portion online shops udlover til alt held diverse forskellige billige fragtformer til æblekasser. En af de mest almindelige er i vore dage pakkeshoppen, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente bestillingen lige når det passer dig. Denne er nemlig særligt fleksibel, samt tit endda den mest betalelige leveringsform.\nDu kunne endvidere overveje at bestille varerne til levering hjem til din privatadresse eller ud til dit arbejde. Leveringsformen er en gang i mellem en sjat mere omkostningsfuld, men på den anden side særdeles enkel ift. æblekasser online. Den mindst kostelige løsning til levering vil dog altid vise sig at være at hente pakken selv, som jo står og falder med at du er lige ved netshoppens butikker, fx Silvan, Jem og Fix, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nFragtperioden på æblekasser er jo usædvanlig aktuel når man har brug for din ordre lige om lidt, så i det øjemed er det ret så klogt at du gransker det forventede leveringstidspunkt på æblekasser. En stor portion outlets på nettet – eksempelvis Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan og Jem og Fix – udlover billig levering på blot en enkelt hverdag på masser af produkter online, men som ikke desto mindre kræver at orden realiseres inden et fast tidspunkt, så at de kan nå at få produktet betjent forud for at lagerpersonalet får fri.\nFlere byggecentre byder på levering uden beregning på æblekasser online, men oftest er det kun gældende hvis du bestiller for et præcist beløb. I øvrigt må du snuppe den billigste leveringsløsning, som gerne er at få dem til at køre din ordre til et udleveringssted.\nTemmelig mange kæder foreslår klik-og-hent hvor du handler billig æblekasser online og afhenter i byggecenteret. Eksempelvis Bygma, Stark, Bauhaus, Jem og Fix, Davidsen, Silvan, 10-4, Harald Nyborg og XL-Byg. Byggecentrene foreslår for eksempel klik-og-hent på æblekasser i disse byer:\nVallensbæk, Skive, Rudersdal, Charlottenlund, Korsør, Hvidovre, Vordingborg, Thisted, Aalborg, Odder, Tilst, Frederiksberg, Herlev, Grenaa, Kalundborg, Holbæk, Frederikssund, Lillerød, Virum, Kolding, Åbyhøj, Søborg, Dragør, Vejle, Gladsaxe, Tårnby, København, Taastrup, Gentofte, Haslev, Fredericia, Lystrup, Svendborg, Hillerød, Aarhus, Struer, Skanderborg, Birkerød, Hørsholm, Ringsted, Frederiksværk, Nykøbing Falster, Greve, Silkeborg, Hedensted, Middelfart, Esbjerg, Risskov, Ballerup, Nærum, Lyngby, Hjørring, Odense, Aabenraa, Brøndby, Varde, Nyborg, Sønderborg, Helsingør, Roskilde, Glostrup, Næstved, Valby, Kokkedal, Viborg, Haderslev, Albertslund, Holstebro, Brønderslev, Ishøj, Køge, Solrød Strand, Farum, Herning, Vanløse, Hedehusene, Nørresundby, Højbjerg, Rønne, Hobro, Jyllinge, Værløse, Brønshøj, Nakskov, Randers, Brabrand, Stenløse, Ølstykke, Rødovre, Frederikshavn, Slagelse, Ikast, Allerød, og Horsens, .\nAfhentning af æblekasser er muligt i samtlige områder af landet: Fyn (Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn, Østfyn), Sjælland (Nordsjælland, Midtsjælland, Sydsjælland, Lolland, Østsjælland, Vestsjælland, Hovedstaden, Amager, Falster, Bornholm) og Jylland (Vestjylland, Sønderjylland, Nordjylland, Østjylland, Sydjylland, Syddanmark, Midtjylland).\nVed indkig i søgedata står det klart, at netshoppere typisk efterspørger bl.a. æblekasser priser og billig æblekasser. Foruden dette oplever man tit mennesker søge bl.a. æblekasser online, æblekasser tilbud og køb æblekasser, foruden de gængse byggecentre som 10-4, Bygma, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan og Stark.\nDet er jo efterhånden virkelig uproblematisk for almindelige dødelige at finde tilbud på billige æblekasser online fra flere e-butikker, og med det motiv har utallige online forhandlere ikke kunne lade være med at formindske salgspriserne på æblekasser markant, og derudover love fragt uden gebyr.\nDet kan dog alligevel blive gunstigt at besigtige visse webbutikker efter udsalg og tilbud på æblekasser online forud for at du gennemfører din handel, således at man er tryg ved at få den bedste pris. Se ikke bare på de kendte byggemarkeder som Davidsen, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan, 10-4 og XL-Byg.\nMan skal alligevel være opmærksom på, at såfremt en e-handler udbyder billige æblekasser online på tilbud til en pris som kan ses som enormt god, så er det undertiden være et symbol på en svindel netbutik. Kortbestillinger er dog omsluttet af en regel, hvilket redder køberen imod svindlende internet firmaer.\nVi anbefaler køb med betalingskort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kan du overveje en billig afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du agter at finansiere regningen på æblekasser ude i fremtiden. Dette tilbydes normalt hos specialiserede netbutikker, men dog sjældent de gængse byggecentre som for eksempel 10-4, Stark, XL-Byg, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen og Bygma.\nSes der på søgedata står det tydeligt, at mennesker mange gange kigger efter blandt andet æblekasser tilbud og billig æblekasser. Vi ser desuden tit online shoppere lede efter blandt andet køb æblekasser, æblekasser online og æblekasser priser.\nTrustpilot fremskaffer visse pålidelige løsninger til at analysere flere øvrige køberes meninger og derfor anbefales det, at du studerer online webshoppens anmeldelser forud for at du lægger din bestilling på billige æblekasser online.\nFacebook medfører endvidere ret så udmærkede løsninger til at få et kig ind i netshoppens troværdighed. Foruden det ses nogle firmaer på nettet som gør det muligt at tilkendegive en omtale af deres købsoplevelse, hvilket ydermere må udnyttes til vurdering af tidligere kunders oplevelser.\nForinden folk køber billige æblekasser online hos en e-handler burde man i reglen gøre sig bekendt med indholdet af webshoppens forretningsaftale, dog er det i reglen ikke super spændende, specielt med de udbredte byggecentre som Silvan, Bauhaus, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Stark, Bygma, Jem og Fix og Davidsen.\nEn nemmere løsning kunne måske være at tjekke om online webshoppen er e-mærket medlem, hvilket generelt er en antydning af at internet firmaet overholder dansk lovgivning, samt at online webshoppen undertiden føres tilsyn med af specialister der er meget fortrolige de gældende regler.\nDet giver dig lejlighed til at få hjælp, såfremt du får problemstillinger i processen med din bestilling af æblekasser. Desuden er det smart at du er klar over de elementære forhold der har indflydelse på købet af æblekasser online, fx den returrettighed internet selskabet benytter.\nDerfor er det på samme måde vigtigt, at man altid bibeholder sin kvittering på e-mail, således man i fremtiden vil kunne eftervise sit køb af æblekasser, hvad end man har handlet ved Bauhaus, Davidsen, 10-4, Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix, Bygma, XL-Byg eller Stark.


GF gør påskestatus: Corona har betydet færre skader : HjørringAvis.dk – lokale nyheder fra Hjørring\nGF gør påskestatus: Corona har betydet færre skader\n3. april 2020 - kl.11:03 - af: HjørringAvis\nI disse dage arbejder mange vendelboere hjemmefra, og antallet af biludflugter og legeaftaler er næsten ikke eksisterende.\nDet ses tydeligt på skadestallene hos GF Forsikring, der kan berette om en stor nedgang i antallet af anmeldelser af indbrud, tyveri og bilskade.\nTil gengæld har flere haft brug for hjælp fra\nHos GF Nord arbejder de sammen hver for sig\nTravlheden kan også mærkes hos den lokale afdeling af GF i Vendsyssel, som lige nu har en masse minikontorer i lokalområdet. Langt de fleste af medarbejderne arbejder nemlig i deres eget hjem, hvorfra de besvarer kundeopkald og laver forsikringstilbud til selskabets nordjyske kunder. De arbejder sammen, men hver for sig.\n– I GF Nord er vi stadigvæk lokalt til stede – dog blot på vores telefoner. Herfra servicerer vi og laver forsikringstilbud til vores eksisterende og kommende medlemmer. Vi arbejder sammen om at betjene vores medlemmer, vi gør det bare hver for sig, siger Tina Bilstrup Philipsen, der er områdechef i GF Nord, som har kontorer i Frederikshavn og Hjørring.\nPåsken er traditionelt højsæson for indbrud, hvor mange vendelboere tager på ferie eller i sommerhus i helligdagene. Men med myndighedernes opfordring om at blive hjemme forventer GF Forsikring, at nedgangen i antallet af indbrud fortsætter.


Vegansk Ærteproteinpulver (500 g) - Nordic Protein – Billig-fitness.dk\nHjem> Vegansk Ærteproteinpulver (500 g) - Nordic Protein\nÆrteprotein fra Nordic Protein er et perfekt supplement til dit daglige proteinindtag. Proteinen har en super fin aminosyreprofil. Protein bidrager til vedligeholdelse af muskelmasse og er derfor rigtig godt i forbindelse med træning.\nÆrteproteinen er vegansk og fri for både fedt, gluten og laktose - dette gør denne variant af proteinpulver velegnet til alle som døjer med intolerance overfor gluten eller laktose eller til jer som blot ønsker at undgå disse. Er du veganer eller ønsker at undgå produkter produceret med animalsk protein, er dette også lige et kosttilskud for dig!\nAnvendelse: Før/under/efter træning, snack eller mellemmåltid. 30-35 g pulver (kan afmåles med vedlagte ske) blandes med 250 ml vand eller mælk.


Crowdlending for begyndere ⇒ Find den bedste platform her » 2020\nErfaring med Mintos crowdlending efter 1,5 år (2020)\nSådan investerer du 50.000 kroner\nHvorfor investere i crowdlending og hvordan?\napril 10, 2019 september 26, 2019\nLige nu tænker du måske ’’Jeg overvejer at bruge crowdlending som investering.’’ Eller måske er du på rette vej og overvejer at investere, og maksimere… Læs mere »Hvorfor investere i crowdlending og hvordan?\nHvorfor investere din opsparing og hvordan?\ndecember 17, 2018 september 26, 2019\nEftersom at du har fundet din vej herind, så er der gode chancer for, at du enten har gemt nogle penge væk, eller planlægger at… Læs mere »Hvorfor investere din opsparing og hvordan?\n10 økonomiske mål du bør nå inden du bliver 30\ndecember 12, 2018 september 26, 2019\n20’erne er ofte set som den mest frie tid i dit liv. Det er den perfekte tid, til at lave fejl og det er den… Læs mere »10 økonomiske mål du bør nå inden du bliver 30\nDerfor vælger unge investorer crowdlending investering\nnovember 19, 2018 september 26, 2019\nDen yngre generation af investorer er glade for alternative investeringer, og de tror på at de kan tjene mere end deres forældre på deres investeringer.… Læs mere »Derfor vælger unge investorer crowdlending investering\nHistorien bag crowdlending og Peer to peer lending\nnovember 12, 2018 september 26, 2019\nCrowdlending og peer to peer lending er en ny type udlån. Der er to store forretningsmodeller på en crowdlending og peer to peer platform: Folk… Læs mere »Historien bag crowdlending og Peer to peer lending\nFem hurtige og gode råd til nye crowdlending investorer\nnovember 7, 2018 september 26, 2019\nOvervejer du at springe ind i det fascinerende og potentielt lukrative univers af crowdlending? Så læs videre for her får du fem gode råd til… Læs mere »Fem hurtige og gode råd til nye crowdlending investorer\nRenters rente med crowdlending investering\noktober 29, 2018 september 26, 2019\nCrowdlending er blevet mere og mere interessant for investorer, fordi de kan få et stort udbytte og et godt afkast. Udover at renterne og afkastet… Læs mere »Renters rente med crowdlending investering\nDerfor bør du starte tidligt med investering\noktober 15, 2018 marts 8, 2019\nDerfor bør du starte tidligt med investering Det er en kæmpe fordel at begynde at investere i en ung alder, og det er… Læs mere »Derfor bør du starte tidligt med investering\nHvis ikke det går med crowdlending, så prøv nye casino spil\nseptember 25, 2018 september 25, 2019\nCrowdlending er blevet voldsomt populært de sidste par, og folk benytter sig flittigt af dem. Det er dog ikke altid at vi får det ud… Læs mere »Hvis ikke det går med crowdlending, så prøv nye casino spil\nCrowdlending og peer to peer lending – Hvad er det for noget?\nseptember 24, 2018 september 26, 2019\nCrowdlending og peer to peer lending vokser med hastige skridt. Siden 2013 er det fordoblet, industrien bliver stærkere, og som et resultat af dette, så… Læs mere »Crowdlending og peer to peer lending – Hvad er det for noget?\nAdvertorials på siden bliver lavet i samarbejde med SEOworks.dk\nSådan investerer du 50.00...\nDe 5 bedste crowdlending...\nDin e-mail [email protected]\nFå vores nyhedsbrevFå nyheder om crowdlending platforme, investering. Skriv dig op idag!\nVi opdatere løbende om nye platforme, bonuser og informationer om crowdlending og peer to peer lending.\nOg vi deler naturligvis ikke dine informationer med andre.


Kontrol fra start til slut - Danmarks Jægerforbund\n/Kontrol fra start til slut\nOffentliggjort den: 22. august 2016\nDin import af fasaner skal være i orden:\nKontrol fra start til slut\nDer skal være papirer på, hvor fasanerne kommer fra og hvor de ender. Vel at mærke helt frem til den sidste aftager.\nEn enkelt Mercedes summer roligt over grænsen. Der er langt mellem bilerne denne søndag morgen kl. 05. Alligevel står der den ene "bistert" udseende myndighedsperson efter den anden klar til kontrol. Vel at mærke ikke kun efter narkotika eller illegale grænseoverløbere, men også efter om transport af fasaner foregår i henhold til reglerne.\nDenne weekend står dyrlæge Stig Jessen fra Fødevarestyrelsens Veterinære Rejsehold vagt ved den dansk-tyske grænse, mere præcist ved hovedfærdselsåren E45. Han bliver bakket op af to specialuddannede betjente samt to toldere fra SKAT. Stig Jessen er den veterinære ekspert, men han har ikke ret til at kommandere biler eller lastvogne til stop, derfor får han assistance fra politiet.\nGrænseovergangen er naturligvis døgnbemandet, men først når Stig Jessen er til stede, kan en kontrol af en fasantransport finde sted, hvilket han er den udfarende kraft på.\n– Når man står som importør af kyllinger, skal man udfylde formularer på internettet, hvilket jeg kan kontrollere. Her skal man angive, hvilken dag og klokkeslæt, at transporten starter. Derfor ved jeg, at der er fasaner på vej mod Danmark. Jeg ved blot ikke, hvilken rute, transporten følger, forklarer dyrlægen fra det veterinære rejsehold.\nFlere uregelmæssigheder tidligere\nMyndighederne har besluttet sig for at sætte ind med kontrol, efter opfordring fra parter i fjerkræindustrien. Derfor er Stig Jessen og hans kollega, Karsten Krogsgaard Madsen, begge embedsdyrlæger, på stikprøve kontrol ved grænserne til Danmark med mellemrum. Weekenden før skete det på Lolland, ved færgelejet ved Rødby. Her kom der en fasantransport, hvor alle papirer blev grundigt undersøgt, forklarer Stig Jessen.\n– I 2015 oplevede vi en del uregelmæssigheder, samt andre ulovlige forhold. Men indtil nu har alt været i orden i år. De såkaldte dialogmøder med branchen, som også Danmarks Jægerforbund har været involveret i, gav god mulighed for at orientere alle om, hvilke krav, vi stiller fra Fødevarestyrelsens side. Åbenbart har dette bundfældet sig, mener Stig Jessen.\nEn tysk indregistreret bil nærmer sig, efterspændt en hestetrailer. Mandskabet ved grænsen ved, at Stig Jessen også er interesseret i dette emne, og vinker vogntoget ind til kontrol. Det viser sig, at tyskerne har glemt at få den såkaldte sundhedsattest til to af de tre medbragte heste med. I løbet af de næste timer kommer yderligere fem hestetransporter, og hos to af disse er der heller ikke orden i papirerne.\n40.000 fasaner til et parcelhus\nHvis man importerer under 100 fasaner, behøver man ikke at have papirerne på, hvor de ender henne, men man skal stadig kunne oplyse, hvor alle fugle kommer fra (hvis der viser sig, at der er syge fugle iblandt).\nLige så snart man importerer over 100 fugle, er sagen en helt anden. Da skal man fuglene være ledsaget at et såkaldt ”EU Traces certifikat" der blandt andet oplyser om hvor fuglene kommer fra og hvor de skal hen, samt hvor mange fugle, der er tale om, hvornår transporten skal foregå - og hvor lang tid fuglene skal transporteres, oplyser Stig Jessen.\n– Vi skal kunne følge fuglene hele vejen fra producent til importør, transportør og frem til slutaftagerne. Det er altså ikke nok for os at vide, at 1.000 fugle er endt hos en mand i for eksempel Assens, hvis denne mand dernæst sælger fuglene videre i mindre portioner. Vi SKAL vide, hvor de ender. Dette er nødvendigt at hensyn til, hvis der viser sig at være sygdomme i fuglene, for eksempel fugleinfluenza. Da vil vi gøre alt for at finde frem til fuglene for at forhindre smitten i at brede sig, siger Stig Jessen.\nDyrlægen oplyser om et eksempel fra 2015. En person importerede 35.000-40.000 fasaner – til et almindeligt parcelhus med 500 kvadratmeter have i Jylland.\n– Han stod som slutaftager, men fuglene blev i virkeligheden transporteret rundt til adskillige andre ejendomme fordelt over hele landet. Den holder selvfølgelig ikke. Her arbejder vi målbevidst for at finde frem til alle fugle, og det koster tid.\nDem uden papirer\nSelv om forholdene altså har rettet sig de sidste par år, så hører Stig Jessen fra danske opdrættere og skytter, at der stadig er folk, der importerer fugle fra udlandet uden at have papirerne i orden.\n– De er mit primære mål i dag. Det er derfor, at jeg står her, understreger embedsdyrlægen.\nHan er bakket op af to betjente fra det såkaldte Tungvognscenter under Sydøstjyllands Politi, Lone Nielsen og Svend Pedersen. De er uddannet til at tage sig af alle former for særtransporter, herunder dyr og fugle. Stig Jessen har samarbejdet med Svend Pedersen i flere år. Også toldere er involveret. I dag er det Christina Andersen og Steen Lauridsen fra SKAT, som er på vagt. Ansatte fra SKAT er generelt instrueret i, hvad det er, som Fødevarestyrelsen er interesseret i, og giver besked, uanset hvilket grænseovergangssted, de står ved, hvis de møder transporter med fjervildt.\nTimerne tikker af sted, og stadig er der ikke kommet en eneste fasantransport her ved E45.\nStig Jessen ryster på hovedet: – Det bliver vist ikke i dag, at det falder i hak. Jeg ved ellers fra EU Tracer systemet, at en transport gik fra Polen klokken 22 i går. Der er en rejsetid på cirka otte timer, så vi burde have set ham nu. Han har meldt, at han skal til både Sjælland og Fyn med fugle, og jeg havde derfor forventet, at han var kommet denne vej, men åbenbart har han taget færgen til Sjælland og er startet der.\nStig Jessen kan ikke stå ved grænsen 24 timer sådan en lørdag eller søndag. Betjentene oplyser, at der lørdag eftermiddag og igen søndag nat kl. 02 var passeret to vogne med fasaner. Stig Jessen noterer sig oplysningerne, og konstaterer om den sidstnævnte, at den sandsynligvis skal ud til en aftager, han kender udmærket. Hos ham havde dyrlægen lavet kontrol i 2015, og der havde alle forhold været i orden.\nKontrol ved aftagerne\nSenere i sæsonen skal Stig Jessen og kollegaen ud til stikprøvekontroller i aftagerleddet.\n– Jeg er spændt på, om også jægere i sidste ende sørger for at få registreret, hvor mange fugle de har modtaget og hvor disse fugle er sat ud. Således at vi forhøjer chancen for at kunne finde fasanerne igen, hvis der viser sig at være sygdomme i den sending.\nTil slut pakker Stig Jessen og de to specialbetjente fra Sydøstjyllands Politi sammen. De har bogstaveligt talt ikke set en fjer på denne kontrol.\nMen i morgen er atter en dag.\nEmbedsdyrlæge Stig Jessen står klar fra den sene nat ved grænseovergangen for at tjekke transporter af fjervildt.\nTre fjerkræ transporter er på vej over grænsen – men de er alle tomme, og kører normalt kun med slagtefjerkræ og kyllinger.\nPolitiassistent Knud Erik Juhl er en af de betjente, som assisterer embedsdyrlæge Stig Jessen (t.v.) fra det veterinære rejsehold ved grænsen denne søndag.\nStig Jessen kan koble sig op på det såkaldte EU tracer system, og med det samme tjekke alt vedrørende en given transport, fra start til mål.


Skrevet af advokat Per Andreasen, Ret&Råd København og Gentofte\nMan skal dog opfylde nogle betingelser. Selv om mange har den opfattelse, at det er meget svært at opfylde disse betingelser, er det dog meget ofte ikke tilfældet.\nHvis man ikke selv er skyld i gældens opståen, kan man søge om gældssanering, allerede umiddelbart efter at gælden er opstået, fx hvis den er en følge af en tvangsauktion, fordi man er blevet skilt og har været nødt til at sælge huset med tab, sygdom eller lignende.\nHvis der er tale om forbrugsgæld, har man typisk selv været skyld i gældens opståen, men når der er gået nogle år, normalt ca. 5 år siden man sidst optog ny gæld, kan man alligevel godt få gældssanering. Det kan man endda også, selv om der er tale om strafbart forhold, men her skal der dog være gået længere tid, formentlig 10-15 år.\nFor at få en gældssanering skal man have faste økonomiske forhold, hvilket vil sige, at man ikke inden for de kommende år forventer væsentlige ændringer i disse. Man skal derfor enten være i fast arbejde eller være pensionist, og man skal bo i en bolig, som man kan blive boende i fremover.\nGældssaneringen går så ud på, at man i de kommende år betaler det overskud, som man har i budgettet, til kreditorerne. Perioden er normalt 5 år, dog 3 år for folkepensionister. Resten af gælden bortfalder.\nDer er dog nogle forhold, som kan hindre gældssanering, hvilket tre nye afgørelser fra landsretterne illustrerer.\nFor det første skal man op til ansøgningen om gældssanering have gjort, hvad man kunne, for at betale sin gæld. Det nytter derfor ikke, at man optager en stor forbrugsgæld og så blot venter fem år på at få den saneret væk. Man skal i perioden op til gældssaneringen sørge for at betale, hvad man kan til kreditorerne.\nI en afgørelse fra Vestre Landsret havde en skyldner et budgetoverskud på kr. 1.000 pr. måned, som denne blot løbende brugte til ekstra forbrug, og da der var gået nogle år siden optagelse af gælden, bad skyldneren retten om gældssanering. Det ville man imidlertid ikke give skyldneren, fordi denne havde undladt at afdrage på gælden, selv om denne havde haft mulighed for det.\nSkyldnerens budget skal også være rimeligt. Typisk kan man som udgifter i dette medtage husleje, medicin, fagforening og transportudgifter til arbejde. I en sag fra Vestre Landsret var udgifterne til transport til arbejde for skyldnerens ægtefælle på næsten kr. 5.000 for at opnå en indtægt på ca. kr. 15.000, hvilket retten fandt urimeligt. Ægtefællen burde kunne finde et arbejde, der lå tættere på hjemmet, så den store udgift blev mindre eller måske helt forsvandt, og i så fald ville man kunne bevilge gældssanering.\nDen tredje afgørelse viser, at det er meget vigtigt at medvirke loyalt til sagens oplysning. Man må derfor ikke holde oplysninger tilbage, som har betydning for sagen. I en sag fra Østre Landsret undlod en skyldner at oplyse, at hun havde fået konkurskarantæne. Det betød, at hun ikke kunne få gældssanering. Hvis hun havde oplyst om det på forhånd, havde hun formentlig fået gældssanering, men den omstændighed, at hun ikke havde gjort det, medførte, at hun allerede af denne grund diskvalificerede sig selv.\nEndelig kan det nævnes, at der også for nylig har været en sag i Østre Landsret, hvor en skyldner, der var flyttet til Sverige, fik gældssanering her i Danmark som følge af EU-reglerne. Denne mulighed må stå åben for skyldnere med dansk gæld i alle EU-lande.\nHvis du har spørgsmål eller behov for rådgivning, er du velkommen til at kontakte din lokale Ret&Råd-Advokat


Rengøringsprisen – Renmesse.dk\nRengøringsprisen tildeles en organisation eller en enkeltperson, som har ydet et markant bidrag til at højne rengøringskvalitet, arbejdsmiljø eller innovation indenfor rengøringsbranchen. Prisen uddeles hvert andet år i forbindelse med Dansk Rengøringsmesse, men er en selvstændig pris, indstiftet af Hygiejnefokus.\nMaria Vedsegaard Veha modtager Rengøringsprisen 2021\nRengøringsprisen 2021 går til Maria Vedsegaard Veha, som modtager den i kraft af sin ihærdighed for at få rengøring til at blive betragtet som et vigtigt håndværk, for at få elever, kolleger og ledere til at anerkende sit eget arbejde og for at få omverdenen til at anerkende betydningen af rengøring i mange henseender.\nMaria Veha er til dagligt Uddannelsesleder på TEC i Gladsaxe, for Facility Services afdelingen, hvor hun netop har været primus motor for udviklingen af Videnscenter for Rengøring og desuden er i gang med at etablere en ny lederuddannelse for Rengøringsledere.\nMaria Veha modtager prisen personligt, for sit utrolige engagement og insisteren på at ville det rigtige for rengøringsbranchen.\nTidligere vindere af Rengøringsprisen:\n2019:Rengøringsafdelingen hos TechCollege Aalborg, som har taget et vigtigt skridt til fremme for alle de parametre som er udslagsgivende for valget af modtageren af Rengøringsprisen, nemlig rengøringskvalitet, arbejdsmiljø og innovation på én og samme tid. Dette er sket ved at afdelingens 35 ansatte er blevet uddannet til minimum Rengøringstekniker og en del er på vej videre som Serviceassistenter.\n2017: Erhvervsakademi Sjælland Campus Roskilde (i dag Zealand) for Akademiuddannelsen i Hygiejne- og Rengøringsteknik, som er et kæmpe skridt i den rigtige retning for Rengøringsbranchen, der har brug for kompetent arbejdskraft og veluddannede ledere. Uddannelsen er medvirkende til, at man nu kan finde en karrierevej i Rengøringsbranchen.\n2015: Reklamebureauet Sorø (i dag BRAVE) for deres Miljøteams-projekt i samarbejde med Sorø Kommune. Projektet gik ud på at få eleverne i kommunens skoler til at tage ansvar for lokalernes daglige overlevering til rengøringspersonalet. Der blev dannet teams på 4-5 elever, som hver dag skulle sikre at lokalet er klar til rengøring. Målet var at få frigivet tid fra rengøringen, således der blev tid til en ekstra daglig rengøring af toiletfaciliteter.\nDu kan indstille organisationer eller personer her i skemaet ved siden af. Desuden er du velkommen til at sende en mail til info@hygiejnefokus.dk. I begge tilfælde er det vigtigt at du begrunder din indstilling bedst muligt, da det har afgørende betydning for den endelige udvælgelse af prismodtager.


Konvertering TS til MPEG - File Extension\nFilkonvertering TS til MPEG\nVed at konvertere filen til en anden filendelse, kan du bruge andre programmer til dens håndtering. Man skal dog huske, at filen TS efter konvertering til MPEG kan afvige en smule fra originalen, selvom med et datasystem. De vigtigste oplysninger skal bevares, men hvis Du interesserer dig for, at filen efter konvertering fra TS til MPEG var identisk, skal du gå forsigtigt og vælge den relevante app fra listen nedenfor. Den garanterer selvfølgelig ikke at udføre konverteringen 100% i overensstemmelse med dine forventninger, men den vil sikkert hjælpe Dig meget i den. Hvis det trods alt effekten af konvertering af filen TS til MPEG ikke opfylder dine forventninger, kan du blot prøve at finde på internettet en anden version af Din fil i formatet TS, tidligere korrekt konverteret af en anden person til filen MPEG. Hvis det ikke virker, kan du bruge oplysningerne præsenteres i yderligere del af siden.\nProgrammer til konvertering TS til MPEG:\nHvis du efter konvertering af filen TS ikke har opnået den ønskede effekt, kan du prøve at ændre filformatet TS til noget andet end MPEG. I vores service vil du endnu finde informationer om følgende konvertering muligheder:\nDesværre, hvis du efter udførelse af to tidligere beskrevne handlinger (forsøger at finde din fil TS konverteret af en anden person og forsøger af dens uafhængig konvertering til formatet MPEG) stadig har et problem med din fil, så løsninger er ikke allerede meget. Du kan igen forsøge at finde og installere en app, der kan åbne filen TS i dens oprindelige format (uden konvertering til filen MPEG. En sådan løsning vil være vanskeligt at gennemføre, men det helt sikkert vil give den bedste effekt.


Efter kritik fra skrotfirma: Aalborg Kommune fastholder uskyld | TV2 Nord\nAalborg Kommune fastholder ikke at have noget som helst ansvar for at der i lørdags udbrød brand i bilskrotlageret på havnen. Video: Jens Hartvig\nRøgen er ikke mere farlig end almindelig røg Foto: Jens Hartvig\nAalborg Kommune afviste IF Recyclings ansøgning om at flytte store mængde brandfarligt skrot. Den beslutning blev tirsdag kritiseret af IF Recycling, men Aalborg Kommune står fast.\n16. nov 2016 kl. 20:00\nAalborg Kommune kunne ikke have gjort mere for at forhindre den storbrand, der lørdag brød ud i et skrotlager på Aalborg Havn. Det slår miljøchef Michael Damm onsdag fast overfor TV2 Nord efter at den administrerende direktør for IF Recycling Thomas Lundshøj i tirsdagens udgave af Nordjylland LIVE var ude og kritisere Aalborg Kommune, der trods gentagne henvendelser ikke gav tilladelse til, at flytte den megen brandfarlige bilskrot.\n- Myndighederne har simpelthen ikke kunnet tage beslutning om hvad der skulle ske, sagde han blandt andet.\nLæs også Aalborg Kommune var advaret om farligt bilskrot\nIF Recycling ville, måneder inden branden, der sendte voldsom røg ind over Nørresundby, gerne have flyttet de mange tons bilskrot, der er importeret fra Norge, ud på firmaets oplagringsplads på Savannevej på østhavnen i Aalborg, men Aalborg Kommune afviste anmodningerne og til sidst gik det altså galt. Det kunne bare ikke have været anderledes, siger kommunens miljøchef.\n- Vi kunne ikke honorere det ønske, der var på bordet i forhold til de krav kommunen skal stille. Og det er ikke kommunens opgave at løse et problem ved at skabe et andet, siger Michael Damm, der er miljøchef ved Aalborg Kommune.\nKommunen afviste blandt andet anmodningen fordi IF Recycling ikke havde dokumentation på, at skrottet var ufarligt, ikke kunne dokumentere om underlaget på den nye oplagringsplads var godt nok og om IF Recycling havde fået tilladelse af Aalborg Havn, der ejer arealet på Savannevej, til at opbevare bilskrottet der.\nDerfor svarer Michael Damm også meget kort på dette spørgsmål:\nVil det sige, at Aalborg Kommune fastholder ikke at have noget som helst ansvar for at der udbrønd brand i skrotlageret?


Darwin - et beskedent geni - Hanne Strager\nIdeen der forandrede verden\nEvolutionsteorien er en af de største og mest gennemgribende ideer, vi mennesker har fået. Men hvordan blev den udviklet? Hvad var han for en, den gode Darwin? Hvor finder vi beviserne – og hvad gør vi med kreationisterne? En storslået, kulørt og bragende velfortalt fortælling om livets mangfoldighed\nOmslag: Kajsa Plum Wirell\nFakta: Indbundet, illustreret, 1. udg., 2016


Politi nægtes direkte adgang til Se og Hør-kilder - Avisen.dk\nPoliti nægtes direkte adgang til Se og Hør-kilder\nPolitiet fik i juni af Retten i Glostrup tilladelse til selv at gennemgå materialet, men det siger Østre Landsret altså nej til. (Foto: Foto: MIKKEL KHAN TARIQ/POLFOTO)\nDet er retten og ikke politiet, der skal gennemgå materiale om Se og Hørs kilder, har Østre Landsret bestemt.\n11. juli 2014 18:07\nDet var i orden, at Københavns Vestegns Politi beslaglagde blandt andet mobiltelefoner, pc'er og mailkonti hos Aller Media i forbindelse med efterforskningen af Se og Hør-sagen.\nMen en del af materialet kan være omfattet af kildebeskyttelse og uden betydning for sagen, og derfor er det byretten og ikke politiet, der i første omgang skal gennemgå det.\nDet fremgår af en kendelse, som Østre Landsret fredag afsagde i sagen.\nAller Media protesterede, da det materiale, som politiet har beslaglagt, indeholder oplysninger om kilder, der er lovet beskyttelse, og som intet har med den aktuelle sag at gøre.\nI juni fik politiet af Retten i Glostrup tilladelse til selv at gennemgå materialet, men det siger Østre Landsret altså nej til.\nLandsretten ser dog ikke noget galt i, at byrettens gennemgang af materialet sker med bistand fra politiet, men repræsentanter fra både anklagemyndigheden og Aller skal have mulighed for at være til stede og kunne udtale sig, om de enkelte dokumenter skal indgå i efterforskningen eller ej.\nHvordan det rent praktisk skal gøres, må byretten, anklagemyndigheden og Aller Media sammen finde ud af, fremgår det af Østre Landsrets kendelse.\nPolitiet har fremlagt seks sider med søgeord, som man vil bruge i forbindelse med gennemgangen af det omfattende materiale, herunder "politi" og "sygeplejerske" samt numrene på politiet arbejdstelefoner. Det siger Østre Landsret ja til.\nMen landsretten understreger samtidig, at de filer og dokumenter, som byretten ikke mener skal udleveres til politiet, ikke kan indgå i efterforskningen eller bruges som bevis, ligesom de personer, der gennemgår materialet har tavshedspligt.


Den Korte Avis | Journalister stryger dybt kriminel og hellig kriger med hårene\nJournalister stryger dybt kriminel og hellig kriger med hårene\nFoto: Nagieb Khaja. DR Presse.\nAbderrozak Benarabe, der er en berygtet bandeleder med adskillige fængselsdomme, har været i Syrien for at kæmpe sammen med en berygtet islamistisk gruppe.\nDet er der lavet et tv-program om, der sendes på DR i aften. Men allerede inden udsendelsen er tonen blevet slået an i store avisartikler.\nBandelederen fremstilles som en angrende synder, der nu kæmper for den gode sag i Syrien. En regulær hvidvaskning af en militant islamist og kriminel bandeleder.\nStore A – berygtet bandeleder\nAbderrozak Benarabe er en af de mennesker, der bærer et stort medansvar for udviklingen af kriminelle indvandrermiljøer og islamiske parallelsamfund.\nUnder navnet Store A har han sammen med sin bror Lille A i mange år været særdeles aktiv som leder af af de de værste indvandrerbander, Blågårds Plads-banden på Nørrebro i København. Dermed har han gjort sig skyldig i at trække mange små og store indvandrerdrenge ind i et kriminelt og samfundsskadeligt miljø.\nAbderrozak Benarabe er født i Danmark af marrokanske forældre og har i alt 11 søskende. Allerede som 12-13-årig var han involveret i voldelig kriminalitet.\nHan har flere domme for grov vold, trusler, afpresning og narkohandel bag sig. Han har været involveret i pengeudlån til høje renter og skamfering af en ’dårlig betaler’.\nDet kriminelle indvandrermiljø omkring Blågårds Plads-banden er i et eller andet omfang vævet sammen med radikal islamisme. Nørrebro er ikke kun præget af kriminelle indvandrerbander, det er også ved at udvikle sig til et islamisk parallelsamfund. Og de to miljøer hænger tæt sammen.\nDerfor er det ikke en overraskelse at en bandeleder som Store A føler så stærk en tilknytning til de militante islamister i Syrien, at han har sluttet sig til dem og kæmpet sammen med dem for en islamistisk stat.\nHellig kriger i Syrien\nI 2012 var Store A blandt de første, der tog til Syrien for at kæmpe som hellig kriger på oprørernes side.\nSammen med ham rejste Nagieb Khajaen. Han kalder sig dokumentarist og havde lavet en aftale med DR om at optage et program om Store A, som han kendte – periferisk som det hedder sig. (Politiken 7.9)\nProgrammet bliver sendt i aften. Men allerede i dagene inden er det blevet skabt det indtryk har vi fået en fremstilling, der skal lede os på rette vej, inden vi ser det.\nLørdag bragte Politiken en stor artikel hvor det hed, at bandelederen kæmper i Syrien for at sone sin fortid.\nStore A bliver citeret for at sige: ”Jeg vil kæmpe mod den uretfærdighed, der sker dernede, imens hele verden kigger på.”\nSamtidig fik hans bror Lille A konstateret to knuder i halsen. Det fik Store A til at lave en pagt med Allah om, at han vil holde sig fra kriminalitet, hvis broderen overlevede.\nKnuderne var godartede, men Store A begyndte nu at forholde sig til islam, som han selv udtrykker det.\nDog ikke mere end, at han efter sin hjemkomst igen er slået ind på den kriminelle løbebane. (Politiken 7.9)\nIkke desto mindre synes manden bag tv-programmet, Nagieb Khaja, at det er en positiv historie. Store A og andre af dem der kæmper i Syrien er ”faktisk ret glade for det danske samfund”. Sådan tildeles en modbydelig storforbryder et menneskeligt ansigt.\nIkke et ord om Ahrar Al-Sham\nHele denne idylliserende fremstilling af den omvendte bandeleder bliver videregivet af Politiken og andre medier.\nDertil kommer, at det helt bliver fortiet, hvem det er, han slås sammen med i Syrien.\nDet er de militante islamister i den store, indflydelsesrige oprørsgruppe Ahrar Al-Sham.\nAhrar Al-Sham kæmper ligesom den vel nok største og mest berygtede islamiske oprørsgruppe, Al-Nushra, for en islamisk stat baseret på sharia. Men Ahrar Al-Sham har været mere smart i sin fremgangsmåde, skriver det britiske tidsskrift The Econimist (20.7). Al-Sham går ikke ind for selvmordsbomber, men bruger fjernestyrede bilbomber, og de har holdt sig fri af en række interne opgør som har præget Al-Nusra. Men de kæmper altså også med voldelige midler for en islamisk stat. Og det er denne kamp som Store A deltager i.\nDet bliver de skatteyderbetalte licensmidler nu brugt til at fremstille, som om den dybt kriminelle er blevet en omvendt synder, der soner sine forbrydelser og kæmper en retfærdig sag.\nEmner: Abderrozak Benarabe Bandeleder DR Nagieb Khajaen Store A Syrien


En højskole er for alle. En højskole er en skole hvor man kan tage forskellige kurser og lektioner. Mange som tager på højskole, lære meget mere end de har gjort på andre skoler, og det er simpelthen fordi du har muligheden for selv at vælge.\nDu vælger selv hvor meget frihed du vil have, og du vælger selv de fag du gerne vil deltage, og undervises i - derfor vil du formentlig også lære mere, da du selv vælger fagene, og derfor ikke skal undervises i noget du finder uinteressant, eller noget du personligt ikke kan bruge til noget.\nDu møder mange nye mennesker på en højskole, da mange vælger at gå på højskole, pga. den store indlæring, og egne valg. Du vil derfor være i stand til at øge dit netværk af venner og bekendte.\nDer er ikke et pensum eller karaktere, som du minimum skal have for at kunne deltage i undervisningen.\nDu vil under et højskoleophold, formentlig finde ud af hvad du vil med dit liv, du finder ud af hvad du brænder for, hvad du gerne vil, og hvordan du når dertil.\nDu kan på en højskole vælge at bo alene på et værelse, eller du kan have en sambo. Mange vælger at bo sammen med en anden, da det er lidt hyggeligere, og man finder hurtigt en at snakke med.\nPå en højskole vil maden være inkluderet i prisen man betaler månedligt. Der vil derfor være morgenmad og aftensmad til dig dagligt - mange højskoler tilbyder også middagsmad, så alt er dækket ind.\nEt højskoleophold tager typisk mellem 8-40 uger, alt efter hvad du vil. Normalt er det sådan at man vælger et hovedfag, og dertil nogle sidefag som man gerne vil lære mere om.\nDer findes dog også kortere ophold, og disse varer normalt 1-2 uger. I Danmark er der over 1.500 korte kurser man kan vælge mellem.\nPriser på højskoleophold\nDet koster ca. 1.200 kroner i ugen at bo på højskole, ved et længerevarende højskoleophold. Ved et kortere højskoleophold koster det ca. 3.800 kroner om ugen.