ConSet breder sine vinger ud\nVækst. Syv år gammel Skjern-virksomhed er for alvor begyndt at realisere sine skuffeideer.\nTorsdag d. 02. august 2007, kl. 17.58\nOpdateret torsdag d. 02. august 2007, kl. 17.55\nIndtil for kort tid siden var Skjern-virksomheden ConSet A/S først og fremmest kendt for sine hæve-sænkeborde i den lave ende af prisskalaen.\nBordene er da også fortsat hovedproduktet i Skjern, men vestjyderne er med høj hast på vej til at brede sine vinger ud og skabe sig et større produktprogram.\nFor et par år siden begyndte virksomheden at udvikle elektriske vinduesåbnere. Det har siden ført til etableringen af det associerede selskab, VenSet A/S, som ConSet ejer 75 procent af.\nLifte til fladskærmeSenest har virksomheden introduceret to nye typer fladskærmslifte. Den ene er beregnet til indbygning i et møbel, hvor skærmen kan sænkes ned i møblet, når den ikke er i brug. Den anden er en søjle, der også kan hæve og sænke et fladskærms-tv. Samtidig kan søjlen drejes elektrisk.\nMed udviklingen af de nye produkter har ConSet i nogen grad gjort sig mere uafhængig af kontormøbelmarkedet, og det har da også været ét af målene, oplyser direktør Michael Overgaard, ConSet.\nHan grundlagde virksomheden sammen med vennerne Gert Lassen og Jesper Østergaard for syv år siden. De tre grundlæggere er alle ingeniører, og de har alle en fortid i nabovirksomheden, vindueskoncernen Velux.\nMålsætningen var at lave en virksomhed på det marked, de tre kalder "home automation". De valgte hæve-sænke borde som produkt uden egentlig at have forhåndskendskab til kontormøbelindustrien. Det blev en succes. Salget stiger fortsat herhjemme som på en række udenlandske markeder. Samtidig sælger de nye produkter også godt, og flere nye tiltag er på vej, lover Michael Overgaard.\n- Da vi startede for syv år siden havde vi 12-13 ideer. I starten havde vi ikke kapacitet til mere end hæve-sænkeborde, men det har vi i dag. Derfor kigger vi igen på vore ideer, siger direktøren.\nAlsidige motorerSelv om skærmlifte, hæve-sænkeborde og vinduesåbnere retter sig mod forskellige segmenter i markedet, er der en klar fællesnævner i de vestjyske ingeniørers ideer. Det drejer sig kort og godt om, ved hjælp af små elmotorer at få noget til at åbne eller lukke, hæve eller sænke og dreje eller rotere. Ofte kan det enkelte produkt anvendes til flere forskellige ting.\nVinduesåbneren anvendes blandt andet også til at løfte bordplader, ligesom skærmliften anvendes til at hæve og sænke hylder i køkkenskabe.\nConSet, der er en sammentrækning af ordene construction og setup, er meget tæt på at være en rendyrket sourcing-virksomhed.\nEt par enkelte medarbejdere er hjemme i Skjern beskæftiget med at fremstille skræddersyede bordplader, men ellers er alt baseret på kinesiske og tyske underleverandører. For at mindske risikoen for piratkopiering har ConSet placeret sin produktion hos mange forskellige leverandører.\nDesign, produktudvikling og udarbejdelse af konstruktionstegninger og kvalitetsmanualer foretages i Skjern, hvorfra logistikken også styres.\nSideløbende med den intense produktudvikling er ConSet i fuld gang med at internationalisere sig.\nVirksomheden fik i fjor sit første udenlandske salgsselskab. Det var i Norge. Flere vil komme til, oplyser Michael Overgaard.\n- Vi har ikke nogen bestemt strategi. Det afhænger af det enkelte marked og, om den rigtige mand er tilstede på det rette tidspunkt, men Tyskland, Holland og England ville da være naturlige lande at have egne salgsselskaber i på kort sigt, tilføjer han.\nNæsten uden undtagelse kommer samtlige produkter forbi lageret i Skjern, men Michael Overgaard håber, at ConSet med tiden kan levere direkte ud af Kina til de større internationale kunder, som der bliver flere og flere af. -\nDet kræver et vist volumen. Ja det kræver faktisk, at man kan fylde en container. Jeg håber og tror dog, at vi med tiden kan begynde at sende varer direkte ud af Kina som stykgods ved at pakke vore produkter sammen med andre kinesisk-fremstillede varer til den enkelte kunde, forklarer han.


Hvad er et resumé af ' Det tredje ønske ' af Joan Aiken? | Vavavoom\nHvad er et resumé af ' Det tredje ønske ' af Joan Aiken?\nFør historien starter, har hovedpersonen, hr. Peters, kørt langt ind i skoven i Savernake i skumringen. I skumringen kører en bestemt hr. Peters sin bil ind i en skov, Savernakes skov. Han er allerede dybt inde i skoven, når han ud af det blå hører et ukendt gråd. Han beslutter at undersøge kilden til den ejendommelige lyd. Han forlader sin bil for at finde ud af mere. Lytter opmærksomt og søger i skoven. Pludselig fanges hans øje af en smuk svane, der er fanget i skovens tornede underskov. Han befri svanen fra dens alvorlige situation. Når svanen er reddet, bliver den til skovens konge. Kongen henvender sig til hr. Peters og …\nBeklager ikke tid til at fortsætte\nMeget kort: Hr. Peters får tre ønsker af en svane; han ønsker sig en smuk kone, men efter et stykke tid bliver hun trist og afslører, at hun er en svane og savner sin familie. Hun begynder at spilde væk, og hr. Peters ønsker hende tilbage til at være en svane. Han lever lykkeligt efter det, svanerne beskytter ham og taler med ham. Han ender med ikke at bruge det tredje ønske, fordi de to andre ikke gav ham nogen lykke. Pas på, hvad du ønsker!\nMeget kort: Joan Aikens novelle “Det tredje ønske” har en hovedperson, der er “Genre dygtig nok til ikke ved et uheld at spilde sine ønsker på noget dumt og endda stikker tungen med en torn for at sikre, at han ikke fremsætter nogen skødesløse ønsker. Han bruger sit første ønske om en kone “lige så smuk som skoven” og får sin perfekte kone – bortset fra at hun faktisk er en formskiftet svane, der er utilfreds med at have efterladt sin søster og livet som en svane bag sig, og han beslutter at bruge sit andet ønske om at gøre hende tilbage til en svane. Efter at have set hvad der skete med hans to første ønsker, beslutter han sig for ikke at bruge sit tredje ønske og lever faktisk temmelig tilfreds for det meste ved at tage sig af sin svanekone og svigerinde og dø med et smil på ansigtet.\nFORKLARING: I de fleste fiktioner har livløse objekter, der giver tilskud (såsom ønskeben og fødselsdagslys ) tendens til kun at give et ønske. Men når du er heldig nok til at finde en levende skabning, der kan imødekomme ønsker, vil du højst sandsynligt modtage tre af dem.\nNår de præsenteres for tre magiske skud på alt, hvad de vil, reagerer de fleste fiktive karakterer således :\nDet første ønske er typisk lavet i hast, måske ikke helt i tro på, at det ville blive imødekommet. Nogle gange ønsker de specifikt noget trivielt, bare for at “teste”, om deres ønske overhovedet vil blive opfyldt. Andre gange spilder de måske det på noget useriøst, som at ønske, at naboens forbandede hund stopper med at gø. (Bevilget! En bil pløjer ind i naboens hus og dræber hunden undervejs.) Nogle gange kan det andet ønske også spildes på noget lige så useriøst.\nDet andet ønske kommer med meget større omhu end det første ønske med fuld bevidsthed om, hvilke (indlysende) konsekvenser der kan resultere; de vil omhyggeligt udforme deres andet ønske på en måde, der resulterer i den maksimale gevinst og de minimale utilsigtede bivirkninger og muligvis forsøger en smule smuthulemishandling for at få det bedre ud af deres velgører. Men den bogstavelige slægt, som er meget opmærksom på deres grådighed, vil normalt finde en måde at udnytte personens nøjagtige ord på og vedhæfte en eller anden grad af uforudsete tragiske konsekvenser til deres ønske alligevel. Alternativt vil selve ønsket være mangelfuldt og lavt, og heltenes elendighed vil være hans egen skyld.\nDet sidste ønske – næsten altid – skubber på Reset-knappen og returnerer tingene til status quo gennem en nøjagtigt formuleret Wishplosion. Men hvis der aldrig kom noget af konsekvensen af de to første ønsker, kan det tredje ønske (desperat fremsat i et forsøg på at fremkalde en vis gevinst) også slå tilbage, men med sjove i stedet for tragiske konsekvenser.\nRelateret til Regel af tre. For at dette skal fungere, skal personen med ønsker ikke være Genre-klog nok til at kende til at bruge det første ønske om at ønske sig viden og visdom til at vide, hvad de to sidste ønsker skal bruges til.\nAlle de religiøse hellige bøger Bibelen, Koranen, Vedaerne indeholder Guds konstitution og beskriver også Guds herlighed.\nDen vigtigste del af Bibelen er Første Mosebog, hvor skabelsen af naturen er beskrevet godt, og man skal forstå det bevidst. På sjette dag blev al skabelse udført af Gud. Den sjette dag skabte Gud mennesket som mand og kvinde. Gud skabte mennesket i sit eget billede. Således ligner Gud os, skønt hans kropsmateriale er anderledes end os. Det består af udødelig element “Noor”, mens vores er af 5 element (jord, vand, ild, luft og rum) og er dødelig. Så Gud er ikke form mindre, men med vores øjne kunne vi ikke se ham.\nGud gav mange urter indeholdende frø og frugt som mad til mennesker. Han gjorde mennesket til at være bedre end andre skabninger.Men gav aldrig tilladelse til at dræbe dem til mad.\nEfter skabelsen var slut, sad Gud på tronen på sit evige sted. Derefter sendte Satan-Kal sine budbringere for at bedrage folket ved at give forkerte ordrer på Guds navn. (Som Slange gjort med Adam & Havva.)\nBevis i 2. Korinther 11: 12 Og jeg vil fortsætte med at gøre, hvad jeg laver for at skære jorden under dem, der ønsker en mulighed for at blive betragtet som lige med os i de ting, de praler med. 13 For sådanne mennesker er falske apostle, bedrageriske arbejdere, der maskerer sig som Kristi apostle.14 Og ikke underligt, for Satan selv maskererer som en lysets engel. 15 Det er derfor ikke overraskende, hvis hans tjenere også maskerer sig som retfærdighedens tjenere. Deres afslutning bliver, hvad deres handlinger fortjener.\n2 Korinther 2: 12-17 I modsætning til så mange forkæler vi ikke Guds ord til fortjeneste. Tværtimod, i Kristus taler vi for Gud med oprigtighed, som dem der er sendt fra Gud.\nBetyder at en eller anden sendebud / engel gav budskabet af Gud, som det er, mens en eller anden budbringer fra satan gav forkert besked.\nMen barmhjertig Gud gør sin vej. Efter korsfæstelsen af Jesus så Gud ud som Jesus for at holde tilhængernes tro intakt. Ellers ville alle disse tilhængere have mistet troen på Gud. De ville være blevet ateist.\nI gamle Vedaer står der til sidst “na iti, na iti.” Betyder herlighed af den højeste Gud, der skabte hele naturen og alle sjæle, kunne ikke beskrives fuldstændigt her.\nI alle hellige bøger er der noget, der stadig er tvivlsomt. En hovednøgle kan åbne disse låse, og den er kendt som femte Veda / Suksham Veda / tale af den højeste Gud – herre Kabir.\nVi kan vide om den almægtige Gud fra Ijov 36: 5 Ortodoks jødisk bibel hvor navnet på den øverste gud er skrevet som det er.\n“ Se, El er Kabir og foragter ikke nogen; Han er kabir i koach lev (styrke af forståelse). ”\nOversættelse: Gud er Kabir, men forakter ingen. Han er Kabir og fast i sit formål.\nI alle bibeloversættelser er ordet Kabir blevet oversat som “Mægtig” eller “Stor”, mens Kabir er det oprindelige navn på den Højeste Gud.\nDette samme navn “Kabir” er til stede i Vedaerne, Bhagavad Gita, Shri Guru Granth Sahib og Koranen Sharif og er i virkeligheden navnet på den Højeste Gud.\nLæs venligst den fantastiske bog Gyan ganga af saint Rampal ji. PDF er tilgængelig på nettet.


Billige Gardiner i Kousted → DK's billigste Gardiner. Klik her!\nEr du i gang med at undersøge markedet for gardiner i Kousted? Så kan du ånde lettet op. Hos Bestilgardineronline.dk kan du danne dig et overblik over markedet for gardiner i Kousted som du nemt og hurtigt kan bestille online. Vi har nemlig et samarbejde med Danmarks billigste og bedste forhandler af gardiner online, som også leverer til Kousted. Markedet for gardiner har længe været primært for fysiske butikker som har sælgere der kommer ud og måler dine vinduer for derefter at lave bestillingen for dig. Dette vil vores samarbejdspartner gerne lave om på. Det skal nu være muligt at bestille sine gardiner online uden at skulle have nogen ud for at måle til dem.\nSådan bestiller du gardiner i Kousted\nMål op til dine gardiner i Kousted\nNemt og enkelt ikke? Det kræver ikke ret meget at få sine gardiner leveret til døren nu om dage. Nu skal man ikke længere vente på at gardinmanden har tid til at komme forbi og måle op. Nu kan man gøre det hele i ro og fred derhjemmefra, så hvis man er typen der i forvejen foretrækker at handle online, så giver det god mening at man også handler sine gardiner i Kousted online fremover. Hvis du er i tvivl om det er det rigtige produkt for dig, så er du altid velkommen til at skrive til vores samarbejds som vil være behjælpelige med at guide dig igennem hele vejen til et køb.\nForfatter EUKVkB8RzUdgivet januar 26, 2017 Kategorier GardinerTags billige gardiner Kousted, gardin Kousted, gardin til skråvindue Kousted, gardiner efter mål Kousted, gardiner online Kousted, gardiner på mål Kousted, gardiner til køkken Kousted, gardiner til ovenlysvinduer Kousted, gardiner til skråvinduer Kousted, lange gardiner Kousted


ATP-tennis: Wimbledon-semifinalisten Janowicz får grus i maskineriet | Unibet DK\nNæste stop på AGF's rutsjebanetur byder på målfarlige FC Midtjylland\nUskarpe Brøndby er gjort til for stor favorit på vanskelig udebane i Hobro\nFuld plade på Premier League: Store klubber med svære udebanekampe\nFCK's mestre gør hvad de plejer og sender Silkeborg hjem med nederlag\nTottenham titelkandidat? Ikke så længe hjemmebanen hedder Wembley\nKoemans voldsomme indkøb giver hovedbrud i Everton efter dårlig start\nI øvrigt spiller jeg også: Fra Bologna til Bristol og fra Serie A til Carabao Cup\nTre på stribe: Hjemmehold bør sætte sig igennem - AaB får det sværest\nJesper Elmings NFL-klumme med spiltip: Hello London\nATP-tennis: Wimbledon-semifinalisten Janowicz får grus i maskineriet\nBy Sean Calvert 4 years ago\nDet blev til én vinder ud af mine tre spilforslag tirsdag i Uge 29 af ATP World Tour i Hamburg og Bogota.\nDet var decideret uheldigt, da Albert Ramos havde matchbold og kunne dække mit partihandicap på -2.5 mod Horacio Zeballos, men han missede den og vandt i stedet kampen på to tiebreaks. Derefter viste Andrey Golubev sig ikke stærk nok på dagen til at true Gael Monfils, der spillede en gannske fin kamp.\nDagen sluttede dog positivt, da Alejandro Falla udnyttede den forventede middelmådige indsats fra Xavier Malisse i Bogotas højder og luftfugtighed og sørgede for en outsider-succes.\nOnsdagens program byder blandt andet Roger Federer velkommen i turneringen for første gang siden 2008. Rygterne går på, at han er skiftet til en ketsjer med et større hoved forud for sin kamp mod Daniel Brands.\nDen schweiziske verdensfemmer håber på, at det nye værktøj vil give lidt mere styrke efter nogle ret sørgelige nederlag (efter hans egne standarder) i denne sæson, men det tager noget tid at vænne sig til en ny ketsjer, så kampen mod Brands kan måske blive mere spændende end umiddelbart forudset.\nJeg har dog ikke meget tillid til Brands efter allerede at have set ham floppe på hjemmebanen i Tyskland tidligere på sæsonen, men spilobjektet over 20.5 partier til odds 1.90 frister.\nI de øvrige kampe vil jeg satse imod italienske Fabio Fognini, der ikke vil være helt klar i hovedet efter sin titeltriumf i sidste uge, og hans indbyrdes statistik på 4-0 mod Ramos gør oddset på 1.52 for lavt med tanke på italienerens tendens til at gå fysisk kold. Fogna er ikke ligefrem en kriger, og han håber på en stille uge i det tyske, hvilket gør odds 2.50 på Ramos, der har været godt med i sine tidligere kampe mod italieneren trods nederlag, til et ganske fornuftigt ét af slagsen.\nPå samme måde kan Carlos Berlocq, der vandt i Båstad i sidste uge og røg ud i en tresætter tirsdag, være sårbar onsdag, men jeg stoler ikke på, at den upålidelige Martin Klizan får arbejdet gjort færdig.\nJeg er altid fristet af at spille imod Jerzy Janowicz, når jeg kan slippe afsted med det, og med odds 1.30 er han overvurderet mod Robin Haase, der lader til at have fået styr på sine tiebreaks, efter at han tidligere havde en rekordhøj nederlagsprocent i netop denne disciplin.\nJanowicz kommer direkte fra Wimbledons græs, og Haase er som minimum i stand til at presse polakken onsdag aften i Hamburg. De mødtes på grus i French Open, og dengang vandt JJ i fire sæt. Odds 2.00 på partihandicap +3.5 i Haases favør ligner et godt spil, da hollænderen bør være mere indstillet på forholdene efter sin tresætters tirsdag, mens det kan tage noget tid at vænne sig til underlaget for JJ.\nSats på, at Ramos slår Fognini til odds 2.50\nSats på, at Haase med partihandicap +3.5 slår Janowicz til 2.00\nKlik her for at spille på ATP-tennis hos Unibet\nGoran Ivanisevic: Federer skyder Gasquet ned\nATP Indian Wells: Bautista-Agut slår Odesnik der har problemer på hardcourt\nATP i Indian Wells: Paire piller pynten af Simon\nATP i Indian Wells: Sats på dobbelt op med Berdych og Anderson\nSean's Recent Articles


DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM PDF\nDANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM 2006\nDownload "DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM 2006"\n1 DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM 2006\n2 Udgivet af Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Miljøministeriet Arbejdsprogram 2006 Redaktion: Jens Stockmarr Særudgivelse Omslag: Peter Warna-Moors Repro: GEUS Tryk af omslag: GEUS Tryk af tekst: GEUS Oplag: 700 Dato: Januar 2006 ISBN: ISSN: Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Øster Voldgade 10, 1350 København K. Telefon: Telefax: E-post:\n3 Indhold Forord...5 DEL I OVERORDNEDE RAMMER...7 GEUS lovgrundlag, formål og hovedopgaver... 7 GEUS resultatkontrakt GEUS en del af Geocenter København... 8 GEUS økonomiske og personalemæssige rammer... 9 Miljøministeriets koncernmål GEUS institutionsmål Organiseringen af GEUS faglige arbejde DEL II FAGLIGE PROGRAMOMRÅDER...12 Programområde 1 Databanker og formidling Delprogramområde Databanker på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet Delprogramområde Formidling Delprogramområde Informationsteknologi Programområde 2 Vandressourcer Delprogramområde Grundvandsressourcen og hydrologi Delprogramområde Grundvandsforurening og -beskyttelse Programområde 3 Energiråstoffer Delprogramområde Energiråstoffer i Danmark Delprogramområde Energiråstoffer i Grønland Andre strategiske og prioriterede aktiviteter Programområde 4 Mineralske råstoffer Delprogramområde Kortlægning og basisundersøgelser i Grønland Delprogramområde Mineralske råstoffer i Grønland Delprogramområde Mineralske råstoffer i Danmark Andre strategiske og prioriterede aktiviteter Programområde 5 Natur og miljø Delprogramområde Kystzonen og maringeologi Delprogramområde Klimaændringer og deres effekter Delprogramområde Geologisk kortlægning og landskaber Internationale rådgivningsopgaver...41 Aktiviteter knyttet til programområde 2 Vandressourcer Aktiviteter knyttet til programområde 3 Energiråstoffer Aktiviteter knyttet til programområde 4 Mineralske råstoffer Aktiviteter knyttet til programområde 5 Natur og miljø Resultatindikatorer og måltal DEL III - ORGANISATIONS- OG PERSONALE- UDVIKLING...44 Bilag 1 - GEUS planlagte ressourceindsats på Grønlandsområdet i GEUS organisationsdiagram\n5 Forord Arbejdsprogrammet for 2006 beskriver GEUS planlagte faglige aktiviteter med udgangspunkt i de målsætninger og langsigtede strategiske satsninger, som er beskrevet i GEUS strategier og resultatkontrakt ( ). Inden for disse rammer er aktiviteterne tilrettelagt, så der fokuseres på de faglige felter, der vurderes at have særlig stor samfundsmæssig betydning, herunder også aktiviteter uden for Miljøministeriets ressortområde. Arbejdsprogrammet bygger på forslaget til finansloven, som det foreligger ved udgangen af Finanslovsforslaget indebærer en stabilisering af bevillingsrammen for 2006 og de efterfølgende år på 2005 niveau. De væsentligste pejlemærker for aktiviteterne i 2006 er gennemgået nedenfor. Som konsekvens af kommunalreformen vil de nye miljøforvaltninger fra 2007 få et stort behov for at kunne anvende informationer fra GEUS miljørelaterede databaser. Derfor er det nødvendigt at ændre brugerfladen til nogle af GEUS databaser, så de kan fungere sammen med andre miljødatabaser. Etableringen af GEUS Vest i Aarhus skal omfatte en GEUS afdeling, som er fuldt integreret i institutionen. Afdelingen skal især varetage opgaver i forbindelse med den gebyrfinansierede hydrogeologiske kortlægning i et tæt samarbejde med de 7 regionale miljøcentre under Miljøstyrelsen og Skov- og Naturstyrelsen. GEUS Vest skal desuden løse opgaver vedrørende grundvandsovervågning, registrering og tilgængeliggørelse af miljø- og grundvandsdata, samt bidrage til udvikling af anvendelse af geologiske/geofysiske metoder i grundvandsefterforskningen i samarbejde med Aarhus Universitet. Implementering af EU s Vandrammedirektiv er fortsat en betydelig opgave, hvor GEUS skal bidrage med karakterisering af vandressourcerne således, at der kan foretages en samlet tilstandsvurdering som kan sammenholdes med miljømålene. Undersøgelserne med at identificere og vurdere de dybtliggende grundvandsmagasiner fortsætter bl.a. ved etablering af geologiske modeller. Herudover fortsætter forskningsaktiviteterne af pesticiders omsætning og transport i jordlagene og i vandmiljøet. Her satser GEUS i samarbejde med Landbohøjskolen på udvikling af et nyt forsknings- og undervisningsområde i geomikrobiologi. På energiområdet er aktiviteterne særligt rettet mod at vurdere Nordsø kalkens kulbrintepotentialer i områder, der ligger nær de producerende felter. Desuden er der som led i et storstilet internationalt samarbejde i EU-regi planlagt en række forskningsaktiviteter, som skal vurdere mulighederne for at lagre CO 2 i undergrunden, evt. i oliefelter, således at indvindingen kan øges. I Grønland skal GEUS rådgive Grønlands Hjemmestyre i tilknytning til modning af nye prospekter og tiltrækning af internationale efterforskningsselskaber På mineralområdet er indsatsen koncentreret om aktiviteter i Vestgrønland. Det drejer sig om geologisk kortlægning i skala 1: i den indre del af Godthåbsfjorden samt en fortsat detailkortlægning og analyse af guldmineraliseringerne i Nuuk området. Desuden skal der gennemføres en afsluttende evaluering af diamant potentialet. GEUS deltager i et stort EU-projekt omhandlende naturbevaring og bæredygtig udvikling gennem fysisk planlægning indenfor det marine område. Endvidere skal GEUS udarbejde et koncept for marine habitater marine landskabers relationer til dyr og planter som led i forberedelsen af EU s habitatdirektiv. 5\n6 I medfør af Danmarks ratificering af Havretskonventionens Art. 76 skal GEUS aktiviteter i 2006 bidrage til at tilvejebringe og vurdere data fra områder ved Grønland og Færøerne, som eventuelt kan begrunde, at Danmark kan gøre krav gældende for havområder beliggende uden for 200 sømil. Arbejdsprogrammet er godkendt af GEUS bestyrelse den 8. december Martin Ghisler Adm. direktør 6\n7 DEL I OVERORDNEDE RAMMER GEUS lovgrundlag, formål og hovedopgaver I henhold til gældende lovgivning, bekendtgørelse og vedtægt er GEUS en selvstændig statslig sektorforskningsinstitution under Miljøministeriet med følgende overordnede opgaver: At drive geovidenskabelig forskning indtil højeste internationale niveau med henblik på at opbygge, anvende og udbrede viden om de materialer, processer og sammenhænge, som er af betydning for udnyttelsen og beskyttelsen af Danmarks og Grønlands geologiske naturværdier. At varetage geologisk kortlægning, dataindsamling, datalagring samt forskning, rådgivning, overvågning og formidling indenfor de geovidenskabelige fagdiscipliner og tilgrænsende områder til offentlige myndigheder og private. Det er GEUS opgave at sikre, at samfundet, virksomheder og borgere har adgang til pålidelige og kvalitetssikrede geologiske og andre geovidenskabelige data samt geologiske kort over Danmark og Grønland. GEUS fungerer som fagdatacenter vedr. olie- og gasdata, råstofdata samt grundvands- og boringsdata, og udfører overvågningsopgaver i forhold til grundvandet i Danmark. Endvidere er det GEUS opgave at skabe ny geovidenskabelig viden på internationalt niveau samt at hjemtage relevant ny forskningsbaseret viden fra udlandet. GEUS skal formidle denne viden gennem information til offentligheden og ved at yde rådgivning på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet. Det er en særlig forpligtelse for GEUS at sikre, at Miljøministeriets og på energiområdet Trafik- og energiministeriets forvaltnings- og lovgivningsarbejde baseres på den nyeste danske og internationale geovidenskabelige viden. For at leve op til disse mål skal GEUS på udvalgte forskningsfelter inden for hvert af GEUS fem faglige programområder fastholde og udbygge sin position som en interessant partner for andre internationale forskningsinstitutioner. GEUS er omfattet af lov nr. 326 af 5. maj 2004 om sektorforskningsinstitutioner. GEUS opgaver i Grønland udføres med hjemmel i Lovbekendtgørelse nr. 368 af 18. juni 1998 om mineralske råstoffer i Grønland ( råstofloven ). Heri indgår bestemmelser vedrørende den dansk/grønlandske råstofordning og vedrørende forundersøgelser, efterforskning og udnyttelse af mineraler og kulbrinter i Grønland. Desuden fastlægges GEUS opgaver i Grønland i Aftale mellem Grønlands Landsstyre og regeringen om forvaltningen vedrørende mineralske råstoffer i Grønland fra 1. juli 1998 af 8. januar Udover kortlægnings- og forskningsopgaver, varetager GEUS opgaven som databank for Grønland og bistår det Grønlandske Hjemmestyres Råstofdirektorat med rådgivnings- og myndighedsopgaver inden for rammerne af samarbejdsaftalerne af 1. juli 1998 og 6. juni Grønlands Hjemmestyre er repræsenteret i GEUS bestyrelse ved direktøren for Råstofdirektoratet. GEUS opgaver på Færøerne løses efter aftale med GEUS kollegainstitution Jarðfrøðisavnið i Tórshavn inden for rammerne af en samarbejdsaftale indgået den 28. december Danmark deltager i internationale seismologiske forskningsprojekter og samarbejder. GEUS er således national myndighed i forhold til FN s aftale om forbud mod atomsprængninger (Comprehensive Nuclear Test Ban Treaty - CTBT). 7\n8 GEUS indsamler data og viden om jordskælv i Danmark, Grønland og nabolande og den seismologiske tjeneste indgår i vurderingen af jordskælvsrisiko. GEUS kan mod betaling påtage sig opgaver for offentlige og private rekvirenter på de områder, hvor institutionen har særlige forudsætninger herfor. GEUS resultatkontrakt Resultatkontrakt for Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse perioden beskriver faglige målsætninger og strategier for den løbende generelle opgaveløsning ved GEUS i 4-årsperioden. I tillæg til den generelle opgaveløsning opstiller resultatkontrakten specifikke resultatmål for 18 strategiske indsatsområder, som udgør de forskningsfelter der fokuseres særligt på. Resultatkontrakten er baseret på GEUS langsigtede faglige, organisatoriske og personalemæssige målsætninger formuleret i GEUS strategier Grundlag for resultatkontrakt Resultatkontrakt og strategier kan findes på GEUS hjemmeside Resultatkontrakten angiver en række kvantitative resultatindikatorer og måltal for GEUS indsats i den 4-årige kontraktperiode. Som følge af et fald i bevilling over kontraktperioden og deraf følgende nedgang i antallet af medarbejdere forventes måltallene generelt at falde over perioden. Resultatkontrakten forudsætter, at GEUS i kontraktperioden vil være i stand til at tiltrække en ekstern finansiering på mio. kr. årligt, foruden udgifter til dataindsamlinger til kontinentalsokkelprojekter ud over den almindelige finanslovsbevilling og diverse særbevillinger. GEUS er derfor stærkt afhængig af markedsmulighederne for de opgavetyper, som kan understøtte GEUS generelle opgaveløsning og indsatsområder. GEUS en del af Geocenter København Geocenter København udgøres af GEUS, Geologisk Institut (KU), Geografisk Institut (KU) og Geologisk Museum. Geocentret omfatter ca. 479 faste medarbejdere og ca. 750 bachelor- og kandidatstuderende samt ca. 65 ph.d. studerende. Geocentret har etableret en række fællesfaciliteter på tværs af institutionsgrænser og driver en række driftsopgaver i fællesskab, eksempelvis reception, bibliotek og kantine; desuden bidrager fælles laboratorier med avanceret apparatur til et bredt spektrum af geovidenskabelige forskningsprojekter på tværs af Geocentret. Geocentret modtager i 2006 med hjemmel i Geocenterbetænkningen af 1995 en driftsbevilling på 10,2 mio. kr. fra Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling. Halvdelen af dette beløb indgår i GEUS basisbevilling, mens den anden halvdel årligt tilføres Københavns Universitet. GEUS medvirker med vejledere og lærerkræfter i fire forskerskoler vedr. vandressourcer (FIVA), sedimentære bassiner og deres olie-/gas forekomster (Sedimentbassiners geologi og ressourcer), miljø og klima (COGCI), samt i miljøkemi og økotoksikologi (RECETO). Af disse har dog kun de to første ledelse i Geocentret; COGCI er en fakultetsskole med deltagelse af Geocentrets parter; RECETO har ledelse ved KVL, med GEUS som eneste Geocenterpartner. 8\n9 Geocentrets parter tilstræber, at der sker en samlet formidling af forskningsresultater over for offentligheden. Det sker primært gennem et fælles populærvidenskabeligt blad Geoviden, der udkommer 4 gange årligt, samt via Geocentrets hjemmeside Der satses på at intensivere samarbejdet i Geocentret i de kommende år, idet dog institutionernes selvstændighed og ansvarsområder videreføres med den hidtidige ressorttilknytning. Det gælder udbygning af den fælles reception, fælles udadvendt virksomhed, øget samarbejde om ph.d.- og specialeprojekter, m.v. Geocenter København ledes af et chefkollegium bestående af institutlederne fra hhv. Geologisk og Geografisk Institut, to direktører fra GEUS, samt et eksternt forskningskyndigt medlem udpeget af Videnskabsministeriet. Desuden er lederen af Geologisk Museum tilforordnet chefkollegiet. GEUS varetager p.t. sekretariatsfunktionen og formandskabet for chefkollegiet. GEUS økonomiske og personalemæssige rammer Økonomiske ressourcer GEUS forventes i 2006 at råde over en finanslovsbevilling på 129,5 mio. kr. I finanslovsbevillingen indgår 5,2 mio. kr. overført fra Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling til fællestiltag i Geocentret, j.fr. betænkning nr om Geocenter. Chefkollegiet for Geocentret er beslutningstager for bevillingens anvendelse. Der er således 124,3 mio. kr. af Finanslovsbevillingen på 129,5 mio. kr. til GEUS disposition. Udover finanslovsbevillingen budgetteres med eksterne projektbevillinger og indtægtsdækket virksomhed på 156,1 mio. kr. for at bringe årets drift i balance. Heraf mangler der per 1. december 2005 en nettoindtjening fra kontrakter eller bevillinger for 29,4 mio. kr., hvilket er angivet som manglende indtjening i beskrivelsen af de enkelte programområder. Fordelingen af basismidler på programområderne er sket ud fra en vurdering af de pålagte basisopgaver; opfyldelsen af de faglige målsætninger afhænger dermed også af, i hvor høj grad det lykkes for programområderne at opnå denne yderligere indtjening. Der budgetteres med en omsætning på 293,7 mio. kr. til rådighed for GEUS aktiviteter i 2006, eksklusiv de øremærkede 5,2 mio. kr. til Geocenterbevillingen. Den eksterne finansieringsgrad forventes at blive ca. 53 %. I øvrigt henvises til resultatkontraktens afsnit 1.7 Økonomiske og personalemæssige forudsætninger for resultatkontrakten. Ved disponeringen af GEUS ressourcer er det i henhold til aftalen af 14. november 1994 mellem regeringen og Grønlands Landsstyre, som er bekræftet i den nye råstofaftale af 8. januar 1998 lagt til grund, at den forholdsmæssige andel af GEUS finanslovsfinansierede aktiviteter, som vedrører Grønland, skal fastholdes. Det samlede planlagte finanslovsbaserede ressourceforbrug på Grønlandsområdet i 2006 er på Finansloven angivet til 34,0 mio. kr. Ressourceforbruget er opgjort på de enkelte programområder i Bilag 1. Personaleressourcer Det planlagte personaleforbrug for 2006 er ca. 279 brutto-årsværk og ligger lidt højere end de på finanslovens opførte 271 årsværk. Alle ressourceopgørelser i arbejdsprogrammet er angivet i brutto-årsværk, svarende til 1924 timer pr. år (dvs. inklusive ferie, helligdage, pauser, m.m.). 9\n10 Miljøministeriets koncernmål 2006 Miljøministeriets koncernledelse har udarbejdet forslag til 7 koncernmål for GEUS er i varierende omfang involveret i disse mål. Desuden støtter flere af GEUS institutionsmål op om denne ministerielle indsats. I nedenstående tabel angiver ét kryds, at GEUS bidrager til koncernmålets opfyldelse og to krydser, at GEUS har en betydelig rolle. (X) betyder at GEUS måske får nogle aktiviteter på området. Nr. Koncernmålsforslag GEUS bidrag 1 2 Fortsat implementering af kommunalreformen tilpasning af lovgivning incl. administrative, økonomiske, personalemæssige og organisatoriske forhold. Fortsat implementering af kommunalreformen: A. Forvaltningsgrundlag, datahåndtering og digital forvaltning. B. Fælles geografisk infrastruktur 3 Implementering af vandrammedirektivet og habitatdirektivet X 4 Miljøgodkendelse af husdyrbrug med mere end 75 DE X 5 Handlingsplan for miljøeffektiv teknologi (X) 6 Oprettelse af nationalparker 7 Miljø og sundhed (X) XX XX GEUS institutionsmål 2006 GEUS har formuleret nedenstående institutionsmål med henblik på støtte målopfyldelsen for de strategiske indsatsområder og Miljøministeriets koncernmål, samt en række vigtige aktiviteter for andre myndigheder. Nr. Institutionsmål Målet indgår bl.a. i følgende områder 1 Kortlægning, modtagelse og sikring af amtslige data på grundvandsområdet i forbindelse med kommunalreformen 2 Udvikling af et forsknings- og undervisningsområde i geomikrobiologi i samarbejde med KVL 3 NOVANA grundvandsmodellering for amterne: Etablering af geologiske modeller Strategisk Indsatsområde 1.1 Strategisk Indsatsområde 2.3 Strategisk Indsatsområde Evaluering af olie/gas potentialet i Tyra-Igor området, Nordsøen Strategisk Indsatsområde Kontinentalsokkelundersøgelser i Det Arktiske Ocean Strategisk Indsatsområde Videreførelse af den geologiske kortlægning af Kapisillit kortbladet 1: , Vestgrønland Strategisk Indsatsområde Afsluttende vurdering af diamant potentialet i Maniitsoq/Kangerlussuaq regionen, Vestgrønland Strategisk Indsatsområde\n11 8 Kvartærgeologisk kortlægning og udgivelse af et geologisk kort 1:50 000, Nykøbing Falster Strategisk Indsatsområde Koncept for kortlægning af marine habitater Strategisk Indsatsområde Etablering af GEUS Vest i Århus som følge af kommunalreformen Strategisk Indsatsområde I.1 Organiseringen af GEUS faglige arbejde GEUS faglige arbejde er i indeværende resultatkontraktperiode ( ) tilrettelagt i 5 programområder: Programområde 1: Programområde 2: Programområde 3: Programområde 4: Programområde 5: Databanker og formidling Vandressourcer Energiråstoffer Mineralske råstoffer Natur og miljø Programområderne er valgt således, at det faglige interne projektsamarbejde på tværs af GEUS afdelingsstruktur søges fremmet mest muligt. Den økonomiske ressourcestyring på GEUS tilrettelægges med henblik på at fremme tværgående og multidisciplinært samarbejde. Desuden tilstræbes det at nyttiggøre de geovidenskabelige specialister og det kostbare videnskabelige udstyr dér, hvor der er behov for det. Arbejdet på hvert programområde ledes af et medlem af direktionen. Af hensyn til de gældende aftaler på Grønlandsområdet er GEUS planlagte ressourceforbrug på de Grønlands relaterede opgaver samlet i Bilag 1. 11\n12 DEL II FAGLIGE PROGRAMOMRÅDER Programområde 1 Databanker og formidling Planlagt ressourceindsats for Programområde 1 Årsværksforbrug (antal) 66 Heraf ikke-disponeret årsværksforbrug 14 Samlet omsætning (mio. kr.) 50,4 Heraf basismidler (mio. kr.) 41,2 Forventet ekstern finansiering (mio. kr. / %) 9,2 / 18% Heraf manglende indtjening pr (mio. kr.) 3,9 Generelt om Programområde 1 Databanker på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet Aktiviteterne på databankområdet skal bidrage til, at GEUS datasamlinger opfylder relevans- og kvalitetskrav, så de kan anvendes af potentielle interessenter, herunder i særlig grad af sektormyndigheder i Miljøministeriet, Transport- og Energiministeriet, Grønlands Hjemmestyre samt amter og kommuner. Derfor er det vigtigt at forbedre kendskabet til GEUS databanker, at synliggøre relevansen af data, at skabe tillid til datakvaliteten, samt at gøre adgangen til data brugervenlig. Udvikling af nye databaser skal ske metodisk, koordineret og standardiseret. Desuden skal driften af de eksisterende systemer rationaliseres. Der er fokus på prioriteringen af, hvilke data og prøver der er opbevaringsværdige, og hvilke der skal etableres IT-systemer for. Datamateriale, som er lavt rangeret, bliver løbende kasseret eller reduceres til repræsentative samlinger. Formidling GEUS skal gennemføre en målrettet og lettilgængelig formidling af et bredt spektrum af geologisk viden. GEUS formidling skal kendes på høj kvalitet, relevans, aktualitet og åbenhed. Den geofaglige viden, der genereres i GEUS, vil blive publiceret nationalt og internationalt i de tidsskrifter, hvor der afhængigt af målgruppe opnås størst samfundsmæssig effekt. Dette mål omfatter både de videnskabelige afhandlinger og faglige rapporter, artikler og notater, og den mere populærvidenskabelige og generelle formidling. GEUS udgivelser af geologiske og tematiske kort vil fortsat være højt prioriteret med henblik på anvendelse i erhvervsrelaterede aktiviteter og som værktøj i administration og planlægning. Resultaterne af GEUS aktiviteter vil i vidt omfang blive gjort tilgængelige på Internettet. Informationsteknologi IT skal benyttes overalt i GEUS, hvor dette kan bidrage til øget effektivitet og kvalitet i opgaveløsningen. Det gælder både faglige og administrative opgaver, herunder digital forvaltning og kommu- 12\n13 nikation med eksterne samarbejdsparter. De geologisk-faglige systemer og databaser, der er nødvendige for GEUS geofaglige opgaver, er både indholdsmæssigt og i varierende grad systemteknisk forankret i de geologiske afdelinger. Deres drift og udbygning foretages i samarbejde mellem de lokale IT-folk og GEUS IT-medarbejdere. Denne sidste skal tillige sikre driften af de administrative IT-systemer, herunder de systemer der er omfattet af ministeriets fælles IT-strategi, og sørge for at disse og de geologisk-faglige systemer fungerer sammen. GEUS IT-afdeling vil i stigende omfang orientere sig mod en IT-udvikling, der styrker det faglige samarbejde i Geocenter København, bl.a. ved at udbygge det nyetablerede Geocenternet. Der forventes et stigende krav fra eksterne parter om adgang til data m.m. over nettet også uden for GEUS åbningstid; når det bliver aktuelt skal der findes løsninger der er på én gang teknisk, organisatorisk og økonomisk mulige. Forhold og forudsætninger af betydning for aktiviteterne i 2006 I forbindelse med kommunalreformen samarbejder GEUS tæt med "Projekt kommunalreformens forvaltningsgrundlag og digital forvaltning på miljøområdet" i Center for Koncernforvaltning. I projektet er der i 2005 identificeret en lang række opgaver vedrørende kortlægning og "redning" af amternes data, omlægning af fagdatacentrenes databaser til at kunne betjene de nye miljøcentre og kommunerne samt indgå i en kommende Danmarks Miljøportal, udarbejdelse af udvekslingsstandarder for miljødata baseret på OIOXML-retningslinierne fra Videnskabsministeriet, m.v. GEUS får store opgaver i denne forbindelse, og dette vil begrænse aktivitetsniveauet med hensyn til etablering af nye interne databaser. GEUS har i 2005 udviklet forskelligt programmel som gør det muligt for Jupiter-databasen at indgå i Amternes Miljøportal. I 2006 forventes denne portal at gå i drift, og Jupiter skal indgå driftmæssigt deri. EU er på vej med det såkaldte INSPIRE-direktiv, som skal etablere en infrastruktur for geodata i Europa. I den forbindelse vil der blive stillet krav til hvordan geologiske data og kort lagres og tilgængeliggøres. GEUS vil bl.a. sammen med de øvrige europæiske geologiske undersøgelser forsøge at forberede sig på disse krav ved at søge om EU-projektmidler bl.a. til etablering af tværgående metadatabaser for geofysiske og hydrogeologiske data. Delprogramområde Databanker på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet Generelt om delområdets aktiviteter Databankfunktionerne på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet omfatter løbende dataregistrering og behandling af data indberettet til GEUS på grundlag af lov- eller aftalebestemt indberetningspligt eller data indsamlet i forbindelse med institutionens egne undersøgelser. Inden for det danske område er GEUS fagdatacenter for olie- og gasdata vedr. undergrunden, for borings- og grundvandsdata, for jord- og forvitringsprofildata og for råstofgeologiske data. Desuden er GEUS det nationale referencecenter for grundvand, jord og kystzonen i relation til det Europæiske Miljøagentur. For Grønlands vedkommende modtager GEUS både mineral- og olierelaterede data. Udvalgte borekerner fra mineralefterforskning opbevares dog af Råstofdirektoratet i et borekernearkiv i Kangerlussuaq. Strategiske aktiviteter GEUS data og kort på Internettet GEUS anser det for vigtigt, at de geologiske data, som institutionen producerer, kan udnyttes af befolkningen og andre interessenter. Dette forudsætter, at de geofaglige data er let tilgængelige. GEUS har derfor igennem de seneste år arbejdet intensivt med at lægge data af almen interesse på Internettet. Dette arbejde vil blive fortsat i\n14 Strategisk indsatsområde nr. 1.1 GEUS data og kort på Internettet Formål At gøre de væsentligste af GEUS data, der har almen interesse, tilgængelige for offentligheden via Internettet for at opnå en bedre samfundsmæssig udnyttelse af de geologiske data, samt for at opfylde kravene om åbenhed, formuleret i blandt andet Århuskonventionen og i regeringens intentioner vedrørende digital forvaltning. Institutionsmål og koncernmål Institutionsmål 1: Kortlægning, modtagelse og sikring af amtslige data på grundvandsområdet i forbindelse med kommunalreformen. Koncernmål 2: Fortsat implementering af kommunalreformen A. Forvaltningsgrundlag, datahåndtering og digital forvaltning. B. Fælles geografisk infrastruktur Aktiviteter i 2006 Udvikling af faciliteter på GEUS websider til præsentation af energirelaterede data og kort Udvikling af generelt web-service programmel Udvikling af web-services for miljørelaterede data Planlagt ressourceindsats Årsværksforbrug Omsætning i alt Heraf basismidler Ekstern finansiering 3,0 2,1 2,1 0,0 Øvrige aktiviteter Gerda databasen for landgeofysiske data (vand- og råstofområdet) vil blive videreudviklet bl.a. til også at kunne registrere seismiske data, georadar data og data for elektromagnetiske målinger. Etablering af en central database for geologiske og hydrogeologiske modeller blev påbegyndt i 2005 og forventes gennemført i Arbejdet med opbygning af databaser og GIS-funktionalitet til støtte for kontinentalsokkelprojektet vil blive fortsat. GEUS' og Energistyrelsens fælles database for energirelaterede data (Samba) vil blive videreudviklet bl.a. til lagring af digitale dokumenter. GEUS' web-sider til visning af grundvandsrelaterede data vil blive videreudviklet med bedre søgefaciliteter. GEUS' database for grønlandske stenprøver vil blive harmoniseret med databasen for kemiske analyser (GEUSGREEN). Der vil ske en fortsat udvikling af GMOM (Greenland Mineral Occurrence Map), en interaktiv GIS facilitet på nettet. I samarbejde med Brøndborerforeningen vil GEUS arbejde videre med at indføre digital indberetning af boringsoplysninger. Målet er at nå op på at 60% af alle boringer indsendes til GEUS digitalt. Til sammenligning er der i 2005 tale om ca. 35%. Aktiviteten er et bidrag til regeringens handlingsplan om "Klare mål og mere åbenhed". 14\n15 Delprogramområde Formidling Generelt om delområdets aktiviteter Delprogramområdet skal sikre, at GEUS opfylder sine formidlingsforpligtelser over for offentligheden om geologiske forhold i Danmark og Grønland gennem udgivelse i trykte og elektroniske medier. Som den nationale geologiske undersøgelse er GEUS ansvarlig for formidlingen af kvalitetssikrede, relevante geovidenskabelige data og oplysninger til offentligheden. Strategiske aktiviteter Populærvidenskabelig formidling fra Geocentret Den populærvidenskabelige formidling fra Geocentret skal bidrage til at forbedre befolkningens viden om geovidenskabernes betydelige rolle for et samfunds udvikling. Desuden skal indsatsen bidrage til at forbedre befolkningens kendskab til GEUS og Geocentrets virksomhed. Strategisk indsatsområde nr. 1.2 Populærvidenskabelig formidling fra Geocentret Formål At øge kendskabet til og interessen for geovidenskaberne og deres betydning for samfundsudviklingen, samt at forbedre offentlighedens viden om GEUS og Geocentrets virke. Aktiviteter i 2006 Produktion og udsendelse af det fælles populærvidenskabelige Geocenterblad - GeoViden - i trykt og elektronisk form. Udgivelse af folder om arktiske feltaktiviteter fra Geocenter København. Udbygning af tilbud til skolerne på Geocentrets hjemmeside. Udformning af fælles faste tilbud til erhvervspraktikanter i Geocentret samt fælles afvikling af populære foredrag og kulturnat. Planlagt ressourceindsats Årsværksforbrug Omsætning i alt Heraf basismidler Ekstern finansiering 3,0 2,2 2,2 0,0 Øvrige aktiviteter Udgivelse af GEUS institutionsrapporter og Catalogue of Greenland Publications and Data. Udgivelse af 1) Nyhedsbrevene GHEXIS, MINEX og Vand & Data; 2) Tre numre i GEUS bulletinserie: Geological Survey of Denmark and Greenland Bulletin. Daglig drift og implementering af materiale på GEUS hjemmeside (www.geus.dk). Opdatering og udvidelse af Viden om grundvand på GEUS hjemmeside. Udarbejdelse af markedsføringsmateriale. Deltagelse i diverse regionale og landsdækkende naturvidenskabelige arrangementer. Bidrage til Miljøministeriets populærvidenskabelige blad MiljøDanmark Koordinering af Geologiens Dage i samarbejde med Skov- og Naturstyrelsen 15\n16 Delprogramområde Informationsteknologi Generelt om delområdets aktiviteter Aktiviteterne tilrettelægges med udgangspunkt i GEUS geofaglige opgaver og økonomi, i samarbejde med Miljøministeriets Center for Koncernforvaltning (CFK), og inden for rammerne af statens overordnede IT-politikker og Miljøministeriets fælles IT-strategi, således at de teknologiske løsninger bedst muligt afbalancerer hensyn til stabilitet, robusthed, funktionalitet, sikkerhed og omkostningsniveau. Aktiviteterne omfatter drift, vedligeholdelse, kapacitetsstyring og løbende teknologisk fornyelse af GEUS centrale IT-installation og IT-netværk. Desuden omfatter arbejdet anskaffelse, installation og administration af arbejdspladsudstyr (herunder hjemme- og mobile arbejdspladser) med hensyn til standardprocedurer og -programmer og endelig justeringer, som sikrer at de generelle IT-systemer og -løsninger fungerer optimalt sammen med de specielle systemer der anvendes i de geofaglige afdelinger. Arbejdet orienteres mod etablering og drift af IT-løsninger, der kan styrke Geocentersamarbejdet generelt. Øvrige aktiviteter De ændringer der er nødvendige for at GEUS lever op til anbefalingerne fra Rigsrevisionens seneste gennemgang af IT-sikkerheden i GEUS og til kravene i DS implementeres, bl.a. via GEUS nyoprettede it-sikkerhedsudvalg. Samtidig prioriteres arbejdet i ministeriets fælles IT-sikkerhedsudvalg højt. Driften af ScanJour overføres til CFK i forbindelse med at GEUS overgår til at benytte ministeriets fælles ESDH-system (elektroniske sags- og dokumenthåndteringssystem). IT-afdelingens dokumentationsprojekt fører til publicering af en ny IT-håndbog på Intranettet. Server-konsolideringen videreføres med henblik på yderligere forenkling, stabilisering og billiggørelse af driften. VMware tages i brug hvis en undersøgelse af mulighederne falder positivt ud. Lagringskapaciteten i GEUS Storage Area Network EVA 5000, der ved installationen ultimo 2004 var ca. 10 TB, udvides løbende i takt med overførsel af datasamlinger der tidligere har været lagret på andre servere, centrale som decentrale. Der kobles flere servere direkte på SAN et. Arbejdet med at organisere et elektronisk arkiv til vigtige og stabile, men sjældent anvendte, digitale data genoptages. Det nyetablerede Geocenternet sættes i produktion. 16\n17 Programområde 2 Vandressourcer Planlagt ressourceindsats for Programområde 2 Årsværksforbrug (antal) 53 Heraf ikke-disponeret årsværksforbrug 13 Samlet omsætning (mio. kr.) 43,8 Heraf basismidler (mio. kr.) 23,7 Forventet ekstern finansiering (mio. kr. / %) 20,2 / 46% Heraf manglende indtjening pr (mio. kr.) 5,2 Generelt om Programområde 2 Grundvandsressourcer For at sikre, at dansk drikkevandsforsyning fortsat kan baseres på rent grundvand, bliver der i disse år udført et betydeligt arbejde med at klassificere områder med særlige drikkevandsinteressers sårbarhed over for forureninger også omtalt som zonering. Zoneringen er grundlaget for, at der kan laves indsatsplaner for de enkelte områder. Implementeringen af Vandrammedirektivet, Grundvandsdirektivet og Habitatdirektivet indebærer, at vanddistriktmyndighederne skal varetage den integrerede forvaltning af hele vandkredsløbet, herunder også samspillet mellem grundvand, overfladevand og vådområder. Til brug for denne forvaltning er der behov for, at GEUS i samarbejde med amter og vandforsyninger og fra 2007 styrelser, miljøcentre og kommuner udvikler operationelle geologiske-hydrologiske modeller for vandområdedistrikterne. Der er også behov for at udvikle metoder til at kvalitetssikre og bestemme usikkerheder for modellerne, samt udvikle bedre metoder til at kalibrere de dynamiske, integrerede overfladevands-grundvandsmodeller. Den fremtidige metodeudvikling skal foretages i et tæt samspil med slutbrugerne. På klimasiden skal grundvandsressourcens udvikling belyses kvantitativt som kvalitativt i forhold til scenarier for den fremtidige klimaudvikling. De kvartære aflejringer udgør væsentlige grundvandsmagasiner, men er også typisk dæklag for disse magasiner. Af hensyn til grundvandsdannelsen og -kvaliteten i grundvandsmagasinerne er det væsentligt, at opbygge yderligere viden om den komplekse strømning og stoftransport, der finder sted i dæklag af moræneler, morænesand og smeltevandsler. Dybtliggende grundvandsmagasiner Undersøgelser viser, at de dybtliggende grundvandsmagasiner udgør en betydelig drikkevandsressource i Danmark. Som led i bestræbelserne på at sikre rent drikkevand, er der derfor behov for at identificere og detailkortlægge de dybtliggende grundvandsmagasiner og at fastlægge vandkvaliteten. GEUS vil i samarbejde med universiteterne, amterne og vandforsyningerne indsamle data og gennemføre kortlægninger med anvendelse af tværdisciplinære efterforskningsmetoder. Kortlægningen udføres som aktivitet under nationale og internationale forsknings- og udredningsprojekter. 17\n18 De miocæne sandmagasiner undersøges via en bevilling fra Geocenter København, mens de begravede dale undersøges via en bevilling fra EU s INTERREG midler. Grundvandsbeskyttelse For løbende at kunne vurdere kvaliteten af grundvandsressourcen er der behov for mere viden om, hvilke påvirkninger og aktiviteter der er årsag til grundvandsforureningen og de langsigtede virkninger heraf. Dette forudsætter blandt andet forskning i miljøfremmede stoffers transport og nedbrydning og i metoder til kvantificering af nitrat- og fosfatomsætningen. Der skal etableres bedre integrerede hydrogeologiske og geokemiske modeller og også tilvejebringes mere viden om grundvandets naturlige kemiske udvikling, hvilket har særlig relevans i forbindelse med Grundvandsdirektivet. På denne baggrund skal der udvikles forbedrede massebalancer for miljøfremmede stoffers skæbne i miljøet. Den samlede viden om jordlagenes egenskaber og om omsætningen af pesticider skal over en årrække udmøntes i zoneringskoncepter, der kan anvendes til beskyttelse af særligt pesiticidfølsomme arealer. Dette arbejde afprøves på sandjorde på baggrund af resultaterne fra første del af KUPA-projektet (Koncept for Udpegning af Pesticidfølsomme Arealer). Derudover udgør Varslingssystemet for pesticider et væsentligt værktøj i forbindelse med myndighedernes vurdering af, i hvilket omfang pesticider udvaskes. Varslingssystemet kan videreudvikles til både at kunne omfatte andre anvendelser af pesticider end til almindelig landbrugsdrift, og til at teste for andre stofgrupper (f.eks. hormoner og medicinrester), samt kunne bruges i forbindelse med EU-godkendelse af aktivstoffer. Der er behov for at udvikle biologiske sensorer, som kan vise, om grundvandsrelevante miljøfremmede stoffer vil indgå i det mikrobiologiske kredsløb, så myndighederne kan fastlægge grænseværdier og administrationspraksis, herunder prioritering af oprydning af forurenede grunde. Det forventes desuden, at GEUS i relation til et kommende EU-Jordrammedirektiv, skal kunne levere data om baggrundsværdier og stoffers mobilitet i forhold til miljøet. Forhold og forudsætninger af betydning for aktiviteterne i 2006 På vandområdet vil bidrag til det lovforberedende og lovimplementerende arbejde i tilknytning til gennemførelsen af kommunalreformen, samt bidrag til arbejdet med den statslige organisering og varetagelse af de nye opgaver på miljø- og naturområdet præge årets arbejde. Der vil fortsat være særlig fokus på den igangværende amtslige zoneringsindsats og implementeringen af Vandrammedirektivet, Habitatdirektivet og Vandmiljøplan III, ligesom programområdet forventes at bidrage til udarbejdelse af det kommende Grundvandsdirektiv. I forbindelse med Vandrammedirektivet skal vandområdemyndighederne opstille overvågningprogrammer for at afgøre, om vandforekomsternes tilstand og udvikling matcher miljømålene. Der vil i forbindelse med disse arbejder blive tilvejebragt ny viden og nye modeller for den danske grundvandsressouce. I forhold til det kommende grundvandsdirektiv skal der opstilles såkaldte tærskelværdier for et antal naturligt forekommende og miljøfremmede stoffer i grundvandet. Temaerne for de igangværende EU-forskningsprogrammer for vandressourcer er orienteret mod implementering af EU-direktiverne på området, og bidrager til videngrundlaget. 18\n19 Delprogramområde Grundvandsressourcen og hydrologi Generelt om delområdets aktiviteter Aktiviteterne skal sikre, at GEUS kan bidrage med videnbaseret rådgivning af de centrale myndigheder, amter, vandområdedistrikter, kommuner og fælleskommunale miljøcentre samt vandforsyninger i grundvandsspørgsmål, herunder anvendelse af grundvandsmodeller som værktøj i miljøforvaltningen. Aktiviteterne skal rettes mod at relevante grundvandsmagasiner og grundvandsforekomster kan karakteriseres, og at udviklingen i grundvandets kvalitet og kvantitet kan overvåges som led i vandmiljøplanens overvågningsprogram og overvågningsforpligtelserne i Miljømålsloven, jfr. Vandrammedirektivet og det kommende Grundvandsdirektiv. Overvågningen skal dels følge den generelle udvikling i grundvandsressourcens kvalitative og kvantitative tilstand og dels vurdere, hvorvidt de nationale beskyttende tiltag har de tilsigtede virkninger. Det gælder både nationale tiltag, og de tiltag, der iværksættes som led i indsatsprogrammerne for vanddistrikterne. Strategiske aktiviteter Geologisk og hydrologisk modellering i Vandressource-forvaltning I hydrologisk modelleringsarbejde er det et stort problem at skaffe tilstrækkelige data og viden om et områdes geologiske og hydrologiske karakteristika. Derfor er der behov for at videreudvikle metoder til at udnytte al eksisterende geologisk viden også viden om usikkerhed direkte i hydrologiske modeller. Der er behov for viden om vandstrømningerne og stofomsætningerne i de å-nære områder og i vådområder for at kunne vurdere samspillet mellem overfladevand og grundvand for blandt andet som led i Vandmiljøplan 3 (VMP3) - at kunne vurdere og udpege de vådområder, hvor der kan opnås størst nitratreduktion. Herudover er der - ligeledes i forbindelse med VMP 3 - behov for viden om nitrat som via grundvand føres til fjorde. Desuden skal grundvandressourcens kvantitative og kvalitative udvikling og samspillet med overfladevand og vådområder vurderes i forhold til klimaændringerne. Strategisk indsatsområde nr. 2.1 Geologisk og hydrologisk modellering i Vandressourceforvaltning Formål At tilvejebringe det forskningsmæssige fundament vedrørende integration af geologisk viden og hydrologisk modellering som grundlag for rådgivning af centrale og decentrale myndigheder og vandforsyninger. Institutionsmål Institutionsmål 3: NOVANA grundvandsmodellering for amterne: Etablering af geologiske modeller. Aktiviteter i 2006 Færdiggørelse af HarmoniRiB, vedrørende udvikling af metoder til usikkerhedsvurdering. Færdiggørelse af HarmoniCUA vedrørende udvikling af forbedret kvalitetssikring af hydrologisk modellering. Udvikling af metodikker til integration af overvågning og modellering (HarmoniCA) Fortsættes 19\n20 Modellering af grundvandsressourcen i Danmark. Integration af den videnskabelige og administrative vandressource forvaltning (NeWater) Planlagt ressourceindsats Årsværksforbrug Omsætning i alt Heraf basismidler Ekstern finansiering 9,8 8,2 3,6 4,6 Øvrige Aktiviteter Løbende rådgivning for myndigheder og vandværker vedrørende geologisk og hydrogeologisk modellering. Udviklingsprojekter om samspillet mellem grundvand, overfladevand og vådområder. Indsatsens omfang afhænger af ekstern finansiering, blandt andet VMP3 forskningspakken. Koordinering med den regionale zoneringsindsats, herunder deltagelse i amternes ERFAgrupper om geofysik, modellering og indsatsplanlægning. Etablering af rådgivnings- og udviklingsprojekter vedrørende grundvandsressoucens respons på klimatiske forandringer. Kortlægning af 3 gletsjere for Grønlands Hjemmestyre med henblik på produktion af flaskevand. Fortsættelse af støtten til " Implementing Law on Water Resources" i Vietnam. Tværgående strategisk indsatsområde nr. 2.2 Hydrologiske modeller af dybtliggende grundvandsmagasiner baseret på integrerede metoder Aktiviteterne for de dybtliggende grundvandsmagasiner omfatter 3 emner: (1) Begravede dalsystemer, der indeholder kvartære aflejringer ned til mere end 150 meters dybde, kan indeholde flere grundvandsmagasiner. Der er behov for at udvikle bedre modeller af disse grundvandsmagasiner. (2) De neogene sandformationer i Jylland skal undersøges og beskrives ved anvendelse af log-stratigrafi, biostratigrafi og højopløselig refleksions-seismik for at få bedre viden om grundvandsforekomsternes størrelse og variationer. (3) Undersøgelserne af kalken som grundvandsmagasin fortsættes med særligt henblik på at forstå kalkens stratigrafi samt sprækkesystemernes betydning for grundvandets strømningsforhold og fastlæggelse af saltvandsgrænsen i Selandien og Danien lagene. Tværgående strategisk indsatsområde nr. 2.2 Hydrologiske modeller af dybtliggende grundvandsmagasiner baseret på integrerede metoder Formål At frembringe ny geologisk viden og hydrologisk forståelse af udviklingen i grundvandskvaliteten i de dybtliggende grundvandsmagasiner i kalk, neogene sandsedimenter samt i begravede dale i prækvartæroverfladen med henblik på at sikre den danske drikkevandsforsyning. Aktiviteter i 2006 Undersøgelser af begravede dale (EU-InterReg) Undersøgelse af de dybe miocene grundvandsmagasiner (MioMod) Undersøgelse af kalk som grundvandsmagasin Fortsættes 20\nDANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM 2005\nDANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM 2005 Udgivet af Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Miljøministeriet Arbejdsprogram 2005 Redaktion: Per Kalvig\nRESULTATKONTRAKT. mellem. Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Miljøministeriet\nRESULTATKONTRAKT 2004 2007 mellem Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) og Miljøministeriet DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET Udgivet af Danmarks og Grønlands\nFaglige Resultater 2006 DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET Udgivet af Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Miljøministeriet Faglige resultater 2006 Redaktion:\nDanmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) i et nyt dansk forskningslandskab\nDen 31. marts 2006 Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) i et nyt dansk forskningslandskab Resumé 1. Den integration mellem sektorforskning og universitetsforskning, som regeringen tilstræber\nARBEJDSPROGRAM 2001 DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØ- OG ENERGIMINISTERIET\nARBEJDSPROGRAM 2001 DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØ- OG ENERGIMINISTERIET Udgivet af Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Miljø- og Energiministeriet Arbejdsprogram


Uglens Univers af Jesper Tornbjerg - Hæftet Bog - Gucca.dk\nUglens Univers - Jesper Tornbjerg - Bog\nAlle verdens regeringer har i FN vedtaget 17 mål, der frem mod 2030 skal gøre Jorden et bedre sted for os alle. ’Victoria & Verdensmålene’ er en serie om den 17 mål. ’Uglens Univers’... Læs mere.\nAlle verdens regeringer har i FN vedtaget 17 mål, der frem mod 2030 skal gøre Jorden et bedre sted for os alle. ’Victoria & Verdensmålene’ er en serie om den 17 mål.\n’Uglens Univers’ handler om kvalitetsuddannelse (mål nr. 4). I bogen deltager 12-årige Victoria og hendes klasse i Verdensmåls-Eksperimentet, hvor det handler om at være kreativ og nysgerrig.\nUndervejs møder Victoria og hendes venner en energisk kvinde i Uganda, børn i en landsby i Indien, en familie under verdens tag i Nepal og finner i en varm sauna. Kirkeuglen Minerva er med hele vejen. Uglens Univers er fri fantasi, men det hele minder om virkeligheden.\n’Victoria & Verdensmålene’ er for børn på 9-12 år… og deres forældre, bedsteforældre og lærere - både hjemme og i skolen. På www.victoriaogverdensmaalene.dk ligger der stadig flere undervisningsmaterialer, spil mm.\nLektørudtalelse fra DBC: 'Bøgerne er lette at læse. De er skrevet i et levende sprog, og de tegneserieagtige illustrationer understøtter teksten. Victorias oplevelser giver noget at snakke om, både hjemme i familien og i skolen'.\nHos os vægter vi sikkerheden højest, og vi ser den, som det aller vigtigste område ved online handel. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi opnået den optimale garanti for, at sikkerheden bag din online betaling er i top. Derfor er det at købe og betale hos Gucca altid 100% sikkert.\nDe 30 dages returret gælder selvfølgelig alle typer produkter hos Gucca.dk. Det betyder ganske enkelt, at såfremt du fortryder købet, eller af anden grund alligevel ikke ønsker varen, så send blot din vare tilbage til os, og du vil få dine penge tilbage. Inden du returnerer din vare, så har du altid den mulighed at tage kontakt til os, såfremt du er i tvivl eller har spørgsmål.\nDet er meget vigtigt, at du som vores kunde får tilsendt dit produkt både sikkert og hurtigt. Helt konkret modtager du varen indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Husk, at du ud for hvert enkelt produkt har mulighed for at følge nuværende lagerstatus. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid, så er det en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nHos Gucca har du adskillige betalingsmuligheder at vælge imellem. Der er selvfølgelig frit valg blandt betalingsformer - du gør brug af den, der passer dig bedst. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsmulighed du benytter. Du ser alle betalingsmuligheder her. Vær opmærksom på, at kreditkort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi afsender din vare, at vi hæver pengene fra din konto.\nOpstår der spørgsmål eller tvivl til vores shop, ringer eller skriver du selvfølgelig bare til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os på hverdage mellem kl. 10-15, og vi er altid klar til at hjælpe dig - med godt humør og et smil.\nHvis du ønsker det, så har du mulighed for at tracke din forsendelse, fra det øjeblik vi afsender forsendelsen, til den er dig i hænde. Når du har fuldendt dit køb, kan du besøge din egen personlige ordreside. På din personlige ordreside er det muligt at følge med i, hvornår din forsendelse forlader vores lager. I det øjeblik varen er på vej, får du information herom via e-mail.\nBørnebog, Fn, Verdensmål, Victoria, Sdg, Uddannelse, Verdensmålene, Sdg4, Uglens Univers, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Uglens Univers\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__børnebøger path__jespertornbjerg path__victoriaogverdensmålene path__uglensunivers\n79,95 krAvocado-Mysteriet - Bog


Hvis elitedaters anmeldelse www victoriamilan dk det er standarden over for personer der ikke er bruger, så kan jeg kun fraråde andre til at gøre brug af dem. I tilfælde af at ens kone/mand ved en fejl kommer ind på din personlige mail adresse, vil hun eller han ikke finde nogle informationer, der kan afsløre at du har en profil på Victoriamilan. Dermed ikke sagt, at du her kun finder gifte, men intentionen er den samme, finder du singler her, kender de præmissen, det er ikke den store kærlighed man finder hos, men derimod den uforpligtende affære.\nJeg kunne ikke få lov til at angive jobtitlen glad, som er en forkortelse for mit virke. Jeg har ikke oplevet nogen af de meget graverende problemer, som brugerne nævner i deres anmeldelser her. Det gjorde jeg og sex viborg stumpebukser til kvinder skrev til support og bad dem uddybe - intet svar og nu er jeg helt smidt ud, fordi en eller anden i support er blevet mopset. Mænd ha også mulighed for at oprette sig gratis, men uden muligheden for at kontakte andre medlemmer, kun mulighed for at søge og se profiler, så hvis du vil begynde at kontakte profiler og skrive med kvinder på siden så er prisen således: 199,-.\nLagt ud på 26.07.2018 26.07.2018 ved elitedaters anmeldelse www victoriamilan dk\noplevet siden som en virkelig god og lækkert udformet datingside -uden spamhenvendelser (som jeg er blevet bombarderet med.eks B2) og bling og lysende dit og dat. 149 efterlønskroner direkte ud ad vinduet. Priserne for betalingsabonnementet er rimelige, men man skal huske på selv at afmelde, for fornyelse foregår automatisk og uden notifikation. En enkelt bruger bemærker at der er en meget stor overvægt af mænd på sitet: Hvis sitet skulle være et hæderligt foretagende, er chancen som mand for at finde en kvinde meget lille. Pisse arrogante, ringe forbruger service. Denne forretningsmetode er uetisk. Hvis man vil tage en pause kan man bare lade sin profil være inaktiv. En del profiler er oprettet uden billede 2, som kvinde er alting gratis, abonnements prisen. Danmarks største og mest specialiserede i at levere. Ufleksibelt og antikveret fotosystem, hvor man fx ikke kan gøre sekundære fotos til profilfoto og med begrænsning ved 4 stk. Som det ret hurtigt bliver klart henvender Victoria Milan sig målrettet til singler, der ønsker et sidespring eller en udenomsaffære. Som en ekstra sikkerheds og anonymitets foranstaltning har Victoriamilan udviklet en funktion, som de kalder panik knap, hvor du kan trykke, hvis du bliver overrasket af nogle du kender, mens du sidder og browser på din dating profil på Victoriamilan. ;-) Det er såvidt jeg kan vurdere fra alle dele af samfundet at folk kommer, og ka ikke se at en videregående uddannelse er nødvendig eller et krav hvilket nu passer mig meget godt! Altså forstået på den måde, at man af ukendte årsager synes at gå ekstremt meget op i uddannelsesmæssig længde og erhvervsniche.\nElitedaters: Elitedaters anmeldelse www victoriamilan dk\nFrække nøgne kvinder bordel næstved 789\nelitedaters anmeldelse www victoriamilan dk 562\nelitedaters anmeldelse www victoriamilan dk 825\nSklaven melken thai massage kleve 338\nSwinger ålborg linse kessler højde Analtoy bloomy gay sauna hamburg\nElitedaters Anmeldelse 2019 Priser: Elitedaters anmeldelse www victoriamilan dk\nS konklusion, victoria Milan er en kontroversiel dating side der har fremkaldt voldsomme reaktioner mange steder. Under alle omstændigheder er siden derfor nok mere interessant thai massage hørsholm hovedgade fisse på tysk at tilmelde sig som kvinde end som mand. eller er der kuk i databasen? Der virker desuden til at være en klar overvægt af mænd på sitet, hvilket man kan tolke som man vil! Sammenfattende kan jeg afgjort ikke anbefale at bruge penge på Elitedaters - desværre. Elitedaters får 4 stjerner og misser kun de 5 på grund af de relativt få medlemmer. Hold nu jeres kæft. Noter også lige at der ikke noget elite over stedet! Du kan søge efter profiler baseret på kategorier som.eks.: populære profiler nye profiler By Område Online status Alt i alt fungerede den fint, syntes. Jeg har været over et par forskellige dating-sites gennem de sidste år, og det eneste sted hvor jeg har følt mig mødt med oprigtig nyserrighed og interesse er på! Den største og mest benyttede dating side for affærer. Profiler, hvor Victoria Milan er aktiv i 19 lande. Et svinedyrt portrætfoto, jeg fik taget i erhvervsøjemed, var.eks. Til sidst fik jeg bare en e-mail om, at de ikke finder indholdet tilstrækkeligt til Elitedaters, og der gives ingen personlig begrundelse for afslaget. Det hele er velfungerende og tjekket.\nKvinde søges til sex massage 24


Fauntasias guder | Inpersona - Københavns Rollespilsteater\nHatto, Khraz-ang [Dværge], Dol’hedu [Elvere], Anulo’yah [Dybelvere]\nTitler: Menneskernes Skaber, Den Første, Hattens Herre, Han-Der-Bærer-Verden, Verdensbæreren, Vogteren\nAkashe, Illurn’oth [Dværge], Templa’kiirar [Elvere], Faerz’hren [Dybelvere]\nEfter Akashe i samarbejde med Hatto havde lagt Magiens Mønster over Fauntasia, skabte Akashe den frie vilje således, at alle intelligente skabninger (altså foruden dyr og planter) kunne træffe egne beslutninger – dette betød, at guderne ikke var tvunget til konstant at skulle kontrollere alle væsner i Fauntasia. Akashe skabte herefter Planerne, hvoraf de bedst kendte foruden vores eget (Det Materielle Plan) er Drømmeplanet og Åndeplanet. Der er dog mange, mange forskellige Planer, men hvordan og hvorledes disse fungerer, er der endnu ingen der har det endegyldige svar på. Som en lille krone på værket skabte Akashe til sidst alkymi, der lader Fauntasias væsner blande ellers ublandelige ting sammen således, at Fauntasia ikke er en statisk størrelse, da nyt herfra kunne finde vej udenom gudernes direkte indblanding.\nSifentia, Elph’Khaz [Dværge], Rynthia [Elvere], Yibin’ssindossa [Dybelvere]\nTitler: Elvernes Skaber, Moder Natur, Kærlighedens Moder, Den Medlidende, Omsorgens Gudinde, Sorgernes Gudinde, Den Frugtbare, De Svages Beskytter/De Svages Gudinde (en titel kun dværgene og dybelverne benytter sig af)\nDa Sifentia først så på Fauntasia så Hun, at der ikke var noget liv. Sifentia skabte derfor hvad vi i dag kalder naturen såvel som tusindvis af forskellige dyr, planter og intelligente væsner, alt lige fra insekter, fisk, fugle, to- og firbenede dyr og meget andet. Heriblandt var elverne, der af den grund kendes som De Første. Der hersker dog blandt dødelige stadig tvivl om hvorvidt det var Sifentia eller Morken der skabte deres væsner først (henholdsvis elvere og dværge). Striden mellem de tilbedende hersker stadig såvel som i al almindelighed mellem elvere og dværge, der sjældent kommer godt ud af det med hinanden.\nDa de første elvere døde i kampen mod dværgene græd Sifentia og Hendes tårer blev til stjernerne på himlen. Dunetan skabte derefter i fællesskab med Sifentia ledestjerner for bedre at kunne lede rejsende på deres vej. Det siges også, at Sifentia stadig sørger over de elvere Henshir forvandlede til det folk der i dag kendes som dybelvere.\nEn særlig bevægelse af Sifentias tilbedere er kendt som Ehngilds Følgere (Ehngild er en mytisk, helgenagtig figur indenfor Sifentias gejstlige). Dette er nomadelignende folk som rejser Fauntasia tyndt for at hjælpe de svage og glemte ved at påtage sig deres smerte og ulykke – det er dog ikke sådan, at de negligerer Sifentias andre domæner, de fokuserer blot primært på medlidenhed, sorg og svaghed. Alt efter hvor disse følgere rejser hen er deres modtagelse forskellig: nogle steder er lykkelige over besøgene, mens andre mener, at de bare er i vejen og ikke overraskende er de ikke velkomne hos hverken dværgene eller dybelverne.\nMorken, Morad-Duhn [Dværge], Kurwaerra [Elvere], Mortath’ilharn [Dybelvere]\nDa dybelverne i sin tid flygtede fra overfladen søgte de mod undergrunden. Dværgene havde i lang tid været bosat i bjergene og havde udbygget omkring sig med både grotter og gange – det var derfor naturligt at dybelverne og dværgene en dag ville støde på hinanden, og det var da også præcist hvad der skete. Siden det var Morken der havde skabt bjergene mente Han naturligvis, at de tilhørte Hans eget skaberværk, dværgene – ikke overraskende havde Henshir en anden holdning. Forholdet mellem de to guder forværrede og er stadig dårligt i dag – ligesom forholdet mellem dværge og dybelvere er det.\nJamtain, Khaz’thrum [Dværge], Balhure [Elvere], Ssrigg’tul Jabbuk [Dybelvere]\nSkaberværker: Halvlange, Begær/Grådighed (al slags begær som inkluderer at ville eje noget man ikke har), Nydelse, Glæde, Fuldskab (alle arters evne til at blive berusede), Euforiske planter (har givet planterne euforiske kvaliteter)\nJazbur, Khangohr [Orker/Gobliner], Orc’Khaz [Dværge], Glamhoth’atar [Elvere], Silinrul’cretok [Dybelvere]\nHenshir, Durn-mok [Dværge], Deloth’palua [Elvere], L’Vharcan [Dybelvere]\nSkaberværker: Dybelvere, Misundelse, Bitterhed, Vrede, Had, Månen, Smerte (originalt Jamtains skaberværk), Gifte (har givet eliksirer og planter giftige egenskaber)\nDomæner: Ambition, Misundelse, Bitterhed, Vrede, Had, Hævn, Lidelse, Gifte\nTilbedes typisk af: dybelvere, ambitiøse personer (kan være alt fra små til store mål man gerne vil opnå), folk der er misundelige på andre/folk der har et udestående (generelt alle der ønsker andre personer det dårligt i en eller anden udstrækning), giftmagere\nTitler: Dybelvernes Skaber, Den Ambitiøse, Misundelsens Mester, Den Bitre, Vredens og Hadets Herre, Den Hævngerrige Hersker, Lidelsernes Gud/Smertebringeren, Giftmesteren\nHenshir er den eneste gud der er ude af stand til at skabe noget originalt – derfor er alle Henshirs skaberværker reelt blot kopier af de andre guders værk. Da Henshir så på Fauntasia, og dermed opdagede Sin egen manglende evne til at skabe noget originalt, besluttede Han sig for at tage alle de andre følelser allerede tilstede i Fauntasias arter og omskabe dem i Sit eget billede. Således blev misundelse, bitterhed, vrede og had en ufrivillig del af alle Fauntasias skabninger, lidt på samme måde som Jazbur havde gjort det tidligere. Forskellen var bare, at det ikke var originale skaberværker. Dette er Henshir stadig uendeligt bitter over, ikke mindst fordi de andre guder ikke lægger skjul på det, snarere tværtimod. Senere hen forsøgte Henshir uden held at skabe flere forskellige skaberværker, altid fordi Han så de andre guders prægtige værker og blev misundelig. Således blev dybelverne til (da Henshir korrumperede Sifentias elvere), derefter månen (en ringe kopi af Hattos sol) og til sidst smerte (som Henshir stjal fra Jamtain, der ikke bekymrede sig synderligt meget om hverken skaberværket, eller det faktum, at Henshir stjal det). Da ingen af disse gik som planlagt valgte Henshir i stedet at inficere allerede skabte skaberværker ved at gøre nogle af Fauntasias eliksirer og planter giftige. Til den dag i dag forsøger Henshir stadig at udtænke blot ét originalt skaberværk.\nVegil, Rehz-Khadur [Dværge], Sanye’tura [Elvere], Senger D’quarth [Dybelvere]\nDunetan, Kerz’hun [Dværge], Malle’randir [Elvere], L’noamuth [Dybelvere]\nSkaberværker: Havene, Navigation (Nord, Syd, Øst, Vest), Ledestjerner (f.eks. Nordstjernen)\nDunetan har ikke nogen kendte templer eller tilholdssteder. I stedet kan man på sine rejser oftest finde små altre hvori Hans symbol er indskrevet – det betragtes som værende normalt og respektfuldt overfor guden, at man lægger en lille gave i disse. Dunetans egne følgere foretrækker selv at rejse Fauntasia rundt i stedet for at blive på ét sted.


Kommunal rådgivning af fattige og socialt udsatte bygger på 3 principper som hver især virker yderst rimelige:\nLæs Per K. Larsens første indlæg i Fattigdomsdebatten\nsikre at man kan klare sig selv\nholdes indenfor de givne økonomiske rammer\nMen når de 3 principper blandes, som det sker i kommunernes sociale rådgivning og jobcentre, bliver resultatet en giftig cocktail af ineffektiv og nedværdigende myndighedskontrol.\nMennesker, der har brug for hjælp i kortere perioder, men ellers kan klare sig selv, får i reglen den hjælp, de har ret til. Det er når vi kommer længere ned i samfundspyramiden, det kan gå helt galt.\nParadoksalt, vil læseren måske tænke. Systemet er jo til for at give de svageste lige muligheder.\nDet spørgsmål er både centralt, relevant og væsentligt. Serien ”Socialrådgiverne”, som DR 1 viste i september måned, viser med forbilledlig klarhed, hvad der går galt og hvorfor. Men før vi går til ”Socialrådgiverne”, så lad os se lidt nærmere på principperne bag hjælpen.\nLæs også: Almindelige danskere gjorde hvad systemet ikke kunne. Nu har hjemløse David en bolig.\nHjælpen skal være individuel\nDet første princip handler om at hjælpe den enkelte borger bedst muligt og uanset årsagen til at han eller hun har brug for hjælp. Den kommunale rådgiver skal vurdere, hvad der er galt, aftale en handleplan med borgeren og visitere de ydelser og den hjælp der er brug for. Enten alene, eller i samarbejde med kolleger og konsulenter.\nSystemet indebærer at rådgiverne skal kunne forstå og behandle alle sager, uanset årsager og uanset hvem de møder. Det stiller ekstremt høje krav til deres faglighed.\nVisitationen af ydelser besluttes af kommunen, fordi kommunen er myndigheden, som skal sikre at ydelserne følger reglerne og har ansvaret for pengene. Det stiller ekstremt høje krav til kommunale ledere og politikere om ikke at blande sig i enkeltsager og faglige skøn.\nHjælpen skal sikre, at man kan klare sig selv\nDet andet princip handler om retssikkerheden, som er beskrevet i den sociale retssikkerhedslov.\nDen enkelte har ret til hjælp til at forsørge sig selv. De sociale regler indeholder et hav af muligheder for løsninger og handleplaner. Så mange at de kan være svære at overskue, især hvis hjælpen forudsætter koordinering med regler om sundhed, bolig, børn og beskæftigelser. Hvilket gælder i mange af de mere komplicerede sociale sager. Men hvis reglerne bruges fuldt ud og efter hensigten, kan alle opgaver løses af den kommunale rådgiver.\nKommunalreformerne har givet kommunerne alle redskaber i alle sager. Hvis noget går galt, kommer der flere regler. Al hjælp visiteres af den kommunale rådgiver. Ministerier og Folketing er yderst gavmilde med regler, så længe de ikke selv skal tage ansvar og indtil videre har kommunerne været villige til at tage ansvar for alt.\nHjælpen skal holdes indenfor de givne økonomiske rammer\nDet tredje princip handler om økonomistyring, og skal sikre at kommunen overholder budgettet. Dels det kommunale budget, dels statens budget.\nMange sociale ydelser, der visiteres af kommunen, refunderes med eksempelvis 50 procent af staten inden for rammer, der aftales i forbindelse med ny lovgivning eller i de årlige budgetaftaler mellem Finanisministeriet og Kommunernes Landsforening.\nSker der budgetoverskridelser kan det nemt udvikle sig til et ansættelsesproblem for kommunaldirektøren eller en anden leder, og det bryder de færreste sig jo om.\nEksemplerne fra Socialrådgiverne på DR og TV2\nDet ene eksempel var enkelt. En kvinde føder et barn, som hun ønsker at bortadoptere. Kommunen hjælper med rådgivning og familiepleje indtil barnet er adopteret af sin nye familie. Alle parter får den løsning, de ønsker og er enige i.\nDet andet eksempel var lidt mere komplekst. En ung mand er på et bosted i tre år for at komme ud af et symbiotisk forhold til forældrene. Moderen er førtidspensionist og betegnes som psykisk syg. Som udenforstående spekulerer man på, hvorfor hjælpen ikke er givet langt tidligere og hvor store chancerne egentlig er for at fastholde resultaterne når den unge mand kommer hjem. Odds er normalt meget små.\nI det tredje eksempel møder vi en familie med 4 børn, som kommunen i en årrække har ydet kontanthjælp, rådgivning og forebyggende familievejledning. Resultatet var, kort fortalt, nedslående. Socialrådgiveren var konstant i konflikt med familien, fordi hun ville ændre forældrenes adfærd af hensyn til børnenes trivsel. Det kan der være rigtig gode grunde til.\nMen man ændrer altså ikke forældres adfærd ved at true med at tage børnene fra dem! Lige præcis den sammenblanding af myndighedstrusler og rådgivning foregik hele tiden.\nSocialrådgiveren gør det hun skal. Det er lovgivningen bag, som blander funktionerne.\nSocialrådgiveren må leve med jobbets vilkår og syntes hun opnåede resultater. Men i det lange løb ”vandt” familien, for moderen blev gravid igen.\nDet hører med til historien, at begge forældre arbejdede før de fik brug for hjælp fra kommunen og at faderen ønskede at arbejde igen. Rådgiver og Jobcenter var åbenbart ikke dygtige nok til at give ham den hjælp til selvforsørgelse, han har ret til.\nSamtidig med ”Socialrådgiverne” viste TV2 serien ”Brændte Børn”.\nHer var indfaldsvinklen børnenes oplevelser af den hjælp de fik. Serien var en forstemmende lang dokumentation af kommunernes svigtende og mangelfulde indsats. Indsatser, der kom for sent og var utilstrækkelige. Seksuelle overgreb, uden hjælp til børnene.\nKommunernes indsats for socialt udsatte er blevet ekstremt indviklet i løbet af de senere år. Ingen politikere kan efterhånden hverken overskue eller eller gennemskue, hvad de skal styre efter, og når politikerne står af, står næsten alle andre menigfolk også af. Herunder medierne, der er blevet utrolig forsigtige med at tage socialsager og sociale problemstillinger op.\nFølgerne er lovbrud og afmagt\nDer er udviklet et system, hvor kommunen med sit myndighedsansvar for borgerens retssikkerhed, løbende laver brud på regler og retssikkerhed.\nRådgivere, der er uddannet til at hjælpe, kommer til at fastholde og i værste fald invalidere socialt udsatte børn og voksne. Mange muligheder for hjælp er reduceret til et i realiteten meget begrænset råderum for individuelle skøn og manglende hensyn til retssikkerhed. Borgerne føler sig mistænkeliggjorte og krænkede.\nMen ingen er skyldige\nAlle vil det bedste. Der er ingen skyldige, måske bortset fra myndighederne, som har ansvaret. Rådgiverne passer det job, de har fået. Socialrådgiverforeningen udgiver rapporter der bekræfter, at der er noget rivende galt, men snakken fortsætter i et uforløst spor.\nEn undersøgelse udgivet af Socialrådgiverforeningen i maj 2014 om rådgiverne på Jobcentrene efter kontanthjælps- og førtidspensionsreformen påpeger det klart.\nOm det er en del af spillet, eller det eneste foreningen, kan foreslå, er svært at vide, men løsningsforslaget fra Socialrådgiverforeningen er hovedsagligt flere rådgivere og færre sager.\nForeningen er ikke parat til at hugge knuden over mellem myndighedsansvar og faglig rådgivning og anbefale at rådgivning for socialt udsatte flyttes væk fra kommunerne over i selvstændige, specialiserede centre som eksempelvis Mødrehjælpen. Kommunen vil således kunne have en første kontakt, og visitere en borger i den retning, der er sagligt og fagligt fornuftig.\nRigtig. Det er ikke Socialrådgiverforeningens ansvar at påpege dette. Det er åbenlyst heller ikke kommunernes interesse. Heller ikke regionernes, eller andre etablerede organisationer eller myndigheders ansvar eller interesse. De, der kunne påpege det - nemlig de sociale foreninger - står i en svag magtposition, fordi de enten er afhængige af godt samarbejde med de offentlige finansieringskilder eller mangler en stærk stemme i debatten.\nFremtidens indretning af socialområdet er en klar politisk opgave, som kun kan løftes af Folketinget. Det gode spørgsmål er derfor, hvorfor det ikke sker?\nHvem tør åbne ballet til en reel politisk debat om fremtidens effektfulde indretning af socialområdet?


Cerrimarine Cerrimarine 86 Flying Sport, 2007 EUR 1.500.000 | Italien | Motorbåd til salg\nCerrimarine Cerrimarine 86 Flying Sport er annonceret til salg af Marina Yacht Sales.\nFor yderligere information om Cerrimarine Cerrimarine 86 Flying Sport som til eksempel en udførlig bådbeskrivelse, båddata, komplet bådudstyrsliste eller flere fotos - kontakt venligst sælger Marina Yacht Sales via Send E-mail.\nBemærk, der kan være en mere detaljeret bådbeskrivelse af Cerrimarine Cerrimarine 86 Flying Sport på scanboat på tysk, engelsk, svensk eller hollandsk. De sprogversioner af scanboat kan du vælge oppe til højre for Opret annonce knappen.\nEr du generelt på udkig efter tilsvarende både som Cerrimarine Cerrimarine 86 Flying Sport kan du klikke på Lignende Motorbåd oppe i højre hjørne af annoncen.\nHold dig opdateret, opret en annonceagent: Så får du automatisk besked med ændringer af den annoncerede Cerrimarine Cerrimarine 86 Flying Sport eller en besked når der kommer nye Cerrimarine Cerrimarine 86 Flying Sport. Annonceagent oprettes på søgesiden ved vælge Gem Søgning. Samme mulighed for at oprette en annonceagent får du når du via Send E-mail skriver til Marina Yacht Sales\nEr du på udkig efter bådtest og videoer: Tjek Youtube ved at søge efter Cerrimarine Cerrimarine 86 Flying Sport eller tjek om f.eks. Bådmagasinet skulle have lavet en test.


Gallura i Arzachena til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nViale Costa Smeralda 7, Arzachena Town Center, Arzachena, Italien, 07021 - Se på kort\nMere om Gallura\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Arzachena, så er Gallura det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Arzachena. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet parkering, trådløst internet i fællesområder, delt stue-/tv-område.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, bruser, køleskab, satellit-/kabel-tv, opvarmning, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Gallura.\nAlle slags rejsende (19) Par (18) Gruppe (1)


småkager | La Dolce Vita - mit middelhavskøkken\nGlædelig 1. søndag i advent 🙂 Min adventsgave til dig er mit bud på en ny julesmåkage; appelsin- og chokoladespecier. Jeg elsker det traditionelle bagværk til jul, men hvert år skal jeg altid eksperimentere med en ny julesmåkage og mit eksperiment blev vellykket. Mine forældres …\nLa dolce vita kagen – Vesthimmerlands bedste småkage\nSom du måske kan huske, så vandt jeg konkurrencen om Vesthimmerlands bedste Småkage i 2015. Min skønne og vanedannende la dolce vita kage skulle i den anledning serveres til golf turneringen Made in Denmark. Det var en succes – en ubetinget succes. Successen var så …\nSmåkager med syltetøj\nSmåkager med syltetøj er en syndig lille sag, der er perfekt at bage på en mild sommerregnvejrsdag som i dag. Lokkende lækkerier Den milde luft har en svag note af efterår i sig og når vejret er som i dag, bliver jeg altid i bage …\nChaismåkager er min nyeste opskrift på skønne julekrydrede småkager. De smager vidunderligt af jul og hygge, mmmhhh. Jeg elsker chaithe og hvad er så mere nærliggende end at lave en småkage med nogle af de skønne krydderier, du finder i en varmende chaithe? Sprøde og …\nJeg elsker chocolate chip cookies også kendt som chokolade cookies – jo mere chokoladefyldte jo bedre 🙂 Jeg har længe afprøvet og testet opskrifter, faktisk i flere år, for at finde den ultimative opskrift på chokolade cookies. Jeg har tre favoritter, men ingen af dem er lige den …\nDen søde tand, Opskriftsarkiv, Spiselige gaver


Gør "din ting" - uanset om du har en kæreste eller ej\nGør “din ting” – uanset om du har en kæreste eller ej\n25/04/2019 | 0 Kommentarer\nDet med at have været single længe er lidt, ligesom hvis du har været arbejdsløs længe. Folk er sådan lidt skeptiske – hvad er der i vejen med hende? Hvad skjuler hun, siden der er sådan et stort hul i hendes “cv”?\nJeg har været single i 11 år – og jeg tænker ikke selv særlig meget over, at det kunne være anderledes – og hvis jeg gør, kan jeg nogle gange endda have lidt svært ved at forstå, hvorfor et fast forhold er så eftertragtet.\nDet er ikke, fordi jeg har ønsket, at det skulle være sådan – men nu hvor det er sådan, så giver det en enorm stor frihed.\nEn frihed, jeg har fundet ved, at jeg har undersøgt og udforsket min opfattelse af kærlighed og min egen mening i livet så grundigt gennem kurser, bøger og ved selv at skrive om det, at jeg er kommet til at se på kærlighed og parforhold med et neutralt blik. Uden lyserødt filter.\nMåske møder jeg en…\nI mit hoved er det ikke bedre at være i et forhold end at være single – det er bare anderledes. Det er bare en anden måde at leve på.\nFor mig lige nu er det skønt at være fri, fordi jeg kan gøre “mine ting” – skrive bøger, digte, følge mine drømme, uden forstyrrelser.\nOg måske møder jeg en mand en dag – eller måske gør jeg ikke. Men jeg gør “mine ting”, uanset om jeg møder en eller ej.\nMindful Skrivning I Naturen // Mols Bjerge Sådan detox’er du dit (kærligheds)liv – og får gamle følelser ud af systemet


Boeing stopper i 14 dage | Trendsandtravel.dk\nBoeing stopper i 14 dage\nMens Airbus så småt er begyndt at bygge fly igen, efter at flere fabrikker var lukket ned på grund af Corona virussen, går det den modsatte vej for ærkerivalen Boeing.\nUSA’s største flyfabrikant har besluttet at lukke sin produktion helt i 14 dage, efter at der er blevet konstateret Covid-19 smitte i koncernens store fabrikker ved Seattle i det nord-østlige USA.\nIndtil i aftes var 29 smitte-ramte blevet bekræftet hos Boeings ansatte på fabrikken. En af dem er død. Det var en 58-årige inspektør ved Dreamliner produktionen.\nFra i dag begynder Boeing at slukke alle samlebånd i regionen omkring Seattle. Fabrikkerne går i karantæne i mindst 14 dage.\nBoeing har hundreder af næsten færdige 737 MAX fly stående, der blot venter på start-tilladelse fra de amerikanske luftfarts-myndigheder. Levering til flyselskaberne kan nu blive forsinket yderligere på grund af Corona virus udbrud på Boeings fabrikker. (Foto: SounderBruce / Wikimedia)\nI Everett ved Seattle fremstiller Boeing flytyperne 747, 767, 777 og 787 (Dreamliner). Det vil sige stort set hele Boeings produktion af civile fly, for fabrikationen af de mindre 737 MAX har været stoppet i adskillige måneder på grund af et flyforbud.\nCovid-19 karantænen kommer også til at berøre Boeings skandale-ombruste 737 MAX mere direkte.\nPå arealerne omkring fabrikkerne ved Seattle står nemlig hundreder af næsten færdige MAX maskiner, der kun venter på, at de amerikanske luftfarts-myndigheder (FAA) giver tilladelse til, at de må flyve.\nMens de står parkeret, skal de vedligeholdes og opgraderes med ny software, lakeres og indrettes til deres nye ejere, men også det arbejde er nu stoppet i 14 dage.\nVirus pandemien er på flere måder et hårdt slag mod Boeing. Ikke kun må Boeing lukke sine fabrikker i 14 dage, fordi mindst 29 ansatte er ramt af Covid-19. Kunderne hos flyselskaberne er også begyndt at afbestille de Boeing 737 MAX maskiner, de skulle have haft i de kommende måneder og år. På billedet en Boeing 737 MAX 8. (Foto: Oleg V. Belyakob / Wikimedia)\nBoeing 737 MAX har været ”grounded” siden marts 2019 efter to fatale flystyrt med 346 dræbte. Boeing har modificeret og ombygget sine fejlbehæftede MAX’er i månedsvis og havde nu håbet på at få en ny godkendelse her i foråret.\nPå grund af Corona pandemien tænker flyselskaberne slet ikke på de MAX’er, de har stående eller bestilt. Lige nu har de helt andre bekymringer. Nemlig den rene overlevelses-kamp, fordi virussen har lammet hele den internationale lufttrafik.\nUd over det åre-lange flyveforbud og Corona krisen må Boeing desuden lide den tort, at flere flyselskaber har afbestilt maskiner, som de skulle have haft leveret i fremtiden. De er ikke sikre på, at de nogensinde får brug for dem….\nmar 24, 2020 Leif Bomberg\nEn ferie uden Covid-19?Icelandair flyver kun 14 pct.\nSpanien lukker sine hoteller\nCorona advarsler i lufthavne\n24. marts 2020\tRejser, Teknologi, TrendsBOENG, corona virus, FABRIKSLUKNINGER I USA


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Guldborgsund - Minister: Måske nye tog på Sydbanen fra 2025\nDe gamle ME-diesellokomotiver skal erstattes af nye el-lokomotiver. Men Sydbanen må vente på de nye lokomotiver.\nMinister: Måske nye tog på Sydbanen fra 2025\nSydbanen må vente på lokomotiver.\n11. september 2018 kl. 14:50 Af Martin S. Poulsen\nNYKØBING I slutningen af 2021 indsættes de første af en række nye el-lokomotiver, der skal afløse de nuværende ME-diesellokomotiver, der bruges i regionaltrafikken.\nMen Sydbanen mellem København og Rødbyhavn er ikke blandt de strækninger, som først bliver prioriteret. Det fremgår af et svar fra transportminister Ole Birk Olesen (LA) til folketingsmedlem Lennart Damsbo-Andersen (S).\nBaseret på oplysninger givet af DSB svarer ministeren, at de endelige indfasningsplaner for el-lokomotiverne endnu ikke er fastlagt, men at det er muligt, at de kan begynde at betjene Sydbanen fra omkring 2025.\nAllerede i midten af 2021 er Banedanmark efter planen færdig med at opgradere skinnenettet og signalsysstemet på Sydbanen.\nDSB oplyser, at rejsetiden med nye lokomotiver og velfungerende infrastruktur forventeligt vil ligge på én time og syv minutter mellem Nykøbing og København H.\nElever renser kysten for affald\nSkoleelever får højere karakterer\nEkspert: Sag om cykling på diget er klar\nYngre læger vil gerne til Nykøbing\n- Det er med at støtte op, når der sker noget\nProtestsang mod strandpåbud\nBILLEDSERIE: Kajakklub og skoleelever tager hånd om naturen\nOpnår højere karaktergennemsnit.\nProfessor anbefaler ikke Det Falsterske Digelag at gå rettens vej.\nBILLEDSERIE: Gadeteaterfestivalen i gang i Nykøbing med to velbesøgte forestillinger.\nRikkes franske fodboldeventyr\nDen tidligere B.1921-spiller har skrevet to-årig kontrakt med FC Fleury '91.\nVegvisir i varieret vejr og stabil fremgang\nDe mange sejlere ved kapsejladsen Vegvisir Race 2019 fik ganske fint sejlervejr at dyste i.\nGuldborgsund Kræmmermarked & Truckershow ville udvide showet med en tøsefrokost, men det var der ikke større opbakning til.\nTilstrømningen til demonstrationen mod nedlæggelse af Soesmarke Strand var stor.\nBILLEDSERIE: Lørdag var tiden kommet til officiel åbning af Rottehullet hos Trailstars Falster i Systofte Grusgrav.


A Christmas voyage with Santa and Disney royalty – DFDS News\n17. december 2018 /i CSR /af Andreas\nTidligere i måneden sluttede BUGP marketing teamet sammen med en lokal børns velgørenhed i Nordøst England 'Cash for Kids', der udleder en hånd til handicappede og dårligt stillede børn fra 0 til 18 og hjælper dem med at nyde festsæsonen. Det kan overraske dig at vide, at en ud af fire børn i Storbritannien ikke vil modtage en gave i år, så marketingteamet ønskede at give dem en jul, som de ikke ville glemme!\nDe afholdt en eksklusiv sejl med Santa-begivenhed tirsdag den 4. december ombord på King Seaways, der så 250 børn og deres familier nyder en mulighed for at mødes med julemanden og deltage i en specielt arrangeret julegave. Skibet arrangerede en fantastisk buffet med fantastiske festlige godbidder, og dagen var fuld af aktiviteter fra dans, skrivning til Santa, ansigtsmaling og at møde nogle rigtige Disney-prinsesser. Begivenheden var færdig, da den virkelige Santa og Fru Claus bragte gaver til alle børnene.\nLisa Chenery, Campaign Manager UK siger: "Vi er glade for at samarbejde med Cash for Kids og Metro Radio til vores sejl med Santa event. Vi håber det vil hjælpe med at sprede julehilsen og give en sjov dag ud til lokale unge og deres familier.\nSærlige tak skal gives til alle ansatte ombord King Seaways, Jade Whitfield, Tamara Rebair, Joanne Parker, Anneliese Jobson, Chris Whitfield og James Cook for al deres hjælp på dagen. "\nTags: CSR, KING SEAWAYS, UK, Vi plejer\nhttps://www.dfds-news.com/wp-content/uploads/2018/12/dfds-christmas-party-BRIDGE.jpg 623 1108 Andreas https://www.dfds-news.com/wp-content/uploads/2021/09/dfds-logo-2021-group-blue-rgb-340x156-1.png Andreas2018-12-17 09:54:572018-12-17 09:54:57En julrejse med Santa og Disney royalty\nNy CSR-strategi anerkendt med top ESG-ranking\nDFDS opretholder et stabilt Brexit kursus AI ændrer den måde, Logistik tilbyder kundernes citater på