Opsamling af regnvand fra tage til brug for wc skyl og tøjvask - PDF\nDownload "Opsamling af regnvand fra tage til brug for wc skyl og tøjvask"\n1 Notat Opsamling af regnvand fra tage til brug for wc skyl og tøjvask Formålet med notatet er, at belyse fordele og ulemper ved at stille krav om anvendelse af regnvand fra tage til toiletskyl og tøjvask i Hillerød Kommune. CACE, By og Miljø Hillerød Kommune 15. juni\n2 Indhold 1.0 LOVGIVNING Hjemlen findes i planloven Hvor må tagvandet anvendes til toiletskyl og tøjvask? SÅDAN FUNGERER ET REGNVANDSANLÆG Sådan fungerer anlægget Hvilke krav skal det opfylde? MILJØFORDELE VED AT ANVENDE TAGVAND Hvorfor spare på vandet? ANDRE MILJØPROBLEMSTILLINGER Er der risiko for forurening af drikkevandet? Forringes drikkevandskvaliteten? Toiletskyl og tøjvask kontra nedsivning Er opsamling af tagvand løsningen på klimaproblemerne? BETYDNING FOR ARKITEKTUREN Grønne tage OMKOSTNINGER FORBUNDET MED INSTALLATION AF REGNVANDSANLÆG Eksempel på besparelse i et parcelhus Eksempel på besparelse i en etageejendom Besparelse for erhvervsbyggeri OMKOSTNINGER FOR SAMFUNDET ERFARINGER FRA ANDRE KOMMUNER KONKLUSION\n3 Planloven giver mulighed for at stille krav om anvendelse af regnvand fra tage til toiletskyl og tøjvask. Det er en måde at spare på grundvandet. Formålet med notatet er, at belyse fordele og ulemper ved at stille krav om anvendelse af regnvandet, i forbindelse med lokalplanlægningen. 1.0 Lovgivning 1.1 Hjemlen findes i planloven Hjemlen til at stille krav om anvendelse af tagvand er defineret i planlovens 15, der omhandler de krav kommunen kan stille for ibrugtagning af ny bebyggelse. Lov om planlægning, 15, stk. 2: I en lokalplan kan der optages bestemmelser om: Nr. 25: Installation af anlæg til opsamling af regnvand fra tage til brug for wc skyl og tøjvask i maskine som betingelse for ibrugtagning af ny bebyggelse., Nr. 11: Tilvejebringelse af eller tilslutning til fællesanlæg i eller uden for det af planen omfattede område som betingelse for ibrugtagen af ny bebyggelse. I vejledning om lokalplanlægning beskrives lovgivningen på følgende måde: Vandforsyningsloven 1 åbner mulighed for at bruge opsamlet regnvand fra tage i wc skyl og vaskemaskiner. En lokalplan kan fastsætte bestemmelser om installation af anlæg til opsamling af regnvand til brug for wcskyl og tøjvask i maskine som betingelse for ibrugtagning af ny bebyggelse. Det kan både være som fællesanlæg og som enkeltstående ved hver parcel. Der kan ikke stilles krav om opsamling af regnvand til brug ved tøjvask og wc skyl til institutionsbyggeri for særligt udsatte personer, f.eks. skoler, dag og døgninstitutioner, hoteller og bygninger med offentlig adgang og der er ikke hjemmel i planloven til at stille krav om brug af det 2 ( 15, stk. 2, nr. 9, 11 og 25 3 ). De regnvandsmængder, der vil kunne opsamles er ikke altid tilstrækkelige til at svare for den nødvendige forsyning med vand til wc og tøjvask. I områder med forholdsvis store tagflader og en mere ekstensiv udnyttelse, fx produktions eller lagerhaller kan regnvandsopsamling være en mulighed, medens andre måder at håndtere regnvandet på fx ved nedsivning kan være mere oplagte i andre typer af områder, [Citat: Vejledning om Lokalplanlægning for boligområder, By og Landskabsstyrelsen 2009]. 1 Der står ikke noget om opsamling af regnvand til toiletskyl og tøjvask i vandforsyningsloven. Det fremgår derimod af bekendtgørelse nr om vandkvalitet, at der ikke stilles krav om drikkevandskvalitet til det opsamlede regnvand. 2 Så længe der er en besparelse må man forvente, at anlægget benyttes, når først det er installeret. 3 Planloven 3\n4 1.2 Hvor må tagvandet anvendes til toiletskyl og tøjvask? Som det fremgår af ovenstående, er der en række undtagelser, hvor tagvandet ikke må anvendes til toiletskyl og tøjvask 4. I et eksisterende enfamilieshus er det tilladt at installere et regnvandsanlæg uden ansøgning til myndigheder. Efter ansøgning hos myndigheder er det tilladt at installere anlæg til opsamling af regnvand følgende steder: Nye enfamiliehuse, nye etageboliger, nye og gamle fællesvaskerier i etageboliger, møntvaskerier, kontorer, hvor der kun er adgang for kontorets ansatte, arbejdssteder med fast brugerkreds, som f.eks. virksomheders personaletoiletter og fælles vaskemaskiner, universiteter, tekniske skoler, separate gymnasier og VUC centre. I følgende bygninger er det ikke tilladt: Hospitaler, beskyttede boliger, plejehjem (alle wc er og vaskemaskiner), andre døgninstitutioner, daginstitutioner (vuggestueer, børnehaver, skolefritids ordninger og fritidshjem), forsamlingshuse, skoler (som folkeskoler og private skoler), wc er, hvor der er adgang for offentligheden, offentlige tilgængelige toiletter i forbindelse med biograf og teater, foredrag og lignende, restauranter, cafeteriaer, hoteller mv. sportshaller/idrætsanlæg, svømmehaller, øvrige bygninger med adgang for offentligheden. 2.0 Sådan fungerer et regnvandsanlæg 1. Filter på tilløbsledning 2. Beroliget indløb til regnvandstank 3. Regnvandstank 4. Svømmende indsugning med filter til pumpen 5. Sugeledning 6. Selvansugende pumpe 7. Kontraventil (kan være monteret i pumpen(6) 8. Vandlås på overløb fra tank 9. Automatisk styreenhed 10. Magnetventil på vandforsyningsledning 11. Drikkevandsefterfyldning til regnvandstank via luftgab eller anden tilbagestrømningssikring (type AA eller AB) 12. Sikring mod tilbagestuvning i overløb fra tank 13. Sikring mod tilbagestuvning i overløb fra filter 14. Vandmåler på vandforsyningsledning 15. Vandmåler på lokalt forsyningssystem (regnvandsledning) 16. Kontraventil 17. Tilbagestrømningssikring (overløbsventil) type BA 18. Vandmåler på den enkelte bolig 19. Kontraventil i forbindelse med vandmåler (18) 20. Aftapningsventil 21. Vandlås Figur 1: Kilde: Rørcentret I forbindelse med en dispensationssag, har miljøstyrelsen i 1997 udarbejdet er notat, der lægger op til, at der kan gives dispensation til etablering af regnvandsanlæg f.eks. ved opførelse af en ny skole. 4\n5 2.1 Sådan fungerer anlægget Vandet løber fra taget gennem et filter, der fjerner blade og urenheder fra tagvandet, typisk et lodret filter i nedløbsrøret. Herfra løber vandet til en regnvandstank, der kan være placeret i et køligt kælderrum eller i jorden uden for bygningen. For at begrænse bakterievækst, må temperaturen ikke overstige 18 o C. Tanken er udformet, så bundslam og flydeslam ikke suges ind i toilettet eller vaskemaskinen. I længerevarende tørre perioder hvor tanken løber tør, forsynes en cisterne med drikkevand, som så kan levere rent vand til toiletter og tøjvask 5. Cisternen er udstyret med en kontraventil og luftgab. Vandledninger med tagvand skal være tydeligt mærket med ikke drikkevand, så der ikke laves fejlkoblinger mellem regnvandsledningerne og drikkevandsystemet. For at kunne kontrollere hvor meget regnvand der anvendes, kan forsyningen kræve, at der sættes en vandmåler på ledningen fra regnvandstanken. Det er ikke nødvendigt i Hillerød Kommune, da besparelsen i afgifter baseres på vandforbruget. Det kan dog forventes, at Hillerød Forsyning vil stille krav om at anlæggene forberedes til målere, da afgiftstrukturen kan ændre sig i fremtiden. Vedligeholdelse af et regnvandsanlæg kræver typisk, at filtrene tømmes et par gange om året og at tagrenden oprenses for blade. Man kan også forvente, at vandtanken skal rengøres for bundslam efter 5 10 års anvendelse. 2.2 Hvilke krav skal det opfylde? Regnvand må kun opsamles fra tagflader. Tage med ny bitumen belægning (tagpap), græs, mos, strå og kobber er uegnede til opsamling af regnvand. Zink bør også udelades, da der udvaskes stoffer til vandet. Rørcenteranvisningen angiver, at det er vigtigt, at regnvandet ikke i længere tid har været i kontakt med biologisk nedbrydelige materialer. Derfor bør der ikke før tanken være bagfald på tagrender, bladfang over tagrender, løvfang over tagnedløbet eller nedløbsbrønd på tagnedløb. Årsagen til at Bitumen belægning ikke er velegnet til opsamling af regnvand er, at der de første måneder frigives farve fra belægningen til vandet, som gør vandet uegnet til tøjvask i en periode. Der er derfor risiko for at vaskemaskinen ikke tilkobles, i forbindelse med installation af anlægget. Der er delte meninger om grønne tage med græs og lignende kan anvendes til opsamling af regnvand. Da Rørcenter anvisning 003 nævner græs og mos som uegnet tagbelægning, til opsamling af regnvand, anbefaler By og Miljø, at der først stilles krav om opsamling af regnvand fra grønne tage, når der foreligger dokumentation for, at det er sikkert at anvende vandet 6. Forbindelser til kloakledninger skal udføres af en autoriseret kloakmester. Forbindelsen fra styreenheden til toiletterne og tilkoblingen af drikkevand til styreenheden, skal udføres af en autoriseret VVS mester. Reglerne for udførelse af regnvandsanlæg findes i DS 439 og DS 432 samt i Rørcenter anvisning 003 Brug af regnvand til wc skyl og vaskemaskiner i bolig. 5 Illustrationen på foregående side viser dog et anlæg uden cisterne. 6 I forbindelse med lokalplanlægningen af Faste Batteri II i København, har man valgt både at stiller krav om opsamling af regnvand til toiletskyl og tøjvask og grønne tage med en taghældningen under 30 grader. 5\n6 3.0 Miljøfordele ved at anvende tagvand Da kravet om at anvende tagvand kun kan stilles, i forbindelse med nyplanlagte boligområder og erhvervsområder, vil effekten her og nu af at opsamle regnvand være forholdsvis begrænset, hvis man ser på vandforbruget samlet set. Over tid kan det dog få stor betydning, da et typisk parcelhus med 4 beboere alene kan spare op til ca. 68 m 3 rent drikkevand om året, ved at anvende tagvand til toiletskyl og tøjvask 7. I parcelhusområder er der samtidig et stort potentiale i at opsamle tagvand til havevanding. Når vi sparer på drikkevandet bidrager vi til at sikre rent urenset grundvand i vandhanen i fremtiden. I områder, hvor regnvand ikke kan nedsives, vil et regnvandsanlæg fungere som forsinkelsesbassin og bidrage til at forhindre overløb, hvor urenset spildevand ellers ender direkte i naturen. Ud over vandbesparelsen har regnvand også den fordel, at det indeholder langt mindre kalk end vandværksvand. Derfor kan der samtidigt spares sæbe, i forbindelse med tøjvask og man undgår kalkaflejringer i vaskemaskinen. Energiforbruget er nogenlunde det samme for et lokalt regnvandsanlæg, som det er, når vandet leveres fra vandværket. Der bruges energi til pumper, både ved traditionel forsyning af drikkevand og ved brug af regnvand. Energiforbruget ligger mellem 0,3 og 0,5 kwh per m 3, når man bruger regnvand, og på 0,37 kwh per m 3, når man bruger drikkevand [Miljøstyrelsen, 2002]. 3.1 Hvorfor spare på vandet? Kommunerne, særligt i Hovedstadsområdet, risikerer at få væsentlige problemer med at sikre rent grundvand i fremtiden. I Danmark lukkes der ca. 100 vandboringer om året primært pga. pesticidforurening. Samtidig angiver Vandplanerne, at vi flere steder indvinder mere grundvand end der dannes nyt. Problemet med overindvindingen af grundvand er særligt stort i Hovedstadsområdet, fordi nettonedbøren og grundvandsdannelsen er betydelig mindre her, end den er i den vestlige del af Danmark samtidig med, at befolkningstætheden og dermed vandforbruget er størst i Hovedstadsområdet. Overindvindingen af grundvand over længere tid kan fører til sænkning af grundvandspejlet. Det kan bl.a. give problemer med frigivelse af stoffer fra jorden til grundvandet. Hillerød Forsyning angiver dog, at grundvandsspejlet de senere år er hævet i Hillerød by, men selvom der ikke indvindes mere grundvand end der dannes, kan indvindingen godt give anledning til miljøproblemer. Når der indvindes meget vand trænger vandet hurtigere ned til de dybere liggende grundvandsmagasiner og jordens rensende effekt mindskes. Dermed stiger risikoen for at grundvandet forurenes med pesticider. Forbruger vi meget vand mindskes også vandtilførslen til vores vandløb, og vandløb risikerer at tørre ud, [Naturstyrelsen, 2011]. I Vandplanerne betragtes den udnyttelige grundvandsresurse som 35% af grundvandsdannelsen bl.a. af hensyn til vandføringen i vandløb. Hvis et vandløb tørrer ud, går det ud over dyre og plantelivet, hvor mange dyr og planer er afhængig af vand i vandløbet. Vi ved endnu ikke præcist, i forbindelse med hvilke vandboringer, der indvindes for meget grundvand i Hillerød Kommune. Størstedelen af kommunens vand indvindes inden for vandoplandet for Isefjord og Roskilde Fjord. Vandplanerne beskriver grundvandsdannelsen for de enkelte vandoplande. 7 Vandforbruget pr parcelhus, i eksisterende byggeri i Hillerød, er ikke så stort som i et nyt boligområde, da der for det meste kun bor 1 2 personer i den enkelte ejendom. 6\n7 Tabellen på næste side viser udnyttelsesgraden for de enkelte indvindingsområder, i forslaget til Vandplan for Isefjord og Roskilde Fjord: Hillerød Kommune har vandboringer inden for forkomsterne , , og Som det fremgår af tabellen, angiver forslaget til Vandplan for Isefjord og Roskilde Fjord en væsentlig overindvinding af grundvand i vandområdet Det er dog ikke på nuværende tidspunkt muligt at sige, hvor meget af vandet fra denne forekomst der reelt indvindes i Hillerød Kommune. 4.0 Andre miljøproblemstillinger 4.1 Er der risiko for forurening af drikkevandet? Der kan være en tendens til, at risikoen for forurening af drikkevandet fra tagvand overvurderes pga. erfaringerne fra de tidlige forsøgsanlæg. I dag er risikoen ved installation af et moderne regnvandsanlæg typisk, at sammenligne med tilkoblingen af et helt almindeligt toilet. På linje med toiletter skal regnvandsanlæggene ikke længere godkendes eller kontrolleres af byggemyndigheden, da der er tale om byggeri af begrænset kompleksitet, [Bygningsreglementet, 2010]. Risikoen for forurening af vandforsyningen er gennemgået i miljørapporten, der er udarbejdet i forbindelse med miljøvurderingen af kommuneplantillæg nr Forringes drikkevandskvaliteten? Hillerød Forsyning angiver at vandledningerne stadig skal dimensioneres efter maksimalt vandforbrug, da der skal tages hensyn til påfyldning i meget tørre perioder. Det kan føre til en længere opholdstid for vandet i ledningerne. Spørgsmålet er, om en længere opholdstid for vandet i ledningerne fører til dårligere vandkvalitet hos forbrugerne? 7\n8 Påfyldning af et moderne regnvandsanlæg stiller ikke de store krav til vandtrykket, bl.a. fordi selvee regnvandstanken, i et moderne anlæg, typisk ikke skal efterfyldes 8. Påvirkningen af vandtrykket i forbindelse med påfyldning af et regnvandsanlæg, kan sammenlignes med belastningen ved påfyldning af en cisterne i et toilet. I forbindelse med nye mindre lokalplanområder, i den eksisterende by, vil det derforr næppe få nogen betydning for vandkvaliteten, indenn for kommuneplanens planhorisont. I nye boligområder installeres modernee vandledninger, hvor risikoen for forringelsee af vandkvaliteten er betydelig mindre end ved ældre vandinstallationer. 4.3 Toiletskyl og tøjvask kontra nedsivning Hvis tagvandet i forvejen føres til nedsivning i faskine, vil opsamling af vandet begrænse nedsivningen og dermed dannelse af nyt grundvand. Grundvandsdannelsenn stammer kun i meget begrænset omfang fra nedsivning i byområder (Se nedenstående illustrationen). Samtidigt er det på nuværende tidspunkt, rent lovgivningsmæssigt, ikke muligt, at forhindre borgerne i at anvende pesticider. Hvorfor det slet ikke er sikkert, at det vil være en fordel at nedsive regnvandet i byområder frem for at anvende det i boligerne. I forbindelse med store nye udstykninger bør det dog undersøges, om det kan få indflydelse på grundvandsdannelsen at fravælge nedsivning af tagvandet. Da drikkevandet typisk stammer fra grundvandsmagasiner, hvor vandet er 40 år eller mere om at nedsive, kan effekten af øget nedsivning først ses i grundvandsdepoterne om mange år, mens en reduktion i indvindingen har en umiddelbar effekt på grundvandstanden. Figur 2: indvindingsopland i forbindelse med vandboringer i Skævinge Ovenstående illustration viser Skævinge vandværks boringer. De farvede området viser hvor grundvandet dannes. Som det fremgår af illustrationen, ligger tre af boringerne inde midt i byen. Alligevel er der primært tale om indvinding af vand, der stammer fra nedsivning uden for Skævinge by. 4.4 Er opsamling af tagvand løsningen på klimaproblemerne? En regnvandstank til opsamling af tagvand fungerer i princippet som et forsinkelsesbassin. Når det regnerr opsamles regnvandet fra taget i tanken, i stedett for at løbe til spildevandssystemet eller nedsivning. Et regnvandsanlæg er typisk underdimensioneret, så det løber over en gang i mellem. På den måde rensess anlægget for flydeslam. Når regnvandstanken er fuld, løber det overskydende vand i stedet til 8 I dag anvendes typisk en cisterne, så regnvand og vandværksvand ikke blandes. Der med er mængden af regnvand der genopfyldes, af gangen, begrænset. 8\n9 spildevandssystemet. I en periode med voldsom regn fyldes anlæggene og det overskydende vand opsamles derfor ikke. Et regnvandsanlæg bidrager til at begrænse oversvømmelser forbundet med øget nedbør, men det er ikke løsningen på oversvømmelsesproblemerne. 5.0 Betydning for arkitekturen Når der stilles krav om anvendelse af tagvand til toiletskyl og tøjvask, får det betydning for bygningernes udformning og arkitektur. Hvor meget vand der kan opsamles afhænger af tagmaterialerne og hældningen på taget. Et tegltag med en hældning på 45 grader er ideelt at opsamle regnvandet, mens der f.eks. kan opsamles mindre vand fra et built up tag med tagpap, uden hældning 9. Da tage med ny bitumen belægning (tagpap), græs, mos, strå og kobber ifølge rørcenteranvisningen er uegnede til opsamling af regnvand og da der ligeledes udvaskes stoffer fra zink, er det nødvendigt at stille krav, i lokalplanerne, om, man ikke må anvende disse materialer, i forbindelse med tage, nedløbsrør mv. Tagpap kan dog anvendes i forbindelse med opsamling af tagvand til toiletskyl 10. Herudover er det vigtigt, at stille krav om, at der ikke må være bagfald på tagrender eller løvfang, så man undgår at organisk materiale kommer i forbindelse med det vand man vil opsamle. Ønskes bebyggelser med grønne tage, udelukker det, at man det pågældende sted kan stille krav om opsamling af tagvand til toiletskyl og tøjvask. Det er dog stadig muligt, at opsamle regnvandet til f.eks. havevanding. 5.1 Grønne tage Et grønt tag er et tag med planter som tagbeklædning. De fleste grønne tage er beplantet med græs eller stenurter. Grønne tage kan (som udgangspunkt) kun etableres på flade tage eller tage med en taghældning på maksimalt ca. 30 grader. Da grønne tage vejer kg. pr kvadratmeter kræver de en solid tagkonstruktion, der kan bære taget. [Bolighus, 2011] Grønne tage er en mulighed for at få det grønne ind i en bydel, hvor der ellers ikke er så meget plads til haver og grønne områder. Grønne tage kan være med til at signalere, at det er et område, hvor der er taget særlige miljøhensyn. Et grønt tag optager i gennemsnit ca. 50% af nedbøren som falder på taget [Ibid]. På den måde kan grønne tage bidrage til at løse problemerne med stigende nedbør, men de er, på ingen måde, en garanti for at man undgår oversvømmelser. 6.0 Omkostninger forbundet med installation af regnvandsanlæg I forbindelse med vedtagelse af Spildevandplanen blev det besluttet, at forbrugere, der anvender regnvand fra tage til tøjvask og toiletskyl ikke skal betale forbrugsafgifter for vandet, men at de skal betale afgifter for de første 10 m 3 vand pr. toilet [Spildevandplanen ]. Efterfølgende er det blevet besluttet at indrette betalingsvedtægten, så der ikke skal betales vandafledningsafgift af regnvand til toiletskyl og tøjvask overhovedet. Beslutningen skal evalueres efter 2 år (dvs. i år). 9 En lavere hældning medfører en større afdampning af vand fra taget. En ru overflade holder tilsvarende længere på vandet så en større andel når at afdampe, inden det kan opsamles. 10 Tøjvask er også en mulighed efter nogle måneder, når der ikke længere afgives farve til vandet. 9\n10 Det betyder at der i dag ikke betales gebyrer for det regnvand, der anvendes til toiletter og til tøjvask ud over tilslutningsbidrag. Der skal ikke betales tilslutningsbidrag, hvis det overskydende regnvand nedsives. I regneeksemplerne på næste side er det indbygget som en forudsætning, at der ikke betales afgifter for bortskaffelse af tagvandet, men at der fortsat skal betales tilslutningsbidrag, når ikke vandet nedsives 11. I Hillerød by koster vandet 60,2 kr. pr m 3. Heraf er vandprisen 10 kr., 6,25 kr. er statsafgift og 43,95 kr. er vandafledningsafgift. Herudover koster det et engangsbeløb på kr. i tilslutningsbidrag. [Hillerød Forsyning, 2011]. En gennemsnitsborger bruger ca. 50 liter vand om dagen til wc skyl og tøjvask, svarende til 30 40% af det samlede vandforbrug. Størstedelen af disse 50 liter kan erstattes med regnvand, hvis der er tilstrækkeligt tagareal til rådighed. Anvendes vandbesparende wc er (6 liter eller mindre pr. skyl) og nye vaskemaskiner med et lille vandforbrug, falder det erstatbare forbrug til pct. af totalforbruget, [Miljøstyrelsen, 2002]. De seneste tal over forbrugsfordelingen af vand stammer fra en undersøgelse, som København Energi foretog Vandforbruget er siden 1992 faldet med ca. 12%. Vandforbruget pr person er i Danmark ca. 116 liter vand per person i døgnet (42 m 3 ) [DANVA, 2008]. Personlig hygiejne 36 % (47,2 liter) Wc skyl 27 % (35,4 liter) Tøjvask 13 % (17,0 liter) Opvask/rengøring 10 % (13,1 liter) Mad/drikke 7 % (9,2 liter) Øvrigt, lækage og lignende i boliger 7 % (9,2 liter).. I alt pr. person i døgnet 100% (131 liter) [København Energi, 1992] Eksemplerne på næste side tager udgangspunkt i miljøstyrelsens regneeksempler fra publikationen Fra taget til toilettet om brug af regnvand fra tage i wc skyl og vaskemaskiner, udgivet i Regneeksemplerne er justeret med de seneste tal og suppleret med en beregning af tilbagebetalingstiden, på baggrund af vandprisen i Hillerød Kommune. Der er dog to væsentlige forhold, som miljøstyrelsen ikke har taget højde for: De fleste ældre parcelhuse bebos i dag af en eller to personer [Danmarks statistik, 2011]. Forbrugsfordelingen er også forskelligt for et parcelhus, sammenlignet med en etagebolig. I et parcelhusområde indgår havevanding f.eks. i forbrugsfordelingen, mens dryppende toiletter står for en større andel af vandforbruget i etagebyggeri. Hillerød Forsyning har oplyst, at normalforbruget i en ejendom i Hillerød typisk er ca. 120 m 3. Et gennemsnits parcelhus i Hillerød har 2,86 indbyggere. Tages der udgangspunkt i gennemsnitsforbruget pr indbygger i Danmark (42 m 3 pr døgn), som benyttes i udregningerne, giver det et vandforbrug pr hustand på ca. 120 m 3 pr ejendom. For nybyggeri forventes et højere vandforbrug pr husstand, da en typisk børnefamilie består af flere beboere, end en familie hvor børnene er flyttet hjemmefra. I Ullerødbyen bor der f.eks. pt. i gennemsnit 3,7 indbyggere pr parcelhus. Er der færre indbyggere end forudsat i 11 Der er stor forskel på hvordan den enkelte kommune har valgt at give rabat ved ny bebyggelse, som opføres med anlæg til opsamling af tagvand til toiletskyl og tøjvask. 10\n11 beregningerne, får det væsentlig indflydelse på besparelsen for den enkelte og dermed tilbagebetalingstiden. 6.1 Eksempel på besparelse i et parcelhus Miljøstyrelsen vurderede det årlige vandforbrug til wc skyl og tøjvask til 18 m 3 per person. Justeret med de nyste tal er gennemsnittet lidt mindre ca. 17 m 3 pr dansker. 18 m 3 svarer til den vandmængde, der kan opsamles fra 40 m 2 tagflade [Miljøstyrelsen, 2002]. Regnvand fra en tagflade på 200 m 2 på et parcelhus kan således dække vandbehovet til wc skyl og tøjvask for en familie på 5 personer. For en gennemsnitsfamilie i et nyt parcelhusområde på 4 personer er det årlige vandforbrug til toiletskyl og tøjvask ca. 68 m 3 (4 * 17 m 3 ). Med en vandpris på 60,2 kr. per m 3 vil en familie på 4 personer kunne spare kr. på vandregningen om året. Årsagen til at besparelsen ikke er større er bl.a., at anlæggene løber over i perioder med meget regn. Typisk vil et anlæg have kapacitet til 21 dages forbrug. Dvs. en hel måned uden regn medfører, at der må anvendes rent drikkevand. Derudover er der fraregnet udgifter til strøm i forbindelse med pumperne og løbende vedligeholdelsesudgifter i anlæggets levetid. Et regnvandsanlæg i et nyt parcelhus kan anskaffes for ca kr. inklusiv moms og installation, [Hillerød Kommune ]. Vi har i nedenstående regneeksempel indlagt som forudsætning, at anlægget kun kan levere 85% af vandet til toiletter og tøjvask, fordi anlægget løber tør og derfor må anvende rent drikkevand i tørre perioder. Vi har desuden indbygget som forudsætning at el udgift til pumper og styring er 500 kr. om året og vedligeholdsudgifter på samlet kr. i anlæggets levetid (30 år) til udskiftning af pumper, filtre, drikkevandsventil og styringsautomatik. Da selve regnvandstanken kan leveres med en garanti på 50 år forudsættes det, at det ikke er nødvendigt at udskifte tanken. Herudover kan der komme udgifter til bortskaffelse af jord, som ikke er indregnet i regneeksempelet. Hvis anlægget med ovenstående forudsætninger finansieres med et 5% annuitetslån er tilbagebetalingstiden ca. 17 år. Da der er indregnet løbende udgifter til f.eks. udskiftning af pumper og da den resterende del af anlægget må forventes af have en betydelig længere levetid end 17 år, er det PT en god investering for den enkelte, hvis anlægget finansieres som en del af huset 13. Et anlæg i en eksisterende bolig er dyrere, da det vil kræve ny rørføring til toiletter og vaskemaskine. Prisen på et anlæg, i et eksisterende parcelhus, er her ca kr. Det giver en tilbagebetalingstid på 59 år og er derfor på nuværende tidspunkt ikke en god investering for den enkelte, med mindre huset i forvejen skal renoveres. 6.2 Eksempel på besparelse i en etageejendom I etageboliger vil det opsamlede regnvand kun dække en del af forbruget, da det anvendelige tagareal pr. lejlighed er mindre end i et enfamiliehus. I en treetagers ejendom med 6 lejligheder per etage, og hver lejlighed i gennemsnit har 2,1 beboere, er vandforbruget til wc skyl og tøjvask ca. 230 m 3 om året. 12 By og miljø har spurgt fire forskellige leverandører af regnvandsanlæg, om priser på anlæg, installation, EL forbrug og vedligeholdelse. 13 Egedal er gået helt væk fra at anvende tilbagebetalingstider, når det gælder lånefinansieret nybyggeri. Når investeringen dækkes af et 30 årigt lån behøver bygherren ikke vente en årrække, på at investeringen har tjent sig hjem. 11\n12 Hvis tagarealet er 820 m 2, kan der opsamles 180 m 3 regnvand om året. Det svarer til, at 78 pct. af vandforbruget til tøjvask og wc skyl kan erstattes med regnvand. Et fællesanlæg vil her koste kr. i nybyggeri. Besparelsen vil her være ca kr. om året. Det betyder at tilbagebetalingstiden bliver 8 år, for et regnvandsanlæg til kr. Her er indregnet en EL udgift på 6000 kroner om året og vedligeholdsudgifter på kr. i anlæggets levetid (30 år). For ældre etageboliger er det tvivlsomt, om det kan betale sig at installere regnvandsanlæg, da det vil kræve en større ombygning af huset (gennembrud til rør mv.). 6.3 Besparelse for erhvervsbyggeri Hillerød Rådhus har fået installeret et regnvandsanlæg, hvor regnvandet opsamles i et reservoir på ca. 25 m 3, hvorfra det fordeles i et særskilt rørsystem til bygningens toiletter. Da der er offentlig adgang i stueetagen, må der ikke anvendes regnvand i toiletterne på denne etage. Regnvandsanlægget har kostet kroner og har en tilbagebetalingstid på 22 år. Det er ikke dog muligt at lave et generelt regneeksempel for erhvervsbyggeri, da behovene og byggeforholdene her er meget forskellige. 7.0 Omkostninger for samfundet Størstedelen af borgernes besparelser kommer fra sparet vandafledningsafgift, som finansierer kloakker og spildevandsanlæg. At vandet fra tagene reducerer forbruget af rent grundvand medfører ikke nødvendigvis at der afledes mindre vand til spildevandsystemet. Hvis regnvandet i forvejen nedsives vil spildevandsmængden, der afledes til spildevandssystemet være den samme, mens mængden af regnvand, der nedsives bliver mindre. Derfor er det i sidste ende de øvrige forbrugere, der kommer til at betale udgifterne forbundet med afledning af spildevandet, i områder hvor regnvandet kan nedsives. I den eksisterende by, har det dog ikke den store praktiske betydning for de samlede forbrugsafgifter, da det kun er de nyplanlagte områder der er omfattet af kravet. Over tid kan det være nødvendigt at justere taksterne. 8.0 Erfaringer fra andre kommuner Egedal Kommune (tidligere Stenløse Kommune) var en af de første kommuner til at stille krav om opsamling af tagvand, i forbindelse med et nyt stort boligområde. Erfaringerne fra Stenløse Syd er, at bygherrer har taget kravet til sig og er tilfredse med anlæggene. En hel række kommuner har, på linje med Hillerød Kommune, valgt, at skabe incitament, til at etablere regnvandsanlæg, ved at give rabat på vandafledningsafgiften eller tilslutningsbidrag. Herlev Kommune har, som de første, stillet krav i kommuneplanen, om opsamling af tagvand til wc skyl og tøjvask. Da Herlev Kommune ikke samtidigt giver rabat på vandafledningsafgiften eller tilslutningsbidraget, har kravet mødt modstand. Herlev Kommune har derfor, i flere omgange, fraveget kravet med et kommuneplantillæg. 12\n13 Ved at kombinere beslutningen, om ikke at opkræve vandafledningsafgift af tagvandet, med et generelt krav om opsamling af regnvand fra tage, bliver Hillerød Kommune forgangskommune inden for opsamling af tagvand til wc skyl og tøjvask. 9.0 Konklusion Anvendelse af regnvand fra taget løser ikke problemet med overindvinding og forurening af grundvandet alene, men det er et af de få virkemidler kommunen har, til at sikre rent drikkevand i fremtiden. Det er samtidig let at formidle til borgerne, at rent drikkevand ikke skal anvendes i toilettet. By og Miljø anbefaler, at der udarbejdes kommuneplantillæg for opsamling af regnvand fra tage, til brug for wc skyl og tøjvask i boliger og at kommuneplantillægget udformes, så det ikke udelukker etablering af grønne tage. By og Miljø anbefaler desuden, at spørgsmålet om at stille krav om opsamling af tagvand til erhvervsbyggeri og kommunale bygninger tages op, i forbindelse med udarbejdelse af kommuneplan 2013, så der er tid til at inddrage erfaringer og indsamle viden, om opsamling af tagvand fra erhvervsbyggeri og offentlige bygninger. 13\nTillæg nr. 15 til kommuneplan 2009 Opsamling af regnvand fra boligers tage FOR DE GENERELLE RAMMER OM SPILDEVAND, OVERFLADEVAND OG RENSNINGSANLÆG HILLERØD KOMMUNE BY OG MILJØ Kommuneplantillæg Kommuneplanen\nBrug af regnvandsanlæg. Erfaringsopsamling\nBrug af regnvandsanlæg i Danmark Erfaringsopsamling 2014 Titel: Brug af regnvandsanlæg i Danmark Erfaringsopsamling Redaktion: Rambøll Annette Raben Marianne Marcher Juhl Udgiver: Naturstyrelsen Haraldsgade


469-5854 Solsortevej 9, Skellet - Flot sommerhus nær Limfjorden. - RealMæglerne\nSolsortevej 9, Skellet 9280 Storvorde\nBrutto kr. 4.190\nFlot sommerhus nær Limfjorden.\nDette skønne sommerhus er beliggende i Skellet sommerhusområde ca 15 km øst for Aalborg og ca 250 m fra Limfjorden. Huset er opført i sten med tagdækning i eternit. Særdeles velplejet grundareal med flot haveanlæg, med mange detaljer.\nBryggers/entre med vaskesøjle og lille.. Læs mere...\nBryggers/entre med vaskesøjle og lille bord. Fordelingsgang med adgang til 3 værelser samt godt badeværelse med bruseniche og lille bademiljø.\nSærdeles stor vinkelstue med brændeovn og varmepumpe. Godt praktisk køkken i åben forbindelse til stuen. Fra stuen er der adgang til rummelig udestue med loft til kip. Derfra igen adgang til overdækket terrasse.\nTil ejendommen hører rummelig garage med værkstedsrum. Desuden ekstra udhuse samt skøn havepavillon.


Få lækker hår med lange extensions – Hjub\nHvis du er typen, som har skiftet frisure mere end en gang. Som nogle gange gerne vil have dit hår kort, og andre gange gerne vil have det langt og lækkert. Så er du måske også bekendt med muligheden for at få lange flotte extensions. For det er nemlig en måde, man kan snyde sig til at langt smukt hår, hvis man ikke lige er udstyret med sådan en, fra naturens side. Hvis man klikker sig ind på hjemmesiden https://www.myextensions.dk/, så kan man se meget mere omkring de forskellige hair extensions, som man har muligheden for at bestille derinde.\nFå et hår der er tykt og lækkert\nDer er også rigtig mange, som bare gerne vil have noget mere fylde i deres hår. De er måske ikke fra naturens side udstyret med det tykkeste hår. Derfor har de brug for lidt hjælp til, at skabe den effekt, som der er så mange, der går efter. Her kan ekstensions også være en virkelig god ide. Fordi man ikke kan se, at man rent faktisk har noget falskt hår på. Men man får bare effekten af det lange tykke hår, som er lækkert at se på. Men som man altså kan få, uden at man skal vente på, at det vokser ud af sig selv. Hvilket det heller ikke gøre for mange mennesker.\nHvis det lyder som noget for dig. Så kan du klikke dig direkte videre til hjemmesiden, hvor du kan købe fra med det samme. Så for at gøre det nemmere for dig selv. Så er det altså bare med at klikke sig videre, og så gøre en god handel. For man kan nemlig også købe dem til en god pris, når man vælger at købe dem her. Der er på alle måder en god investering, man vælger at gøre for sig selv på denne måde. Om man så kan sætte dem i selv. Eller man har brug for noget hjælp til dette, afhænger lidt af, hvad for en af modellerne man vælger. Men det kan man læse meget mere omkring, inde på selve siden.


synopsis: Dræbte libyere og moralforpligtelser\nHvordan det at dræbe libyere blev en moralsk nødvendighed\n"Den der selv vil være fri, skal indlede kampen."\nSåledes skrev digteren Byron, der selv døde nogle dage senere efter at være ankommet til Grækenland for at slutte sig til uafhængighedskrigen mod Tyrkiet.\nMen på den tid fulgte amerikanerne erklæringen fra Washington, Adams og Jefferson: Hold Jer ude af fremmede krige.\nAmerika "drager ikke udenlands i søgen efter uhyrer der skal ødelægges. Hun ønsker alt godt for friheden og uafhængigheden for alle. Hun er mesteren og sejrherre kun for sine egne," sagde John Quincy Adams i sin tale den 4. juli 1821.\nDa græske patrioter søgte om Amerikas assistance, tog Daniel Webster deres sag op, men blev irettesat af John Randolph. Intervention ville nedbryde ethvert "bolværk og barriere i Forfatningen."\n"Lad os sige til de 7 millioner grækere: Vi forsvarede os selv da vi kun var 3 millioner, mod en magt, hvor Tyrkiet til sammenligning blot er et lam. Gak I hen og gøre ligeså."\nDa helten fra Ungarn Louis Kossuth kom for at anmode en U.S. Flåde i Middelhavet om at holde Zarens krigsskibe i havn, da Ungarn søgte at bryde ud af det Habsburgske Kejserdømme, støttede Webster ham.\nMen Henry Clay og John Calhoun var imod det.\n"Det vil være langt bedre for os selv," sagde Calhoun, "for Ungarn og for frihedens sag, at holde fast ved vort vise fredsommelige system, og undgå de fjerne krige i Europa, vi burde holde vor lampe tændt klart på denne kyst, som et lys for alle nationer fremfor at risikere dens udslettelse blandt ruinerne af faldne og faldende republikker i Europa."\nDa de ungarske patrioter gjorde oprør mod Sovjet besættelsen i 1956, sendte Khrushchev hundredevis af tanks ind for at drukne revolutionen i blod.\nUngarn var bag Jerntæppet, Jalta-Potsdam grænsen som FDR og Truman havde været enige om. Der var ingen U.S. tropper ved nogen grænse mod Ungarn. Derfor gjorde Eisenhower - ingenting.\nFaktiske beordrede, den selvsamme måned, Ike briterne, franskmændene og israelerne til at afslutte deres intervention i Sinai og Suez og få deres tropper ud, eller der ville være sanktioner, herunder 'sænkningen' af det britiske pund.\nVar Eisenhower isolationist?\nIndtil moderne tid, ville det at udsende væbnede styrker over verdenshavene og dræbe og dø for moralske eller humanitære sager have været anset som en fornærmelse mod De Grundlæggende Fædre, en forkastelse af en vital amerikansk tradition og ruinerende for den nationale interesse.\nHvorfor er vi i Libyen? Hvorfor bomber U.S. piloter og dræber libyske soldater der ikke har gjort os noget?\nDisse libyske soldater udfører blot deres svorne pligt og beskytter deres land mod angreb og forsvarer den eneste regering de har kendt fra det som de har fået at vide er et oprør støttet af al-Queda og støttet af Vestens magter der går efter landets olie.\nHvorfor igangsatte Obama denne forfatningsstridige krig?\nMoralske, humanitære og ideologiske grunde. Skønt Robert Gates og Pentagon havde kastet isvand på ideen om at intervenere i en tredje krig i den islamiske verden - i en sandkasse på Afrikas nordlige kyst -- lavede Obama en saltomortale og beordrede angrebet af tre grunde.\nDen Arabiske Liga, gav ham tilladelse til at indføre en ikke-flyvningszone. Han frygtede at Moammar Gaddafi ville gøre med Benghazi som Scipio Africanus gjorde med Kartago. Og Susan Rice, Hillary Clinton og Samantha Powers overførte deres frygtelige skyldfølelse til Obama om Amerikas fiakso til at hindre det som skete i Rwanda og Darfur.\nDette er de tre søstre krig.\nMen hvorfor var det ikke Amerikas moralske pligt at standse Tutsi slagterierne mod Hutuer i Burundi i 1972 eller Hutu modslagterierne mod Tutsi i Rwanda i 1994? Hvorfor var det ikke en pligt hos deres nærmeste afrikanske naboer, Zaire (Congo), Uganda og Tanzania?\nDisse afrikanske lande havde været uafhængige i et halvt århundrede. Hvornår mon de tager sig sammen?\nSlagteriet i Darfur er arbejdet af et medlem af Den Arabiske Liga, Sudan. Egypten den største og mest magtfulde arabiske nation strækker sig ned langs Nilen. Hvorfor marcherede den egyptiske hær ikke til Khartoum, som Kitchener, og smed det elendige regime på porten og standsede folkedrabet?\nHvorfor rullede Egyptens 450000 mand store hær, som har fået milliarder af os ikke mod Tobruk og Benghazi og beskytter de arabere der bliver dræbt af andre arabere? Hvorfor er det Amerikas ansvar?\nDa Spanien havde sin borgerkrig i 1930'erne hvor, hundredetusinder forsvandt erklærede FDR neutralitet. En million iboer døde i Nigerias borgerkrig i årene fra 1967-70. Ingen løftede en finger for at hjælpe dem eller den million cambodianere, der forsvandt i Pol Pots killing fields.\nSiden Bush 1, har vi interveneret i Panama, Kuwait, Irak, Somalia, Haiti, Bosnien, Kosovo, Afghanistan, Pakistan og Libyen. Havde senator John McCain og Joe Liberman fået deres vilje ville vi have kæmpet i Georgien og bombet Iran.\nLæg dertil alle de vi har dræbt, såret, gjort til enker, forældreløse eller rodløse, og det tal løber op i millioner. Alle disse krige har virkelig hjulpet med til at ruinere os.\nHar de så gjort os mere sikre?\nIndsendt af Olsen kl. 18.12


Mænd der hjælper med huslige sysler får mere og bedre sex - MX.dk\nAf Julie Bülow - 12/11-15 17:44\nMænd der giver en hånd med til de huslige pligter får mere og bedre sex, viser en canadisk undersøgelse\nEn canadisk undersøgelse har vist, at mænd der ikke er blege for at trække i forklædet og hjælpe hustruen får mere sex end dem der ikke hjælper til. Er du ferm med støvsugeren er chancerne for et godt put større Mænd der hjælper deres partner med de hjemlige sysler får ikke bare mere sex - de får også bedre sex, viser canadisk udersøgelse. Udover bedre sex, så oplever flittige mænd også at deres partnere i mindre grad er trætte og irriterede. Bedre og mere sex? Så kan man vel nok oppe sit kartoffel-skræller-game lidt. René Dif er i hvert fald en ørn i køkkenet. Det kan tænkes at han også har en glad partner derhjemme.\nHvis du hjælper lidt til der hjemme, så er der større chance for et godt put.\nTænder du på at køre opvaskebørsten rundt i de snavsede gryder? Nå ikke? Men hvis du godt kunne tænke dig mere og bedre sex med din partner, så bør du måske overveje, om du gør din del af arbejdet i hjemmet.\nEn undersøgelse udført af Alberta universitet i Canada har vist, at mænd der tager en ligelig del af de huslige pligter har et bedre sexliv, skriver Details.\n1338 heteroseksuelle par indgik i en undersøgelse af deres sexliv og vaner.\nAlle mænd skulle svare på, hvor meget de hjælper til hjemme, og hvilken type pligter de udførte. Og hvorvidt de havde et problem med at gøre ting, der traditionelt anses for at være 'umandige'.\nEfter et år sammenlignede man parrenes sexliv baseret på tilfredsstillelse, og hvor ofte de havde sex.\nIfølge sexolog og parterapeut Paprika Noel så er det ikke fordi duften af ajax sætter rotationer i lillemors underliv, men snarere fordi aflastningen gør forholdet godt.\n- Det er ikke fordi det ikke kan være liderligt at han svinger lidt med støvsugeren. Men de har nok nærmere mere sex, fordi hun bliver aflastet i arbejdsopgaverne, og får mere tid til at mærke sig selv og blive i lysten når hun føler sig liderlig, siger hun til Metroxpress.\nKatja Keans pornokarriere startede i forældrenes soveværelse: - Det var pivfrækt\nDe mænd, der undveg husholdningsarbejde i undersøgelsen, havde tydeligt dårligere sex sammenlignet med de, der havde en mere ligelig fordeling i hjemmet.\nIkke overraskende var kvinderne i de forhold også meget mere tilfredsstillede når det kom til sexlivet. De var ikke trætte og irriterede som de uhjælpsomme mænds partnere.\nUndersøgelsens forfatter, Dr. Matt Johnson konkluderer at mænd der tager deres tørn i hjemmet har større sandsynlighed for at opleve en mere passioneret relation for begge parter under dynen.\n- Hvis man nu gerne vil gøre rengøringen lidt mere liderlig derhjemme, så er der jo ikke noget i vejen for at man tager noget sexet undertøj på, mens man skrubber gulv. Og en hjælpende hånd er ikke bare sexet, det er klart at det kan give kvinden mere lyst, når der er færre bolde i luften. Mange kvinder kan slet ikke bolle når det roder derhjemme, siger Paprika Noel.


Forskere løser gåden: Sådan kom vandet til Jorden | illvid.dk\nMeteorer gav Jorden førstehjælp\nEt kemisk fingeraftryk i en fire milliarder år gammel grønlandsk sten løser en af videnskabens store gåder: hvordan kulstof og vand gjorde Jorden beboelig. Opdagelsen kan få afgørende betydning for, hvor i universet vi kan finde liv.\nIgen og igen lyser himlen op over Jordens golde, månelignende landskab. Byger af kolossale kosmiske klippeblokke trænger ind i den tynde, giftige atmosfære og flammer op.\nUtallige nedslag ryster planeten, men bombardementet efterlader ikke kun et inferno af ødelæggelser. Det lægger også kimen til livet.\nMed sig har meteorerne nemlig livsvigtige kemiske forbindelser, som den unge Jord mangler for at udvikle sig til fremtidens blå-grønne paradis.\nFlere undersøgelser har tidligere peget på, at Jorden i sin spæde ungdom var knastør på overfladen, og at den først blev beriget med ilt og brint længe efter sin fødsel.\nNu har en international gruppe forskere anført af geologen Mario Fischer-Gödde fra universitetet i Köln endelig bevist hypotesen.\nMillioner af kulkondritter regnede ned over den unge Jord og gjorde overfladen våd og frugtbar.\nLivet kom fra det ydre Solsystem\nJorden har ikke altid været en oase for liv, som i dag. Den nyfødte planet var flydende, så nogle livsvigtige komponenter trak ind i kernen, mens andre formentlig manglede helt. Det gjorde Jorden til en ugæstfri ødemark. Ny forskning viser, at et livgivende bombardement af såkaldte kulkondrit-meteorer leverede vigtige stoffer som ilt, brint og måske endda aminosyrer fra de ydre dele af Solsystemet. Ilt og brint bandt sig sammen til vand, mens aminosyrer udgjorde byggestenene til proteiner.\nDokumentationen kommer fra en opsigtsvækkende sten fundet nær Grønlands hovedstad, Nuuk. Opdagelsen er ikke blot central for historien om Jorden, men kan også få enorm betydning for forskernes søgen efter liv i resten af universet.\nFiner skabte grobund for liv\nMeteorbombardementet, der bragte vandet til Jorden, har på engelsk fået betegnelsen the late veneer.\nOrdet “late” fortæller, at det var en forsinket leverance af materiale i forhold til hovedparten af Jordens masse, som blev samlet stort set i et hug, da planeten blev dannet for 4,54 mia. år siden.\n“Veneer” betyder finer, et tyndt overtræk af træ, der ligger yderst på fx møbler og giver dem en smuk overflade.\nLivgivende stoffer kom sent til Jorden\nFundet af en helt særlig type klippe i Grønland afslører, at Jorden ikke blev skabt på én gang, men at et sent meteorbombardement bragte afgørende kemi hertil.\nSmå klumper dannede Jorden\nJorden opstod, da materiale, der kredsede i nogenlunde samme afstand fra Solen, samlede sig til stadig større klumper pga. tyngdetiltrækningen. Fordi Jorden var brandvarm og flydende, sank de tunge grundstoffer som jern og guld ind mod midten og dannede kernen.\nSammenstød dannede Månen\nFå millioner år efter sin dannelse stødte Jorden sammen med Theia – en planet på størrelse med Mars. Selv hvis Jorden havde haft vand fra begyndelsen, ville det være fordampet. Theias jernkerne sank til bunds, mens lettere materiale blev slynget ud i rummet og dannede Månen.\nMeteorer pustede liv i overfladen\nEfter yderligere et par millioner år, ramte en meteorregn kaldet the late veneer, den sene finer, Jorden. Meteorerne indeholdt vand, kulstof og et udvalg af de stoffer, der ellers var forsvundet ned i Jordens kerne. Tilførslen af nye stoffer ændrede kemien i Jordens kappe drastisk.\nDet afgørende bevis dukker op i Grønland\nI 2019 finder forskerne en sten på Grønland, der indeholder spor af kappen, som den så ud før den sene finer. Dermed kan forskerne bevise, at meteorregnen fandt sted, og at den indeholdt en stor mængde af de såkaldte kulkondritter.\nFor Jordens vedkommende var fineren et tyndt lag af forskellige grundstoffer, som var altafgørende for, at livet kunne opstå.\nMistanken om, at meteorer dækkede Jorden med en sen finer, blev i første omgang vakt, fordi ædelmetaller som guld og platin i dag findes tæt på jordoverfladen.\nDa Jorden blev dannet, endte alle de tunge metaller nemlig i kernen. Årsagen til metallernes nedsynkning skal findes i den måde, Solsystemets indre stenplaneter opstod på.\nStof samlede sig til planeter\nDa den nyfødte Sol tændte for 4,6 milliarder år siden, var den omgivet af en såkaldt protoplanetarisk skive af stof.\nMens skiven roterede om den nydannede Sol, samlede materiale sig i stadig større klumper, indtil blot ét stort himmellegeme dominerede i et givent kredsløb.\nJorden slog lejr godt 150 millioner kilometer fra Solen og støvsugede denne zone af rummet for objekter, mens fx Mars indtog en bane godt 225 millioner kilometer fra Solen.\nDen sene finer krydrede Jordens overflade\nJorden ville ikke være den samme uden de vigtige stoffer, meteorbombardementet bragte hertil. Ud over at være en livløs klode, ville mange vigtige metaler også mangle.\nGuld er klodens vigtigste ædelmetal både økonomisk og industrielt. Det er elektrisk ledende, formbart og det korroderer ikke.\nRhenium er et af de mest varmebestandige stoffer, forskerne kender, med et smeltepunkt på 3186 °C. Det benyttes bl.a. i udstødningen på jetmotorer.\nPlatin indgår ikke blot i smykker, men også i filtre på dieselbiler og i brændselsceller, som omsætter brint til ren energi.\nKulstof er den hemmelige ingrediens i organiske forbindelser og dermed for livet på jorden, men indgår også i kulfiber og andre produkter.\nJorden ryddede sin bane så hurtigt, at energien fra sammenstødene fik den nyfødte planet til at smelte. I en flydende planet synker tungere grundstoffer til bunds i en proces kaldet differentiering.\nDet drejede sig primært om jern, som sank ind og endte som Jordens kerne, mens lettere grundstoffer som silicium, ilt og aluminium steg op og dannede Jordens to yderste lag – skorpen og kappen.\nLagdelingen af Jorden og sorteringen af stoffer sluttede formentlig, nogle få millioner år efter at planeten var dannet.\n3 mio. dinosaurdræbende asteroider på 10 kilometer svarede den sene finer til.\nSammen med jern forsvandt også størstedelen af de grundstoffer, kemikerne betegner som “jernelskende”, fra overfladen.\nEt af dem er det hvide, hårde grundstof ruthenium, der spiller en helt afgørende rolle i den nye opdagelse.\nJagten på tidskapsler går ind\nRuthenium tilhører gruppen af lette platinmetaller og findes i naturen i syv stabile isotoper – dvs. versioner af det samme grundstof, der adskiller sig ved at have et forskelligt antal af neutroner i atomkernen.\nVariationen giver isotoperne forskellig vægt og dermed små forskelle i, hvordan de opfører sig i fx kemiske reaktioner.\nNår et stjernesystem bliver dannet, skabes der et utal af mikroskopiske forskelle i isotopfordelingen af grundstoffer i forskellige himmellegemer. Det gælder også isotoper af ruthenium.\nForskergruppen fra Köln – som blandt andet den danske geolog Kristoffer Szilas fra Københavns Universitet deltog i – kiggede derfor på isotopfordelingen i forskellige grupper af meteorer, som kan give svar på, hvornår bombardementet ramte Jorden, hvilken type meteorer det indeholdt, og hvor de kom fra.\n© Ken Ikeda Madsen & Agilent\nForskerne tæller de enkelte atomer\nNår forskerne skal undersøge den præcise kemi i en klippeprøve, anvender de et såkaldt massespektrometer. Prøven pulveriseres, hvorefter gasser af de forskellige stoffer fortsætter i et magnetisk forhindringsløb.\nLaser og plasma omdanner sten til gas\nEn laser fordamper en klippestump. Gassen bliver derefter ført i 10.000 °C varmt argonplasma, som omdanner stenens grundstoffer til ioner, som skydes ind i massespektrometeret.\nUønskede stoffer bøjer af til siden\nGassen passerer gennem et magnetfelt, som på baggrund af masse og ladning afbøjer ionerne og sorterer uønskede stoffer fra. Lette ioner og ioner med tre\nekstra elektroner afbøjes mest.\nDetektorer registrerer afslørende ioner\nEn række detektorer tæller de ønskede ioner. Nogle massespektrometre kan spore isotoper af metaller som ruthenium i koncentrationer lavere end en billiontedel af den samlede prøve.\nFør forskerne kunne bevise, at meteorbombardementet overhovedet fandt sted, måtte de sammenligne rutheniums fingeraftryk i tre forskellige såkaldte geokemiske tidskapsler.\nTo af tidskapslerne havde forskerne allerede adgang til, nemlig den nuværende Jord og en særlig gruppe meteorer kaldet kulkondritter.\nMeteortypen består af op mod 22 procent vand og er dermed en oplagt kandidat til at have bragt den livgivende finer til Jorden.\n22 procent vand indeholder de såkaldte kulkondrit-meteorer.\nMen for at forstå sammenhængen fuldstændig manglede forskerne den tredje tidskapsel – et eksempel på den tidlige Jords indhold af ruthenium. Og her kom en grønlandsk sten som sendt fra Jordens indre.\nAnalyse afslørede gammel kemi\nSammen med sine kolleger opdagede Kristoffer Szilas nemlig en ganske særlig klippe nær Nuuk. Bjergene bag byen indeholder noget af klodens ældste skorpe og kan dermed levere et enestående indblik i klodens allertidligste historie.\nGrundfjeldet i området består hovedsageligt af tonalitisk gnejs: en relativt lys og let bjergart, der består af magma størknet under jordoverfladen, som efterfølgende er blevet delvist omdannet af tryk og temperatur.\nIndlejret i gnejsen lå såkaldte linser af en mørkere og endnu ældre klippe. Forskerne ved ikke, præcis hvordan klippen med linserne er opstået, men Kristoffer Szilas er overbevist om, at den er en rest af en af klodens allerførste landmasser.\nTag med forskerne til Grønland og se klodens ældste klipper\n© Tomoaki Morishita\n© Kristoffer Szilas\nFør prøverne til isotopanalysen tages, tegner forskerne fra Københavns Universitet et geologisk kort. Den grønlige klippe er peridotit med et afvigende indhold af ruthenium. De lyse bjergarter er granitisk grundfjeld. Indlandsisen ses i baggrunden.\nLænge før pladetektonikken gik i gang og skabte egentlige kontinenter, var Jorden dækket af et ocean af magma, som størknede ovenfra.\nSkorpen af størknet magma blev efterhånden så tyk og dermed varm i bunden, at mineraler med lavt smeltepunkt igen blev flydende og dannede en ny magma med en anderledes kemi.\nDen nye magma skabte den tonalitiske gnejs i Grønland, som ifølge Kristoffer Szilas derefter samlede linser af den mørke bjergart op og gemte den for eftertiden.\nHvorvidt linserne er 3,8 mia. år gamle ligesom den omgivende tonalitiske gnejs eller endnu ældre, er ikke så vigtigt.\nDet vigtige er, at de lå dybt nede i jorden – måske 30 kilometer – da meteorerne ramte, under den sene finer og derfor forblev upåvirkede af de stoffer, som bombardementet tilførte.\n30 kilometer af Grønlands overflade er eroderet væk de sidste 4 mia. år.\nTil forskernes held har linserne ikke alene overlevet i flere milliarder år, erosionen har i mellemtiden gnavet 30 kilometer af overfladen og sørget for, at den ældgamle klippe i dag ligger til frit skue.\nDa Kristoffer Szilas og resten af forskerholdet tog en stenprøve af klippen med hjem i laboratoriet og undersøgte stenen for forskellige grundstoffer, fandt de præcis det, de ledte efter.\nDen danske geolog Kristoffer Szilas har vha. en fire mia. år gammel grønlandsk sten bevist, hvordan den unge Jord så ud.\nStenen indeholdt isotoper af ruthenium og kunne dermed udgøre den tredje geokemiske tidskapsel fra den unge Jord.\nRet linje viser kosmisk cocktail\nForskerne undersøgte forholdet mellem isotoperne ruthenium-100 og ruthenium-101 samt ruthenium-101 og ruthenium-102 i tidskapslerne fra den unge Jord, den nuværende Jord og fra kulkondrit-meteorerne.\nNår geologerne snakker om isotopforhold, mener de afvigelser i prøverne i forhold til en defineret standard. I rutheniums tilfælde er standarden den gennemsnitlige fordeling af isotoperne i den del af Jorden, som kaldes kappen.\nHvis isotopforholdet i den nuværende Jords kappe får værdien nul, kan andre forhold identificeres som enten over eller under, og tidskapslernes ruthenium-fingeraftryk plottes i et koordinatsystem med to akser.\nNår Jordens nuværende sammensætning af ruthenium og sammensætningen i kulkondritterne indsættes, opstår der en ret linje. Præcis på den linje ligger også rutheniumforholdet i den grønlandske sten – bare i den modsatte retning af kulkondritterne.\nMed andre ord fremstår Jordens nuværende fordeling af ruthenium-isotoper som en perfekt blanding mellem Jordens oprindelige kemi, repræsenteret ved den grønlandske sten, og den kemi, Jorden fik tilført med kulkondritterne via the late veneer.\nJupiter sendte meteorer vores vej\nUd over at bevise teorien om den sene finer giver forskerholdets undersøgelse også et bud på, hvor stor en del af Jordens nuværende masse der blev bragt hertil af bombardementet.\nForskerne gætter på, at meteorerne udgør godt 0,3 procent af Jordens vægt – svarende til 20 trilliarder tons.\nEt spørgsmål, Kristoffer Szilas og kollegerne imidlertid ikke har besvaret, er, hvorfor bombardementet overhovedet fandt sted. For selvom kulkondritter i dag eksisterer i asteroidebæltet mellem Mars og Jupiter, viser en undersøgelse fra 2019 under ledelse af astrokemikeren Thomas S. Kruijer fra Lawrence Livermore National Laboratory i USA, at de er dannet længst ude i det oprindelige Solsystem langt fra Jorden.\nJupiter kastede med sten\nKulstofrige meteorer som kulkondritterne stammer fra det ydre Solsystem. De blev slynget længere ind mod Solen af Jupiters tyngdefelt, hvor de kickstartede livet.\nLettere stoffer forsvinder fra det indre Solsystem\nI de første millioner år af Solsystemets levetid bliver materiale sorteret, så området nærmest Solen får et lavt indhold af lettere stoffer, fx kulstof.\nKulstof samler sig i det ydre Solsystem\nDe lettere grundstoffer bliver koncentreret i Solsystemets ydre egne og danner asteroider og småplaneter med et højt indhold af bl.a. kulstof.\nJupiter fodrer Jorden med kul\nI takt med at Jupiter vokser, slynger dens tyngdekraft materiale fra det ydre Solsystem indad. Jupiter selv kan endda have bevæget sig ind mod Solen og ud igen.\nKruijer og kollegerne giver dog en mulig forklaring ved hjælp af en model af det helt unge Solsystem og væksten af planetflokkens gaskæmpe, Jupiter.\nI løbet af blot 500.000 år nåede Jupiter en masse på 20 gange Jordens og blokerede med sit tyngdefelt for, at materiale fra det indre og det ydre Solsystem kunne blandes.\nJupiter voksede videre og nåede efter to millioner år en masse på 50 gange Jordens. Ifølge modellen betød den kraftige vægtforøgelse, at Jupiters bane blev så ustabil, at den bevægede sig indad i Solsystemet mod Solen.\nForstyrrelsen spredte sig som ringe i vandet og slyngede materialet fra det ydre Solsystem ind i det indre. Her skabte det en pludselig og sen stigning i antallet af meteornedslag på de indre planeter: the late veneer.\nDermed bliver Jupiter, der i dag er vokset til 318 jordmasser, pludselig afgørende for, at Jorden i dag huser liv. For uden kæmpeplanetens indblanding var guld, platin og allervigtigst vand formentlig forblevet langt væk fra Jorden.\nChancen for liv i rummet stiger\nRegnestykket for fordelingen af stof i det unge Solsystem passer nu langt bedre. Men forskningen har også kastet ny viden af sig, som på sigt kan få endnu større betydning.\nBeviset på den sene finer afslører nemlig, at størstedelen af de stoffer, som er afgørende for livet, først blev leveret til Jorden forholdsvis sent i dens dannelse.\nJo senere livsbetingelserne kom til Jorden, jo hurtigere derefter har livet udviklet sig. Det betyder med andre ord, at exoplaneter, dvs. kloder i fremmede stjernesystemer, der hidtil har været betragtet som for unge til at huse liv, måske er værd at kaste et grundigere blik på. Og selv i vores eget nabolag kan store opdagelser være på vej.\nMars ligger ligesom Jorden i den såkaldte beboelige zone, og her kan livet have nået at blomstre i den meget korte periode, fra vandet ankom til planeten for fire milliarder år siden, til Mars mistede sit magnetfelt og sin atmosfære.\nMarsroveren Perseverance, der landede i februar, har derfor som sit primære formål at lede efter spor af the late veneer og efterfølgende liv på den røde planet.


5 råd til dig, der skal forsikre din elbil\nDer er både store prisforskelle og parametre som ladekabler og kortslutning på bilens batteri, du skal være opmærksom på, inden du vælger din forsikring. Læs med her.\nLars Nøhr Andresen · Foto: Getty Images · 28. juni 2022\nElbilerne har medvind på vejene, og antallet af nyregistrede biler uden brændstoftank stiger i disse år. Det betyder, at flere skal have deres elbil forsikret.\nSkal du forsikre din elbil, så følg disse 5 råd:\nTjek hvad elbilen koster at forsikre på www.forsikringsguiden.dk, før du køber en elbil. På den måde undgår du at blive overrasket over forsikringspriserne.\nUndersøg løbende markedet for bilforsikringer. Hvert år – eller som minimum hvert andet år – skal du undersøge, om din forsikringspræmie, selvrisiko og dækninger stadig er konkurrencedygtige. Der kan være penge at spare, og flere og flere forsikringsselskaber lancerer også specifikke produkter rettet mod elbiler, og tilføjer løbende dækninger.\nHusk at du altid kan opsige din forsikring og få tilbagebetalt beløbet for den resterende tid, som du havde bilen forsikret. Du behøver altså ikke vente med at skifte forsikringsselskab, til forsikringen udløber.\nTjek om ladekabler er inkluderet i forsikringen. Ladekabler kan være ganske dyre, og de kan både gå i stykker og blive stjålet, fordi de typisk opbevares i eller uden for bilen.\nBilens batteri er omfattet af bilens kaskoforsikring, og vil derfor være dækket ved eksempelvis brand og tyveri. Nogle selskaber tilbyder også dækning ved kortslutning på batteriet. Her vil der ofte være en maksdækning, for eksempel på 30.000 kroner, ligesom dækningen måske kun gælder i 5 eller 8 år fra bilens første indregistrering. Det er derfor heller ikke sikkert, at skader, der skyldes fejlopladning eller fejltilslutning af batteri eller ladekabel dækkes. Derfor skal du også, om din forsikring eksempelvis dækker kortslutning eller pludselige skader på batteriet. Det kan du gøre ved at spørge dit forsikringsselskab.\nLæs vores test af lån til elbil


Den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser (LUP) 2006\nCenter for Patientinddragelse›Udgivelser›Alle udgivelser›Den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser (LUP) 2006\nSpørgeskemaundersøgelse blandt 26.045 indlagte patienter\nDen Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser (LUP) bliver gennemført i henhold til en aftale mellem regeringen og de tidligere amter/H:S. Undersøgelsen er tidligere gennemført i henholdsvis 2000, 2002 og 2004, og denne rapport omhandler resultaterne for 2006. Formålet med undersøgelsen er at sammenligne patientoplevelser\npå sygehus- og specialeniveau. Desuden er det formålet at sammenligne patienters oplevelser over tid.\nUndersøgelsen indeholder spørgsmål om: kliniske ydelser, patientsikkerhed, patient- og personalekontinuitet, medinddragelse og kommunikation, information, behandlingsforløb, udskrivelse, overgange mellem sektorer, fysiske rammer, ventetid og frit sygehusvalg.\nI august 2006 blev et spørgeskema sendt til 26.313 patienter, som var blevet udskrevet fra et af landets sygehuse i perioden medio marts til medio juni 2006. 58 % af patienterne besvarede spørgeskemaet. Undersøgelsens analyser er baseret på direkte standardiseringer, vægtede gennemsnit og logistiske regressioner.\nRapporten sammenfatter de væsentligste resultater af undersøgelsen. I tabelsamlingen ses en samlet oversigt over resultater for samtlige spørgsmål på lands-, regions- og sygehusniveau samt for de fire grundspecialer. Som et supplement til denne rapport og den tilhørende tabelsamling får hvert sygehus udleveret et sæt tabeller, som sammenfatter sygehusets egne resultater i forhold til landsresultatet og LUP 2004. Det enkelte sygehus vil kunne anvende tabellerne til internt brug ved at danne overblik over på hvilke områder, sygehuset har behov for at iværksætte tiltag, som kan forbedre den patientoplevede kvalitet.\nPubliceringsdato: 27-01-2021 13:38


bandsoftomorrow.com | MANILA – LLC\n26 nov MANILA – LLC\nPosted at 12:14h in Anmeldelser\tby\tKristian Paris\nUdgivelsesdato: Fredag den 27. november 2020\nLabel: VUF Empire\nMANILAs flamboyante synthpop-toner er ørehængende, men falmer i mangel på ligeværdige tekster.\nFilippinernes hovedstad har fået sig en navnebror… i København. Den danske synthpopgruppe MANILA har taget navn efter øgruppens hovedstaden og har netop udgivet sin anden EP, LLC.\nDet er svært ikke at blive i godt weekendhumør, når de fem numre gennemstrømmer højtalerne. Synthpop med store armbevægelser synes at være strategien, og det er ganske umuligt ikke at komme til at tænke på det australske ikon Tampe Impala – hvem de tydeligt er inspireret af både musikalsk og rent visuelt på fx album covers.\nAlbummet befinder sig på samme tidspunkt i spændingsfeltet mellem føromtalte dansable fredagshymner og melankolske, lyriske banaliteter. Tydeligst er kontrasten på numrene “Honest”, hvor tekstuniverset er blevet reduceret til tomme, platoniske ord, og på nummeret “Famished”, der mest af alt virker som en sang, som ingen i kvinteten har haft lyst til at indspille.\nHvis du alligevel synes, de lyder bekendt, er det ikke helt forkert. Gruppen er flere gange blevet berørt af P3 med de to stjernesingler “Disco” og “Do Me Good“, hvilket både kan være en gave eller starten på et musikalsk fordærv.\nEfter synthpopens bog er LLC eksemplarisk. De fem numre er velskrevne og velklingende, men desværre adskiller de sig ikke synderligt meget fra hinanden. Med udgangspunkt “Diamonds” skinner det tydeligt igennem, at MANILA har haft lyst til at producere; de har, hvad jeg mener er ærgerligt, bare ramt P3-feberen og blevet lokket i radio-fælden.\nAlbummet er et godt album, og et endnu bedre bud på, hvad vi alle sammen vil høre. Men uden X Factor og autentiske følelser, er det meget let at miste retningen, og det er desværre på den baggrund endnu lettere at misse netop denne udgivelse. Og det ville nødvendigvis ikke gøre dig fattigere.


» Bedste Supermagneter fra de bedste danske webshops – Klik her\nEn lang række forhandlere på nettet frembyder på nuværende tidspunkt flere billige leveringsmodeller til supermagneter. Førstevalget hos mange er for øjeblikket at få bragt ordren til en pakkeshop, hvor du selv kan afhente din nyindkøbte vare når det passer ind i din hverdag. Leveringsmetoden er altså ekstremt praktisk, samt ofte derudover den billigste fragttype.\nDu kan ligeledes vælge at få pakken leveret til din privatbolig eller til dit arbejde. Fragtløsningen viser sig for det meste en tak mindre billig, men samtidig i høj grad smart ift. supermagneter online. Den billigste form for levering er dog at hente pakken selv, men dette er betinget af at du er nærved e-firmaets byggemarked, fx Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringstidspunktet på supermagneter kan vise sig at være ret så vigtig ifald man mangler dine nye produkter straks, så af den grund er det utvivlsomt meningsfuldt at du kigger nærmere på det forventede leveringstidspunkt for supermagneter. En lang række e-shops – eksempelvis Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix og Bauhaus – giver billig levering på næste hverdag på mange af shoppens produkter online, men vær påpasselig da det beroer på at handlen gemmenføres forinden et givent tidspunkt, så at de har udsigt til at kunne nå at få ordren ud af døren forud for at lagermedarbejderne holder fyraften.\nFlere e-firmaer garanterer portofri fragt på supermagneter online, men for det meste kun ifald man aftager for en fastsat pris. Ellers skulle du tage den mest letkøbte fragtmulighed, der i de fleste tilfælde er at få fragtfirmaet til at levere bestillingen til en pakkeshop.\nDe fleste netshops foreslår click-and-collect hvor du handler billig supermagneter online men selv henter i byggemarkedet. For eksempel Bygma, Bauhaus, Stark, Davidsen, Jem og Fix, Harald Nyborg, XL-Byg, Silvan og 10-4. Byggemarkederne frembyder fx afhentning af supermagneter i følgende områder:\nAabenraa, Højbjerg, Nørresundby, Rødovre, Aalborg, Vejle, Varde, Kalundborg, Brønshøj, Haderslev, Vallensbæk, Dragør, Hjørring, Frederikssund, Greve, Hobro, Glostrup, Haslev, Helsingør, Tilst, Hillerød, Thisted, Viborg, Horsens, Skanderborg, Søborg, Holbæk, Esbjerg, Køge, Åbyhøj, Odense, Farum, Lyngby, Herlev, Slagelse, Struer, Rudersdal, Birkerød, Nykøbing Falster, Ølstykke, Frederikshavn, Grenaa, Frederiksberg, Brøndby, Fredericia, Ikast, Gladsaxe, Albertslund, Middelfart, Gentofte, København, Rønne, Ishøj, Virum, Hedensted, Silkeborg, Nyborg, Hvidovre, Kolding, Lystrup, Stenløse, Roskilde, Næstved, Ballerup, Vanløse, Frederiksværk, Holstebro, Aarhus, Ringsted, Jyllinge, Nærum, Værløse, Nakskov, Randers, Svendborg, Hedehusene, Allerød, Korsør, Vordingborg, Charlottenlund, Skive, Solrød Strand, Odder, Valby, Sønderborg, Risskov, Brabrand, Herning, Tårnby, Taastrup, Brønderslev, Kokkedal, Hørsholm, og Lillerød, .\nAfhentning for supermagneter er tilgængeligt i samtlige dele af Danmark: Sjælland (Lolland, Midtsjælland, Falster, Nordsjælland, Sydsjælland, Bornholm, Østsjælland, Hovedstaden, Amager, Vestsjælland), Jylland (Sønderjylland, Nordjylland, Sydjylland, Vestjylland, Østjylland, Midtjylland, Syddanmark) og Fyn (Østfyn, Midtfyn, Nordfyn, Vestfyn, Sydfyn).\nVed indkig i data står det klart, at internet shoppere som regel søger for eksempel supermagneter online og supermagneter priser. Foruden dette oplever man mange gange folk søge eksempelvis køb supermagneter, supermagneter tilbud og billig supermagneter, foruden de gængse byggekæder som Jem og Fix, XL-Byg, 10-4, Stark, Silvan, Bygma, Harald Nyborg, Davidsen og Bauhaus.\nDet er i dag temmelig praktisk for forbrugerne at lave prissammenligning på billige supermagneter online på tværs af internet webshops, og herved har mange e-butikker set sig tvunget til at reducere udsalgspriserne på supermagneter helt i bund, og derudover love gratis levering.\nDet kan trods alt være lønnende at se nærmere på diverse e-butikker efter rabatter og tilbud på supermagneter online forinden du shopper, så man er sikret at indhente den mest attraktive pris. Se ikke bare hos de udbredte byggemarkeder som Bauhaus, Silvan, Stark, Harald Nyborg, 10-4, XL-Byg, Bygma og Jem og Fix.\nDu bør alligevel ikke overse, at ifald en internet handler udbyder billige supermagneter online for en pris der kan ses som helt ekstremt fremragende, så burde det ofte være en indikator for en bedragerisk netshop. Kortbetalinger er imidlertid omfattet af en lovbestemmelse, hvilket beskytter køberen overfor uægte online butikker.\nGenerelt slår vi et slag for kortbetalinger eller mobilbetaling. Alternativt burde du vælge et afbetalingstilbud som fx ViaBill, i tilfælde af at du efterspørger at klare prisen på supermagneter over et længere tidsrum. Det fås normalt ved specialiserede webshops, men dog sjældent de kendte byggekæder som fx Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, Bauhaus, Davidsen, XL-Byg og 10-4.\nVed indkig i søgedata bliver det markant, at folk tit leder efter blandt andet supermagneter online og billig supermagneter. Derudover oplever vi som regel internet shoppere kigge efter bl.a. supermagneter tilbud, supermagneter priser samt køb supermagneter.\nTrustpilot fører til fuldkommen habile genveje til at efterse en lang række nuværende brugeres tanker og derved rekommanderer vi, at du sonderer internet forhandlerens kritik inden du handler billige supermagneter online.\nFacebook leverer lignende tilpas tiltalende muligheder for at få indtryk af online virksomhedens troværdighed. Tilmed ser vi en række internet outlets som gør det muligt at meddele en kritik af deres køb, som ligeledes må benyttes til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nForud for at nogen bestiller billige supermagneter online hos en e-shop kan man sådan set granske dens betingelser, det er dog i mange tilfælde ikke videre interessant, i særdeleshed med de store byggecentre som Silvan, Bauhaus, Stark, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg, 10-4, Harald Nyborg og Davidsen.\nEt alternativt forslag kan derfor være at kontrollere om online forretningen er e-mærket medlem, som generelt er en angivelse af at internet firmaet opretholder de gældende danske regler, tillige med at online butikken regelmæssigt gennemses af specialister der kender lovgivningen.\nDesuden giver det dig anledning til støtte, ifald du udsættes for udfordringer med din handel med supermagneter. Tilsvarende er det en hjælp at køberen er påpasselig med de mest basale forhold gældende for bestillingen af supermagneter online, som eksempelvis hvilken ombytningsrettighed virksomheden benytter.\nI den relation er det i øvrigt relevant, at man permanent bevarer sin kvittering, således man fremadrettet vil kunne bekræfte købet af supermagneter, uagtet om man køber fra Jem og Fix, Bauhaus, Stark, Silvan, Bygma, Davidsen, Harald Nyborg, 10-4 eller XL-Byg.


Venstre vil have tredelt frekvensplan\nOffentliggjort: 29.07.00 kl. 01:00\nVenstremanden er vred over, at visse lokalradioer, som følge af den femte kanal, kan risikere at få nedsat sendestyrken - eller i værste fald miste sendetilladelsen, når den udløber. Årsagen er frekvensteknisk, idet der skal skaffes senderessourcer, så den nye femte kanal kan opnå en så høj penetration som muligt. Jens Rohde sender sin kritik direkte mod kulturministeren.\n- Jeg synes, at P5 er en god idé, men man kan jo ikke bare hugge lokalradioernes frekvenser eller sætte deres sendestyrke ned, fordi man vil have P5 til at dække 90 procent af landet, siger Jens Rohde til Mediawatch.dk.\n- Specielt er det galt, at kulturministeren ikke på noget tidspunkt har indrømmet over for mig, at det er det, man vil gøre. Jeg har efterhånden spurgt hundrede gange. Desuden kunne man jo bare lave et ordentligt udbud på P4, og så acceptere at P5 ikke dækker mere end den gør.\nJens Rohde vil foretrække, at der blev gennemført en helt ny frekvensplan i Danmark med en tredeling, hvor en del gik til public service, en mindre del til græsrodsstationer og resten blev udbudt til salg til kommerciel radio.\n- Man kan godt tillade sig at ændre på forholdene, hvis der er tale om en helhed, men opførselen fra regeringen i denne sag er utilstedelig, siger Rohde.


Vi får ikke tildelt driftsmidler som øvrige museer, så det er en stor udfordring, da drift er dyrt, og opstart altid er svær. Så blev det store skovveje, som førte deltagerne frem til midtvejsrast ved Shelterpladsen. Fakta i Pandrup overlever dagens butikslukninger Lagt på nettet 20/4 2018. Til møde med Jammerbugt kommune Lagt på nettet 9/5 2018. Der er lavet en projektbeskrivelse, og der er opnået tilsagn fra GRØN ordning på 1 mio. Hvem de nye grundejere er, kan ses på adresselisten på de lukkede sider, hvortil alle i skoven har adgang gennem menupunktet MedlemsLogin i toppen af denne side. Tilskuere er velkomne til at følge trop. I anledning af lørdagens Åbent Hus på lørdag, kravlede de fem deltagere torsdag klokken 12 op på hver sin pæl ud for TV2 Nords lokaler ved Søparken i Aabybro. "- Det generer mig helt vildt, hvis man går videre med det her. Juni 2018 klokken 11:00 skulle hejse miljøflaget "Vandsikker Kommune" på Blokhus Strand.\nScor din sexpartner: Par escort escort frederikshavn\nKanal har netop fra driftslerder Erik Sørensen fået bekræftet, at beskeden kom fra Blokhus Vand, og at det bliver forskellige afbrydelser på vandforsyningen mandag formiddag. Anmelderen fortalte at 10-20 pensionister hele dagen havde dasket nøgne rundt på stranden i Blokhus. Februar kom endnu én til. Ørige lokalplaner i maj måned er alle sendt i høring i 12 uger med begrundelse i sommerferieperioden. 10:46 # På den første lørdag i forårsmåneden Marts, havde Fodslaw Jammerbugten motionstur med start fra P-pladsen ved Gateway Blokhus. Nu kan man ikke længere få omadresseret post til sommerhuset Lagt på nettet 22/4 2018.\nSexpiger: Par escort escort frederikshavn\n16:30 # Onsdag faldt afskærmningen foran Kulturcentretes nye indgangsparti. Er sexlivet lidt kedeligt og kunne det trænge til en saltvandsindsprøjtning? Mogens Gade i spidsen for Væksthus Nordjylland Lagt på nettet 25/5 2018. Flere nye forretninger på Aalborgvej Lagt på nettet 23/4 2018. 00:56 # Foto: Børge Poulsen Vandreforeningen Fodtudserne Jammerbugten har for nylig afholdt deres.\n0 svar på “Par escort escort frederikshavn”


TEST: New Balance 1080 V10 - Læs anmeldelsen her!\nNew Balance har på det seneste udgivet den ene formidable løbesko efter den anden. Derfor har vi set frem til at teste den længe ventede New Balance 1080 V10 – og skoen skuffer bestemt ikke! De nye opdateringer og forbedringer fra dens forgænger har sikret den en plads på vores liste over Årets Bedste Løbesko.\nGenerelt om New Balance 1080 V10\nNew Balance 1080 er topmodellen til den neutrale løber fra New Balance, og er brandets mest luksuriøse, støddæmpende og komfortable løbesko. Skoen har nu fået endnu mere støddæmpning og er blevet endnu mere komfortabel end tidligere.\nInden vi kigger nærmere på opdateringerne, kommer først nogle generelle data på New Balance 1080 V10:\nVægt (herre / dame): 262 g. / 225 g. Til sammenligning vejer New Balance 1080 V9 henholdsvis 280 g. og 246 g, og konkurrenter som Asics GEL-Nimbus 22 og Saucony Triumph 17 vejer henholdsvis 310 g. / 255 g. og 310 g. /258 g. Skoen er altså blevet markant lettere.\nHældrop: 8 mm (herre), 8 mm (dame). Uændret i forhold til New Balance 1080 V9.\nHenvender sig til: En neutral løbestil og til daglig træning.\nDen nye overdel\nNew Balance har givet den nye 1080 en ny overdel i hyperknit materiale, som har en mere elastisk soklignende følelse. Hyperknit materialet giver altså et tætsiddende og utroligt komfortabelt fit omkring den midterste del af foden. Men samtidig er der godt med plads til at bevæge tæerne, hvilket blot understøtter den formidable komfort i skoen.\nDerudover er der ændret på skoens visuelle udtryk, som nu har fået et mere stilet mønster. Det har efter vores mening givet New Balance 1080 V10 en succesfuld opdatering af skoens udseende.\nDen nye Fresh Foam X mellemsål\nNew Balance 1080 V10 består nu af en Fresh Foam X mellemsål, som er lettere, mere responsiv og blødere end dens forgængers. Fresh Foam X gør stødabsorberingen i skoen fantastisk og selvom mellemsålen er meget blød, så får man ikke følelsen af, at man bliver langsommere med skoen på. New Balance 1080 V10 føles derimod let og hurtig at løbe i.\nDen luksuriøse komfort understøttes ligeledes af laser perforeringer på skoens laterale side, som er medvirkende til at gøre New Balance 1080 V10 til den mest stødabsorberende 1080’er nogensinde.\nNew Balance har opdateret designet af hælen på skoen, som de kalder Ultra Heel Design. Dette har givet skoen en ”høj hæl”, som beskytter akillessenen. I forlængelse af den høje hæl er der en ”trækflig”, som gør det utroligt let at tage skoen af og på. Ultra Heel Design giver et fast fit og sikrer, at foden ikke glider rundt i skoen. Kombinationen af dette, den nye opgraderede mellemsål og den nye overdel, giver New Balance 1080 V10 en forrygende pasform, et stilrent udtryk og komfort i verdensklasse.\nDen længe ventede New Balance 1080 V10 skuffer på ingen måde! Det er en verdensklasse løbesko, som er blevet markant lettere end dens forgænger. På trods af den store komfort og den maksimale støddæmpning, så er skoen blandt de absolut hurtigste mængdetræningssko på markedet. Det gør den ideel til daglig træning og lange rolige løbeture, men den er også forrygende god på de hurtigere ture! New Balance 1080 V10 er i mine øjne en enormt alsidig løbesko, som langt de fleste løbere vil finde sig godt til rette i. Wow, den er lækker!\nKøb New Balance Herre 1080 V10 her Køb New Balance Dame 1080 V10 her


Jespers FarvehandelUgens tilbud - Jespers Farvehandel\nForåret er over os, så skal der males en væg eller to indendørs? Eller er der måske en sofa eller et tæppe, som trænger til at blive renset? Det kunne også være en idé at rense sæderne i bilen, eller måske campingvognen. Husk at reservere tæpperenser. Ring til os på tlf. nr. 97512600. Vi har også en Husrens til fjernelse af alger og skimmel.\nSå kig forbi Helle, Tina og Jesper, på Viborgvej 6 D Skive.\nKlik på annoncen for at vise ugens tilbud, dobbelt klik for stor format.\nVi forhandler en langtidsvirkende Husrens, som er meget velegnet til fjernelse af algebelægning på terrassefliser, træterrasse, murværk og træværk. Husrens tyndes op med vand og påføres med havesprøjte. I løbet af få dage kan man se en synlig virkning. Se mere her.\nHusk, at der også løbende kommer tilbud, konkurrencer og spændende tilbud på vores facebook-side, som de nedenstående tilbud og mange andre. Vi ses på Viborgvej 6d eller tales ved på tlf. 97512600.\nVist i Billeder til forside, Diverse, Indendørs, Udendørs\n5 svar til Ugens tilbud


Sole Fitness E35 Testscore 88% (Juni 2019) - Sammenlign Priser og Anmeldelser\n( 4.3) 212 anmeldelser\n12.900 kr. Til butik »\n12.901 kr. Til butik »\nNr. 5 ud af 19\nAnmeldelser af Sole Fitness E35\n(4.30) baseret på 212 anmeldelser\nSole Fitness E35 Bowflex Max Trainer M5 Bowflex Max Trainer M3 Kettler Axos Cross P XTERRA Free Style 3.9E\nPris 12.900 kr. 13.995 kr. 11.995 kr. 3.985 kr. 6.900 kr.\nTestresultater "Testvinder" - Bäst-i-test.se 2016\n"Bedst i prisklasse" - Bäst-i-test.se 2016\nEgenvægt 111 kg 64 kg 65 kg 63 kg 70 kg\nSvinghjulets vægt 11 kg 14 kg 9 kg\nSkridtlængde 50 cm 40 cm 46 cm\nAntal træningsprogrammer 10 9 2 12 15\nAntal modstandsniveauer 20 16 8 16 16\nBeskrivelse af Sole Fitness E35\nSole Fitness E35 er en yderst fleksibel og intuitiv maskine at anvende, og er i betragtning af dens mange kvalifikationer og “checkede” udseende er prisen bestemt også attraktiv. Maskinen er en fremragende maskine og er meget populær, specielt på det amerikanske markede hvor den blev kåret til at være det bedste køb på flere forskellige sider. Selveste svinghjulet er ved denne maskine helt unikt og har en vægt på 13,4 kg. Svinghjulet er ved denne maskine udstyret med 4 hjul, der skaber en 100 % glidende kontinuerlig træning, der faktisk er stort set helt lydløs. Foruden dette rummer maskinen et hav af forskellige justerings muligheder, der i sad giver denne maskine lov til at, putte sig i toppen af de eksklusive crosstrainere.\nTilpasser sig din stil\nMed denne maskine får du alle chancer og muligheder, for at indstille den præcist efter din trænings stil, så du kan få det absolut maksimale ud af træningen. Detaljerne er knivskarpe og i samarbejde med fysioterapeuter er pedalerne udviklet således at de giver den absolut optimale komfort, samt skånet ankler og knæ for skader. Det sker således at pedalerne hælder 2 grader, hvorved reduktion af belastning på ankler og knæ mindskes drastigt. Ikke nok med det giver denne maskine samtidig brugeren mulighed for at justere pedalerne i yderligere 3 forskellige positioner, for 100 % skræddersyet komfort til brugeren. Foruden dette er selve modstands systemet elektromagnetisk og kan indstilles i helt op til 20 forskellige niveauer, så man kan finde den helt rigtige intensitet. Knapperne til at regulere på det er placeret på maskinens styr, så man kan regulere let selv under høj hastighed. En sidste fantastisk funktion som denne model er udstyret med er det at selve rampevinklen på maskinen kan reguleres. Ved at regulere rampevinklen, kan der trænes forskellige dele af underkroppen, hvilket typisk er en af de “mærkbare” funktioner som den typiske crosstrainer ikke har. Mere præcist kan rampevinklen indstilles i intervallet 0-30 grader. Med andre ord giver Sole Fitness E35 crosstraineren, dig som bruger de absolut bedste muligheder for at finde den trænings stil, der passer bedst til dig, og samtidig giver det bedste udbytte af træningen.\nSelveste displayet er bestående af en LCD skærm på 7,5 tommer, der klart og tydeligt giver et overblik over permanente informationer i det pågældende trænings pas. Der vises permanent tid, distance, hastighed, kalorie forbrug, Watt, puls og omdrejninger i minuttet. Det fremgår tydeligt hvilken funktion de forskellige knapper på displayet har. Selveste pulsen måles i form af håndpuls sensorer, der er placeret på maskinens styr, hvorefter den trådløst sendes videre til modtageren i computeren konsol. Foruden dette kan man måle pulsen i form af et pulsbælte. Dette vil for mange være betydeligt nemmere. Pulsbæltet er medfølgende til maskinen. Herudover er der indbygget vifte i maskinen, så man bliver afkølet under træningen. Viftet kan naturligvis styres.\niPod tilslutning og indbyggede højtalere\nSom en ekstra finesse til maskinen, kan der tilkobles IPOD eller MP3 afspiller. Herved kan der ganske enkelt afspilles musik og tilkobles til diverse Apps, hvis det er sådan noget man har lyst til. Indbyggede højtalere er samtidig en del af maskinen.


Tag din iPad med på nye opdagelser! - Hoven\nDet er efterhånden sjældent, at man ikke ser en iPad i de danske hjem og med god grund. iPaden er nemlig nem og praktisk, og er en god erstatning til computeren i mange sammenhæng. Den kan både være et læringsredskab for små børn, underholdning til børn og voksne i alle aldre, men den kan også bare være et nemt og hurtigt redskab man kan bruge som opslagsværk, avis eller notesbog. Selvom iPaden er smart og har mange funktioner, så kommer man heller ikke uden om, at den kan være skrøbelig, og sjældent tåler at få en tur på gulvet. Ulykker sker ofte i hjemmet, men det er altid uheldigt, hvis man skal bruge flere tusinde kroner på at få skiftet en ødelagt iPad skærm. Derfor kan man gøre en god investering, når man køber et cover til sin iPad, du kan læse mere om iPad cover i denne korte artikel.\nNår det kommer til teknologi og hvad der beskytter de ti vores hjem, så er en iPad og en mobil ikke bare redskaber man bruger i sin dagligdag. Det er også accessories, som fortæller en historie om hvem man er som person er meget mere. Det er også et statussymbol, og det samme gælder det cover, som man vælger til sin iPhone eller iPad. Derfor er det heller ikke komplet ligegyldigt hvad man vælger til at beskytte sin elektronik. Et cover er nemlig ikke bare et cover, et cover siger også noget om hvem man er som person, og man bør derfor altid lede efter et flot cover, som fortæller noget om hvem man er, og som afspejler ens stil. Det betyder dog ikke, at man skal investere en formue i iPad beskyttelse. Man kan nemlig få et hav af pæne iPad covere til meget få penge. Find flotte iPad covers her.\nGør din skærm endnu mere sikker og slip for lommeridser og knuste skærme\nSelv efter man har fundet et flot cover til sin iPad, så kan man stadig være uheldig at ødelægge skærmen, eller få lommeridser, når den bruges i dagligdagen. Derfor kan man gøre sig yderligere tiltag for at slippe for at skulle betale mange penge for en ny skærm. Der er mange i dag, som vælger at putte et ekstra beskyttelsesglas ovenpå deres skærme, som gør, at det bliver tæt på umuligt at ridse skærmen og endnu sværere at få den til sprække. Populært kaldes dette for panserglas, og med dette på din skærm, så er der kun meget lav risiko for, at du skal ud og investerer i en ny skærm. Som tidligere nævnt, så sker der jo uheld i huset, men det betyder ikke, at man ikke kan forberede sig og komme sådanne ulykker i forkøbet med de rette tiltag. Selvom panserglas kan lyde dyrt, så koster det faktisk ikke mere end omkring 100 kroner. Det samme gælder covers, der koster omkring 200 kroner for et cover i absolut topkvalitet, men hvis mindre kan gøre det, så kan man få covers helt ned til omkring 50 kroner. Her er det dog værd at overveje, om disse covers beskytter nok. Beskyttelse med covers til iPads bør nemlig være højt oppe på prioriteringslisten, når man har været ude og investerer i så dyrt et stykke elektronik som en iPad.


Regeringen udhuler ulandsbistanden med næsten en milliard - Altinget: udvikling\nKasper Frandsen | 31. august 2016 kl. 5:45 | Print\nI integrations- og udlændingeminister Inger Støjbergs (V) ministerium har man fundet nye udgifter, som ulandsbistanden skal betale for på asyl- og integrationsområdet. (Foto: Ólafur Steinar Gestsson/Scanpix)\nOPGØRELSESMETODE: Udgifter til asyl- og integrationsområdet i Danmark lægges i større omfang ind under udviklingsbistanden, fremgår det af regeringens finanslovudspil. Grotesk og uacceptabelt, mener Radikale.\nMens regeringen bryster sig af at ville tilføre en ekstra milliard kroner til indsatsen med at hjælpe flygtninge i nærområderne, viser det sig, at den med den anden hånd samtidig udhuler bistanden med et næsten tilsvarende beløb.\nUdhulingen skyldes blandt andet en ny opgørelsesmetode for, hvor meget udviklingsbistanden skal betale til asyl- og integrationsområdet i Danmark.\nDet fremgår af regeringens finanslovforslag, som tirsdag blev præsenteret for offentligheden.\nHavde regeringen valgt at fortsætte med samme metode som hidtil, ville regningen for asylansøgere i Danmark via ulandsbistanden have været cirka 909 millioner kroner mindre – penge, der ville kunne bruges til nødhjælp eller udviklingsarbejde.\nDanmark udnytter de internationale regler for ulandsbistand meget fantasifuldt.\nRegeringens nye opgørelsesmetode vækker stor kritik hos generalsekretær i Røde Kors Anders Ladekarl:\n”Danmark udnytter de internationale regler for ulandsbistand meget fantasifuldt. Og i forvejen er Danmark jo et af de lande, der fortolker de her regler bredest,” siger han.\n”Dermed er man med til at spise sin egen hale, når de penge, der skulle have hjulpet i nærområder, i al for vid udstrækning bruges herhjemme. De penge kunne være brugt til for eksempel bedre skolegang i nærområdet og mindsket ønsket for mange flygtninge om at rejse videre,” fortsætter generalsekretæren.\nI alt afsætter regeringen cirka 2,7 milliarder ulandskroner til at modtage de forventede 10.000 flygtninge i Danmark.\nI finanslovsudspillet fremgår det blandt andet, at man har ”identificeret” nye udgifter, som udviklingsbistanden skal betale for.\nBlandt andet skal ulandsbistanden betale for økonomisk støtte til flygtninge, der ønsker at rejse tilbage til deres hjemland, samt udgifterne til Flygtningenævnets sekretariat.\nDet har været med til at hæve gennemsnitsprisen for, hvor meget ulandsbistanden betaler per asylansøger til asyl- og integrationsområdet i Danmark med næsten 100.000 kroner i 2017 i forhold til 2016. Dermed lander ekstraomkostningen for de forventede 10.000 asylansøgere umiddelbart på cirka 909 millioner kroner i modsætning til, hvis man havde fortsat som i 2016.\nTidligere udenrigsminister og udenrigsordfører for Radikale Martin Lidegaard kalder stigningen i udgifterne til asylansøgere for grotesk og uacceptabel.\n”Man hiver og flår i OECD-reglerne for at lade udviklingsbistanden betale mere til blandt andet kommunernes udgifter til flygtninge. Udover at det er dårlig stil, er det en dårlig prioritering. Hvis man ikke hjælper i nærområderne, bliver det svært at skabe stabilitet,” siger han.\nMartin Lidegaard vil ”nidkært” spørge ind til, hvordan pengene bliver brugt – blandt andet for at sikre sig, at pengene kommer tilbage til udviklingsbistanden.\n(*2016- og 2017-tallene bygger på finanslovudpil fra V-regeringen og er derfor ikke endelige.)\nDanmark har under skiftende regeringer lovet, at man følger de internationale OECD-regler, der fastsætter, hvad der kan tælles med som ulandsbistand.\nMen både eksperter og OECD har over for Altinget udtalt, at Danmark formentlig går længere, end reglerne tillader, når man i 2015 brugte 220 millioner ulandskroner på at integrere flygtninge på arbejdsmarkedet med sprogkurser og jobtræning.\nIntegration af flygtninge i donorlandenes økonomi, som det hedder i reglerne, er ikke tilladt at tælle med som ulandsbistand. På den baggrund vil man i OECD-regi undersøge det ”danske eksempel” nærmere i forbindelse med et større udredningsarbejde, der skal tydeliggøre reglerne for ulandsbistand.\nMan forventer i OECD at kunne fremlægge mere udspecificerede regler for, hvad medlemslandene – der i øvrigt fortolker regler vidt forskelligt – kan tælle med som ulandsbistand til februar 2017.\nMed en kraftig sænkning af prognosen for antallet af nye asylansøgere fra 25.000 til 10.000 er udgifterne til asylområdet dog faldet med cirka 1,8 milliarder kroner, hvoraf regeringen blandt andet har afsat en milliard kroner til nærområdeindsatsen særligt i og omkring Syrien.\nStøjberg: Vi følger reglerne\nDet er Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet, der udregner og bestemmer, hvor meget ulandsbistanden skal betale til asyl- og integrationsområdet i Danmark.\nMen her afviser minister Inger Støjberg (V), at Danmark overtræder OECD’s regler.\n”Vi holder os fuldstændig inden for de OECD-regler, der er. Og når man gør det, så har man selv politisk mulighed for at vurdere, om penge kan hentes fra udviklingsbistanden,” siger hun.\nDen nye måde, I opgør udgifterne på, betyder, at næsten en milliard ekstra ulandskroner bliver brugt i Danmark på flygtninge og asylansøgere. Var de penge ikke bedre brugt i eksempelvis nærområderne?\n”Man kunne bruge uendelige midler i nærområderne. Og vores indsats i nærområderne kommer med den ekstra pose penge til at ligge på et historisk højt niveau, som, vi håber, vil få færre til at rejse op gennem Europa, fordi vi støtter mere i nærområderne,” siger hun.\nDesuden skriver regeringen i sit udspil til finansloven, at man frem mod ændringsforslagene, der plejer at komme i november, vil foretage en "yderligere konsolidering af mulige udgiftsområder og beløb, der kan opgøres som udviklingsbistand".\nForrige artikel Ny finanslov: Mere til nærområder og bæredygtig vækst Næste artikel Tyrkiet freder flygtningeaftale med EU


Markedsføring og oplevelsesøkonomi - AU i oplevelsesøkonomi\nEfteruddannelse og kurser Akademiuddannelse Oplevelsesøkonomi Uddannelsens opbygning Markedsføring og oplevelsesøkonomi\nMed ’markedsføring og oplevelsesøkonomi’ bliver du kvalificeret til at anvende markedsføring og marketing mix i en oplevelsesøkonomisk kontekst. Der er særligt fokus på forholdene for virksomheder, der arbejder med oplevelsesbaseret forretningsudvikling\nDu får kendskab til en række operationelle værktøjer og modeller, så du kan gennemføre markedsføringsaktiviteter selv, eller lede andre i markedsføringsprocessen, i din virksomhed eller organisation.\nVirksomhedens handlingsparametre (marketing mix – de 7 p’er)\n'Markedsføring og oplevelsesøkonomi' er for dig, der ønsker værktøjer til at kunne:\nudarbejde interessentanalyser (herunder PEST og konkurrentanalyse)\nvurdere og anvende marketing mix og porteføljemodeller\nidentificere de nyeste marketingværktøjer\ndeltage i udarbejdelse af virksomhedens strategiske markedsføring herunder udvikling af en markedsføringsplan.\n’Markedsføring og oplevelsesøkonomi’ afsluttes med en mundtlig prøve med baggrund i et kort projekt. ’Markedsføring og oplevelsesøkonomi’ giver 5 ECTS-point\n’Markedsføring og oplevelsesøkonomi’ er et fag på akademiuddannelsen i oplevelsesøkonomi, som er en del af det merkantile fagområde. Det kan også indgå som valgfag på andre akademiuddannelser, eller du kan tage det som et enkeltstående forløb\nTilmelding: Markedsføring og oplevelsesøkonomi


Pakkemaskiner - Ydelser - Teknologisk Institut\nPakkemaskiner er typisk konstrueret til at fremstille samme vare i store serier. I et dynamisk marked er der ofte behov for at kunne hurtigt omstille sig og producere efter ordre i meget små serier. Teknologisk Institut har i mange år arbejdet på at gøre pakkemaskiner fleksible.\nTeknologisk Institut var partner i EU-projektet, PicknPack. Dette projekt blev gennemført i periode 2012-16. Systemet i PicknPack er designet til at vurdere de enkelte fødevarer, pakke dem i bakker og levere kvalitet oplysninger om dette produkt direkte til forbrugerne, samt til detailhandlere og producenter. Den øverste folie er trykt lige før den på svejses bakkerne, og denne folie indeholder de mest vitale oplysninger om kvaliteten. Der er også trykt en QR-kode, der dirigerer kunden til en hjemmeside, hvor alle produktinformationer informationer kan findes. Trykket på den øverste folie er tilpasset den detailkæde, hvor det emballerede produkt vil blive solgt, hvilket kan være forskellig for hver enkelt pakning. Producenter behøver ikke at have et lager af forskellige emballagematerialer til forskellige detailkæder, de kan fleksibelt udskrive de faktiske oplysninger om produktet indeni.\nProjektet havde fokus på tomater på stilke, druer og færdigretter, som ikke er de nemmeste fødevareprodukter til at håndtere eller vurdere kvaliteten af. Det hævdes, at hvis disse produkter kan præcist håndteres, så kan man også arbejde med alle andre friske og forarbejdede fødevarer.


Ugeavisen.dk - Forside - Lokal - Jelling Ugeavis - Så blev det alligevel vovsernes år i Jelling\nDu er her: Forside - Jelling Ugeavis - Så blev det alligevel vovsernes år i Jelling\nJellings hundeskov har været i brug siden nytår, men først i søndags blev den indviet. Birgitte Vind tog som medlem af byrådet sagen op efter et borgerforslag om en hundeskov i Jelling. Arkivfoto: Leif Baun\nSå blev det alligevel vovsernes år i Jelling\n10. september 2017 kl. 14:13\nDa et udsagn fra en borger på facebook blev til politisk virkelighed\nJelling: I januar 2016 skrev en hundeelskende borger på Facebookgruppen "Det sker i Jelling", at det kunne være dejligt med en hundeskov i Jelling.\nJeg likede opslaget og skrev noget i retning af, at det da vist var en politisk opgave at fd banet vejen for en hundeskov. Så måtte jeg jo gå i aktion. Og selv samme dag den 5. januar, skrev jeg til Direktøren for natur og miljø Michael Sloth og foreslog, at lave et tjek på et bestemt grønt område i byen.\nMin gamle kolonihave ved Ringvejen lå nemlig vildtvoksende hen. I den nye Vejle Kommune forputtede området sig i de mange nye opgaver, og de kommunale træer voksede sig høje og skyggede for området, så mine træer og frugtbuske fik trange kår. Lidt vemodigt, da jeg tilbage i 1990 udelukkende ønskede mig frugttræer og frugtbuske og bryllupsgaverne blev plantet i kolonihaven. Nå, men jeg kontaktede vores natur- og miljøforvaltning og sendte billede af området.\nForvaltningen var "vakse" til at tage ideen op, og efter at de havde arbejdet med flere placeringer og haft kontakt til lokalrådet, endte man med at beslutte, at placeringen skulle blive min gamle kolonihave.\nI haven står stadig et par frugttræer og buske med rod tilbage fra mit bryllup i 1990. Men her stod også et "rosinblommetræ", der stammer fra Jens og Johanne, et ægtepar der flyttede fra landet og ind i rækkehusene på Højager i Jelling. Med sig havde de små stiklinger af forskellige træer fra deres landejendom. Og Jeg lovede at plante et rosinblommetræ, der i mange år, satte de skønneste søde små blommer, som områdets unger vist også fandt frem til :-)\nJelling Kommune etablerede i øvrigt kolonihaverne omkring 1988. Mange efterspurgte et stykke jord, hvor man kunne dyrke sine egne grøntsager og jeg husker, at lejen var 350 kroner om året for 300 kvadratmeter. Det benyttede også madklubben på Højagerkollegiet sig af. Her gik en flok studerende sammen i et madfællesskab.\nDet er lige til at blive glad i låget over, at området fortsat kan bruges til at samles i. Det er en undselig grøn kile i Jelling, men den kan få fin rekreativ værdi for de mange hundeejere, der synes, at en hundeskov er sagen.\nHvem ved? Måske de tobenede er så heldige at kunne plukke et æble og et stikkelsbær, mens de firbenede får sniflet i skovbunden. Godt, der var en borger der gav sig til kende på facebook :-)


Kongeørn tog en voksen sika-hind - Netnatur\nnetnatur 27. september 2013\nBritiske forskere gjorde store øjne, da de så indholdet af det vildtkamera, som de var ude og tilse i det østlige Sibirien\nDe to biologer, Linda Kerley fra Zoological Society of London og Jonathan Slaght fra Wildlife Conservation Society er i Sibirien for at studere den sibirske tiger.\nDa de nærmede sig et af deres opsatte vildkameraer opdagede de kadaveret af en sika-hind, som lå i sneen. Men mest bemærkelsesværdigt var dog, at der ikke var nogen spor overhovedet uden om dyret.\nMysteriet blev imidlertid hurtigt opklaret, da de så billederne i kameraet. Det viste sig, at det angribende rovdyr ikke var en tiger, men derimod en kongeørn.\nEn meget usædvanlig hændelse. Kongeørnen er ganske vist kendt for at slå på en del byttedyr, men det plejer at være i størrelsesordenen kaniner, ræve og hjortelam.\nMen kigger man i litteraturen, så ligger der beretninger om kongeørne, der har slået selv på unge bjørne.\nFoto: Linda Kerley, ZSL


Bare det snart var vinter - sn.dk - Roskilde\nVed indvielsen i februar rådede Veddelev Vinterbadning over en lejet tøndesauna. Til november bliver der sauna i en ombygget 20 fods container, som foreningen indledningsvis leaser, men bliver ejer af i løbet af nogle år. Foto: Morten Sillesen\nArtiklen: Bare det snart var vinter\nRoskilde - 26. juni 2019 kl. 14:21\nMens midsommeren giver forunderligt lyse nætter, og dagene byder på tropiske temperaturer, er der nogle, der går og glæder sig til, at bladene er faldet af træerne, og der er kommet vinterdæk på bilerne.\nDet er vinterbaderne i Veddelev, der utålmodigt spejder efter vinter, men ventetiden er blevet forsødet af Friluftsrådet, der har imødekommet en ansøgning fra Veddelev Vinterbadning om tilskud på 50.000 kroner til foreningen, der blev stiftet sidste år.\nNye rammer hjælper ikke på køen til vinterbaderne\n25. oktober 2018 kl. 14:14 Opdateret: kl. 13:44\nNy klub på vej til vinterbadere\n03. december 2017 kl. 15:12 Opdateret: kl. 18:02