Nike Odyssey React | React løbesko fra Nike | Læs test, se video, find pris\nNike Odyssey React 2 | Gennemgang, priser og test\nNike Odyssey React er et af de første skud på den stamme fra Nike der hedder REACT, og som der i skrivende stund er den nyeste teknologi fra dem når det kommer til mellemsåls materiale. Odyssey React kommer i kølvandet på Nike Epic React, og kan vel med fordel ses som en slags lillesøster eller lillebror til Nike Epic React. Masser af de samme fede features, og så en lille bitte smule ændringer rundt omkring på skoen. Her får du bl.a.:\nTest & review af Nike Odyssey React\nFor og imod ved Odyssey React Fra Nike\nBrugertest af Nike Odyssey React\nSe bedste pris netop nu\nTeknisk gennemgang af Nike Odyssey React\nOBS: Find skoen gennem iloebesko og spar [afpsaved id=”302″] kroner. Normalpris: 1.050 kroner, så der er gode tilbud lige nu.\nPrissammenligning Nike Odyssey React 2\nPrissammenligning Nike Odyssey React\nNike Odyssey React bliver til version 2\nNike Odyssey React, det her skal du lægge mærke til\nDe første erfaringer med at løbe i Nike Odyssey React\nValg af størrelse i Nike Odyssey\nAnalysedel 1: Hvem bør løbe i Nike Odyssey React\nAnalysedel 2: Tekniske gennemgang af Nike Odyssey React\nSammenligninger til Nike Odyssey React\nPrissammenligning på Nike Odyssey React\nI kølvandet på at Nike lancerede deres Nike Epic React løbesko, så fik vi også lillebroren til topmodellen, nemlig Nike Odyssey React. Den er nu nået til sin anden version. Og der er ikke sket vanvittig meget, men det der er sket er stort.\nFor ikke alene er den steget i versionsnummer så den nu hedder Nike Odyssey React 2. Men der er faktisk også tilføjet “Flyknit” til skoens navnv nu. For det er det som den primære opdatering af Nike Odyssey React går ud på. Det er at overdelen nu består af den meget populære og fleksible Flyknit overdel.\nMed Nike Odyssey i nye klæder, så får du faktisk også en i Nike Odyssey React 2 en løbesko, der grundet opdateringen af overdelen er nogle gram lettere end version 1 var. Og det gør du fordi at Flyknit materialet er er en lettere opfindelse.\nDet er dog ikke en full-covered Flyknit overdel som der sidder på Nike Odyssey React. Nike har valgt, af stabilitetsmæssige årsager, at beholde noget fra den gamle overdel. For at bibeholde den stabilitet i overdelen som skoen har fået meget ros for. Så med opgraderingen af Flyknit på udvalgte punkter i overdelen, så opnår man den samme stabilitet, men en lettere sko, og en overdel der er langt mere åndbar. Hold da op en forbedring.\nNike lancerede som den første løbesko med REACT mellemsålen Nike Epic React. I kølvendet på den har vi fået Nike Odyssey React. Langt hen af vejen en meget lignende løbesko. Rigtig mange af de samme elementer går igen, og så er der skåret lidt i kvaliteten på nogle få områder. Der er en forskel i den vejledende pris på 200,- Min personlige mening er at det er ikke verdens dårligste forretning for mig. Jeg synes Odyssey sidder bedre, og til den måde jeg løber på har den også mere at byde på.\nDer er masser af rigtig fede detaljer og features at fremhæve. Har du læst vores beskrivelse af Nike Epic React, så vil du helt sikkert opleve nogle dubletter i nedenstående fremhævninger.\nEn anderledes overdel i Jacquard materiale, men bestemt ikke dårligere. Hvis man har læst andre anmeldelser af vores Nike løbesko, så er man ikke et sekund i tvivl om at jeg er KÆMPE FAN af Nike’s FlyKnit overdel. En overdel som IKKE findes i Nike Odyssey React. Men guderne skal vide at jeg rent faktisk synes at overdelen i Odyssey React gør det bedre end den gør i Epic React. Ikke hvis man kun kigger på overdelen, men hvis du kigger på helheden af skoen, så sidder Odyssey fra Nike bare bedre og jeg synes den har en højere komfort.\nHele teknologien omkring React. Hele opbygningen og den effektivitet vil selvfølgelig være noget der gør en sko som Odyssey interessant. Det er mellesålen i Nike Odyssey, som det er i så mange andre løbesko, den som er hjertet. Men i Nike Odyssey er det bare lige lidt mere. For den tilgang Nike har haft til at fremstille den her meget specielle mellemsål er unik. Og når skoens overdel er god, og mellemsålen lige så, så smelter hele skoen sammen til at være en møg-lækker løbesko.\nREACT er af Nike set som den naturlige afløser af LunarLon mellemsålen som ahr præget markedet i mange år med stor succes. Og hvis man skal lave en direkte sammenligning så er REACT teknologien 13% bedre i forhold til Lunarlon når man kigger på energi kickback. Og lige netop den tendens er det som gør REACT så fantastisk. For hvert skridt du tager, så får du energien tilbage, og det højner farten i din fremdrift. Det er en genial udvikling og noget alle løbere sætter pris på.\nPersonligt synes jeg heller ikke man kommer uden om at lægge mærke til den inde-komfort der er i skoen. Der træder du ligesom ned i en sok, og det giver dig bare en fantastisk følelse. Den her tætte fornemmelse skal man selvfølgelig kunne leve med, for du skal regne med at skoen sidder tæt på din fod.\nNike Odyssey React kan ses som en slags lillebror eller lillesøster til Nike Epic Flyknit React\nDu vil elske Odyssey React fra Nike hvis du vil have en meget alsidig løbesko til rigtig mange forskellige distancer\nDu kan købe Nike Odyssey React hvis du godt kan lide den tætte pasform (sokke-effekten) på dine fødder.\nDu skal nok holde dig fra Nike Odyssey React hvis du mest er til løsere løbesko eller til varierende underlag. Den er udelukket fremstillet til hårdt underlag.\nVejledende pris: 1.050 DKK\nVægt: ca. 250 gram (43)\nHæl til tå drop: 10 mm\nSe nedenfor hvilke udtalelser der er faldet omkring Nike Odyssey React\nBørge Kristiansen, Bedre end Nike Epic React\nHvis jeg skal være ærlig så synes jeg faktisk Odyssey er bedre end Epic React skoen. Er så heldig at have prøvet at løbe i begge par. Og Nike Odyssey passer bare bedre til mit temperament. –Børge Kristiansen\nKarina Thomasen, Jeg er tilfreds\nDen vejer ingenting og den sidder godt på mine ellers vanskelige fødder. Hvad er der ikke at kunne lide ved Nike Odyssey React –Karina Thomasen\nKnud Olesen, Ikke udpræget fan af Nike Odyssey\nKan sagtens gennemskue hvor Nike vil hen med denne sko. Men er faktisk ikke den store tilhænger af den. Sidder ikke ordentligt på mine fødder. Er mere til de traditionelle løbesko. –Knud Olesen\nNike Odyssey React er testen og prøvet efter Nike Epic React havde været igennem vores mølle. Og alene det faktum lagde en smule pres på Odyssey. For har du læst vores Nike Epic React anmeldelse, så er du vist ikke i tvivl om at den løbesko var vi (læs:jeg) svært begejstret for. Så Nike Odyssey havde fra starten af noget at leve op til.\nEn anden ting den havde i mod sig fra starten var dens overdel. Flyknit er min absolutte fortrukne overdel når det kommer til løbesko – og den overdel var Nike Odyssey ikke i besiddelse af. Den var der imod lavet med en Jacquard overdel. Og lad det bare være sagt med det samme. Der blev jeg taget med bukserne nede. For tror aldrig jeg har skulle stå i en situation (endnu) hvor jeg skulle sige at en overdel faktisk gjorde det bedre end Nike Flyknit. Men det var altså tilfældet med Nike Odyssey. Den Jacquard overdel der er i skoen gør noget bedre for mig, når jeg ser på skoen i en helhed.\nDe første erfaringer med løb i skoen var sådan lidt med følelsen af. Kan det virkelig være rigtigt? Det lå hele tiden i baghovedet at Nike Epic React havde taget os alle med storm. Så skal være ærlig at sige at jeg stod med den følelse efter første løbetur i Nike Odyssey: “Kan det virkelig passe at jeg synes den her er bedre en Nike Epic React?” Det er selvfølgelig en smagssag langt hen af vejen. Men da jeg femte gang havde været afsted i skoen, og stadig ikke kunne se nogle ting jeg kunne fremhæve som værende dårligere. Ja så måtte konklusionen jo blive at Nike Odyssey gjorde det bedre for mig end den ellers vanvittig roste Nike Epic react.\nDet er svært sådan lige at sætte en finger ned og sige det er her den er bedre. Den er bare helheden og hele fornemmelsen når jeg løber i skoen.\nNike Odyssey er testet på både de korte og lange distancer. Og jeg mærker ikke forskel. Jeg kan sagtens leve med at løbe mine tempoture i en sko der vejer 250 gram.\nOg når man så ved at det hele er understøttet af en mellemsål bestående af React materiale, så er man rigtig godt på vej.\nFlere erfaringer med Nike Odyssey\nDer er ikke så voldsom meget at sige. For alt står nævnt ovenfor. Det er i helhed bare en sublim løbesko for mig og mine fødder.\nDog skal det selvfølgelig nævnes at det ikke er altid vi har været enige. Og det siger måske så alligevel en lille smule omkring den ene ting jeg synes der hænger lidt i de React modeller vi har indtil videre. Ydersålen kunne måske nok optimeres en smule. Den der sidder på Nike Odyssey kan jeg i hvert fald bekræfte ikke duer pisse godt i vådt vejr på beton rundt i et sving. Der måtte jeg ned og tage fra med den ene side. Heldigvis var der ingen der så mit lille stunt. Men den er hermed givet videre. Pas på hvis du kommer ud i fugtige konditioner med skoen. Grebet i ydersålen er ikke verdens bedste.\nHelt almindelig. Dog skal du være opmærksom på at pasformen i skoen kan være til den tætte side. Det afhjælper nogle ved at købe skoen et halvt nummer større. Den kan godt lade sig gøre, så længe der ikke opstår irritationer ved beslutningen. Skoen skal sidde ordentlig i hælen. Gør det ikke det ved at gå et halvt nummer op, så lad være med det. Det bliver ikke en succes så.\nDu kan altid handle løbesko ud fra dit centimeter mål på fødderne. Har du nogle løbesko som du ved passer i størrelsen. Tag et kig i pløsen (den der sidder ind over fod-ryggen) Der kan du se centimetermålet. Nogle producenter gør det nemt og skriver det under cm forkortelsen. Andre kan finde på at skrive det under jp. Så tager du det tal og divider med 10, så har du målet i centimeter.\nHvis du kigger på Nike Epic React så bør den være den såkaldte storebror til denne sko. Men over-all set, så synes jeg faktisk at Nike Odyssey har en bedre pasform, og generelt en bedre helhed.\nJa så skete det. Dagen måtte komme. Dagen hvor jeg faktisk skulle tale min elskede Nike Flyknit overdel en smule ned. Eller i hvert fald for en stund smide den ned på andenpladsen. Den unikke Jacquard overdel gør bare et eller andet for helheden i skoen når jeg løber i den. Flyknit er rigtig godt, men ser jeg på helheden i Nike Odyssey React, så synes jeg den her overdel er bedre end Flyknit.\nVi ville være nogle skarn hvis ikke vi nævnte REACT mellemsålen som en klar fordel. Det er den der er hjertet i skoen. Og hold nu op hvor den gør det godt. Alene det faktum at React mellemsålen er op til 13% bedre end den ultra populære Lunarlon mellemsål. Det gør den altså til noget specielt.\nDet er lidt crazy at du for sølle 1.050,- i vejledende udsalg kan få en løbesko med de færdigheder som Nike Odyssey React giver dig. Allerede inden den er på tilbud er den omkring den magiske tusindkroners-grænse. Tænk engang hvis du fandt denne sko til omkring 800,- Så tror jeg at jeg ville hamstre.\nMåske er denne ulempe lidt letkøbt. Men når jeg holder den op mod Nike Epic React, og det kommer man ganske naturligt til uden at vide det. Så synes jeg det er synd at der skal de ekstra gram på skoen. For mit vedkommende drejer det sig om 25gram pr. sko. Det kunne være fedt hvis de havde holdt den nede omkring de 225 gram som dens "forgænger"\nNår man siger Flyknit, så siger man også skrøbelig overdel. Når du sig Jacquard så siger du lidt mindre skrøbelig overdel. Men desværre stadig skrøbelig. Det er den pris man betaler for blødhed og høj komfort i en overdel. Der er større risiko for at den bliver revet i stykker.\nHvem kan og hvem bør egentlig løbe i Nike Odyssey React. Det er altid rart at vide om skoen passer til ens stil og temperament. Det er det vi kommer ind på i analysedel 1.\nDu bør måske ikke gå så vanvittigt højt op i løbestilen hvis du vil løbe i Nike Odyssey React. Det skal jeg selvfølgelig ikke bestemme, og er du den type løber der psykisk går ned hvis du er bekendt med at der ikke findes en pronationskile i skoen og du tilfældigvis er pronationsløber. Så bør du nok holde dig fra Nike Odyssey React.\nMen jeg vil også gerne påpege at jeg synes, at selvom der ikke er en decideret kile i skoen, så er den overraskende støttende. Hvis jeg skal se på min egen løbestil, så er jeg pronationsløber. Men den tilgang kan jeg ikke have til det, da jeg tester rigtig mange løbesko på et år, og skulle jeg kun teste dem med pronationskiler, så begrænsede det mig en del i mit arbejde. Men er også overbevist om at kroppen kan vende sig til meget.\nNike Odyssey React gav ikke mig nogle gener eller irritationer da jeg løb i dem. Så der er umuddelbart en rigtig god støtte i dem, også selvom der ikke er nogen pronationskile i.\nDu skal forberede dig på tidens trend. Den her tætsiddende og sokke-lignende pasform er hvad du får i Nike Odyssey React. Det er en super fed fornemmelse for nogle løbere. At de føler at skoen bliver et med deres fødder og ben, og man nærmest ikke mærker at have skoen på.\nDet kan samtidig sagtens være et minus for andre løbere at Nike Odyssey er så tæt. Nogle kan ikke affinde sig med den her tætte fornemmelse på fødderne når de løber.\nLøber du i Nike Odyssey React, så er du nød til at indstille dig på at holde dig på de hårde (og også gerne tørre) underlag. Skoen er KUN udviklet til løb på asfalt, beton og den slags lignende underlag. Ingen løb i skoven eller på ujævne stier med løst underlag. Der er simpelthen ikke greb nok i sålen til det underlag, og overdelen er meget sart i sin holdbarhed.\nAbsolut accepteret prisniveau. At du for en vejledende pris på kun 1050,- får så meget løbesko som du gør i Nike Odyssey React. Det er næsten ikke til at forstå. Handler du online når du køber løbesko, så er du måske endda heldig at finde den billigere. Og det gør ikke tanken mindre vanvittig.\nHvad vejer Nike Odyssey React\nNike Odyssey er hverken ultra let eller på nogen måde tung. Den er placeret lige i midten af den hele med sine 250 gram. Og faktisk vil jeg mene at det måske er til den lave side. Nike Odyssey er på vægtniveau med f.eks den meget populære Nike Zoom Fly.\nPleje og vedligeholdelse af Nike Odyssey\nDu kan læse vores guide omkring vask og vedligeholdelse af løbesko her. Men ellers så vedligeholder du Nike Odyssey som du vedligeholder alle andre sko. Overordnet set er det vigtigste egentlig bare at du skyder den tanke ned med det samme. Altså den med at smide dine løbesko i vaskemaskinen. Lad være med det. Kan godt være du har haft succes oplevelser med det, men lige pludselig glipper det, og det er super ærgerligt. Tag det fra en der har været der.\nDrophøjde i Nike Odyssey React\n10mm drop i Nike Odyssey gør skoen interessant for rigtig mange løbere i DK. Man skal ikke til at tilvænne sig en anden løbestil, såsom midtfod eller forfodsløb ved at løbe i Nike Odyssey. Et 10mm drop er et klassisk drop til løberen der ynder at have den “almindelige” løbestil, som også kan betegnes som hællandere. Altså der hvor du lander på hælen, og så afvikler du hvert skridt du tager fremad.\nTekniske detaljer i skoen af den mere nørdede slags. Her kan der sagtens fremkomme lidt fremmedord, da det er skoen detaljer og features der beskrives.\nIkke verdens bedste hvis du spørger mig. men holder du dig til de hårde underlag som asfalt og beton. Så er der det greb i gummiet på ydersålen som der skal være.\nMellemsålen er som den er i mange løbesko, selve hjertet og det alt overskyggende. men med Nike Odyssey React synes jeg lige det er +2%\nReact mellemsålen er i skrivende stund så ny og revolutionerende at den gør lige det ekstra for alle de sko den er placeret på. React materialet er testet til at være op til 13% mere effektiv på energi, end eksempelvis Nike’s egen LunarLon. Og har du prøvet at løbe i en Nike løbesko med Lunarlon mellemsål, så ved du det er sandt når jeg skriver, at det er en præstation i sig selv. For Lunarlon er virkelig en fantastisk mellemsål. Men med REACT mellemsålen har vi altså en bedre og mere holdbart produkt.\nEn god og støttende hæl, som formår at holde din fod på plads når du løber. Et godt hold sørger for at du afvikler fin hver gang du tager et skridt.\nDen forholdsvis tykke React mellemsål sørger for din støddæmpning i skoen. Det giver dig en maximal støddæmpning, som du virkelig kan mærke på især de lange ture. React materialet giver så meget energi tilbage til dig ved hvert skridt, at du ikke bare mærker blødhed når du løber, men du mærker også bedre effekt i dit næste skridt. Har du ikke prøvet React mellemsålen, så gør dig selv den tjeneste at gør det. Jeg tror ikke du vil blive skuffet.\nIkke alene ser den godt ud, men den fungere også 101%. Det er for engang skyld ikke en Flyknit overdel der er i denne sko. Det er en meshoverdel i det meget behagelige materiale Jacquard. Virkelig et blødt og behageligt materiale der omslutter din fod på en fantastisk måde som er meget svært at beskrive.\nOverdelen er tætsiddende og det giver dig fornemmelse af at have en meget blød sok på.\nEn anden fed detalje ved overdelen i Nike Odyssey er pløsen. Den del der sidder under snørrebåndene og beskytter din fodryg. Der er lavet en meget behagelig neopren konstruktion, således at du aldrig vil opleve problemer med pløsen. Den bliver hvor den er og den sidder tæt omkring oversiden af din fod. Det er virkelig en fed fornemmelse.\nDu bliver nød til at kigge på Nike Epic React skoen hvis du skal bruge en sammenligning til Nike Odyssey React. De er på mange punkter ens, men alligevel synes jeg også der er meget imellem dem. Blandt andet er overdelen forskellig, og det gør meget. Men den lækre React mellemsål har de til fælles.\nSkal du bruge et andet alternativ kunne det sagtens være Nike Zoom Fly. Den er bygget op efter de samme principper. Og begge de 2 lette løbesko kan bruges til mængdetræning.\nHavde på fornemmelsen at der gik lang tid før der i min bevidsthed var noget der skulle slå Nike Epic React. Nike Odyssey er måske testet en måned efter Epic React, så det var tiden der skulle gå før jeg fik en anden holding. Jeg synes Nike Odyssey er en fantastisk løbesko med så mange fede features, og så til en rigtig god pris.\nSom tidligere beskrevet så har jeg svært ved lige at sætte en finger ned, og siger DER er den forskel der gør at jeg bedre kan lide Odyssey end Epic React. Men som helhed gør Odyssey skoen bare noget bedre for mig.\nVores automatiske opdatering holder hele tiden øje med de bedste priser på Nike Odyssey React for dig. Herunder finder du de bedste priser netop nu hos vores løbesko partnere.\nForsideOversigt over test og anmeldelser af løbeskoNike – oversigt over anmeldelser af Nike løbeskoNike Odyssey React 2 | Gennemgang, priser og test


Debat: Kommentar til Uffe Clausen. Løkke blev tøsefornærmet | viborg-folkeblad.dk\nDebat: Kommentar til Uffe Clausen. Løkke blev tøsefornærmet\nOle Bisgaard, Agedrup\nDet var dog en voldsom grim skidtspand, du - Uffe Clausen - fik hældt ud over Venstre. Du antyder at det hele skulle være forårsaget af Kristian Jensens misundelses-jeg. Det synes for mig svært at få øje på det logiske i den teori, al den stund at Kristian Jensen selv trak sig.\nFor at undgå en eventuel misforståelse vil jeg lige pointere, at jeg ikke er medlem af Venstre. For mig at se kunne årsagen til tumulten være en træthed i hele partiet, grundet Lars Løkkes diktatoriske facon og hans evindelige centraliseringsdrømme. Se bare Skat, det har for os alle været en dyr lærestreg, og politiet der nu ikke fungerer optimalt, efter nedlæggelse flere politikredse og lukning af lokale politistationer\nHver gang man centraliserer, efter sigende for at spare, bliver der sparet i bunden af hierarkiet, mens der bliver ansat en masse højtlønnede akademikere, der efter egen mening skal have en formidabel løn, for deres store ansvar som de straks fraskriver sig når der viser sig problemer. Så er man hurtig til at lade aben gå videre ned i systemet.\nResultatet har ved stort set alle centraliseringer været: Større udgifter, mindre effektivitet, ingen menneskelighed, man kan og må ikke tænke selv, kun gå efter firkantede regler udstukket af nogle verdensfjerne embedsmænd uden den ringeste praktiske erfaring. Nej godt at Løkke ikke fik sin vilje, med at nedlægge regionerne også. I øvrigt var det måske også bare ham selv, der tøsefornærmet forsvandt ud af bagdøren, måske var kravet blot at han skulle stille sit mandat til rådighed ved det ekstraordinære landsmøde.


Lokaletilskud | faxekommune.dk\nHvis I er godkendt af Folkeoplysningsudvalget som folkeoplysende forening, så kan I få lokaletilskud, der er en slags refusion af en vis procentmæssig andel af forskellige lokaleudgifter - det kan være fx. husleje i forbindelse med klublokaler.\nDer ydes lokaletilskud til godkendte folkeoplysende foreninger, der etablerer frivilligt folkeoplysende foreningsarbejde i henhold til folkeoplysningsloven kapitel 7.\nLokaletilskud i øvrigt\nDer ydes lokaletilskud i forhold til alderssammensætningen blandt de aktive medlemmer i de ansøgende foreninger. Lokaletilskuddet beregnes som 85 % af foreningens driftsudgifter for medlemmer under 25 år.\nFor medlemmer på 25 år eller mere fastsættes procentsatsen på baggrund af det budget, der er til rådighed, fratrukket lokaletilskud til medlemmer under 25 år. Lokaletilskud for det pågældende år ydes på baggrund af regnskabet for det foregående år og medlemssammensætningen pr. 31. december.\nLokaletilskud ydes af følgende udgifter\n• Egne lokaler, herunder haller samt lejrpladser\n- Renter af prioritetsgæld, hvis låneprovenuet anvendes til anlægsudgifter til det pågældende lokale, herunder haller samt lejrpladser\n- Skatter, afgifter og forsikringer vedrørende ejendommen\n- Udgifter til almindelig vedligeholdelse, opvarmning, belysning, rengøring og eventuelt fornødent tilsyn\n- Særlige energibesparende foranstaltninger efter nærmere aftale\n• Lejede lokaler, herunder haller samt lejrpladser\n- Det aftalte lejebeløb\n- Afholdte udgifter til almindelig vedligeholdelse ifølge lejekontrakten samt til opvarmning, belysning, rengøring og eventuelt fornødent tilsyn\nSåfremt foreningens driftsudgifter vedr. lokalerne eller særlige energibesparende foranstaltninger overstiger de foregående tre års gennemsnitlige tilskudsberettigede udgifter med mere end 20 %, kan foreningen ikke, uden forudgående accept fra Folkeoplysningsudvalget og Center for Kultur, Frivillighed og Borgerservice, forvente at få medtaget de ekstra udgifter i de tilskudsberettigede udgifter.\nDer ydes ikke lokaletilskud til udendørsanlæg, udendørsarealer i øvrigt, afdrag på lån, rekvisitter eller inventar. Hvis det ikke er muligt entydigt at opgøre foreningens driftsudgifter på de tilskudsberettigede udgiftstyper, ydes der i stedet tilskud i forhold til antallet af aktivitetstimer, jf. folkeoplysningsbekendtgørelsens § 14-15.\nDer sker fradrag for udlejnings- og fremlejeindtægter ved lokalerne. Foreningerne indsender ansøgning senest den 1. april. I ansøgningen anføres medlemssammensætning og regnskab vedlægges. På grundlag af det af byrådets godkendte budget, den af folkeoplysningsudvalget godkendte medlemssammensætning og det af folkeoplysningsudvalget godkendte driftsregnskab gives der foreningerne meddelelse om tilskudstilsagn 1. juni.\nTilskuddet udbetales til foreningerne i juni.\nFolkeoplysningsudvalget udtrækker årligt et antal ansøgende foreninger til en nærmere gennemgang af deres medlemslister, herunder fordelingen af medlemmerne under 25 år, hhv. 25 år eller mere.\nOver en årrække kan alle ansøgende foreninger forvente at blive udtrukket. Herudover gælder reglerne i folkeoplysningslovens §§ 25-28.\nI særlige tilfælde kan Center for Kultur, Frivillighed og Borgerservice optage forhandling med en forening med henblik på at nedsætte lokaletilskuddet.\nDet kan ske, hvis driftsudgifterne ikke står i rimeligt forhold til antallet af deltagere eller lokalets anvendelse i øvrigt, samt hvis driftsudgifterne ikke svarer til det normale niveau for et til formålet passende lokale. En evt. nedsættelse skal altid ske på baggrund af en konkret vurdering. Golfklubber kan kun modtage tilskud til unge under 25 år.\nDu skal søge om lokaletilskud via Faxe Kommunes nye foreningsportal:\nØnsker du yderligere oplysninger, er du meget velkommen til at kontakte Ina Leander - leand@faxekommune.dk - 56 20 37 23\nHer kan du downloade en folder om lokaletilskud.\nlokaletilskud.pdf 752.63 KB\nHer kan du se Foreningsportalen\nOpdateringsdato: 31.01.2022 - 12:05


Hængekøje i Gram – Bestil online i dag\nHængekøje i Gram? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter hængekøje i Region Syddanmark, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 6510 Gram, og generelt i Haderslev Kommune.\nAdskillige e-forhandlere tilbyder nu til dags alverdens leveringsløsninger. En af de mest moderne er for nærværende udleveringssteder, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente de købte produkter lige præcis når det passer ind i din kalender. Løsningen er altså vældig overkommelig, samt endda derudover den billigste mulighed for fragt.\nDu kunne på samme måde prøve at vælge udbringning hjem til dig selv eller til dit arbejde. Den bliver for det meste en tand mere bekostelig, men ligeledes vældig simpel. Den billigste løsning af Hængekøje i Gram vil dog altid vise sig at være selv at hente pakken, hvilket er betinget af at du bor lige ved Hængekøje i Gram online forhandlerens adresse.\nAntal dages levering er naturligvis særdeles betydningsfuld i tilfælde af at man står og skal bruge pakken lige om lidt, så med det formål er det faktisk aktuelt at vi dobbelttjekker den forventede leveringstid ved det aktuelle produkt.\nMasser af Hængekøje i Gram internet butikker frembyder dag-til-dag levering på utallige varenumre, men vær vagtsom da det beroer på at ordren indsendes inden et fastslået klokkeslæt, så de har en chance for at nå at få Hængekøje i Gram skippet afsted før pakkemedarbejderne drager hjemad.\nNogle få internet handler frembyder levering uden beregning, men oftest gælder det kun hvis man aftager for en præcis sum. Derudover bør man udse dig den mest letkøbte type af levering, hvilket i mange tilfælde – ligegyldigt om du befinder sig tæt på Kolding, Middelfart eller Faaborg – vil være at få fragtmanden til at køre din ordre til en pakkeshop.\nDet er jo meget simpelt for almindelige dødelige at prissammenligne på Hængekøje i Gram i blandt diverse butikker på nettet, og følgelig har flere internet firmaer været presset til at at sænke prisniveauet på en række af deres varer – til børn, og ligeså til damer og herrer – markant, og endda nogle gange tilbyde fri fragt.\nMen det kan immervæk blive rentabelt at inspicere enkelte online varehuse efter Hængekøje i Gram rabat inden du gennemfører din bestilling, sådan at du er usvigeligt sikker på at skaffe sig den skarpeste pris.\nMan skal blot ikke glemme, at hvis en shop på nettet afsætter Hængekøje i Gram for en salgspris der virker hamrende overkommelig, så kunne det mange gange være et fingerpeg om en bedragerisk webbutik. Køb med gængse betalingskort er heldigvis indbefattet af en retningslinje, som assisterer dig som køber overfor fup firmaer på nettet.\nGenerelt anbefaler vi køb med kort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du udnytte en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, når du vil betale prisen over en periode.\nForinden folk køber Hængekøje i Gram i en forretning på nettet kan man i og for sig læse netbutikkens forretningsbetingelser, dog er det undertiden ikke specielt ophidsende.\nEt andet alternativ kunne derfor være at se om internet butikken er e-mærket, fordi det almindeligvis er et billede på at webbutikken respekterer de danske retningslinjer, tillige med at internet virksomheden jævnligt revurderes af sagkyndige der er meget bekendte med lovgivningen. Desuden får du genvej til at få assistance, såfremt du møder dilemmaer som følge af dit indkøb.\nYderligere anbefaler vi at kunden er obs på de mest relevante regler der gælder for transaktionen, som fx hvilken byttepolitik på Hængekøje i Gram e-shoppen lover. I relation til det er det samtidig vigtigt, at man når som helst beholder ens faktura e-mail, så man fremadrettet vil kunne vidne om sin ordre, uanset om man skal shoppe til en voksen eller et barn.\nTrustpilot genererer fuldt ud udmærkede muligheder for at gøre dig bekendt med ganske mange forhenværende brugeres vurderinger og derved foreslåes det, at du bliver klogere på webbutikkens Hængekøje i Gram kritik forinden du shopper.\nFacebook indebærer også fuldt ud solide muligheder for at få kendskab til online webshoppens kundetilfredshed. Derudover ser vi endda e-shops hvor du kan levere en omtale af ordreforløbet, hvilket desuden bør udnyttes til at bedømme tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet er annoncefinansieret. Vi har tætte samarbejder med en gruppe af e-handler da vi præsenterer butikkernes varer, og modtager honorar for så vidt de personer vi sender videre realiserer en transaktion.\nOrientering omkring Hængekøje i Gram og online varehuse værnes om hele tiden, men vi kan ikke garantere imod modifikationer der eventuelt er iværksat siden nyligste opdatering af sidens data.


Er der engelske undertekster på Game of Thrones Complete UHD steelbooks i DK? - DanskHjemmebioForum.dk\nDato og tid er tors maj 13, 2021 3:01\nEr der engelske undertekster på Game of Thrones Complete UHD steelbooks i DK?\nTitel: Er der engelske undertekster på Game of Thrones Complete UHD steelbooks i DK?\nIndlæg: ons dec 30, 2020 1:48\nTilmeldt: ons dec 30, 2020 1:37\nJeg er lidt fortabt. Jeg vil ikke risikere at købe et sæt hvor der ikke er engelske undertekster - men lige nu ser det ud til at der kommer til at blive kylet moms og told oven i sådan et sæt fra amazon.uk. Og den tyske amazon smider ofte tyske menuer og ændrede forsider på kasserne. Øv.\nSå kan man købe den i DK: Men jeg har spurgt flere forhandlere - og alle steder siger de (ofte med lidt spydighed) at der jo bare er danske, svenske, norske og finske. Men på alle review-sider er UHD-udgaverne listet som havende alle mulige sprog - inkl. de skandinaviske.\nSe fx: https://thedigitalbits.com/item/game-of ... ies-4k-uhd\n- og efter at have spurgt cdon, har de også tilføjet engelsk som sprog på deres alm. UHD-udgave:\nhttps://cdon.dk/film/game-of-thrones-th ... c-54164419 ...De har bare ikke steelbook-udgaven...\nSå er spørgsmålet: Er der nogen der har den "nordiske" steelbook-udgave købt på fx gucca eller coolshop - og er der engelske undertekster på dem? Jeg tænker jo at det vel bare er de samme skiver som i den almindelige - men de er svære at fortryde købet på, hvis det viste sig at de var uden engelske tekster.\nHåber på et brugbart svar\nhttps://www.coolshop.dk/produkt/game-of ... hd/235WZ9/\nhttps://www.gucca.dk/game-of-thrones-th ... 4k-p504754\nTitel: Re: Er der engelske undertekster på Game of Thrones Complete UHD steelbooks i DK?\nIndlæg: ons dec 30, 2020 20:45\nJeg har lige fået boxen fra Amazon.co.uk -jeg har ikke haft disc'ene i endnu men der står der er danske tekster på embellagen.\n(der kom ikke dansk moms ovenpå den engelske bliver erstattet med dansk moms - £249.99 blev £260.40). Jeg vil skyde på det er den engelske de sælger i DK - men kan godt være der er lavet en skandinavisk udgave men så burde CDON f. eks vel have den tænker jeg.\nIndlæg: man jan 04, 2021 19:40\nJeg ved at der er engelske undertekster på, hvis jeg køber den i UK. Men nu ryger der jo også importgebyr oveni (efter brexit) så det gør det noget dyrere. Jeg ville gerne købe den i DK, så jeg sparede lidt. Men hvis jeg først har åbnet den for at se om der er engelske underteskter - ja så ryger returretten sig en tur. Og jeg vil ikke risikere at skulle tvinges til at se de danske oversættelser.\nJeg har skrevet både til flere netbutikker og til warner (som står for distributionen) men ingen svarer mig på om skiverne i steelbook er de samme som dem i den almindelige uhd-udgave. Det er vildt at det kan være så svært at skrive hvilket produkt folk køber :/\nhmm jeg må købe den på amazon UK og så betale det gebyr. Det er nok bare sådan det skal være...\nEllers tak for svaret\nEdit: Damn.. din signatur trænger til at blive opdateret det er sgu da lidt af en samling du har dig! Hvordan opbevarer du? Jeg er selv gået over til sleeves så det hele kan være på lidt mindre plads. Lidt trist at slippe de fine rygge, men der skal også være andet i huset jo\nIndlæg: tirs jan 05, 2021 14:12\njeg har et stort hus Jeg har er enkelt rum der kun er film i men har også film eller filmsæt m. figurer o. lign. i andre rum. Men jeg får forhåbentligt ombygget/nyisoleret hele 1 salen i år og så skal jeg nytænke det helt tror jeg det er begyndt at fylde temmeligt meget.\nIndlæg: tirs jan 05, 2021 14:18\nRode har da en sød lille samling


05Let og bekvemt - Dansk Magisterforening\nAktuel side: 05Let og bekvemt\nSom tillidsrepræsentant i Teknik og Miljø forvaltningen i Esbjerg kommune, stod Mette Sejerup Rasmussen i spidsen for at mobilisere sine 22 kolleger under OK18. Vi har spurgt hende, hvilke erfaringer hun har gjort sig.\nHvad gjorde du som tillidsrepræsentant for at engagere dine kolleger under OK18?\nJeg er så heldig, at vi har en DM klub i ’Teknik og Miljø’, hvor 22 ud af 23 kolleger er medlemmer. Vi havde derfor et godt fælleskab på forhånd, hvilket var en kæmpe hjælp for mig i forhold til at få mine kolleger engageret. Derudover var jeg meget eksplicit omkring, at det var vores fælles kamp. Jeg sagde til mine kolleger, at jeg forventede, at de deltog i de ting, vi satte i værk, hvis de på nogen måde havde mulighed for det. Og så forsøgte jeg at gøre det let for dem at være med.\nHvordan gjorde du det let?\nFor eksempel kaldte jeg mine kolleger ind til møde, så snart konflikten var en realitet. På den måde kunne de stille de spørgsmål, der var nødvendige, og jeg kunne svare én gang for alle. Jeg sørgede også for at få alle mine kollegers private mail adresser i tilfælde af, at arbejdsmailen blev lukket. Det gjorde den heldigvis ikke, men jeg brugte alligevel deres private mailadresser, når jeg skrev ud om aktioner og andet vigtig information i forbindelse med konflikten. Det gjorde, at de fleste mails blev læst, også selvom de blev sendt ud om aftenen. I det hele taget gjorde jeg meget ud af at prøve at kommunikere så direkte som muligt, så de ikke skulle bruge for meget tid på selv at gå ind og finde oplysninger.\nHvilken rolle spillede de sociale medier i forhold til at mobiliseret dine kollegaer?\nDe sociale medier gjorde en enorm forskel. Især var Facebook en uvurderlig hjælp i forhold til at få folk på banen. Både os selv og de andre konfliktramte arbejdspladser i Esbjerg. Vi havde en Facebook-gruppe, hvor alle, der havde del i OK18, kunne komme med ideer og initiativer. På den måde var det nemt at få mobiliseret medlemmerne og stå sammen på tværs af fagorganisationerne.\nHvorfor var det vigtigt at få dine kolleger med i kampen?\nFordi det ikke gav mening at tage kampen, hvis der ikke var opbakning til den. Det var vigtigt, at mine kollegaer kunne identificere sig med det, vi som fagforening kæmpede for i forbindelse med OK18. Hvis det bare var os tillidsrepræsentanter, der demonstrerede, kunne det jo være lige meget. Der var enkelte af mine kollegaer, der følte, at det var grænseoverskridende at stå på gaden med et banner. Det var jeg lydhør omkring. De kunne så deltage i noget andet. Det skal der være plads til.\nHvad gjorde I konkret på din arbejdsplads for at være med i kampen?\nEn af de første dage deltog vi i en stor demonstration nede foran rådhuset, som LO arrangerede. Derefter blev der arrangeret en skulder til skulder kampagne, som vi også var med i. Og så deltog vi i en fredagscafe, som DM stod i spidsen for.\nHvad krævede det af organisering fra dig som tillidsrepræsentant?\nUdfordringen for os alle sammen var at prøve at finde sine ben og finde ud af, hvordan vi skulle gøre det, og hvor meget vi skulle gøre. Ingen af os havde nogen erfaring med at være udtaget til konflikt. Derfor var det også en kæmpe styrke, at vi kunne samarbejde på tværs af fagorganisationerne. Organisationsmæssigt krævede det ikke særlig meget af mig udover at få kommunikeret de forskellige ting ud til mine kollegaer, men der blev gjort mange tanker om, hvordan vi skulle forholde os, hvis vi skulle strejke.\nHvilke tanker havde du gjort dig forinden?\nJeg nåede ikke at gøre mig mange tanker inden konflikten. Vi havde alle sammen en forventning, om at OK18 forhandlingerne nok skulle falde på plads, så vi blev taget lidt med bukserne nede.\nHvilke erfaringer tager du med dig fra OK18 i forhold til at mobilisere medlemmerne?\nDet er vigtigt, at medlemmerne kan se sig selv i den konflikt, de er en del af. Og så skal det være let at være med i de aktioner, der bliver sat i værk. Den hverdag de fleste har, er en hverdag, hvor det er hurtigt op om morgenen og hurtigt ud af døren. Hurtigt på arbejde og videre til et diverse ting og sager. Når man kommer igen, er man fuldstændig flad. Næste dag står man op, og så starter det hele forfra. Der er ikke meget tid at tage af i hverdagen. Derfor skal det være nemt og bekvemt for medlemmerne at gøre noget. Aktioner og møder skal være tæt på arbejdspladsen og må ikke tage for lang tid. Det er den lære, jeg tager med mig.\nHvad ser du som din vigtigste fremtidige rolle som tillidsrepræsentant?\nMin vigtigste rolle er at være mine kollegers repræsentant i forhold til ledelsen og DM. Derudover er det vigtigt for mig at få DM ud på arbejdspladserne, så vi som fagforening bliver vedkommende og synlige. Det synes jeg, er utrolig vigtigt, for hvis ikke vi har en fagforening og et fælleskab, der kan stable det på benene, som vi gjorde under OK18, så er det hver mand for sig selv, og det gavner ikke nogen overhovedet.\nMette Sejerup Rasmussen,\nAnsat i Teknik og Miljø forvaltningen i Esbjerg kommune


Referencearkitektur for håndtering af hændelser - "Event-Driven Architecture" - PDF\nDownload "Referencearkitektur for håndtering af hændelser - "Event-Driven Architecture""\n1 Bilag 3 - Fælles arkitekturramme for GD1-GD2-GD7 Referencearkitektur for håndtering af hændelser - "Event-Driven Architecture" Denne version af referencearkitekturen er målrettet Grunddataprogrammet Version: 0.4 Udgave målrettet Grunddataprogrammet Status: Udkast Oprettet: 17. juni Opdateret: 24. januar 2014 Fil:Bilag 3 - EDA referencearkitektur ver 0 4.docx\n2 Dokument historie Version Dato Beskrivelse Initialer Skabelon oprettet på baggrund af synopsis. Et første udkast til indhold i kapitel 2 og Udbygget med resultater fra workshops frem til og med Uddybning samt udbygning med tekst til kapitel 3 og bilag B Grunddataversion klargjort til internt review i projektgruppen Grunddataversion klargjort til behandling på workshop 22. januar Interne review kommentarer indarbejdet Kommentarer fra workshop afholdt 22. januar samt skriftlige kommentarer modtaget 23. januar indarbejdet så vidt det er muligt. Af større ændringer: Afsnit 1.1 gennemskrevet og afsnit 1.3 og 2.4 tilføjet. Bilag B tilrettet jf. workshop. Dokumentet klargjort til aflevering til DIGST. S&D KH S&D KH S&D KH og S&D PH S&D KH og S&D PH S&D KH S&D KH, S&D PH og DIGST-MBK Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING FORMÅL OG BAGGRUND FORRETNINGSMÆSSIGE BEHOV FORRETNINGSMÆSSIGE PRINCIPPER OVERORDNET SCOPE MÅLGRUPPE OG STRUKTUR EDA OVERBLIK DEN GRUNDLÆGGENDE STRUKTUR FORRETNINGSMÆSSIGE FORDELE SAMMENHÆNGE TIL GRUNDDATAPROGRAMMET ANVENDELSE AF INTEGRATIONSMØNSTRE Typer af hændelser Integrationsmønstre af 45 -\n3 2.5 DE GRUNDLÆGGENDE BEGREBER EDA - DE ENKELTE ELEMENTER STRUKTURERING AF BESKEDER DANNELSE AF BESKEDER/HÆNDELSER BESKEDFORDELING OG ABONNEMENT PÅ BESKEDER MODTAGELSE OG BEHANDLING AF BESKEDER SIKKERHED GOVERNANCE OVERORDNET ANSVAR FOR KONCEPTET FÆLLES METODE OG STANDARD UDSTILLING AF HÆNDELSER ABONNEMENT OG ANVENDELSE AF HÆNDELSER SYSTEMTEKNISK MÅLBILLEDE OVERBLIK BESKEDAFSENDELSE UDSTILLING AF HÆNDELSER Mønstre for dannelse af beskeder Mønstre for dannelse af beskeder i Grunddataprogrammet BESKEDFORDELING BASERET PÅ ET ABONNEMENT BESKEDMODTAGELSE BILAG A KRAVMATERIALE KRAV I RELATION TIL BESKEDFORDELER KRAV I RELATION TIL BESKEDAFSENDER KRAV I RELATION TIL BESKEDMODTAGER BILAG B BESKED FORMATER DEN TEKNISKE DEL AF BESKEDFORMATET DE FÆLLES GENERELLE EGENSKABER I BESKEDFORMATET HÆNDELSESSKABELON TIL BRUG I FORRETNINGSPROJEKTERNE af 45 -\n4 1. Indledning Særligt om denne udgave som er målrettet grunddataprogrammet (GD1, GD2 og GD7): Denne referencearkitektur beskriver alene håndtering af hændelser. Der er altså ikke tale om en samlet referencearkitektur for Grunddataprogrammet. Anvendelse af kommunikation af hændelser gennem beskeder er udtryk for en af flere arkitekturmæssige stilarter og et af flere integrationsmønstre, som anvendes i Grunddataprogrammet. Eksempelvis vil Datafordeleren understøtte hændelser (EDA), services (SOA) og klassisk filoverførsel (batch), som alle er forskellige måder at understøtte datadeling på. 1.1 Formål og baggrund Denne referencearkitektur skal fungere som fælles pejlemærke for perioden frem til 2020 for offentlige forretningsområder og it-løsninger, der skal kunne kommunikere om forretningsrelevante hændelser, der registreres i offentlige og private it-systemer. Referencearkitekturens formål er, at skabe en arkitekturmæssig ramme for hvordan man skal indrette løsninger, så de kan tale sammen og udveksle informationer om forretningshændelser via beskeder. Målet er, at information kan kommunikeres på tværs af processer, der foregår i forskellige organisatoriske enheder og it-systemer, på en måde som understøtter løst koblede processer gennem hurtig og effektiv kommunikation af relevante hændelser. Data der kommunikeres via hændelsesbeskeder kan anvendes på forskellig måde. De kan være grundlag for at hente yderligere data, som beskeden refererer til eller de kan anvendes i sig selv. De vil f.eks. kunne sammenstilles og genbruges som en del af det offentlige administrationsgrundlag eller til nye innovative tjenester rettet mod borgere og virksomheder. En it-arkitektur der er drevet af hændelser kaldes Event Driven Architecture eller EDA. EDA kan ses som en videreudvikling eller udbygning af SOA (Service Orienteret Arkitektur). EDA er baseret på en asynkron beskeddrevet kommunikationsmodel. EDA er ligesom SOA en arkitektur, der understøtte kommunikation på enterprise niveau. Dvs. at beskeder anvendes til at udbrede oplysninger i hele koncernen eller sagt mere bredt på tværs af organisatoriske enheder og it-systemer. Værdien ved EDA ligger især i, at det er en velegnet arkitektur til at understøtte nær-realtids kommunikation og opdatering via muligheden for at abonnere på relevante data (hændelser) på tværs af processer. EDA understøtter en mere "naturlig" tilpasning til organisationers operationelle modeller ved at beskrive aktiviteter som serier af begivenheder, og uden at binde forskellige systemer og organisatoriske enheder funktionelt i den samme forretnings- eller forvaltningsmodel. Derfor kan EDA være en mere passende form for SOA for organisationer eller tværorganisatoriske samspil, der har et mere distribueret miljø, og hvor der er behov for en højere grad af lokalt selvstyre for at opnå den nødvendige forretningsmæssige og organisatoriske smidighed. EDA og SOA kan kombineres, således som det f.eks. gøres i grunddataprogrammet, hvor der typisk hentes opdaterede data via services eller batch, mens der samtidig kan ske en kommu- - 4 af 45 -\n5 nikation af opdateringer via hændelsesbeskeder gennem en beskedfordeler, som så kan være udløsende i forhold til at hente opdaterede data på Datafordeleren. Fokus for EDA er diskontinuerte processer - et landskab, hvor handlinger i processer hos én aktør afføder handlinger i processer hos en anden. I et sådant landskab med mange uafhængige og løst koblede aktører og processer er der behov for en fælles grundlæggende (reference)arkitektur og en fælles generel infrastruktur for beskedfordeling. Dette skal som minimum omfatte et vist mål af fælles standarder vedrørende beskedformater, kommunikation, abonnementshåndtering og sikkerhed. Hvis dette ikke etableres vil der være en risiko for, at vi i løbet af ganske få år vil opleve en situation, hvor mange systemer herunder eksempelvis grunddatasystemerne, de kommunale systemer og regionernes sundhedssystemer - har hver deres egen eksternt vendte beskedfordeler, hver deres formater og hver deres egen abonnementsordning. Dette vil kunne give en række nye praktiske og økonomiske udfordringer, der hvor der er behov for tværgående kommunikation et behov som vurderes at ville være stærkt stigende i de kommende år. Der er derfor brug for som et første skridt - at etablere en referencearkitektur for en fælles håndtering af beskeder med forretningshændelser. Som et led heri er der ikke mindst behov for et fælles sprog vedrørende beskeder, således at forståelsen af disse deles af alle aktører. Semantikken er en af grundforudsætningerne for succes, og en forudsætning for at relevante beskeder kan findes blandt de mange beskeder, der vil blive tilgængelige. Referencearkitekturen skal fungere som pejlemærke for fremadrettet systemudvikling i forbindelse med nyanskaffelser og genudbud. På en række andre områder er man allerede godt i gang med at anvende eller udvikle løsninger, der benytter hændelser og EDA. Det gælder fx det fælles medicinkort og elektronisk tinglysning (der begge er i drift) og i forhold til den fælleskommunale rammearkitektur (under udvikling). Hvor der er forretningsmæssigt behov for det, kan referencearkitekturen også fungere som pejlemærke for videreudvikling og tilpasning af eksisterende systemer. 1.2 Forretningsmæssige behov Hændelser er en del af hverdagen i den offentlige forvaltning. Det er dog langtfra alle steder at håndteringen af hændelser er systematiseret og digitaliseret. På en række områder er der imidlertid meget stort potentiale i at arbejde systematisk med hændelser, så de kommunikeres digitalt på tværs af aktører, processer og systemer. Figur 1. Procesintegration med hændelser Eksempel fra Sag & Dokument standarden. (Eksemplet udskiftes med et tilsvarende fra GD1 og/eller GD2 eller anden god illustration) - 5 af 45 -\n6 I dag er håndtering af hændelser noget hver enkelt system håndterer uden fælles standarder og semantik. Det betyder i princippet, at de, der måtte være interesseret i en eller flere hændelser, er nødt til at abonnere på mange forskellige systemers hændelser på lige så mange forskellige måder. Hidtil har hændelser typisk været håndteret internt i systemer som f.eks. i ESR systemet eller på tværs af en række proprietære systemer med fælles operatør, som f.eks. i KMD Sags Advis. Dette er begge eksempler på konkrete, aktuelle udfordringer i og med at ESR skal udfases og KMD-systemerne skal konkurrenceudsættes i de kommende år. Kommunikation mellem forskellige aktører og it-løsninger forventes i fremtiden i højere grad end tidligere at ske på basis af modulopbyggede og løst koblede it-systemer og på forretningsmæssig integration mellem processer baseret på kommunikation af forretningshændelser via beskeder. Det samfundsmæssige rationale bygger på de grundlæggende principper for digital forvaltning, hvor information fødes og ajourføres ved kilden én gang for alle uden unødige dobbeltregistreringer og stilles til rådighed for forvaltningerne via en serviceorienteret It-arkitektur. Fokus ligger på interoperabilitet: Hvordan kommunikerer man information om hændelser fra en proces (én aktør og ét system) til en anden løst koblet proces på en så entydig og semantisk korrekt måde som muligt? En række processer omkring Grunddataprogrammet foregår netop i sammenhæng understøttet af forskellige systemer og håndteret af forskellige aktører i relation til den enkeltes ressort ansvarsområde. Grunddataprogrammet vil derfor i høj grad benytte sig af denne kommunikationsform med afsendelse af beskeder med forretningshændelser. P.t. er der identificeret ca. 30 hændelsesbeskeder i relation til det interne behov i GD1 og GD2. Dertil kommer de behov, der identificeres, når analysen udvides til SKAT, de kommunale ejendomssystemer mv. Et par eksempler på identificerede hændelsesbeskeder hentet fra projekternes løsningsarkitekturer - er listet nedenfor. Den forretningsmæssige respons på disse hændelser er p.t. ved at blive kravspecificeret. Ændring i afstemningsområde inddeling. Når der ændres i afstemningsområder i DAGI, har Adresseregistret behov for som en samlet hændelse at få oplyst de afstemningsområder, som har fået en ændret inddeling. Hændelsen med ændrede og tilgrænsende distrikter skal modtages samlet, idet Adresseregistret skal behandle dette under ét for at undgå at der i en periode opstår overlap og/eller huller i personers tilknytning til et afstemningsområde. Tilsvarende hændelse findes for andre inddelinger, fx postnumre og kommuner. Adgangspunkt ændret. Når et adgangspunkt (inkl. vejpunkt) ændres, udsendes en hændelsesbesked, således at grunddataanvendere, der abonnerer på hændelser på adgangspunktet, kan reagere på ændringen. Adgangspunkt korrigeret. Når et adgangspunkt (inkl. vejpunkt) korrigeres, fx ved en mindre justering af de tilhørende koordinater, udsendes en hændelsesbesked, således at grunddataanvendere der - 6 af 45 -\n7 abonnerer på hændelser på adgangspunktet kan reagere på ændringen. Bemærk: Forretningsmæssigt er der forskel på en ændring og en korrektion. Tilladelse til opførelse af bygning/teknisk anlæg. Når der gives en byggetilladelse til opførelse af en bygning og/eller et teknisk anlæg, udsender BBR en hændelsesbesked herom. Den skal bl.a. Adresseregisteret bruge, til at processen med tildeling af adgangspunkter og adresser kan igangsættes. Sammenlægning af enheder. Når to eller flere lejligheder (enheder) sammenlægges til én lejlighed, udsender BBR en hændelsesbesked herom. Den skal bl.a. Adresseregisteret bruge til at processen med at reducere de eksisterende adresser til én ny adresse kan igangsættes. Tilmelding til folkeregisteradresse. Når der sker en tilmelding til en folkeregisteradresse i CPR, sendes en hændelsesbesked med denne tilmelding. BBR skal bruge denne, bl.a. fordi BBR-lovgivningen kræver registrering af anvendelsen af enheder herunder om en lejlighed står tom. På det kommunale område er der en lang tradition for at arbejde med såkaldt advis, hvor der fordeles beskeder om hændelser (ændringer) på tværs af de KMD baserede systemer. I forbindelse med kommunernes arbejde med et brud på KMD s monopol er netop denne funktionalitet helt afgørende. Hændelser er en central og afgørende del af den kommunale rammearkitektur. Kommunerne efterspørger derfor også at statslige grunddataregistre understøtter denne arkitektur. Et særligt område, der forventes af ville have gavn af øget anvendelse af hændelser, er i forbindelse med effektiv sagsbehandling og kontrol på ydelsesområdet, hvor der er en lang række data vedrørende en ydelsesansøgers eller -modtagers forhold, der kan have betydning for retten til ydelser. Disse data skabes og opbevares imidlertid typisk i en lang række forskellige organisatoriske enheder og it-systemer. Effektiv sagsbehandling og kontrol forudsætter en helt automatiseret løbende sagsbehandling, hvor en systemgenereret besked udløser en automatisk genberegning af fx en ydelse. Rapporten Effektiv sagsbehandling og kontrol 1 som Deloitte har lavet som led det tværministerielle analysearbejde indeholder en række forslag til sigtelinjer for udvikling af datakilder og datadistribution: Deloittes forslag til sigtelinjer for udvikling af datakilder og datadistribution Data er autoritative og vedligeholdes af dataejer. Data tilgås gennem standardiserede, sikre og effektive distributionsplatforme, der kan distribuere data og hændelser. Hændelser og abonnement på hændelser spiller en central rolle i styringen af dataudveksling mellem it-systemer og aktører. I tilknytning til både datafordeleren og serviceplatformen findes hændelsesmotorer og abonnementskomponenter, der medvirker til at understøtte dette. 1 af-sociale-ydelser/~/media/effektiv%20sagsbehandling%20og%20kontrol%20- %20afrapportering_deloitte.pdf - 7 af 45 -\n8 Der aftales passende servicemål (SLA) vedrørende oppetid og datakvalitet for alle datakilder, der anvendes som fælles datagrundlag. Disse sigtelinjer er taget som udgangspunkt for referencearkitekturen. Med alle disse eksempler på konkrete behov, som skal understøttes gennem systemudvikling i de kommende år, er det vigtigt, at det sker på en måde, der reelt understøtter effektivisering, automatisering, kvalitetsudvikling og innovation. Formålet er, at modtageren af beskeden, fx at en sagsbehandler kan reagere på beskeden og igangsætte en administrativ proces eller at et it-system kan igangsætte automatiske dataopdateringer som følge heraf. Fx kan en ændring i en persons adresse udløse en ændret ydelse. Dette forudsætter, at beskeder om ændringer i data kan distribueres på en meningsfuld måde, hvor det er muligt at opsætte filtre (abonnementer), som kan fordele beskeder til de relevante modtagere samt forhindre at beskeden modtages steder, hvor den er irrelevant. Når beskeden rammer et menneske, f.eks. en kommunal sagsbehandler kalder vi det et advis. Fra kommunernes praksis i dag ved vi, at det er en kendt udfordring, at sikre det rette advis på rette tid og sted og undgå at sagsbehandleren drukner i for mange, for detaljerede og ikke relevante beskeder. Med andre ord: Det skal være så enkelt og brugervenligt som muligt. Beskeder skal have et forretningsmæssigt sigende indhold, således at anvenderne nemt kan forstå og agere på baggrund af disse. Referencearkitekturen kan ikke løse dette, ansvaret herfor ligger hos Beskedafsendere og de beskeder der genereres herfra, men den kan bidrage med en fælles ramme til brug for denne beskrivelse. 1.3 Forretningsmæssige principper På workshop 22. januar 2014 blev der fremsat et ønske til, at denne version af dokumentet blev beriget med nogle forretningsmæssige principper. Nedenfor er der opstillet udkast til 8 grundlæggende principper. Dette er projektgruppens forslag de har ikke været behandlet på workshop eller lign. For at sikre at såvel den samlede arkitektur, som de enkelte principper opbygges med udgangspunkt i de forretningsmæssige behov, opstilles her en række grundlæggende principper for en Event Driven Architecture i en fællesoffentlig kontekst: 1. Hændelsesbeskeder udformes så de er anvendelige for modtageren. Fokus skal være på at beskeder er lette at anvende, ikke at de er lette at generere. 2. Hændelsesbeskeder udformes, så de kan indgå i digital forvaltning. Hermed menes, at en modtagen besked skal kunne behandles elektronisk (såfremt modtageren har ønske herom) ud fra beskeden og dens indhold samt eventuel indhentning af supplerende oplysninger ud fra de medsendte nøgler. 3. Dataejer er ansvarlig for at generere relevante hændelsesbeskeder. Dataejeren er ansvarlig for at generere og udstille relevante forretningshændelser i relation til ressortområde og registeransvar. Dette gælder uanset om beskeden genereres fra eget system, eller at man som genereringsmetode har besluttet, at beskeden skal dannes i Datafordeleren. - 8 af 45 -\n9 4. Beskeder er autoritative og vedligeholdes af dataejer. Det skal være klart, hvem der er dataejer og dermed ansvarlig for en besked og dens indhold. Hvis beskeder skal dannes i Datafordeleren, er dette stadig dataejers ansvar. 5. Beskedmodtager er ansvarlig for abonnement på beskeder. Det er anvenderen af informationerne i en hændelsesbesked, der er ansvarlig for at opsætte egne abonnementer, og for at filtrere og udbrede modtagne informationer i egne systemer og processer. 6. Hændelsesbeskeder kommunikeres med en nær-realtids udbredelse. Hændelsesbeskeder skal publiceres, distribueres og udbredes i nær-realtid for at give værdi. Modtager skal kunne stole på, at en besked modtages uden unødig forsinkelse. 7. Kommunikationen af beskeder skal foregå sikkert. Såvel Beskedafsender som Beskedmodtager skal kunne være sikre på, at data ikke er blevet forvansket undervejs, hhv. at der ikke har været uautoriserede aktører inde i kommunikation med henblik på at skaffe sig adgang til følsomme data mv. 8. Arkitekturen skal understøtte løs kobling mellem it-løsninger. Kommunikationen afhænger grundlæggende ikke af andet end et veldefineret semantisk beskedformat, som kan implementeres i et platformsuafhængigt format, samt af et veldefineret abonnement. Kommunikationen er asynkron, således man ikke skal vente på en synkron respons. Beskedafsender behøver ikke vide hvem, der forventes at modtage beskeden eller hvad modtageren vil gøre med beskeden. - 9 af 45 -\n10 1.4 Overordnet scope Hændelser (begivenheder/ events ) er noget der indtræffer et sted i den virkelige verden. Reaktionerne herpå vil afhænge af den enkelte kontekst jvf. nedenstående figur. Figur 2. EDA Overordnet scope ift. hændelser. 1) Hændelser i virkeligheden. I den virkelige verden er der mange typer af hændelser hændelser i sportsverdenen, hændelser af betydning for privatlivet, hændelser af betydning for forretningen etc. I denne sammenhæng beskæftiger vi os udelukkende med forretningshændelser. 2) Forretningshændelser understøttet af forretningsprocesser/workflow. Forretningshændelser indgår i procesmodelleringen inden for de forskelige forretningsområder. Ofte vil disse processer være modelleret som processer set udefra og processer set indefra i BPMN diagrammer, men der vil også være områder, hvor processerne er beskrevet i form af workflow diagrammer eller lign. Nogle af disse processer igangsættes af en besked indeholdende en forretningshændelse, uanset om denne besked understøttes digitalt eller er manuelt formidlet. 3) Hændelser understøttet af EDA (Referencearkitektur). Referencearkitekturen her omhandler kun hændelser, som understøttes digitalt gennem en elektronisk besked. Dvs. beskeder afsendt i en veldefineret struktur indeholdende en række obligatoriske og valgfri attributter. Mail som kommunikationsmiddel opfattes i den forbindelse som værende en manuelt formidlet besked, og er derfor uden for scope af referencearkitekturen af 45 -\n11 4) Hændelser i Grunddataprogrammet. Grunddataprogrammet indeholder en specifik implementering af referencearkitekturen, hvor der er foretaget en række bevidste til- og fravalg, fastlagt standarder mv. 1.5 Målgruppe og struktur Målgruppen for dette dokument er både ledelse og beslutningstagere og anvendere i form af projektledere, it-arkitekter, leverandører mv. Kapitel 2 bør læses af alle. Udover dette indledende kapitel indeholder dokumentet følgende kapitler: Kapitel 2: EDA overblik. Dette kapitel giver et overblik over den grundlæggende arkitektur i EDA med en beskrivelse af de helt grundlæggende begreber i form af en begrebsmodel. Derudover er der en beskrivelse at de forretningsmæssige fordele ved EDA og en argumentation for hvorfor EDA er en vigtig forudsætning i Grunddataprogrammet. Kapitel 3: EDA De enkelte elementer. Dette kapitel indeholder en uddybning af funktionaliteten hos de tre hovedaktører Beskedafsender, Beskedfordeler og Beskedmodtager. Derudover er der en beskrivelse af den fælles struktur og indhold i besked mv. Kapitel 4: Governance. Dette kapitel vil på et senere tidspunkt indeholde en beskrivelse af den governance, som en EDA kræver. Udfyldes ifb. den endelige referencearkitektur. Kapitel 5: Systemteknisk målbillede. Dette kapitel indeholder en beskrivelse af det systemtekniske målbillede med en uddybning ift. Beskedafsender, Beskedfordeler og Beskedmodtager. Bilag A: Kravmateriale. Bilag A indeholder et forslag til konkret kravmateriale til brug for udbud mv., hvor en it-løsning skal optræde i en eller flere af rollerne som Beskedafsender, Beskedfordeler og/eller Beskedmodtager. Kravmaterialet er skrevet målrettet mod Grunddataprogrammet, men bør også kunne bruges som inspirationsmateriale i andre tilsvarende sammenhænge. Bilag B: Besked formater. Bilag B indeholder en beskrivelse af beskedformatet i relation til Grunddataprogrammet og den dertil knyttede Beskedfordeler. Formatet er baseret på, at data er persisteret med anvendelse af Grunddataprogrammets modelleringsregler (i eget register og/eller på Datafordeleren), og genanvender i stor stil de generelle egenskaber som er defineret heri. Formatet vil være fint at anvende i andre sammenhænge, såfremt de samme generelle egenskaber anvendes eller kan etableres af 45 -\n12 2. EDA overblik 2.1 Den grundlæggende struktur EDA er et arkitekturmønster, som gør det muligt at identificere forretningshændelser og reagere intelligent i forhold til disse på tværs af aktører og it-systemer. Midlet hertil er beskeder, som anvendes til at kommunikere indtrufne forretningshændelser hos en afsender til en eller flere modtagere, som illustreret på figuren nedenfor. Figur 3. EDA Den grundlæggende struktur. Forretningshændelser af betydning for andre formidles af Beskedafsender i en Besked med tilhørende informationer jf. vedtaget standard. Beskeden sendes til en Beskedfordeler, som sørger for videredistribution af beskeden til de Beskedmodtagere, som har tegnet et Abonnement på besked om den pågældende hændelsestype. Beskedafsender: Hos beskedafsenderen indtræffer en forretningshændelse. Denne kan være en begivenhed indtruffet i den virkelige verden, som en aktør registrerer i et it-system, eller det kan være en digitaliseret proces, som identificerer en forretningshændelse ud fra et digitalt input. Forretningshændelsen kan også være den situation, at der ikke er indtruffet en forventet begivenhed fx ved at en tidsfrist er overskredet eller en forventet ekstern reaktion ikke er modtaget. Beskedafsender behøver ikke at vide hvem, der forventes at modtage beskeden med forretningshændelsen, eller hvad beskedmodtageren vil gøre med denne. Ved sikkerhedsbelagte data skal Beskedafsender mærke beskeden med en konkret sikkerhedsklassifikation, således at Beskedfordeleren kan valideres modtageren op mod denne. Beskedfordeler: Beskeder om forretningshændelser sendes til en beskedfordeler, hvorigennem de forskellige beskedmodtagere kan tegne et abonnement på beskeder om de hændelsestyper, som er relevante for den enkelte beskedmodtager. En besked kan således blive videresendt til en eller flere beskedmodtagere. Tilsvarende vil en besked - i de tilfælde hvor der ikke er tegnet et abonnement på denne ikke blive videresendt. En central beskedfordeler skaber mulighed for, at et it-system kan publicere forretningshændelser uden hensyn til, om det aktuelt har interesse for andre aktører og it-systemer. Beskeder om forretningshændelser afleveres til beskedfordeleren, som sørger for den videre kommunikation af 45 -\n13 Private og offentlige aktører og it-systemer med behov for at modtage beskeder om forretningshændelser kan nøjes med at skulle tegne abonnement ét sted - hos beskedfordeleren. De skal således ikke tegne et abonnement hos de enkelte afsendere. Beskedmodtager: En beskedmodtager modtager beskeder om forretningshændelser på de beskeder, som modtageren har tegnet et abonnement på. Beskedmodtageren har selv ansvaret for den videre behandling af beskeden hos denne. Nogle beskeder vil formentlig kunne behandles digitalt, mens andre vil kræve et Advis sendt til en medarbejder. En modtagen besked vil hos modtageren kunne give anledning til flere forskellige aktioner fx en digital behandling i to delsystemer samt et advis sendt til en medarbejder. 2.2 Forretningsmæssige fordele Digitaliseringsstrategier både inden for det offentlige og private peger i større og større grad på en arkitektur, hvor løsningerne leveres af forskellige leverandører på et konkurrencepræget marked. Disse løsninger baseres på procesintegration og på genbrug af data, således at borgere og medarbejdere ikke mødes med et behov om genindtastning af data mv., som allerede er registreret i andre systemer. It-systemerne får dermed en datasammenhæng og en dataudvekslingsarkitektur, som skaber sammenhæng mellem de forskellige it-løsninger i en løst koblet arkitektur. Kommunikation mellem forskellige aktører og it-løsninger baseres i højere grad på kommunikation af forretningshændelser via beskeder. Når en it-løsning udsender en besked med en forretningshændelse, kan andre processer i andre it-løsninger abonnere på denne besked, således at de umiddelbart efter modtagelsen kan gå i gang med at løse opgaver, som er afhængige af forretningshændelsen fx af at et forretningsobjekt har skiftet status til at være projekteret til at være godkendt. Det at kunne udveksle forretningshændelser via beskeder er en afgørende forudsætning for en effektiv digitalisering både inden for det offentlige og det private. En proces i ét it-system skal automatisk på tværs af myndigheder og private virksomheder kunne gribes af en proces i et andet it-system, der på baggrund af beskeden går i gang med at udføre sin opgave. Denne arkitektur har en række forretningsmæssige fordele herunder: At aktører og it-systemer kan frigøre tid fra selv at overvåge, hvornår forskellige relevante forretningshændelser indtræffer. De kan trygt regne med at få besked om en relevant forretningshændelse på det tidspunkt, hvor de har brug herfor. At det ikke er nødvendigt for it-løsninger og medarbejdere manuelt at undersøge, om væsentlige forhold i fx en sag har ændret sig. Et abonnement på en besked sikrer, at de som ønsker det, kan få besked om en forretningshændelse automatisk og effektivt. At it-løsninger og medarbejdere kan reagere øjeblikkeligt og hensigtsmæssigt på en besked om en relevant forretningshændelse. En effektiv løs kobling af it-systemer, hvilket betyder at it-systemer (afsendere og modtagere) kan erstattes uden det behøver at påvirke de beskeder, der formidles. Beskeder leveres til og modtages fra ét samlet sted via en veldefineret snitflade. Dette betyder bl.a., at fagsystemet ikke selv skal opsøge information i de forskellige - 13 af 45 -\n14 fagsystemer, hvor besked med forretningshændelser oprindelig er skabt eller registreret. Inden for det offentlige er der nogle økonomiske fordele i form af sparede udgifter ved: Sparede it udviklingsomkostninger fordi hvert enkelt offentligt it-system ikke selv skal etablere og drive en egen ekstern vendt beskedfordeler. Øget mulighed for automatisk sagsbehandling mv., der giver en ressource besparelse ( årsværk ). Automatiseringen skabes af, at de mange beskeder med forretningshændelser automatisk kan igangsætte processer uden behov for unødig menneskelig indgriben og dermed tidsforbrug. Mindre motivation til at snyde statskassen og/eller bryde loven og bedre mulighed for gennem kontrol at opdage fejl og snyd. Dette skabes ved muligheden for, at det offentlige kan sammenstille hændelser, der tilsammen giver et billede af, hvor der potentielt er snydere på spil fx i form af socialt bedrageri. Derudover ligger der en fordel i et forbedret offentligt image skabt ved: Hurtigere sagsbehandling fordi processerne kan automatiseres helt eller delvist, og fordi processerne kan igangsættes øjeblikkeligt, når relevante forretningshændelser er indtruffet. Mere kvalitet i sagsbehandlingen, som konsekvens af et bedre beslutningsgrundlag, skabt gennem rettidig indsigt i relevante eksterne forretningshændelser hhv. via de forbedrede muligheder for sammenstilling af forretningshændelser mv. Gennemsigtighed i det offentlige system man får øjeblikkeligt information om, at noget relevant er sket. Fx så en borger kan følge fremdriften i egne sager. I forhold til de private virksomheder ligger der nogle yderligere fordele: Jo hurtigere en virksomhed får kendskab til en forretningshændelse, der er relevant for virksomhedens forretningsprocesser, jo hurtigere kan den reagere herpå. Anvendelse og sammenstilling af forretningshændelser er en anden vigtig parameter i en forbedret konkurrence evne. Private virksomheder kan bruge dette som grobund for nye typer af services og it-løsninger mv. 2.3 Sammenhænge til grunddataprogrammet Grunddata består af en række selvstændige registre, som hver især har det autoritative ansvar for vedligeholdelse af et eller flere forretningsobjekter. En række af processerne heri foregår i sammenhæng understøttet af forskellige it-løsninger og aktører i relation til den enkeltes ressort ansvarsområde. Grunddataprogrammet benytter sig i høj grad af denne kommunikationsform med afsendelse af beskeder om forretningshændelser. Derfor er der her et stort behov for at kunne kommunikere forretningshændelser via beskeder mellem de forskellige it-løsninger og aktører. Dette er en afgørende forudsætning for i en løst koblet Grunddata arkitektur at kunne sikre en forretningsmæssig sammenhæng i processer og de dertil hørende data registreret og udført i forskellige it-løsninger af 45 -\n15 2.4 Anvendelse af integrationsmønstre Dette afsnit skal gennemarbejdes i forbindelse med udarbejdelse af den endelige referencearkitektur. Der vil på en række områder være tale om referencer til et arbejde i DIGST omkring Integrationsmønstre. Denne version er fokuseret på at beskrive mønstre omkring Grunddataprogrammet Typer af hændelser Grunddataprogrammet omfatter foruden forbedringer og omlægninger af data og systemer, etablering af en fælles Beskedfordeler og Datafordeler. Begge udstyres med forskellige krav til funktionalitet herunder behov for at kunne dele hændelser med andre. Som beskrevet i kapitel er der flere forskellige kilder, til dannelse af beskeder. Dette skyldes, at der er behov for at kunne kommunikere forskellige typer af hændelser, eksempelvis: Delbare hændelser udstillet med henblik på en bred anvendelse hos mange modtagere - både offentlige og private. Forvaltningsspecifikke hændelser som indgår i en afgrænset forvaltningsproces mellem en eller flere myndigheder. Hændelser ( Datahændelser ) knyttet til opdatering af et enkelt forretningsobjekt. Formålet med disse er primært at kommunikere en opdatering af data eksempelvis til modtagere som persisterer en egen kopi af disse data. Hændelser ( Forretningshændelser ) som er knyttet til en forretningsmæssig hændelse, som ofte vil medføre en opdatering af flere objekter hhv. flere forekomster inden for samme objekt. Her er det den samlede opdatering, som følge af forretningshændelsen, som giver mening for anvenderen. Hændelser som fuldt er dækket af data, som findes på Datafordeleren. Hændelsen kan meningsfuldt rekonstrueres på baggrund af de informationer, som findes på Datafordeleren. Hændelser som opdaterer data, der ikke udstilles på Datafordeleren enten som følge af at disse data (fx sagsdata) ikke betragtes som grunddata eller som følge af at registret er uden for Grunddataprogrammets scope hhv. ikke implementeret på Datafordeleren endnu. Hændelser i relation til opdatering af forretningsobjekter modelleret i registrets egen datamodel ( Lagringsmodel ), som kun indirekte kan mappes til objekter i den fælles datamodel ( Udstillingsmodel ). Der er formentlig flere hændelsestyper, men listen illustrerer variationen i disse. I praksis vil dannelse og anvendelse af disse typer af hændelser kræve forskellige arkitekturmønstre, som skal vurderes og besluttes i den givne kontekst for den pågældende hændelse af 45 -\n16 2.4.2 Integrationsmønstre Beskedfordeling formidlet som Push og/eller Push : Figur 4. EDA Beskedfordeling som hhv. Pull og Push. Beskeder afleveres altid som Push fra Beskedafsender til Beskedfordeler. Kommunikationen mellem Beskedfordeler og Beskedmodtager kan være Pull eller Push afhængig af, hvorledes det enkelte mønster passer ind hos modtageren. Beskeder indeholder alle nødvendige data: Figur 5. En besked indeholder alle nødvendige data. Den fremsendte besked indeholder al nødvendig information ift. at Beskedmodtageren kan agere fornuftigt på denne, Dvs. at den ikke kun indeholder nøgler, men også de data, der er opdateret ofte som et før og efter billede. Et forhold man her skal være opmærksom på er, at hvis der går et større tidsrum fra afsendelse til behandling hos Beskedmodtageren igangsættes, kan de medsendte data vise sig at være invalide, fordi der i mellemtiden er foretaget en opdatering. Beskedafsender kan her være alle dem som har mulighed herfor Et Grunddatasystem, et Fagsystem eller Datafordeleren af 45 -\n17 Beskeder fra et Fagsystem uden for Grunddataprogrammet: Figur 6. Besked fra Fagsystem uden for Grunddataprogrammet. Når et Fagsystem fungerer som Beskedafsender og ikke medsender alle informationer vil Beskedmodtageren have behov for at kunne hente yderligere informationer for at kunne færdigbehandle beskeden. Dette gøres i en service udstillet af Fagsystemet. Beskeder og data fra Grunddatasystem: Figur 7. EDA Besked fra Grunddatasystem. Supplerende data hentes samme sted. Når et Grunddatasystem fungerer som Beskedafsender og ikke medsender alle informationer vil Beskedmodtageren have behov for at kunne hente yderligere informationer for at kunne færdigbehandle beskeden. Dette gøres i dette mønster i en service udstillet af Fagsystemet. Årsagen til at data ikke hentes fra Datafordeleren (som i næste mønster) kan være, at der kræves ikke-grunddata (fx sagsdata) for at kunne behandle beskeden hos Beskedmodtageren af 45 -\n18 Beskeder fra Grunddatasystem, data hentes fra Datafordeler: Figur 8. EDA Besked fra Grunddatasystem. Supplerende data hentes fra Datafordeler. Når et Grunddatasystem fungerer som Beskedafsender og ikke medsender alle informationer vil Beskedmodtageren have behov for at kunne hente yderligere informationer for at kunne færdigbehandle beskeden. Dette gøres i dette mønster i en service udstillet af Datafordeleren. Årsagen til at beskeden afsendes fra Grunddatasystem og ikke Datafordeler er, at der er tale om en forretningshændelse, som ikke kan udledes af de opdaterede grunddata med de dertil hørende generelle egenskaber. Beskeder og data fra Datafordeler: Figur 9. Besked og supplerende data fra Datafordeleren af 45 -\n19 Når Datafordeleren (på vegne af et Grunddatasystem) fungerer som Beskedafsender og ikke medsender alle informationer vil Beskedmodtageren have behov for at kunne hente yderligere informationer for at kunne færdigbehandle beskeden. Dette gøres i dette mønster i en service udstillet af Datafordeleren. 2.5 De grundlæggende begreber Følgende begreber/relationer fra de forrige afsnit illustreres og præciseres skematisk i et UML diagram uden attributter (Ligesom i referencearkitekturen for stedbestemt information): (Hændelse) Forretningshændelse Aktør Myndighed Besked Beskedafsender Beskedmodtager (Beskedfordeler) (EDA infrastruktur) (System) Abonnement Objekttyper Hovedobjekt/Objekt Objekthandling Geoobjekt/stedbestemmelse Begreber defineres i følgende skabelon <<Begreb>> Definition: <<xx>>. Beskrivelse: <<xx>>. Eksempler: <<xx>>. Informationsindhold: <<xx1>>. <<xx2>>. <<xx1>>. <<xx2>>. Relationer beskrives ligeledes kort: AAAAA <<xxxx>> BBBBB Definition: <<xx>> af 45 -\n20 3. EDA - De enkelte elementer 3.1 Strukturering af Beskeder Beskeder generelt (Referencearkitekturen) Beskeder transporteres gennem EDA infrastrukturen som en kuvert som konceptuelt består af fire dele som vist på nedenstående figur. Figur 10. De fire dele i den generelle beskedstruktur. Beskeden er struktureret med en teknisk del som håndteres af EDA infrastrukturen og bør indeholde teknisk information om beskedafsenderen fx system og tid, routingsinformation, sikkerhedsmekanismer som tjeksum og signering, sikkerhedsklassifikation for beskeden som helhed som et udtryk for de forretningsmæssige data der transporteres. Der kan opbygges abonnementsudtryk ud fra felterne i den tekniske del. Disse felter har i en specifik implementation faste navne. Den valgte tekniske standard/protokol vil bestemme den nærmere udformning. Den næste del udgør de fælles og dermed generelle egenskaber som modtageren kan forvente i alle beskeder i samme specifikke implementation. Her formidles typen af hændelse og især forskellig information om konteksten for forretningshændelsen i en række obligatoriske og frivillige felter. Fejl! Henvisningskilde ikke fundet. viser typiske elementer der beskriver og uddyber hændelsen. Der kan opbygges abonnementsudtryk ud fra felterne i denne del. Disse felter har i en specifik implementation typisk faste navne. Den valgte tekniske standard/protokol vil bestemme hvor i beskeden disse data sendes af 45 -\n21 Figur 11. Konteksten for en hændelse. Den tredje del udgør individuelle egenskaber som afsenderen evt. sætter op. Sådanne yderligere data om hændelsen kan med fordel benyttes til mere præcis filtrering af beskeder ifm abonnement eller optimering af beskedevalueringen efter modtagelsen. Der kan være tale om fx relaterede objekter, før/efter værdier og uddybende information om hændelsen eller registreringen af denne. Felterne her kan også indgå i abonnementsudtryk. Elementer i denne del har ikke et standardiseret form og har derfor navne bestemt af afsenderen af den pågældende type beskeder måske med aftalte navnekonventioner eller given kontekst. Den valgte tekniske standard/protokol vil bestemme hvor i beskeden disse data sendes. Hvor de tre første dele af beskeden kan tilgås af beskedfordeleren og benyttes til filtrering af beskeder, består den sidste del af beskeden af private egenskaber, der ikke tilgås af beskedfordeleren. Der kan være tale om data af vilkårlig natur i form af vedhæftede data. Derfor vil der med fordel typisk i del 2 eller 3 medtages felter, der beskriver type og antal af elementer i denne payload fx at der medsendes billeder. I Bilag B beskrives strukturen af de generelle egenskaber for beskeder i Grunddataprogrammet (dvs. del 2 af beskeden) 3.2 Dannelse af beskeder/hændelser Beskedafsender er eneansvarlig for generering af forretningshændelser og dermed beskeder. Hos beskedafsenderen indtræffer en forretningshændelse. Denne kan være en begivenhed indtruffet i den virkelige verden, som en aktør registrerer i et it-system, eller det kan være en digitaliseret proces, som identificerer en forretningshændelse ud fra et digitalt input. Forretningshændelsen kan også være den situation, at der ikke er indtruffet en forventet begivenhed fx ved at en tidsfrist er overskredet eller en forventet ekstern reaktion ikke er modtaget. Beskedafsender er ansvarlig for at levere beskeder til Beskedfordeleren herunder ansvarlig for at sikre at: Alle beskeder med relevante forretningshændelser afsendes. Alle beskeder indeholder et gyldigt beskedindhold jf. den vedtagne beskedstandard. Alle beskeder indeholder tilstrækkelige informationer til at de kan matches af relevante abonnementer af 45 -\n22 Følsomme data mv. beskyttes på behørig vis efter de samme retningslinier, som al anden formidling af disse data - fx tansport af data mellem et grunddataregister og Datafordeleren og udstilling af services på Datafordeleren. Fortroligheden skal bevares. Der opbevares en kvittering for de afsendte beskeder inkl. kvittering for at denne er modtaget af beskedfordeleren dvs. dokumentation for uafviselighed. 3.3 Beskedfordeling og abonnement på beskeder Beskedfordeleren er alene en distribuerings- og fordelingsmekanisme, hvis primære ansvar er sikring af at afleverede beskeder leveres sikkert til modtagerne. Beskeder distribueres til efterfølgende levering med udgangspunkt i de abonnementer, modtagerne har tegnet. Modtagerne kan i relation til det enkelte abonnement vælge at få Beskedfordelen til at levere beskederne direkte til modtagersystemet, eller de kan vælge selv at hente disse gennem en forespørgsel i Beskedfordeleren. Beskedfordeleren er ansvarlig for at sikre at: Fordelingen sker rettidigt, at beskeder ikke mistes, og at beskeder leveres til alle modtagere, hvis abonnementer indikerer at en givet besked har interesse for modtageren. Beskeder kan leveres direkte til modtagersystemet ( Push ). Beskeder kan hentes fra Beskedfordeleren gennem en forespørgsel herpå ( Push ). Kun tilladte afsendersystemer kan aflevere givne beskeder til distribution af Beskedfordeler. Kun tilladte modtagersystemer kan abonnere på og afhente givne beskeder, der distribueres via Beskedfordeler. Der opbevares en kvittering (fx i form af en logning) for alle modtagne beskeder fra en Beskedafsender inkl. tidspunktet for denne, Der opbevares en kvittering (fx i form af en logning) for en beskeds levering til eller afhentning af en Beskedmodtager inkl. tidspunktet herfor. 3.4 Modtagelse og behandling af beskeder Beskedmodtager er eneansvarlig for at tegne et abonnement på relevante beskeder, samt på at der hos modtageren ageres korrekt på baggrund af den modtagne besked i form af dannelse af advis til en eller flere medarbejdere, videresende beskeden internt til en anden løsningskomponent, konsekvensopdatere egne data, danne nye beskeder med forretningshændelser eller eventuelt intet at gøre. Beskeder vil hos modtageren kunne kombineres, beriges, evalueres, overvåges mv., således disse får mere værdi for modtagerne fx i relation til at sammenstille forretningshændelser, der tilsammen giver et billede af potentielt socialt bedrageri. Beskeden vil i nogle tilfælde indeholde tilstrækkelige informationer til, at Beskedmodtageren kan færdigbehandle beskeden på baggrund af dette indhold. I andre tilfælde vil beskeden kun indeholde nøgle (ID) til det forretningsobjekt, som forretningshændelsen vedrører. I disse tilfælde må Beskedmodtageren med denne nøgle i hånden selv opsøge yderligere information typisk gennem relevante it-services (SOA) - 22 af 45 -\n23 3.5 Sikkerhed Sikkerheden omkring beskeder skal modsvare den sikkerhed, der i øvrigt anvendes i forbindelse med services, som udstiller de tilsvarende data. Dvs. at sikkerhed omkring beskeder skal håndteres helt efter samme model, som anvendes af services der udstiller data. I Grunddataprogrammet ageren en Beskedfordeler og en Datafordeler på vegne af grunddataregistre, og skal derfor efterleve sikkerhedskrav herfra. Beskeder med forretningshændelser vil i en række tilfælde indeholde følsomme data - herunder personfølsomme data - og af den grund er Persondataloven og anden tilsvarende lovgivning mv. rammen om, hvad man må, og hvordan man må kommunikere beskeder med forretningshændelser. I forhold til sikkerhed omkring beskeder og beskedindhold skal en række kriterier være opfyldt: Beskeder og beskedindhold skal være sikret mod uretmæssig adgang, og skal derfor være underlagt de samme sikkerhedsregler, som data udstillet gennem services. Det skal ikke være muligt, at bryde ind i kommunikationen med henblik på at læse eller forvanske data. Beskeder skal derfor kommunikeres via en sikker transportprotokol helt efter de samme regler, som gælder for transport af tilsvarende data i andre sammenhænge. Der skal være en uafviselighed i forhold til afsendelse og modtagelse af beskeder og beskedindhold. Sikkerheden omkring Beskedfordeler skal yderligere sikre, at kun tilladte afsendersystemer kan aflevere givne beskeder til distribution, samt at kun tilladte modtagersystemer kan abonnere på og afhente givne beskeder. Sikkerhedskoncept: Som beskrevet i bilag B er der til den enkelte besked knyttet en sikkerhedsmarkering, som anvendes til at styre, hvem der kan få adgang til den konkrete besked. Det er beskedafsender, som har ansvaret for at opsætte denne sikkerhedsmarkering og dermed også ansvaret for at datas fortrolighed bevares. I Beskedfordeleren knyttes en beskeds mulige sikkerhedsmarkeringer op mod et token med de roller og evt. dataafgrænsning, som kræves for af få adgang til at abonnere på den pågældende besked. På langt de fleste beskeder vil sikkerhedsmarkeringen være lig med fri adgang, hvilket betyder, at beskeden tilknyttes en rolle (fx Public Read ), således at alle har adgang til at abonnere på denne besked. Sikkerhedskonceptet er nærmere beskrevet i det fælles sikkerhedskoncept for grunddataprogrammet 2. 2 Her indsættes en fodnote med henvisning, når dokumentet er godkendt og publiceret af 45 -\n24 4. Governance Dette kapitel skrives først ifb. den endelige referencearkitektur. Det vil indeholde governance i forhold til nedenstående fire hovedområder. 4.1 Overordnet ansvar for konceptet 4.2 Fælles metode og standard 4.3 Udstilling af hændelser 4.4 Abonnement og anvendelse af hændelser - 24 af 45 -\n25 5. Systemteknisk målbillede 5.1 Overblik Kommunikation af en Besked mellem Beskedafsender, Beskedfordeler og Beskedmodtager foregår gennem en EDA infrastruktur, som sikrer en sikker og anvendelig kommunikation på tværs af platforme mv. Figur 12. EDA Overordnet systemteknisk målbillede. Det er det autoritative system for forretningsobjektet dvs. det it-system hvor objektet lever og opdateres der har ansvaret for at udsende beskeder via Beskedfordeler, når forretningsobjektet påvirkes af forretningshændelser. Derefter er det centralt, at Beskedfordeler overtager ansvaret for leverancen og ikke taber beskeder. Afsenderen skal kunne forlade sig på at alle afleverede beskeder leveres til alle relevante modtagere. Dette grundlæggende integrationsmønster afkoblingen af afsender fra modtagere sammen med den asynkrone leverance realiseres af Beskedfordeler. Beskedfordeler muliggøre at fagsystemer mv. kan aflevere henholdsvis modtage beskeder om forretningshændelser ét sted. Beskeder skal indeholde tilstrækkelige informationer til at modtagersystemer kan indikere interesse for modtagelse via definition og opsætning af abonnementer. I EDA skal en beskedafsender ikke finde, forbinde og starte en service hos de forskellige beskedmodtagere. En bred teknologisk understøttelse sikrer, at Beskedfordelens funktionalitet er let tilgængelig uanset den teknologiske platform de anvendende it-systemer hos Beskedafsender og Beskedmodtager er baseret på, 5.2 Beskedafsendelse udstilling af hændelser Beskedafsender er eneansvarlig for generering af forretningshændelser og dermed beskeder. Beskeder kan - afhængig af den konkrete kontekst for beskeden og de arkitekturrammer Beskedafsender indgår i - dannes ud fra forskellige mønstre. Nedenfor beskrives det generelle mønster for beskeder og et udvidelse af dette mønster i en kontekst af Grunddataprogrammet med en central Datafordeler af 45 -\n26 5.2.1 Mønstre for dannelse af beskeder Beskeder kan afhængig af den konkrete kontekst dannes i en forretningsproces eller den kan dannes ud fra en opdatering af et register jf. nedenstående figur. Figur 13. Mønstre for dannelse af beskeder. Det vil altid være muligt at danne de enkelte beskeder i den forretningsproces, som behandler forretningshændelsen. Denne har kendskab til den samlede forretningsmæssige kontekst for forretningshændelsen, og vil derfor have alle de informationer, der skal til for at kunne afsende en besked med forretningshændelsen. I nogle tilfælde vil beskeder kun kunne dannes fra forretningsprocessen, fx når: Hændelser ikke direkte afspejles i egenskaber persisteret på forretningsobjektet. Hændelser er dannet på baggrund af analyse af andre data uden at denne analyse har resulteret i opdatering af egne registerdata. Hændelser er dannet på baggrund af analyse af andre forretningshændelser, uden at denne analyse har resulteret i opdatering af egne registerdata. Forretningshændelser er dannet af en tidsstyret proces, hvor egne registerdata ikke opdateres. Hændelser kan i en række tilfælde også dannes ud fra opdateringen af registerdata. Dette kræver at en række forhold er opfyldt: At der i relation til disse registre er registreret egenskaber ift. de enkelte data, som muliggør en sådan beskeddannelse ud fra en sammenligning af data. At genereringen kan danne det øvrige beskedindhold ud fra sammenligning af data sammenholdt med en konfigurering af genereringen. At genereringen kan konfigureres på en måde, så kun de ønskede og relevante beskeder dannes. Det er næppe alle opdateringer, som har relevans for omverden - hverken i relation til hele tabeller og i relation til de enkelte attributter. At genereringen kan danne det tilhørende sikkerhedsniveau, således datas fortrolighed beskyttes på rette vis. Fordelen ved at danne beskederne ifb. opdateringer er, at man kan nøjes med at skulle danne beskeder ét sted med deraf øget mulighed for genbrug mv. Ulempen er at ikke alle beskeder kan dannes herfra, samt at konfigureringen i nogle tilfælde kan blive meget kompleks både at udvikle og opsætte ift. den enkelte besked af 45 -


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - 112 - Fem års fængsel for hjemmerøveri\nSagen mod de to dømte startede mandag i denne uge og har forløbet sig over tre retsdage.\n01. juni 2020 kl. 07:40 Af Peter Levinsen Hansen\nØSTER ULSLEV Retten i Nykøbing dømte i går fredag 45-årige Jani Sarakezi og 38-årige Rosa Lisa Jansen skyldige i blandt andet røveri af særlig grov beskaffenhed i en retssag, der har strukket sig over tre retsdage.\nJani Sarakezi og Rosa Lisa Jansen blev begge idømt fem års fængsel, hvilket anklager i sagen Susanne Bluhm er godt tilfreds med.\n- Jeg havde bedt om fem og et halvt år, men det er vist en detalje, siger anklageren.\nForuden fængselsdommen blev Rosa Lisa Jansen også udvist af Danmark, da hun ikke er dansk statsborger.\nDe to blev dømt efter anklageskriftet, der talte 10 forskellige forhold. Det var dog hovedsageligt det grove røveri, der blev lagt til grund for fængselsdommen.\nRøveriet fandt sted 2. august sidste år i Øster Ulslev, hvor de omkring klokken 5.00 trængte ind i et privat hjem. Her truede de beboeren i huset med en økse til at aflevere et kreditkort, en iPhone og 600 kroner.\nHerefter truede Jani Sarakezi med at bruge øksen, hvis de ikke fik flere penge, hvilket, ifølge anklageskriftet, dog ikke lykkedes, da husets beboer flygtede ud ad vinduet, og de to gerningsmænd efterfølgende forlod stedet.\nUdover røveriet blev de også dømt for flere tyverier. Begge blev blandt andet dømt for tyveri af øl og Red Bull for 1.200 kroner i en Netto i Solrød Strand i maj 2018 og bedrageri i Rema 1000 på Grønnegårdsvej i Nykøbing 20. april sidste år. Her havde de taget to krukker fra udstillingen ude foran butikken og bedt om at få pengene refunderet for dem inde i butikken, hvorefter ekspedienten gav dem 498 kroner.\nJani Sarakezi blev derudover også dømt for to tilfælde af indbrud. Det ene i et privat hjem i Sorø tilbage i december 2017, hvor der blev stjålet smykker, og det andet på Hotel Comwell i Køge i maj 2018, hvor der blev stjålet to fladskærms-tv.\nDe to dømte sad inden sagen begge varetægtsfængslet og ankede på stedet dommene til landsretten.


Hvordan sparer i penge til nyt kameraudstyr? Overvejer lån - Side 2 - Foto Start\nHvordan sparer i penge til nyt kameraudstyr? Overvejer lån\nIndlæg af k s » 14 okt 2016 15:03 pm\nk s skrev: Derudover er det altid et godt princip ikke at bruge penge, man ikke har.\nMan sparer man jo heller ingenting hvis man ikke købet noget....\nJo-da - jeg har lige sparet 10 millioner på IKKE at købe en Ferrari idag\nIndlæg af Søren N » 14 okt 2016 15:23 pm\nNåda, hvad skal de så bruges til?\nIndlæg af k s » 14 okt 2016 18:53 pm\nSøren N skrev: Nåda, hvad skal de så bruges til?\nIkke noget - så kan jeg jo blive ved med at spare dem\nIndlæg af BjarneNybo » 15 okt 2016 12:33 pm\nEt arveforskud kunne hjælpe. Slet ikke det ringeste.\nEt generationsskifte i levende live sparer afgift.\nLige til et 500 mm.\nIndlæg af Søren N » 15 okt 2016 15:03 pm\nOg hvis det ikke kan komme på tale vil du så foreslå bladan, arsenik, cyankalium eller??????\nIndlæg af Esben Sørensen » 15 okt 2016 20:31 pm\nEn Farrari i morgen...\nIndlæg af BjarneNybo » 16 okt 2016 13:11 pm\nSøren N skrev: Og hvis det ikke kan komme på tale vil du så foreslå bladan, arsenik, cyankalium eller??????\nNæææ, blot en dygtig revisor der forstår at fortælle bedsteforældre om fordele ved generationsskifte i levende live. Er du i tvivl laver vi gerne nogle beregninger.\nHa en fortsat god efterfårsferie.\nIndlæg af Pastorius » 07 nov 2016 16:28 pm\nRohde skrev: Jeg har en opsparingskonto, hvor jeg hver måned sætter et xxxx beløb ind.\nDet er det beløb som jeg bruger på ferier, computere, telefoner, elektronik og kameraudstyr.\nYderligere så sætter jeg også altid min skatteopgørelse, så jeg bevidst betaler en smule for meget i løbet af året for så, at få tilbage betalt en god sjat hvert år - Det er også en effektiv opsparing.\nDet er en ret ineffektiv måde at spare op på. Det kunne bedre betale sig at regne nogenlunde rigtig, og så sætte det mere ind på din opsparingskonto. Skulle du have regnet lidt til den gale side, så har du alligevel pengene der.\nIndlæg af BjarneNybo » 07 nov 2016 17:24 pm\nIndlæg af phw » 07 nov 2016 17:56 pm\nBjarneNybo skrev: Snart kommer forskudsregistreringen for år 2017 - så er det bare om at sætte overlæggen så højt at du får kr. 50.000 tilbage i SKAT i maj måned 2018.\nNu modsiger du jo dig selv.\nHvad får dig dog til at vende 180 grader?\nIndlæg af BjarneNybo » 07 nov 2016 19:48 pm\nJeg går og smågriner lidt af opsparing hos SKAT.\nFor mig er det ikke en holdning at gå og sparer op hos SKAT, men såfremt tråd udløser har lyst, er det snart tiden for forskudsregistrering.\nOg man kan endnu nå at lave sin forskudsopgørelse om for 2016.\nDet er da god oplysnings pli.\nHa en fortsat god fotodag Bjarne\nIndlæg af BjarneNybo » 07 nov 2016 19:51 pm\nIndlæg af ChristianSH » 07 nov 2016 21:01 pm\nBjarneNybo skrev: I "gamle" dage satte SKAT altid forskuds registreringen højt.\nEller begge dele hvis man vil have mange penge tilbage.\nJeg er dog også af den holdning at pengene ligeså godt kan stå på min egen konto fremfor at skat kan tjene på renterne af mine penge.\nIndlæg af k s » 07 nov 2016 21:14 pm\nTidligere fik man renter (skattefri!) af for meget indbetalt skat - faktisk en bedre forrentning end de maks 0.25% mange banker tilbyder idag. Jeg ved dog ikke om det stadig holder, eller om Skat har ændret praksis....\nIndlæg af ChristianSH » 07 nov 2016 21:15 pm\nJa, som du selv siger - tidligere. Idag er der intet at hente.