Amager Strandpark | Danmarks Naturfredningsforening\nNaturklagenævnets afgørelse af 15. juli 2004 om fredning af Amager Strandpark (sag nr. 03-111/150-0006).\nFredningsnævnet for København har den 15. december 2003 afsagt kendelse om ophævelse af en del af fredningen af Amager Strandpark samt kendelse om fredning af den eksisterende strandpark og et større nyt strandområde. De to fredningsforslag er rejst af Københavns Kommune henholdsvis den 23. marts 2003 og den 7. oktober 2003.\nFredningsnævnets kendelse om ophævelse af en del af den eksisterende fredning er påklaget til Naturklagenævnet af en række foreninger og enkeltpersoner. Fredningsnævnets kendelse om fredning af bl.a. det ny strandområde er ligeledes påklaget af en række foreninger, institutioner og enkeltpersoner samt af Københavns Kommune og Amager Strandpark I/S.\nAmager Strandpark, et rekreativt park – og strandområde mellem Amager Strandvej og Øresund fra Sundby Havn mod nord til kommunegrænsen mod Tårnby mod syd, er fredet ved deklaration af 25. juli 1969 med det formål at bevare arealet som rekreativt, grønt område og opretholde det som park.\nDet fredede areal udgør 37,5 ha. Hele området tilhører Københavns Kommune.\nKendelsen om ophævelse af en del af den eksisterende fredning\nForslaget går ud på at ophæve fredningen på den del af fredningsområdet, der ligger syd for gangstien til Helgoland, således at 3,8 ha af det fredede område udgår af fredningen. Det område, der foreslås taget ud af fredningen, er i dag et åbent, græsklædt strandområde.\nFormålet med ophævelsen er at sælge arealet til boligbebyggelse. Salgssummen skal anvendes til delvis finansiering af en udvidelse af Amager Strandpark. Udvidelsen vil blive en ny, ca. 2 km lang ø på 31,5 ha med strand og klitter i havet ud for den sydlige del af fredningsområdet, kaldet Ny Amager Strandpark.\nFredningsnævnet har stillet følgende betingelser for at ville gå med til ophævelse af en del af den gamle fredning:\nDer skal være en sammenhæng mellem sagen om ophævelse og sagen om fredning af det ny strandparkområde, og formålet med fredningen af det nye område skal svare til formålet med fredningen af det område, hvor fredningen ophæves.\nDe to sager set under et skal medføre en væsentlig forøgelse af formålets opfyldelse, og formålets opfyldelse må ikke kunne ske ved forbedring af plejen af det område, hvorpå fredningen ønskes ophævet.\nDer må yderligere kræves sikkerhed for, at det ny strandområde bliver skabt, og at det bliver skabt i overensstemmelse med de krav, som er blevet stillet.\nInden byggeriet påbegyndes, og så længe dette står på, skal der foretages en fysisk adskillelse mellem det fredede areal og det areal, hvorpå der skal bygges.\nTo af fredningsnævnets medlemmer har udtalt:\nEn ophævelse af fredningen medfører, at befolkningen vil kunne benytte et væsentlig større og bedre rekreativt område, idet indtægterne ved salget skal anvendes til delvis at finansiere ”Ny Amager Strandpark”. Under hensyn hertil og til, at det område, hvorpå fredningen søges ophævet, ikke har nogen særlig fredningsmæssig værdi, findes der at foreligge så tungtvejende hensyn, at fredningen kan ophæves, såfremt de stillede betingelser bliver opfyldt.\nDet tredje medlem af nævnet (formanden) har stemt for, at fredningen ikke ophæves med følgende\nOphævelse af en fredning har hidtil kun kunnet ske, når tungtvejende samfundsmæssige hensyn har gjort det påkrævet, når området ikke mere indeholder så væsentlige fredningsmæssige værdier, at der er grundlag for at opretholde fredningen af arealet, eller når området er fredet ved en fejl.\nDisse hensyn foreligger ikke i dette tilfælde, hvor ophævelsen er begrundet med at skulle skaffe indtægt ved salg af arealet til bebyggelse.\nUanset at indtægten ved salget af det fredede areal skal anvendes til delvis finansiering af et projekt, hvorved er større areal indvindes til rekreativ udnyttelse, og som vil blive foreslået fredet, findes ophævelse af fredningen ikke at burde ske med denne begrundelse. Dette ville medføre, at der åbnes mulighed for ophævelse af fredninger med stadig svagere begrundelser.\nI overensstemmelse med flertallet har fredningsnævnet herefter bestemt, at det af Københavns Kommune foreslåede areal på 3,8 ha udgår af fredningen Amager Strandpark på nærmere angivne betingelser.\nKlagerne over ophævelsen af fredningen\nDanmarks Naturfredningsforening, Akademirådet, Sundby Sejlerforening, Foreningen til beskyttelse af Amager Strand samt nogle enkeltpersoner har klaget over ophævelsen af fredningen.\nDanmarks Naturfredningsforening har bl.a. anført, at ophævelse af en fredning kun bør komme på tale, når ”tungtvejende samfundsmæssige hensyn” gør det påkrævet. Sådanne hensyn må være af fysisk/funktionel karakter – ikke af økonomisk.\nOphævelse af fredning i dette tilfælde for at kunne bebygge det pågældende areal er ikke en fysisk/funktionel forudsætning for at etablere Ny Amager Strandpark. Strandparken, adgangsvejen dertil, publikumsfaciliteter m.m. kan uden videre etableres efter de foreliggende planer uden at påvirke det fredede område.\nOphæves fredningen, er der tale om en sammenkædning af interesser, som foreningen må tage skarpt afstand fra.\nAkademirådet finder det principielt uacceptabelt, at ophævelse af en fredning begrundes i en kommune – eller anden myndigheds – behov for finansiering af et eller andet nok så sympatisk projekt. Stadfæstes denne kendelse, vil det reelt undergrave fredningsbegrebet og omdanne fredninger til en kapital for kommunale investeringer.\nSundby Sejlforening finder det urimeligt at ophæve en fredning, som medfører opførelse af et planlagt boligbyggeri, hvis nordre ende vil være placeret urimeligt tæt på et bestående fritidsområde, der indeholder Sundby Sejlerforening. Placeringen vil medføre et miljø, som hverken er til gavn for de kommende beboere eller medlemmer af foreningen.\nForeningen til beskyttelse af Amager Strand finder det helt unødvendigt at inddrage en del af Københavns Kommunes eneste strandareal for at skaffe penge til kommunekassen. Der er masser af andre områder på Amager, som kan bebygges.\nKendelsen om fredning af Amager Strandpark\nFredningsnævnet har den 15. december 2003 afsagt kendelse om fredning af Amager Strandpark, dels den eksisterende strandpark (uden de 3,8 ha, hvor fredningen er ophævet), dels det ny strandområde samt lagunen mellem den gamle kystlinie og den nye ø og endvidere søterritoriet ud for den nye ø i en afstand af 100 m fra øen.\nFredningens formål er\n1. at sikre området som strand og grønt rekreativt område,\n2. at fastholde og regulere almenhedens ret til færdsel i området,\n3. at sikre anvendelsen til fritidsformål med respekt af de under punkt 1 og 2 nævnte formål,\n4. at sikre området som en del af det regionale system af grønne områder, herunder især de kystnære grønne områder langs Øresundskysten, og\n5. at sikre, at Danmarks internationale forpligtelser til at beskytte naturen overholdes.\nFredningsområdet opdeles i 4 delområder. I delområde 1 og 2 skal miljømæssige og rekreative hensyn tillægges særlig vægt. I delområde 3 og 4 skal der være mulighed for et lidt bredere spektrum af fritidsanvendelser. Delområde 2 skal anlægges og bevares som et naturpræget strandområde med klitbeplantning.\nFredningsnævnet har fulgt et forslag fra Danmarks Naturfredningsforening om, at der ikke i den nordlige del af den nye ø (delområde 2) bør gives mulighed for etablering af maritime klubaktiviteter, der vil være uforenelige med områdets karakter og medføre behov for motorfærdsel. Dersom klubberne, dvs. Sundby Kajakklub, Dansk Model Sejlklub og Søspejdergruppen ”Fribytterne” ønskes placeret i det fredede område, kan dette ske i delområde 3 på den sydlige del af øen, hvor et byggefelt er udvidet med det areal, som svarer til klubbernes areal med deres nuværende placering ved Sundby Havn.\nBehovet for bilbro til nordenden af strandøen og grundlaget for en vendeplads og for handicapparkering ved nordenden bortfalder dermed. Parkering til dette område vil kunne ske langs Amager Strandvej og på parkeringspladserne i delområde 3.\nFredningsnævnet har endvidere besluttet, at badeanstalten ”Helgoland”, af hensyn til øen, kun må anlægges på østsiden af øens nordlige pynt.\nKøbenhavns Kommune, Amager Strandpark I/S, Sundby Lokalråd, Sundby Sejlforening, Friluftsrådet, Brugerrådet for Ny Amager Strandpark samt nogle enkeltpersoner har klaget med påstand om, at fredningsforslaget gennemføres således, at de maritime klubber kan placeres på den nordlige del af strandøen ligesom der bør være mulighed for bilkørsel i reguleret omfang ad den nordlige bro bl.a. af hensyn til redningskørsel og kørsel for handicappede til badeanstalten Helgoland.\nAkademirådet og Foreningen til Hovedstadens Forskønnelse har i deres klage udtalt, at badeanstalten Helgoland bør placeres så frit som muligt kun med adgang via en bro.\nVikingeforeningen Det kolde Gys har påstået fredningen af vandområdet ophævet, subsidiært at placeringen af søbadeanstalten bør udgå af fredningen eller at fredningen bør tillade, at badeanstalten placeres, hvor det er mest hensigtsmæssigt.\nBemærkninger til klagerne\nKøbenhavns Amt har udtalt, at der bør sikres en koordinering af de i fredningen viste gangstier med stisystemet i Tårnby kommune. Cykelstien langs Amager Strandvej bør også optages i fredningen.\nKøbenhavns Kommune har i skrivelse af 18. februar 2004 kommenteret klagerne og fastholdt kommunens klagepåstande.\nOm ophævelsen af fredningen på 3,8 ha af den eksisterende Amager Strandpark har kommunen bl.a. anført, at det strandstykke, der ønskes udtaget, vil blive erstattet af et 8 gange så stort nyt strandareal af langt større fredningsmæssig og rekreativ værdi. Kommunen anfører videre, at den eksisterende frednings formål udelukkende er knyttet til den rekreative anvendelse. Fredningen blev således ikke oprindelig foretaget af bevaringshensyn, men udelukkende for at sikre den rekreative brug af et opfyldt strandstykke. Nu ønsker kommunen at skabe et nyt og større opfyldt strandstykke med samme formål.\nAt fredningsformålet i den eksisterende fredning er bevaring af den rekreative anvendelse mindsker efter kommunens opfattelse i høj grad den præcedensskabende virkning, da de fleste fredninger rummer flere forskellige formål (f.eks. ud over den rekreative anvendelse også bevarelse af en specifik interesse knyttet til lokaliteten, såsom bevaring af sjælden flora eller fauna, fortidsminder, geologiske forekomster mv.), som ikke umiddelbart kan tilvejebringes på naboarealer. Det er således en speciel situation, at Københavns Kommune kan udtage en mindre del af et fredet areal til et andet formål og til gengæld fremskaffe et andet og langt større areal, der rigelig opfylder samme fredningsformål.\nHvad angår fredningen af Den ny Strandpark mener kommunen fortsat, at fredningen bør omfatte søterritoriet i en afstand af 100 meter fra stranden på den nye ø. Den nordlige bro bør også kunne anvendes til redningskørsel og handicapkørsel samt til nødvendig varetilkørsel dels til Badeanstalten Helgoland, dels til de tre lokale klubber, der skal flyttes, hvis boligområdet skal blive en realitet, og som bør have mulighed for at blive placeret på nordsiden af den nye ø.\nMed hensyn til placeringen af søbadeanstalten Helgoland vil kommunen foretrække, at feltet ud for nordspidsen af den nye ø, hvor badeanstalten placeres, udvides svarende til det felt, der er angivet i forslag til tillæg til lokalplan nr. 326, Prøvestenen og Ny Amager Strandpark, da det giver størst mulighed for at finde den rigtige placering af søbadeanstalten i det videre forløb.\nAmager Strandpark I/S har i skrivelse af 20. februar 2004 bl.a. fremsat følgende generelle bemærkninger til klagerne:\nOm aktivitetszonen ved nordmolen:\nBåde i lokalplanforslaget for Amager Strandpark og i fredningsforslaget har det været planlagt, at aktivitetszonen skulle anvendes til klubber og aktiviteter, der understøtter strandens formål. Aktivitetszonen er med til at skabe tryghed, adgang og liv i området, idet der ofte vil være mennesker og aktiviteter i området også uden for badesæsonen. Zonen er reserveret til genhusning af de tre lokale klubber, hvilket svarer til det udlagte areal.\nOm trafik over den nordlige bro:\nVejmyndighederne i Københavns Kommune har godkendt, at der kan etableres en bro med kun 6 meters bredde. Broen defineres som en stibro, men konstrueres så den kan bære handicapkørsel, lejlighedsvis varekørsel og redningskørsel. Der bliver ikke offentlig biladgang via den nordlige stibro. Kørselsadgangen reguleres med en hydraulisk borne.\nMulighed for midlertidige boder m.v.:\nDer ønskes indføjet en bestemmelse i fredningsafgørelsen om, at kommunen kan tillade opstilling af simple bygningsmæssige konstruktioner i en enkelt sommersæson eller endnu kortere perioder i delområde 3, sådan som det var tænkt i fredningsforslaget.\nDen ansøgte boligbebyggelse ligger inden for strandbeskyttelseslinien langs Amager Strand. Københavns Kommune, Bygge- og Teknikforvaltningen, har den 11. februar 2004 efter ansøgning meddelt Økonomiforvaltningen dispensation fra strandbeskyttelseslinien.\nI sagens behandling herunder besigtigelse og offentligt tilgængeligt møde den 21. april 2004 har deltaget samtlige 10 medlemmer af Naturklagenævnet: Lars Busck (formand), Ole Pilgaard Andersen, Marie Louise Andreasen, Peter Christensen, Leif Hermann, Mogens Mikkelsen, Jens Steffensen, Anders Stenild, Poul Søgaard og Jens Vibjerg.\nOphævelse af fredningen på en del af Amager Strandpark\n7 af Naturklagenævnets medlemmer skal udtale:\nOphævelse af en fredning bør kun ske, når tungtvejende samfundsmæssige hensyn gør det påkrævet, når området ikke mere indeholder så væsentlige fredningsmæssige værdier, at der er grundlag for at opretholde fredningen af arealet, eller når området er fredet ved en fejl.\nIngen af disse situationer foreligger i dette tilfælde, hvor ophævelsen er begrundet med ønsket om ved salg af arealet til boligbebyggelse med en attraktiv kystnær beliggenhed at kunne finansiere en del af den nye strandpark.\nDet er ikke en tilstrækkelig begrundelse for ophævelse af fredningen, at den eksisterende fredning alene har til formål at sikre områdets anvendelse til rekreative formål, og at Københavns Kommune ved at udtage en mindre del af det fredede areal til et andet formål til gengæld fremskaffer et andet og langt større areal, der til fulde opfylder samme fredningsformål.\nFlertallet stemmer derfor for, at det af Københavns Kommune foreslåede areal på 3,8 ha ikke skal udgå af fredningen.\nMindretallet (Ole Pilgaard Andersen, Anders Stenild og Jens Vibjerg) finder, at anlæg af den nye strandpark vil tilføre hele østamagerområdet så mange flere rekreative værdier – til gavn for hele den storkøbenhavnske befolkning – end dem, der mistes ved at tillade ophævelse af fredningen på en mindre del af den gamle strandpark og stemmer derfor for at stadfæste fredningsnævnets kendelse.\nI overensstemmelse med flertallets bestemmelse ophæves fredningsnævnets kendelse.\nSom konsekvens heraf ophæves tillige den af Københavns Kommune, Bygge- og Teknikforvaltningen den 11. februar 2004 meddelte dispensation fra strandbeskyttelseslinien.\nNy fredning af Amager Strandpark\nNaturklagenævnet stadfæster enstemmigt principielt fredningen herunder afgrænsningen af området, som vist på fredningskortet (Kort nr. 1), der omfatter såvel det planlagte nye strandområde som den eksisterende strandpark, herunder – efter afgørelsen nævnt foran – det areal, hvor fredningen var foreslået ophævet.\nFredningens særbestemmelser for delområde 2 (den nordlige del af den nye ø) ændres dog således, at det planlagte byggefelt for klubber kan anvendes til brug for ikke-motoriserede søsportsaktiviteter, at søbadeanstalten ”Helgoland” kan etableres frit beliggende ud for stranden, og at den nordlige bro kan benyttes til rednings- og handicapkørsel og anden begrænset kørsel til klubområdet.\nDer kan anlægges en ny sti/kørevej fra Amager Strandvej med forbindelse til den nordlige bro som vist på kort nr.3. Gang- og cykelstierne på Amagersiden skal have forbindelse med stisystemet i\nI det fredningsnævnets kendelse af 15. december 2003 ophæves, fastsættes følgende fredningsbestemmelser for fredningsområdet, der er afgrænset som vist på det fredningskort, der hører til Naturklagenævnets afgørelse (kort nr. 1). Fredningen omfatter helt eller delvist de på vedhæftede matrikelfortegnelse anførte ejendomme samt dele af det tilgrænsende søterritorium.\nDet er fredningens formål\nI den del af Amager Strandpark, som er etableret før 2003, må der ikke foretages terrænændringer eller væsentlige ændringer i vegetationsforhold, og der må ikke opføres bebyggelse eller etableres andre anlæg, medmindre sådanne tilstandsændringer enten er umiddelbart tilladt i de efterfølgende bestemmelser, eller tillades eller foretages af plejemyndigheden efter § 4 eller tillade ved en dispensation i medfør af naturbeskyttelseslovens § 50.\nDer må ikke foretages ændringer i den nuværende kystlinies forløb eller foretages terrænændringer, medmindre det tillades i en plejeplan efter § 4 eller ved dispensation.\nDer etableres og indrettes en ø ud for den eksisterende strand som vist på fredningskortene. Der må kun fyldes op til kote 2,5. I de områder, der er vist på fredningskort nr. 2, må der dog opfyldes til kote 3,5. Der må efter etableringen kun foretages terrænændringer eller ændring af kystliniens forløb hvis det tillades i en plejeplan efter § 4 eller ved dispensation.\nFredningsområdet opdeles i 4 delområder som vist på fredningskort nr. 1. I delområde 1 og 2 skal miljømæssige og rekreative hensyn tillægges særlig vægt. I delområde 3 og 4 skal der være mulighed for et lidt bredere spektrum af fritidsanvendelser. Delområde 2 skal anlægges og bevares som et naturpræget strandområde med klitbeplantning.\nDer kan i en plejeplan træffes bestemmelse om anlæg af små opholdspladser samt badebroer og – pontoner ved kysterne.\nKommunen har til enhver tid uhindret adgang til at tilse, reparere og eventuelt omlægge de eksisterende og eventuelle senere etablerede rørledninger mv. inden for fredningsområdet. Retablering eller gravearbejde skal ske under hensyntagen til strandvegetationens særlige vækstkrav. Retableringen skal godkendes af plejemyndigheden.\n§ 3. Bebyggelse.\nDer må ikke opføres bebyggelse eller etableres andre anlæg, med mindre det er umiddelbart tilladt i de efterfølgende bestemmelser eller tillades ved en dispensation.\nKøbenhavns Kommune er plejemyndighed i fredningsområdet.\nUanset § 2 kan plejemyndigheden på grundlag af en plejeplan gennemføre foranstaltninger for en pleje og forbedre forholdene for dyre- og plantelivet eller foranstaltninger for at opretholde eller forbedre de landskabelige og rekreative værdier, herunder opsætning af bænke, stole og borde samt i område 3 kunstværker. Almenhedens færdsel i området kan i en plejeplan begrænses for at beskytte et område mod nedslidning.\nFor at en plejeplan skal kunne danne grundlag for Københavns Kommunes beføjelser som plejemyndighed skal den være tiltrådt af kommunen efter reglerne i stk. 4 og 5.\nPlejeplanen skal redegøre for de pleje- og udviklingsarbejder, som påtænkes udført i de første 10 år efter fredningens gennemførelse. Plejeplanen kan efterfølgende tages op til revision hvert 5. år. I planen redegøres endvidere for eventuelle ændringer i almenhedens adgangsret. Planen skal opstille retningslinier for udseende og placering af byggeri, der ønskes opført, og for tekniske anlæg som veje og stier. Planen skal samordnes med plejeplaner for de fredede arealer langs kysten syd for.\nI forbindelse med udarbejdelse af plejeplanen skal der nedsættes et lokalt brugerråd, bestående af nedennævnte sammenslutninger, der skal have mulighed for at udtale sig:\n• Amager Strandpark I/S\n• Dansk Botanisk Forening\n• Sundby Lokalråd\n• Sundbyøster Ældreråd\n• De samvirkende invalideorganisationer\nSåfremt der er uenighed om indholdet af plejeplanen, forelægges spørgsmålet fredningsnævnet til afgørelse.\nNår en plejeplan har været i kraft i 5 år, dog første gang i 10 år, kan Københavns Kommune og de nævnte organisationer fremsætte forslag til ændringer.\n§ 5. Almenhedens adgang.\nBortset fra anlæg og bygninger, som efter deres formål eller karakter ikke bør være offentligt tilgængelige, kan almenheden færdes overalt til fods og udnytte arealet rekreativt med de nedennævnte begrænsninger, der følger af lovgivningen.\nAlmenheden har med de i stk. 1 nævnte begrænsninger ret til at cykle på de veje og stier, som er vist på fredningskort nr. 3 som sådanne.\nBilkørsel er kun tilladt på de i § 6 nævnte vej- og parkeringsarealer, dog at nødvendig udrykningskørsel, tjenstlig kørsel og handicapkørsel er tilladt også uden for disse arealer.\nHunde skal føres i snor. Uden for badesæsonen kan plejemyndigheden dispensere fra denne bestemmelse.\nFiskeri er kun tilladt med plejemyndighedens godkendelse.\nDe eksisterende stier i den nuværende Amager Strandpark kan opretholdes.\nFredningen er ikke til hinder for at anlægge de veje og stier m.m., der er vist på fredningskort nr. 3 eller som fastlægges i en plejeplan efter § 4.\nFredningen er ikke til hinder for anlæg af broer til den nye ø som vist på fredningskort nr. 1.og 3.\nFredningen er ikke til hinder for at anlægge de parkeringspladser på den nye ø, som er vist på fredningskort nr. 3. Hvis anvendelsen til parkeringsplads på et tidspunkt ophører, skal området indgå som integreret del af strandområdet\nEksisterende belysning kan bibeholdes. Fredningen er ikke til hinder for yderligere belysning, såfremt placering og retningslinier for udformning er fastlagt i en plejeplan medfør § 4. I delområde 1 og 2 må der kun være lav, ikke-blændende belysning og kun langs stierne.\nGang- og cykelstier i det fredede område skal koordineres med det øvrige stisystem i Københavns Kommune og Københavns Amt.\nDer må ikke anbringes reklameskilte, lysreklamer og lignende.\n§ 7. Særbestemmelser for delområde 1 (den eksisterende strandpark).\nDe eksisterende bygninger til kiosk, toiletter m.v. kan bibeholdes. Mindre bygninger til brug for de parksøgende og for parkpersonalet kan opføres efter godkendelse af fredningsnævnet.\nKolonihaveområderne indenfor delområdet kan uanset fredningen anvendes til kolonihaver som hidtil. Ophører denne anvendelse, bliver fredningens øvrige bestemmelser gældende for det pågældende areal.\nFor den del af delområdet, der ligger nord for Sundby Sejlforenings havn, respekterer fredningen lejemålene med badeforeningerne og et areal reserveret til bådeklubber. Ophører denne anvendelse, bliver fredningens bestemmelser gældende for det pågældende areal.\n§ 8. Særbestemmelser for delområde 2 (Den nordlige del af den nye ø).\nDer kan, som vist på fredningskort nr. 3, i tilknytning til stierne mellem de to stibroer og Øresund anlægges strandstationer til brug for strandgæster og livreddere. Udseendet skal godkendes af de i § 4, stk. 5, nævnte organisationer. I tilfælde af uenighed træffes afgørelsen af fredningsnævnet.\nStier i området skal udformes i overensstemmelse med områdets karakter af naturstrand.\nFredningen er ikke til hinder for en forankring af søbadeanstalten ”Helgoland” på de i § 10, stk. 3 nævnte betingelser.\nFredningen er ikke til hinder for, at der kan placeres klubhuse og andre nødvendige bygninger for ikke-motoriserede maritime aktiviteter, der understøtter områdets rekreative karakter inden for zonen med byggemulighed ved den nordlige mole.\nFredningen er ikke til hinder for, at der, inden for de på fredningskort nr. 1 viste zoner med byggemulighed, opføres bygninger til publikumsorienterede servicefunktioner såsom restaurant, café og udlejning af småbåde. Eksisterende bygninger kan bibeholdes.\nDer kan endvidere, som vist på fredningskort nr. 1 og 3, i tilknytning til stien mellem de to områder med byggemulighed og i tilknytning til zonerne med byggemulighed anlægges strandstationer, der har til formål at betjene strandgæsterne.\nUdseendet af de i stk. 1 og 2 nævnte bygninger skal godkendes af de i § 4, stk. 5 nævnte organisationer. I tilfælde af uenighed træffes afgørelsen af fredningsnævnet.\nFredningen er ikke til hinder for, at der midlertidigt i perioden 1. april – 1. oktober kan opføres boder, stadepladser og lignende inden for zonerne med byggemulighed og på strandtorvet, som er vist på fredningskort nr. 3 midt på den sydlige strand. Opførelsen skal være i overensstemmelse med plejeplanen som anført i § 4, stk. 4. Den detaljerede placering og udformning afgøres af plejemyndigheden.\nDer kan anlægges op til 1000 parkeringspladser inden for de arealer, der er vist på fredningskort nr. 3. 400 pladser kan som vist anlægges som permanente parkeringspladser, resten som grønninger, der kun anvendes til parkering i perioder med spidsbelastning. Grønningerne kan i påkommende tilfælde afspærres, og der kan tages betaling. Fredningen er ikke til hinder for en afgrænsning, der hindrer biladgang i de perioder, hvor arealerne ikke skal anvendes til parkering.\nI forbindelse med afholdelse af arrangementer, der højst må vare 1 uge, på Tiøren og Femøren kan der afspærres og opkræves entre. Der kan med plejemyndighedens tilladelse i forbindelse med et arrangement opsættes reklamer med relation til arrangementet.\n§ 10. Særbestemmelser for delområde 4 (Lagunen og søterritoriet).\nRegulering af færdslen kan ske i en plejeplan. Plejemyndigheden kan bestemme, at der kan placeres flydespærringer af hensyn til de badende. Badebroer kan opsættes og badepontoner kan udlægges efter § 2, stk. 5.\nDer må, efter at den nye ø er etableret, ikke ske opfyldning eller fjernelse af sten eller af sand. Regulering af sandstranden og sandrevler samt fjernelse af tang kan dog foretages af plejemyndigheden af hensyn til de badende.\nDer kan opføres en søbadeanstalt indenfor den på fredningskort nr. 1 angivne zone. Udseendet skal godkendes af de i § 4, stk. 5, nævnte organisationer. I tilfælde af uenighed træffes afgørelse af fredningsnævnet.\n§ 11. Forholdet til naturbeskyttelseslovens generelle beskyttelsesliniebestemmelser.\nForanstaltninger, der tillades eller udføres i medfør af foranstående fredningsbestemmelser, herunder pleje- og udviklingsplaner efter § 4, kan foretages uden særskilt dispensation fra naturbeskyttelseslovens § 15 (strandbeskyttelseslinien), § 16 (sø- og åbeskyttelseslinien) og § 18 (fortidsmindebeskyttelseslinien), jf. § 38, stk. 5 og 6.\nBestemmelserne i deklaration af 25. juli 1969 vedrørende Amager Strandpark ophæves, når nærværende fredning er gennemført.\n§ 13. Tilsyn.\nTilsynet med overholdelse af fredningsbestemmelserne tillægges Københavns Kommune.\n§ 14. Dispensationer.\nEn dispensation fra fredningsbestemmelserne kan meddeles efter reglerne i naturbeskyttelseslovens § 50, stk. 1, når det ansøgte ikke kommer i strid med fredningens formål.\nDispensationer fra den eksisterende fredning af Amager Strandpark til anlæg af den nye strandø er omfattet af kendelsen. Der skal således ikke søges yderligere dispensationer fra Naturbeskyttelsesloven for at gennemføre anlægsarbejderne.\nPå Naturklagenævnets vegne\n(sign.) Lars Busck\nAfgørelsen er endelig og kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed, jf. naturbeskyttelseslovens § 82. Eventuel retssag til prøvelse af afgørelsen skal være anlagt inden 6 måneder, jf. lovens § 88, stk. 1.\nover de matrikelnumre, der helt eller delvist er omfattet af\nNaturklagenævnets afgørelse af\nMatr.nr. 145a, 1684, 3479, 3610, 4255, 4372 og 4373 samt umatrikulerede arealer


DHI med i dansk teknologiprojekt, som producerer bæredygtige fisk og rejer i Vietnam\nSiden 2012 har DHI arbejdet med at fremme danske kompetencer inden for akvakultur i Vietnam. Dette har været i samarbejde med Miljøstyrelsens eksportpartnerskabet VIDATEC (VIetnamese Danish Aquaculture Technology Excellence Center), som blev oprettet i 2012 for at styrke dansk eksport. Således har DHI været med til at gennemføre en række tests i Vietnam med fokus på at forbedre vandkvaliteten i de damme, hvor der produceres Pangasius. Forsøgene har vist, at iltning af vandet samt bedre styring af fordring kan medføre en nedsat forurening, der derved også mindsker den samlede forurening fra afledningen af vand fra dammene.\nSom resultat er to nye anlæg med dansk miljøteknologi netop åbnet i Vietnams Mekongdelta. Der er et stort potentiale for mere eksport af dansk teknologi til Vietnam - flere hundrede mio. kroner er forventningen. Flere danske deltagere, blandt andet OxyGuard, Grundfos, RK-plast, AKVA Group, og altså også DHI har via partnerskabet fået fodfæste på det vietnamesiske marked og forventer at fortsætte i landet i de kommende år.\nPartnerskabet og aktiviteter under partnerskabet er støttet af Miljø- og Fødevareministeriets Miljøteknologiske Udviklings- og Demonstrations Program (MUDP) og Danidas Business Partnership. Projekterne har medført, at danske virksomheder nu også er i gang med at opføre et recirkuleret og klimasikret anlæg til rejeproduktion i landet.\nLæs mere om projektet og VIDATEC her


Anlægsgartner Viborg: Få 3 tilbud fra billig anlægsgartner Viborg\nFind en billig anlægsgartner i Viborg\nHer kan du finde kontaktinformation til anlægsgartnere i Viborg. Vi har forsøgt at samle alle Viborgs anlægsgartnere her på siden, så det er nemt for dig at finde en gartner, som du kan kontakte. Vil du gerne spare penge på dit haveprojekt, kan du også prøve at indhente 3 tilbud hos 3Byggetilbud, som vi gør reklame for. Deres service er helt gratis, og du kan måske spare mange penge.\nTelefon: 40 45 64 99\nTelefon: 86 64 23 37\nTelefon: 30 47 30 30\nTelefon: 42 18 66 45\nTelefon: 51 51 73 07\nTelefon: 52 82 31 11\nAnders Nielsens Vej 17, Tapdrup\nTelefon: 30 42 33 22\nTelefon: 86 61 51 25\nFind en anlægsgartner i Viborg\nEn anlægsgartner i Viborg kan skabe en fantastisk have til dig\nEn anlægsgartner i Viborg kan hjælpe med både store og små opgaver som fx\nØnsker du en dejlig have med individuelle løsninger, som passer til lige præcis dit behov og din måde at bruge haven på? Så kan vi kun anbefale dig at tage kontakt til en anlægsgartner i Viborg.\nCirkelhaven hjælper dig med at finde en anlægsgartner i Viborg. Anlægsgartner til en fordelagtig pris.


Æstetiske egenskaber kombineres naturligt med fremragende brandsikkerhed.\nCONLIT Fire Board er et sortiment af brandplader designet til brandklasser EI30 – EI120. CONLIT brandtekniske egenskaber, dimensioner og tykkelser forringes ikke i løbet af deres levetid.\nCONLIT Fire Board er et højkvalitets produkt der med sine mange fordele gør installationen nemmere og hurtigere. Brandpladerne tilpasses nemt ventilationskanalens form og den sorte alu tape bidrager til pænere samlinger og et æstetisk niveau.\nCONLIT Fire Board er fremstillet af ubrændbar, fugt- og vandafvisende ROCKWOOL stenuld. Forsiden har en belægning af sort armeret alufolie. Løsningen bidrager også til energieffektivitet og støjreduktion på grund af stenuldens egenskaber.\nROCKWOOL Conlit Fire Board anvendes til brandsikring af firkantede ventilationskanaler, og er en del af et komplet Conlit sortiment til brandsikring af ventilationskanaler. Sortimentet består også af en Conlit Fire Mat til runde ventilationskanaler samt en Conlit Klæber, Brandfugemasse og Alu Tape. Hele sortimentet er testet iht. EN1366-1. Conlit Fire Board er et højkvalitets produkt der med sine mange fordele gør installationen nemmere og hurtigere. Brandpladerne tilpasses nemt ventilationskanalens form og den sorte Alu Tape bidrager til pænere samlinger og et flot finish for et mere æstetisk slutresultat. Conlit Fire Boards brandtekniske egenskaber, dimensioner og tykkelser forringes ikke i løbet af deres levetid.\nConlit Fire Board er optaget/registreret i databasen for byggeprodukter, som kan anvendes/indgå i Svanemærket byggeri.\nVarmeledningsevne λ-værdi, beregning: λ(Tₘ) =3,473 · 10⁻²+1,060 · 10⁻⁴ · tₘ + 3,123 · 10⁻⁷ · tₘ²\nVarmeledningsevne (DS/EN 12667) λ (10°C) (W/m∙K) 0,036\nVarmeledningsevne (DS/EN 12667) λ (50°C) (W/m∙K) 0,041\nVarmeledningsevne (DS/EN 12667) λ (100°C) (W/m∙K) 0,048\nVarmeledningsevne (DS/EN 12667) λ (150°C) (W/m∙K) 0,058\nVarmeledningsevne (DS/EN 12667) λ (200°C) (W/m∙K) 0,068\nVarmeledningsevne (DS/EN 12667) λ (220°C) (W/m∙K) 0,073\n255343 1985662 494392312 EI30/E60 111 1000 600 60 Pakke 1,80 3\n258197 1988432 494392412 EI60 167 1000 600 60 Pakke 1,20 2\n255345 1985663 494393312 EI30/E60 111 1000 600 60 Palle 1,80 43,20 3 72 24\n258198 1985664 494394312 EI60 167 1000 600 60 Palle 1,20 48,00 2 80 40\n258201 1985665 494392316 EI90 200 1000 600 80 Palle 25,20 42\n258202 1985666 494392218 EI120 200 1000 600 90 Palle 21,60 36\nRektangulærer kanaler Brandklasse Tykkelse [mm] Belægning\nCONLIT Fire Board EI30/E60


Prædiken – 2. søndag efter Påske – Pastor Schønbergs Blog\nForside › Andagtsord › Prædiken – 2. søndag efter Påske\nPrædiken – 2. søndag efter Påske\nBy pastorschoenberg on 18. april 2021 • ( 0 )\nJesus sagde: »Jeg er den gode hyrde. Den gode hyrde sætter sit liv til for fårene. Den, der er daglejer og ikke er hyrde og ikke selv ejer fårene, ser ulven komme og lader fårene i stikken og flygter, og ulven går på rov iblandt dem og jager dem fra hinanden; for han er daglejer og er ligeglad med fårene. Jeg er den gode hyrde. Jeg kender mine får, og mine får kender mig, ligesom Faderen kender mig, og jeg kender Faderen; og jeg sætter mit liv til for fårene. Jeg har også andre får, som ikke hører til denne fold; også dem skal jeg lede, og de skal høre min røst, og der skal blive én hjord, én hyrde.«\nJeg er den gode hyrde! sådan siger Jesus i dagens Evangelium.\nNår man sidder og skriver en prædiken, kræver det til tider, at man må undersøge emner, som man ikke troede, at man ville komme til at beskæftige sig med, da man første gang læste teksten. Og da jeg læste dagens evangelium, hvor Jesus sammenligner sig selv med en hyrde, undersøgte jeg derfor hyrder og fårehold i antikkens Israel, og blev en del klogere på får og fåreopdræt. Nogle har måske været så heldige at opleve store fåreflokke på rejser til Færøerne eller Skotland, men langt de fleste af os kender kun de store fåreflokke fra fjernsynets naturprogrammer, hvor man kan se hyrderne styre deres får ved hjælp af deres hyrdehunde, som er opdrættet til at skræmme fårene, så de løber i den ene eller den anden retning.\nMen for os alle (måske med får undtagelser) har vi ikke det samme naturlige forhold til får eller til fårehyrder, som man havde i Galilæa på Jesu tid. Her var fårehold en del af hverdagen, hvor man kunne se hyrden fører sin hjord ud om morgenen og hjem om aftenen. Når Jesus derfor bruger udtrykket ‘den gode hyrde’ om sig selv, så er det fordi de folk Han henvendte sig til kendte det fra deres dagligdag – selv om Hans lignelse i virkeligheden ikke handler om får.\nFor at forstå Jesu beskrivelse af sig selv som den den gode hyrde, må vi dykke ned i forholdet mellem hyrder og får. Og her har jeg som nævnt lært et og andet om fårehold. Jeg nævnte før eksemplet med fårehunde, der holder fårene på plads med deres gøen, men der er også andre måder at styre fårene på. Der er for eksempel den arabiske måde at vogte får på. Her går hyrden traditionelt bag fårene og kommanderer med dem, således at han på en måde skubber fårene foran sig og altså følger dem. Over for den praksis står den traditionelle jødiske måde, hvor fårene følger hyrdens stemme. Jeg læste et sted, om en der havde oplevet en fårefold, hvor fårene blev hentet af deres hyrder om morgenen. Hyrderne stod ved hver deres låge og kaldte på fårene, der kunne genkende netop deres hyrdes stemme og gik hen til ham.\nOg det er denne form for hyrde, som Jesus taler om – den traditionelle jødiske. Det er den hyrde, som Han er.\nOg dette billede om hyrden og fårene går igen både i det Gamle Testamente og Det Nye Testamente.\nI Salmernes Bog hører vi den nok mest kendte af salmerne, hvor det netop er Gud der er hyrden og den troende der er fåret:\nSalmernes Bog 23:1-4\nOg i Matthæusevangeliet hører vi om Jesus:\nDa Han så folkeskarerne, ynkedes Han over dem, for de var vanrøgtede og forkomne, som får uden en hyrde.\nMatthæusevangeliet, kapitel 9:36\nI Salmernes Bog er sammenlignes Gud med en hyrde, der passer på sine får og leder dem til det levende vand. Og I Matthæusevangeliet sammenlignes folket med får uden en hyrde, det vil sige når de har mistet Gudsforholdet, og de ikke har nogen til at lede dem. Når de ikke ved, hvor de skal gå hen.\nOg den situation passer vel nok på mange mennesker i dag. Mange er faret vild. Mange føler sig rodløse. Og i det såkaldte postmoderne samfund ophæves enhver form for holdepunkt: Man kan være lige, hvad man vil og hvem man vil. Man bildes ind, at man kan skabe sin egen virkelighed – og så vil man blive lykkelig. Når alle restriktioner og bånd brydes, så kan vi endelig leve livet frit. Men mange kommer til at se i øjnene at det ikke er frihed, men derimod fanger en i stadig større rodløshed. For hvis du gør hele din tilværelse afhængig af dig selv, så vil du finde, at du ikke kan bære det. For når du ikke finder ro i det, du troede gav mening, skal du endnu engang finde noget nyt der giver mening. Og du ender med at jage luftkasteller og aldrig slå rod og finde ro.\nMen har evangeliet noget at gøre med vores rodløshed eller tomhed?\nJa i allerhøjeste grad. For læser vi videre i evangeliet vil vi se, hvad det egentlig er Jesus vil fortælle os med lignelsen:\nDen gode hyrde sætter sit liv til for fårene. Den, der er daglejer og ikke er hyrde og ikke selv ejer fårene, ser ulven komme og lader fårene i stikken og flygter, og ulven går på rov iblandt dem og jager dem fra hinanden; for han er daglejer og er ligeglad med fårene.\nJesus er ikke bare hyrde for fårene. Han er den gode hyrde – og Han er villige til at sætte sit liv til for fårene – Han er villig til at ofre sig selv for vores skyld.\nMen hyrden, der er daglejer (og som altså ikke har en personlig interesse i sit arbejde med at vogte fårene) og kun tjener penge den korte tid, han er sammen med dem er ikke interesseret i at ofre sig for fårene.\nHvis Jesus er den gode hyrde – hvem er så daglejeren?\nSom sagt er det en fortælling, der skal forstås i overført betydning. Daglejeren er den jødiske lærde – farisæeren – der er mere optaget af egen status end at tage sig af fårene. Han vil vende fokus bort fra Gud og mod sig selv.\nDaglejeren er den – eller det – der giver os et falsk billede af en tilværelse, hvor vi udelukkende er afhængige af mennesket – hvad enten det er politiske ideologier, medier, modestrømninger eller os selv. Og nu skal det her ikke forstås som en opfordring til at droppe alle disse ting. For vi er privilegerede, at vi bor i et demokrati, hvor vi er med til at bestemme, hvem der skal lede vores land – det er ikke alle forundt at være så heldig. Og hvem vil ikke også alle sammen følge moden og bo pænt osv. Det er slet ikke det, jeg anfægter. Problemet er, at vi kan blive så opslugt af at følge noget materielt eller menneskeskabt i en sådan grad, at vi glemmer, at vi ikke er herrer over liv og død. At vi glemmer, at vi alle sammen er mennesker i vores egen ret – Gud skabte hver enkelt af os helt perfekt. Ligesom vi skal være. Vi behøver ikke skulle leve op til det ene eller det andet for at lykkes.\nOg det er det som Evangeliet fortæller os.\nAdam og Eva blev smidt ud af Edens Have, fordi de vendte Gud ryggen, da de tog æblet fra træet. De var grebet af deres egen lyst til at gøre, som de ville. Det er det, vi kalder synden. I dag tænker mange, at synd er alle mulige slags forseelser – rapseri, banden osv. osv. Men synden er i virkeligheden dette ene – at vi vender Gud ryggen og tror vi er nok i sig selv; at vi tror, at vi kan skabe os selv. Det var det Adam og Eva troede, og prisen var at de opgav det evige liv med Gud på grund af deres synd.\nMen Jesus satte sit liv til for fårene. Han gav os med sin død og opstandelse tilgivelse for synden. Han forsikrer os om, at selv om vi måske slipper Gud, så slipper Han aldrig os. Og holder vi os til Ham og bekender Ham som Herre og Frelser, så giver Han os løftet om det evige liv.\nOg for den store gave siger vi: Lov og tak og evig ære, være dig vor Gud, Fader, Søn og Helligånd, du som var, er og bliver én sand treenig Gud, højlovet fra første begyndelse, nu og i al evighed. Amen.\n‹ Bliv ven med din Bibel!\nTags: Bibel-Johannesevangeliet, Bibel-Matthæusevangeliet, Den gode hyrde, Jesus Kristus, Salmernes Bog


Se billederne af et forladt sanatorium i Italien\nForladt sanatorium i Italien\nOpdateret: 18. sep. 2021\nJeg skulle lige nå et sidste sted inden solen gik ned, og derfor kørte jeg mod et hospital på et bjerg i Italien. Jeg prøver altid at lave ret præcise køre- og tidsplaner for mine ture, og nogle gange ender det jo med at jeg har regnet forkert. Men heldigvis nåede jeg op til hospitalet tids nok til at kunne fotografere i de sidste solstråler.\nHospitalet blev bygget i 1920’erne, og er placeret ca. 1000 meter over havets overflade. Hospitalet skulle være placeret heroppe, for at udnytte roen og den friske luft, som en forebyggelse og helbredelse for bla. de luftvejssygdomme som man blev indlagt for heroppe.\nJeg har tidligere undret mig over placering af disse, som virker så langt væk fra alle byer at deres placering ikke gav mening. Men efter jeg har læst lidt om det, kan jeg forstå at disse afsidesliggende sanatorier, blev brugt til sommerophold til syge børn og deres familier.\nDen friske luft, roen og solen var en del af den behandling patienterne fik heroppe, og det giver måske meget god mening, når man tænker over at man først i 1940’erne fik antibiotika, som senere blev kuren mod flere af de sygdomme man blev indlagt for her.\nMange af disse sanatorier blev ejet af forskellige religiøse organisationer, og som på de andre jeg har besøgt, var der her også egen kirke. Den religiøse organisation der havde dette hospital, havde i alt 18 af disse i området, til at pleje patienter og give noget videre. Hospitalet lukkede i 1980’erne, og har siden slutningen af 1990’erne været forladt, og har kunne stå og forfalde i nogenlunde fred og ro.\nMit besøg blev et af de kortere, for da jeg kom op på bjerget, var lyset så småt på vej til at forsvinde. Heldigvis var hele området tomt for mennesker, og alt stod åbent så det var nemt at komme ind. Og så havde jeg heldigvis lige tid til at få kigget bygningen hurtigt igennem, og få fotograferet det mest spændende. Men jeg plejer gerne at ville have lidt ekstra tid, til at nå de uforudsete ting på turene.\nBygningen var i en flot forfalden stand, og når jeg finder dem med inventar, og en masse natur der har fundet sin vej ind i bygningen, får jeg muligheden for at fotografere noget af det jeg elsker mest. Et dejligt kontrastfyldt miljø, som ofte gør sig super godt på billederne.\nHøjdepunkterne for mig, var helt sikkert at se stedet ikke havde været udsat for særlig meget hærværk gennem årene, og at jeg kunne gå rundt og få en fornemmelse af stedet, med en masse efterladt inventar.\nI skrivende stund er jeg ved at lægge sidste hånd på min næste tur til Italien, og når jeg kommer forbi nogle af de mest spændende steder jeg tidligere har besøgt, forsøger jeg at få lidt tid til overs så jeg kan give dem et genbesøg. Så jeg håber måske en dag at jeg kan kigge forbi her igen.\nJordskælvsramt kirke: Earthquake Church\nEn mørk fortid: Manicomio di R\nPsykiatrisk hospital: Manicomio di V


GUIDE: Gendan en tidligere version af en fil fra din sikkerhedskopi\nMathias Ditlev 14. september 2016 Backup, Guides\nGendannelse af en tidligere version\nDu kan gendanne en tidligere version af en fil, som du har sikkerhedskopi af og på den måde gendanne en ændring foretaget tidligere i en fil. For at gendanne en tidligere version følg nedenstående korte guide.\n1. Åbn din Webportal igennem Jottacloud på din computer eller følg dette link.\n2. Find den fil, som du ønsker at download en tidligere version af. Se billedet herunder.\n3. I vinduet som popper op, kan du se en oversigt over tidligere versioner af filen og hente dem ved at klikke ‘Download’.\nDu har nu hentet en tidligere version af den pågældende fil.\nSikkerhedskopiering af flere versioner\nNår man skal sikkerhedskopiere sine filer, så er der en funktion, som er væsentlig at lægge mærke til nemlig, at der automatisk bliver taget backup af flere versioner af samme fil. Det giver en række muligheder både sikkerhedsmæssigt og i forbindelse med fleksibilitet, når man skal gendanne sine filer.\nHelt basalt betyder det, at når du ændrer i en fil, så bliver både den nye fil og den gamle fil gemt sikkert i skyen. På den måde kan du gendanne en tidligere version af filen, hvis den seneste opdaterede fil ikke er den ønskede. Et eksempel kunne være, at du ved en fejl er kommet til at gemme og overskrive f.eks. et dokument eller en fil med enten en ændring, som senere er uønsket, eller med en helt anden fil med et andet indhold. Andre gange kan det være fordelagtigt at kunne se tidligere versioner af sine filer – især på større projekter, hvor der bliver lagt meget arbejde bag.\nHos os får du mulighed for at gendanne op til 5 tidligere versioner af en fil.\nBeskyttelse mod ransomware og hackerangreb\nHackerangreb og i særdeles ransomware er noget, som flere og flere danskere desværre bliver udsat for. Det er et ondsindet hackerangreb, som kommer ind på computeren ved at uvidende computerbrugere klikker på links, som resulterer i at et skjult program hentes og installeres på computeren. Efterfølgende bliver hele computeren og tilhørende filer krypteret, og det er kun hackeren som har nøglen til at låse filerne op.\nMed sådan et hi-jack af din computer følger der selvfølgelig en løsesum med, som skal betales for at låse computeren op.\nLæs også: Ransomangreb – vor tids største sikkerhedstrussel.\nHvis du har en sikkerhedskopi af dine filer, er det muligt at slippe af med hackeren ved at formatere sin computer og efterfølgende gendanne sine filer fra skyen. Det er en af de helt store grunde til at få lagt sig en backup-plan allerede nu inden, at man selv bliver udsat for et angreb. I følge computerworld er der allerede siden starten af året ca. 150.000 danskere, som er blevet udsat for ransomware.\nHos os kan du tage backup af alle dine filer, vi tilbyder nemlig ubegrænset plads til en pris af 770 kr. om året. Kom i gang her.\nHvis du har spørgsmål til versionering af dine filer, ransomware eller noget tredje, er du selvfølgelig velkommen til at kontakte os.\nTags:backup, gendan, sikkerhedskopiering, versioner


LOWEPRO COMPACT COURIER 70 Sort - wupti.com\nMobil, GPS & Foto Fototilbehør Tasker LOWEPRO COMPACT COURIER 70 Sort\nLeveres af Post Danmark Læs mere Nøglespecifikationer Letvægsskuldertaske\nPasser til Sony NEX kamera eller lignende\nLæg i kurv Forrige Næste Beskrivelse Specifikationer LOWEPRO COMPACT COURIER 70 Sort\nDisse tætsluttende letvægtsskuldertasker er en praktisk og fleksibel måde at have dit kamera inden for rækkevidde. Compact Courier 70 er den mindste bæreløsning til dit kompakte systemkamera, og giver dig stor fleksibilitet. Tasken er designet til at passe til et Sony® NEX kamera eller en lignende model med et 18-55mm objektiv påsat.\nNår du skal have alt dit udstyr med dig, kan du tage det ekstra objektivetui i brug (det passer til et 16mm/pancake objektiv, og medfølger i tasken). Begge modeller har mange praktiske og beskyttende egenskaber, som f.eks.: Foret indre, indbyggede lommer til hukommelseskort, indbygget mikrofiberklud til rengøring af objektiv og LCD-skærm; ekstra bred lynlås åbning; aftagelig og justérbar skulderrem; indbygget bæltestrop; robust, vandafvisende materiale.\nKapacitet: Sony® NEX kamera eller lignende model med 18-55mm objektiv påsat; pancake/16mm objektiv (når det er placeret i det ekstra objektivetui på skulderremmen); ekstra hukommelseskort. Indermål: 13 X 7 X 11,5 cm\nYdermål: 16,5 X 8 X 20,5 cm\n130 x 70 x 115 mm


Foregående: Leder Op: FAMØS, maj 1996 Næste: Det topologiske hjørne\nanmeldt af Jette Randløv\nCivilization 2 er et computerspil, som gå ud på at opbygge en civilisation fra bunden. Man starter med en enkelt bybygger-enhed på en lille oplyst plet i en stor ukendt verden. Året er 4000 f.v.t., og en af de første opgaver er at opdage teknologien bag forarbejdning af bronze, så bronzealderen kan begynde.\nCivilization 2, som i Danmark udkom den 25. marts i år, er efterfølgeren til Civilization, der af langt de fleste strategi-entusiater blev betragtet som det bedste computerspil nogensinde. Spillet opnåede endog at blive brugt på nogle folkeskoler i historie- og samfundsundervisningen.\nDybest set går spillet ud på at finde en balance mellem de fire vigtigste aspekter: Opdagelse af land, viden, økonomi og erobring. Eftersom man starter spillet med kun at kende de to nærmeste felter til hver side af sin by-byggerenhed, er det vigtigt at opdage landet i nærheden. Hvor skal man bygge sine næste byer? Hvor er der andre civilisationer? Er de fjendtligt stemt? Kan man handle med dem? Opdagelse af nye teknologier giver mulighed for at bygge særlige bygninger i byerne og udruste militærenheder til forsvar af byerne, udforskning, eller hvad man nu kan finde på at bruge en militærenhed til...Endelig kan man bygge verdensvidundre - der er 28 vidundre i grupper af 7 - en gruppe for hver tidsalder (antikken, renæssancen, industrialisering og moderne tidsalder). For eksempel kan man i renæssancen opfinde monoteismen og bygge korsfarer og katedraler i sine byer og verdensvidunderet Michaelangelos kapel.\nBybefolkningen frembringer tre produkter ved arbejde i landområderne inden for to felter fra byen: Mad, handel og byggeenheder. Sålænge der er mad nok, vokser byen. Handel (eller rettere den skat, der kommer ind fra handlen) kan omsættes til en procentdel penge i statkassen, en procentdel forskning og en procentdel luksusgoder til bybefolkningen. Hvilke procentdele, der er mulige, afhænger af styreformen.\nSpillet giver mulighed for 7 styreformer, men før man kan bruge dem, skal man opfinde dem som sociale fremskridt, med undtagelse af anarki og despoti, som er mulige fra start af. De fem `højere' styreformer er fundamentalisme, kommunisme, monarki, republik og demokrati. I den nævnte rækkefølge er det de første styreformer, hvorunder det er nemmeste at vedligeholde en stor krigsmaskine og føre krig mod en anden civilisation, hvorimod det er de sidste, der gavner madproduktionen, handlen og særligt videnskaben bedst. Derudover har de hver en del særlige karakteristika. For eksempel er der i demokrati ingen korruption og produktionstab, modsat under anarki, hvor forskning er ikke-eksisterende. Under fundamentalisme bliver ingen borgere oprørske modsat under demokrati, hvor en enkelt by med flere oprører end glade borgere oftest kaster hele civilisationen ud i krise og anarki. Fundamentalisme giver som den eneste styreform mulighed for en særlig type militærenhed: Fanatikere.\nSpillet giver mulighed for et meget stort antal af strategier - det er i virkeligheden nok ingen overdrivelse at sige, at ikke to personer spiller med den samme strategi. Man kan give sin forskning en militær retning eller forske i økonomiske, sociale eller akademiske fremskridt, eller fremskridt der (i første omgang) er anvendelsesrettet. Der er dog en sammenhæng mellem de forskellige retninger. Opdagelsen af forarbejdning af bronze, som er en anvendt teknologi, går forud for opdagelse af mønter, som er en økonomisk retning. Ligeledes går opdagelsen af magnetisme og dampdrevne motorer, som er akademiske teknologier, forud for indutrialiseringen, som er økonomisk. Man kan også undlade helt at forske og istedet satse militært og stjæle eller erobre fremskridt fra andre civilisationer. Man kan også dæmpe forskningen ned og istedet bruge pengene på luksusgoder til befolkningen. Det giver en glad befolkning, der ikke gør oprør, og en større befolkningstilvækst. Personligt fører jeg titen forskningsdreven strategi: Jeg sætter på et tidligt tidspunkt min forskningsminister (eller hvad han nu hedder under et despoti) til at forske i alfabetet og skrivekunsten, så jeg kan bygge biblioteker, som yderligere gavner forskningen.\nEt væsentligt kriterium for, hvilken strategi man vælger, bør være hvilket mål man har. Modsat langt de fleste computerspil er der ikke kun et mål eller en afslutning af spillet, der er den rigtige. Fra Sid Meiers og Brian Reynolds (hovedmændene bag Civilization 2) er der tre mulige afslutninger af spillet, som udløser en lille videosekvens: Hvis éns sidste by bliver indtaget, hvis man erobrer verdensherredømmet ved at opsøge og udslette alle andre, og hvis man bygger et rumskib og koloniserer Alpha Centauri. Men der er andre mulige mål en disse: Kan man bygge en million-by inden år 0? Kan man industrialisere inden år 1000? Inden år 500? Kan man leve i fred med romerne (der altid opfører sig imperialistisk)? (Jeg har indtil videre fundet at svarene på disse spørgsmål er er ja, ja, knebent og nej.)\nFor matematik-økonomi-studerende er der et par detaljer fra lærebøgerne, man kan studere i `praksis'. Hver by efterspørger tre varer og udbyder tre varer. Når man har opfundet handlen, kan man lægge handelsruter mellem byerne. Da alle varer bruges i produktionen, er der efterspørgsel efter alle varer, så sjældent udbude varer giver en høj pris og derved en høj bonus for en handelsrute med en sådan vare. Efter opfindelse af handel og bankvæsen kan man opfinde økonomien som videnskab. Denne opfindelse giver mulighed for at bygge børser og Adam Smiths handelskompagni (et verdensvidunder), som letter statskassens udgifter på offentlige bygninger gennem privatiseringer. På et noget senere tidspunkt kan man opfinde selskaber, som giver mulighed for (midlertidigt) at sælge en bys produktionskraft til private organisationer og derved få lidt penge på kistebunden eller sætte ektra kul på forskningen.\nDer er sket en del forbedringer og udvidelser i forhold til 1'eren. Ikke mindst er de diplomatiske muligheder kraftigt udvidet. Mellem to civilisationer findes nu 6 mulige tilstande: Endnu ingen kontakt, neutralitet, krig, våbenhvile, fred og alliance. Alliancen er både meget givtig og forpligtende - den inkluderer militær og delvis økonomi og videnskab. Holder man ikke sine aftaler - bryder en våbenhvile - mister de andre civilisationer tillid til én. Hvis éns spionnetværk rapporter, at russerne (som typisk har et stærkt militær) og zuluerne (som typisk er aggresive) har sluttet en alliance og underskrevet Moskvapagten med erklæringer om éns voldelige tendenser - ja, så er man ilde stedt. Dog er der visse muligheder for at bøde for tidligere tiders fejltagelser ved at give økonomiske gaver eller teknologi. Hvis man ønsker at starte en krig mod en civilisation, man har fred med, har man altid muligheden for at hidse dem op til at erklære krigen mod én, ved at placere tropper på deres jord og gentagne gange kræve, at de trækker deres tropper tilbage. Det skulle vist nok også være ret effektfuldt at have ubåde med atomvåben sejlende rundt i farvandene tæt på deres hovedstad eller sende spioner ud og bestikke militærenheder til at skifte side.\nEn væsentlig forbering i forhold til 1'eren er computerens intelligensniveau. I 1'eren snød den på de svære niveauer for at klare sig - hvilket den så alligvel ikke gjorde. Ved udgivelsen af 1'eren var der ingen, der regnede med, at nogen kunne vinde mod computeren på Emperor-niveauet gentagne gange. Samtidig havde man defineret et bestemt antal point til at svare til 100% civilisering. Erfarne spillere nåede 300% på Emperor-niveau hver gang. I Civilization 2 er, der gjort et stort arbejde for at computeren kan klare sig uden at snyde og der er yderligere blevet indført endnu et niveau, Deity. ``You'll have to give a vituoso perfomance to survive at this level,'' som det hedder i dokumentationen. I starten var det mit indtryk, at det bestemt var tilfældet særligt med 6 modstandere på en lille planet. Men i dag knap to måneder senere er der allerede folk, der har scoret over 10000 point på Deity-niveau .\nDer er ikke mulighed for at spille flere personer mod hinanden over netværk. I de debatter, der er blevet ført i de forskellige debatgrupper på Internet, er det blevet betragtet som en stor mangel ved spillet. Hvorfor, der ikke er nogen fler-spiller mulighed, er der mange forskellige halv-officielle forklaringer på. En af dem er, at få måneder før Civilization 2 udkom en fler-spiller version af Civilization 1, CivNet, som solgte og stadig sælger godt. Hvis Civilization 2 var blevet lanceret med fler-spiller muligheden, ville det havde udhulet slaget af CivNet - og muligheden for senere at lave CivNet 2...Men forklaringen kan også findes i interne stridigheder og fyringer tidligere på året hos Microprose, der står bag spillene.\nSpillet kan betragtes som en underholdende måde at studere forskellige samfundsmodeller på, selvom man ikke kan drage nogle konklusioner om styreformer - dertil er der for mange forhold der er fast indkodet fra spillet skaberes side. Hvis man for eksempel spiller efter at ende med den største og mest velfungerende civilisation - glade borgere, høj levealder, lille analfabetisme, stor produktivitet, ingen forurening - så er der meget, der tyder på, at man skal i gennem en periode med fundamentalisme for at have den bedste baggrund for at underlægge sig nabonationerne og udnytte deres landområder. Dette er næppe en konklusion, som man ville drage i den virkelige verden, og der er da også efterhånden nogen enighed i debatgrupperne på Internet om at fundamentalisme er blevet en for stærk styreform. Den store fordel ved fundamentalisme er lille korruption og produktionsspild samtidig med at en stor hær kan understøttes med små omkostninger. Ulempen er at den videnskabelige forskning halveres på grund af den stivhed en doktrinær tankeverden giver, men dette ophæves stort set af muligheden for at stjæle teknologi fra andre.\nOmvendt giver spillet gode muligheder for at afprøve éns idealistiske idéer om, hvorledes en nation skal styres. Hvis man lægger flot ud med at gøre befolkningen glad og slutte fred med alt og alle og handle med alle, bliver man mejet ned før år 0.\nJeg kan kraftigt anbefale spillet - det er en værdig efterfølger til foregængeren. Dog er der den lille hage, at det er et meget tidsforslugende spil, som bestemt ikke fremmer eksamenslæsning.\nSpillet er set til 299, 349 og 399 kr. Det kræver en 486DX PC med CD-ROM drev. 66 MHz er anbefalet på pakken, men 33 MHz kan gøre det. 8 Mb RAM er absolut minimum - først med 16 Mb kan man udnytte alle de grafiske finesser. Spillet kan køre under Win 3.1 og senere udgaver af Windows. I pakken er både en engelsk, fransk og tysk version.


Vinter cykelbukser & Vinter cykeljakke fra Vangard\nVinter cykelbukser og vinter cykeljakke\nVinter Cykelbukser & Vinter cykeljakke\nSå har Vangard lavet et lækkert Vinter cykelsæt. Vinter cykelsættet er lavet uden pude i bukser men hele sættet er beregnet til den kolde tid.\nDerfor er Vinter Cykelbukserne med vindtæt front og de har samtidig en vandtæthed på på 10.000 mm. På den måde er du sikker på at bygerne og det fugtige vejr bliver holdt ude. Der er lavet lynlås i skridtet\nDa vinter cykelbukserne og vinter cykeljakken begge er noget der skal udenpå en anden form for inderbeklædning er der sørget for en ekstrem høj åndbarhed på hele 11.000 g/m2/24 timer. Dette er også nødvendigt for varmen skal man jo af med\nVinter Cykeljakken er med den samme høje vandtæthed og åndbarhed. Desuden er der 3 lommer på ryggen og 3-M reflekser både for og bag – så er du sikker på at blive set! Igen er der en gennemgående lynlås i jakken og alle lynlåse er YKK lynlåse.\nHer finder du et sæt der bliver kørt til kampagne pris. Sættet er normalt til en vejledende pris på 1700.- men du finder det til 1000.- Et super godt og pris sikkert tilbud.


Hvordan finder jeg energien til at starte eget firma? - Sensitivt Arbejdsliv\naf Marie Ørum | Brevkasse, Særligt sensitiv, Sensitiv og selvstændig | 0 Kommentarer\nJeg er i et job, hvor jeg ikke trives, og samtidig med går jeg med en drøm om at starte mit eget firma som behandler.\nMin udfordring er min energi – jeg har ikke energi til at have et job, der dræner mig og så have klienter på mine fridage.\nJeg stornyder mine fridage, hvor jeg kan lade op og slappe af og kan slet ikke overskue at skulle have klienter – hvornår skal jeg så holde fri?\nJeg har ingen opsparing eller en rig onkel i Amerika, så selvom jeg drømmer om at smide en opsigelse, så skal jeg jo have en indtægt et sted fra.\nKan du hjælpe mig med nogle input – hvordan kan jeg få startet op, så jeg som særligt sensitiv kan trives i mit eget firma?\nJeg ved, hvad jeg vil arbejde med og hvordan – det er bare at finde energien til det, samtidig med at være i et drænende job.\nJeg orker ikke at skulle skifte job, når jeg helst vil være selvstændig og selv kunne tilrettelægge min tid.\nJeg tror, at rigtigt mange andre sensitive, der drømmer om at starte eget firma, kan relatere sig til din situation.\nDin plan er at starte din virksomhed op på dine fridage, mens du beholder dit lønmodtagerjob i en tid. Det er helt klart en stor mundfuld, især hvis du er særligt sensitiv. Jeg kan godt forstå hvis bare tanken om det overvælder dig, og at det kan være svært at finde energien til at starte dit eget firma op.\nSamtidig tror jeg langt hen ad vejen på, at man kan hvad man vil.\nAt starte eget firma er en slags kvantespring, man skal foretage sig. Og det har en pris – både økonomisk og personligt. Du skal virkelig ville det, for at det er det værd.\nJeg fornemmer, at der er en del af dig der tøver, eller måske ikke helt tror på, at du kan leve af det, du laver, i dit firma.\nJeg tror, du mangler at have en samtale med dig selv, hvor du siger: “Nu er det det her, jeg satser på” (eller alternativt – “Nu dropper jeg det her”)\nI et coachingforløb ville jeg typisk spørge ind til, hvad du har brug for at vide før du kan tage beslutningen. – Ved du det?\nHer vil jeg dog tillade mig at gætte mig frem:\nDet kunne meget vel være, at du har brug for et bedre grundlag for at vurdere om, du kan komme til at leve af dit firma.\nI så fald skulle du overveje at vente med at tage den store beslutning om at starte eget firma på fuldtid, til du har snuppet det, jeg kalder en ‘overgangsfase’…\nOvervej en overgangsfase inden du starter eget firma\nDet er min erfaring, at mange sensitive har brug for at være ekstra godt forberedte inden de springer ud som selvstændig. I det hele taget er vi bedre til at foretage ændringer over længere end kort tid. Måske dette også gælder for dig?\nJeg anbefaler derfor at man lægger en overgangsplan for det næste år, hvor man får noget mere erfaring med at sælge sin vare/ydelse og får en bedre fornemmelse af, om det kan lykkes. Så bliver det hele lidt mindre overvældende, og så kan man basere sin beslutning om at blive selvstændig på konkret erfaring. I denne periode er det også vigtigt at få lagt et budget og en forretningsplan.\nDer er ikke nogen gylden løsning på hvordan du håndterer økonomien i denne periode, så enten må du spare op, for derefter at sige dit job op og blive selvstændig på fuld tid, finde et bijob, skrue ned for forbruget, eller, hvis du kan holde til det, blive i dit nuværende job i mens. Det er måske nemmere at udholde, når du ved, at det er en del af en større plan du har, om at blive selvstændig.\nFor at denne overgangsfase skal fungere for dig, er det vigtigt at du gør dit bedste for at holde fokus (for det er let at lade sig distrahere af en hel masse andet). Du kan overveje at finde nogen, der kan støtte dig og holde dig op på dine planer i denne tid.\nSamtidig tror jeg du skal se nøje på din motivation for at gå i gang.\nMotivation er ligesom brændstof, og du har brug for en hel masse brændstof, hvis du skal komme langt på literen som selvstændig. Motivationen skal simpelthen være så stærk, at den vinder over de omkostninger, det har for dig at tage springet.\nEllers er det ikke blod, sved og tårer værd.\nMotivation kan både komme af en kæmpe tiltrækning mod at gøre noget bestemt, men det kan ligeså vel være med omvendt fortegn, altså en motivation til komme væk fra noget/ at noget skal være anderledes.\nSå prøv at tænke grundigt over hvad det er, du ønsker at opnå:\nHvilken forandring i dit liv, vil det medføre at du starter eget firma?\nHvad vil du væk fra, hvad vil du hen imod?\nEr det værd at gå igennem denne ‘overgangsfase’ hvor du ikke rigtigt ved om du er købt eller solgt, for måske at lande på den anden side med eget firma til sidst?\nJeg kan hilse og sige, at det sted, du befinder dig nu, faktisk er det allersværeste. Det koster mega meget energi ikke helt at have taget en beslutning! Jeg er overbevist om, at det vil give dig noget mere energi når først du kommer i ‘beslutningsmode’.\nHåber mit svar kan hjælpe dig med at få sat lidt skub i sagerne.\nMere inspiration til at starte eget firma:


Vinterferie fyldt med oplevelser i Musikhuset - Musikhuset Aarhus\nVinterferien byder på oplevelser for gæster i alle aldre i Musikhuset. Fra populært cirkus over musikalsk historiefortælling og til en gratis tur på den altid populære skøjtebane.\nSigurd Barrett tager publikum med på en forrygende rejse gennem danmarkshistorien med sang og spil. Traditionen fortsætter med Cirkus Krone i Musikhuset, hvor man i år kan opleve optrædende hunde. Filuren har hele evolutionen på scenen, når de inviterer publikum indenfor til forestillingen Arternes Oprindelse og skøjtebanen holder åbent for dem, der har lyst til at komme på glatis.\nI vinterferiens første weekend kan man sammen med Sigurd Barrett møde Egtvedpigen, Grauballemanden, vikingerne, og Grundtvig, når den flotte teaterkoncert Sigurds Danmarkshistorie folder sig ud i Rytmisk Sal i Musikhuset. I Sigurd Barretts vanlige humoristiske fortællestil og med masser af musik og sangnumre føres børn og voksne gennem hele vores forunderlige fælles historie. Sigurd Barretts nye teaterkoncert produceres i samarbejde med Det Kongelige Teater og instrueres af Louise Schouw.\n9. - 10. FEBRUAR – SIGURDS DANMARKSHISTORIE\nARRANGØR – MUSIKHUSET\nMUSIKHUSETS RYTMISKE SAL\nBILLETPRISER – 155 – 235 KRONER\nTraditionen tro omdannes Lille sal til et sandt cirkus i vinterferien. Cirkus Krone slår cirkusteltpælene ned i Musikhuset hele ugen, hvor børn og barnlige sjæle kan stifte bekendtskab med alle de farverige typer, der indtager manegen. I år kan publikum se frem til at opleve en af verdens bedste hundedressører, Leonid Beljakov, der optræder med sine søde og fantastisk dygtige firbenede venner.\n9. - 16. FEBRUAR – CIRKUS KRONE\nARRANGØR – MUSIKHUSET OG CIRKUS KRONE\nMUSIKHUSETS LILLE SAL\nBILLETPRISER – 115 – 145 KRONER\nTeaterhuset Filuren præsenterer i vinterferien familieforestillingen Arternes Oprindelse, hvor vi følger 12-årige Mary, der graver efter forsteninger på den engelske kyst. En dag finder hun noget, ingen før har set - noget, der fortæller en helt ny og vanvittig historie om, hvordan verden blev til. Med den magiske og morsomme maskeforestilling Arternes Oprindelse kan man blive klogere på evolutionen, naturen og mennesket. Efter forestillingen vil børn og voksne have mulighed for selv at grave efter ”knogler” i en 8 meter lange sandkasse og samle de store skeletter i realstørrelse.\n7. - 17. FEBRUAR – ARTERNES OPRINDELSE\nARRANGØR – TEATERHUSET FILUREN OG TEATERET THALIAS TJENERE\nBILLETPRISER – 70 KRONER\nDen kendte fortælling om drengen og dyrene i junglen baseret på Rudyard Kiplings verdenskendte eventyr har fået en global opblomstring med blandt en stor live action filmindspilning fra sidste år. I Musikhuset kan man i vinterferien opleve historien som en unik danseteaterforestilling for hele familien sat i scene af det anerkendte Deutsche Tanzkompagnie.\n14. FEBRUAR – JUNGLEBOGEN\nBILLETPRISER – 170 - 250 KRONER\nSkøjtebanen i Musikhusparken\nDer skøjtes videre i Musikhusparken. Alle inviteres til at hoppe i skøjterne og tage en tur rundt på isen, ligesom mange glade gæster gjorde det sidste sæson. Skøjtebanens åbningstider kan afhænge af vejret og opdateres på www.skøjtebanen.dk.\nHELE FEBRUAR – SKØJTEBANEN\nARRANGØR – AARHUS KULTUR OG BORGERSERVICE\nMUSIKHUSPARKEN – FRI ENTRÉ\nSigurds Danmarkshistorie Foto Camilla Winther\nStørrelse: 6834 x 4558\nStørrelse: 853 x 1280\nSkøjtebanen Foto Anders Hede


Just-Brand er en nystiftet virksomhed af de succesrige iværksætter Jesper Buch & Carsten Mikkelsen der bl.a. Står bag internetsuccesen Just-Eat, diskotek-kæden Crazy Daisy, energidrikken Cult og mange flere succesrige virksomheder.\nJust-Brand fungere som en samlet salgsafdeling for flere online sites, bl.a. Ungarbejde.dk & Miinto.dk som også er en del af koncernen.\nUdover salget for de virksomheder i koncernen, så har Just-Brand ansvaret for flere andre online sites som e-supermarked.dk, boligm.dk, industribasen.dk m.v., og der kommer løbende flere til.\nJust-Brand er beliggende i København ved frihavnen, hvor vi tilbringer tiden i fine omgivelser med udsigt ud over vandet.\nSalgsafdelingen arbejder som et stort samlet team, men med enkelte sites som ens primære ansvar. Hver enkelte Key Account Manager er selv med til at definere målene samt med til at strukturere sin hverdag.\n• Salg af og rådgivning om annoncering på de forskellige sites i netværket\n• Opbygge, udvikle og vedligeholde egne accounts\n• Opsøgende salg til nye kunder per telefonen\n• Igangsætte kampagner/konkurrencer for teamet\nDu har et kæmpedrive og gerne nogle år på bagen inden for online-annoncesalg med fokus på det opsøgende salg. Din uddannelsesmæssige baggrund kan være markedsføringsøkonom eller lign, men er ikke afgørende. Du er et potentiale hos os, hvis du vil være en del af en succes og samtidig fokuseret på at fastholde succesen gennem:\n• Stor lyst til opsøgende salg\n• Stærk Vindermentalitet\n• Resultatorienteret og selvkørende\n• Vil og kan tage et ansvar\n• Er i stand til at overskue komplekse produkter\n• Kan se og forholde sig til de grundlæggende faser i salgsarbejdet\n• Værdsætter gode kolleger og teamspirit\nI Just-Brand bliver du en del af et ungt team samt en større koncern med flere spændende virksomheder. Vi går meget op i at have det sjovt på jobbet, og vi gør alt for at motivere personalet gennem en sjov hverdag på jobbet samt fede konkurrencer. Som ansat vil du også opleve en ledelse, der udvikler dig gennem halvårlige udviklings- og karrieresamtaler samt målsamtaler. Der er frihed under ansvar samt en god kollegial opbakning.\nSå send din ansøgning og cv snarest muligt til job@just-brand.dk – mærk ansøgningen ”Account Manager”. Vi indkalder løbende kandidater til samtaler, så du kan forvente hurtigt svar. Spørgsmål til jobbet kan rettes til Adm. Direktør Martin Larsen på tlf. 70 20 97 98.


Skoleblad for Bangsbostrand Skole maj PDF\nSkoleblad for Bangsbostrand Skole maj 2012\nDownload "Skoleblad for Bangsbostrand Skole maj 2012"\n1 Skoleblad for Bangsbostrand Skole maj 2012 Tirsdag den 6. marts havde 2. og 3. klasserne besøg af Strygerfamilien (Musikskolen). Det var meget spændende, og flere elever fik lov at prøve de store, flotte instrumenter. Indhold side Fra ledelsen 2 Skolebestyrelsens årsberetning for Susanne Sanddahl Nielsen 4 Teaterturen der gik i fisk 5 Allan Olsen i Det Musiske Hus 5 Hensynsløse forældres ulovlige parkering ved hovedindgangen 6 Nye malerier 6 Mission: Lokale 1 7 Det er IKKE Peter Plys! 8 Temadag den 1. marts 9 Nyt fra skolebiblioteket 10 Besøg også skolens hjemmeside:\n2 Skolebestyrelsen Jan Bjelbak Karsten Larsen Carsten Frost Pedersen Lasse Burholt Rikke Nilsson Kirsten Nielsen-Gøgsig Ole Andersen Lærer Anne Vibeke Ellesøe Lærer Finn Larsen Skoleleder Anette Jensen Souschef Vibeke Spanner Elevrep: Kewin 10.C Michelle 10.C Skolen Tlf Redaktion: Redaktion: Vibeke Spanner, ansvarshavende redaktør Birgit Thrysøe Lisbeth Robenhagen Meiner Østergård Layout og tryk: Jane Falden, Grafik, Ejendomscenteret, Frederikshavn Kommune. Stof til bladet sendes pr. til: Fra ledelsen Endnu en gang står foråret for døren, og afgangsklasserne kan se frem til et forsømt forår med skriftlige prøver, læseferie og eksamen. I år er eksamensperioden en ganske særlig tid, idet vi for sidste gang skal have 10. klasses elever til eksamen. Fra august 2012 skal kommende 10. klasses elever starte på det nye 10. klasses center, som får til huse på Hånbækskolen fremover. At vi ikke fremover skal have 10. klasse har naturligvis betydet, at vi har været nød-saget til at skære i antallet af ansatte. Dette har haft den konsekvens, at vi næste år er 6 ansatte færre. Vi har to lærere på skolen, der har valgt at gå på pension til sommer, men herudover skal vi altså tage afsked med 4 lærere. Heldigvis viste det sig, at de fire overtallige kunne tilbydes beskæftigelse på en anden skole i kommu-nen, bl.a. 10. klasses center. Tysk i 6. klasse En gruppe initiativrige lærere har i samråd med ledelsen og skolebestyrelsen søgt børne- og ungdomsudvalget om tilladelse til at indføre tysk i 6. klasse. B&U-udvalget stillede sig positiv overfor ansøgningen, hvilket betyder, at vi fra næste skoleår tilbyder tysk allerede fra 6. klasse. Erfaringer fra andre skoler viser, at tidlig start i tysk giver mærkbart bedre resultater, når eleverne forlader folkeskolen. Som tysk-lærerne skriver i ansøgningen: Elever har en mere positiv indstilling og større motivation for at tage et nyt sprog til sig, jo yngre de er. Derudover vil der blive mere tid og langt flere muligheder for at lege sproget ind og gøre tyskfaget til en sjov og god oplevelse. Som tidligere nævnt starter vi altså allerede næste år med 2 lektioner tysk i 6. klasse. Der er ikke tale om, at eleverne får flere lektioner i tysk, de bliver blot spredt ud over flere år. Frikvartersordninger Jeg har tidligere omtalt vores nye tiltag med at åbne hallen i de store frikvarterer i vinterhalvåret. Dette har været en stor succes, og rigtig mange elever har gjort brug af tilbuddet. I sommerhalvåret er hallen lukket, og elevrådet har her efterspurgt, at der bliver mulighed for at benytte sportspladsen i 10-frikvarteret. Vi har derfor indført en forsøgsordning, hvor klasse har mulighed for at komme på sportspladsen i 10 frikvarteret. Prøver og dimissionsfest Inden længe går vi, som nævnt i indledningen, i gang med årets prøver såvel skriftlige som mundtlige for skolens 9. og 10. klasser. I den anledning vil jeg gerne benytte lejligheden til at gøre opmærksom på, at dimissionsfesten i år holdes onsdag d. 27. juni, kl. 17. På ledelsens vegne Anette Jensen 2\n3 Skolebestyrelsens årsberetning for 2011 Skolebestyrelsens sammensætning Skolebestyrelsen består af 11 medlemmer. Der er 7 forældrevalgte, 2 elevrepræsentanter og 2 personalerepræsentanter, som regel lærere. Desuden deltager skolelederen og souschefen som sekretær uden stemmeret. Fra nytår til sommerferien så skolebestyrelsen således ud: Kirsten Nielsen-Gøgsig Lasse Burholt Ole Andersen Rikke Nilsson Susanne Bucholtz (for Carsten Frost Pedersen) Karsten Larsen Jan Bjeldbak Personalerepræsentanter var Anne Vibeke Ellesøe og Finn Larsen, mens elevrådet ikke var repræsenteret. Efter endt eksamen forlod et par børn af de forældrevalgte skolebestyrelsesmedlemmer skolen, hvorfor suppleanterne måtte indkaldes. I skrivende stund ser skolebestyrelsen således ud: Lasse Burholt Ole Andersen Rikke Nilsson Susanne Bucholtz Jan Bjeldbak Carsten Frost Pedersen Eva Helsinghof Der er ingen ændringer blandt lærerrepræsentanterne, men eleverne var nu repræsenteret ved Kewin Nielsen og Michelle Jensen (begge 10.c). Skolebestyrelsen vil gerne benytte lejligheden til at takke Karsten Larsen og Kirsten Nielsen-Gøgsig for deres store indsats med arbejdet i skolebestyrelsen. Principper og deltagelse Skolebestyrelsens opnår generelt indflydelse ved at fastlægge de overordnede retningslinier for skolen og føre tilsyn, så er det op til medarbejderne at fylde rammerne ud. Dette sker ved, at skolebestyrelsen fastlægger overordnede principper for skolen, og disse revideres løbende for at tilpasse dem så godt som muligt til den aktuelle situation. Skolebestyrelsen deltager desuden i diverse dialogmøder med og skriver høringssvar til kommunen. Ansættelser En spændende og meget ansvarsfuld opgave er at ansætte lærere og pædagoger. 3 af skolebestyrelsens medlemmer deltager i ansættelsesudvalget sammen med repræsentanter for lærerne/ pædagogerne og ledelsen. Parkeringsforhold Trafikken er fortsat ofte kaotisk især på p-pladsen ved Toftevej. Vi har tidligere haft sagen på dagsordenen og vil endnu en gang opfordre alle forældre til at tænke over, hvor børnene sættes af. Det kan med fordel ske på Kirkens parkeringsplads eller på Nylandsvej. Buskørsel I forbindelse med udvidelsen af skoledistriktet viste der sig en del opstartsproblemer med bustransport til og fra Kilden. Skolebestyrelsen har forgæves forsøgt at få kommunen/nt til at ændre afgange og tider, og det er derfor blevet foreslået, at skolebestyrelsen forhører sig hos forældrene i Kilden.. Fysiske rammer I Spørgsmålet om den nye skolestruktur er efterhånden ved at have lagt sig i vores del af byen, men i forlængelse heraf dukker et andet op. De fysiske rammer på Bangsbostrand skole er ikke gearet til de klassestørrelser, skolestrukturen lægger op til. I skolebestyrelsen er dette problem allerede blevet diskuteret flere gange, men der er ingen tvivl om, at det kommer til at fylde mere i tiden, der kommer. Det er bl.a. i denne sammenhæng, at skolebestyrelsens PR-udvalg bestående af Susanne og Lasse vil have til opgave at formidle bestyrelsens holdninger til en bredere kreds. Fysiske rammer II Der sker dog fremskridt mht. de fysiske rammer. I årets løb har vi fået en ny toiletbygning, nyt loft på lærerværelset, renoveret omklædningsrum og nyt ventilationsanlæg i bygning C og nye vinduer i dele af bygning C. Skoleblad I år gav skolebladet plads til et indlæg fra en person udenfor skolen. Det drejede sig om et indlæg om kost. Det er skolebestyrelsens håb, at der i fremtiden kommer flere af denne slags indlæg, der kan give stof til eftertanke eller oplæg til dialog. Klasserådsmapper Skolebestyrelsen har besluttet, at klassemapperne, der normalt udleveres til de nye 0.-klasser, fremover skal ligge på hjemmesiden i en moderniseret udgave. Julefest Igen i år fik vi afholdt en julefest, og som sædvanlig var det en stor succes for store og små. Stor tak til Lasse og alle de frivillige, ikke mindst SFO og forældrerådene. Det er med stor tilfredsstillelse at vi kan være Sammen om rammen, men der er ved at være brug for udskiftning af de hjælpende forældre. Skolebestyrelsen vil derfor deltage i næste års forældremøder ( klasse) for at orientere om julefesten. Det er håbet, at hver klasse kan finde en kontakt-forælder, der kan deltage i planlægning af julefesten. Økonomi Skolebestyrelsen holdes løbende orienteret om skolens økonomi af sekretær Gitte Bærbak. Budget og regnskab for 2011 blev godkendt af bestyrelsen på trods af, at der måtte konstateres et underskud i SFO en. Underskuddet skyldes, at det ikke som ventet var muligt at overføre et overskud på kr fra 2010 til Året igennem indløber desuden en del besparelser, der er svære at tage højde for, og det opleves generelt, at der er ved at være skåret ind til benet. 3\n4 Susanne Sanddahl Nielsen - Læsevejleder på Bangsbostrand Skole de vokser sig store. Dette gøres i tæt samarbejde med forældrene samt alle fagpersoner omkring barnet. Andre igangværende indsatsområder er: At lave en læsepolitik for Bangsbostrand Skole i samarbejde med lærere og ledelse, så denne bliver et godt informations- og arbejdsredskab for både skolen og hjemmet. At indføre begrebet faglig læsning i alle fag på alle klassetrin Arbejdet med læselyst og fortsat læsning på mellemtrinnet og i overbygningen. Deltagelse i skolens klassekonferencer for evaluering af den enkelte elevs læse-skriveudvikling. Dansk testning i 0. klasse samt klasse. Deltagelse i forældremøder og årgangsteammøder. Vejledning af elever, samt forældre i forhold til deres barns faglige vanskeligheder. I 2009 dimitterede jeg som læsevejleder (PD-uddannelse fra UCN). Jeg har siden fungeret i både almen- og specialundervisningen, som en ressourceperson, inspirator, vejleder og koordinator for skolens arbejde med at udvikle og styrke elevernes læselyst, læse-skrivekompetencer i alle fag fra klasse. Dette for at minimere gruppen af elever med læse-skrivevanskeligheder, samt opkvalificere skolens læseindsats i øvrigt. Jeg varetager desuden funktionerne som skolens ressourceperson indenfor pædagogisk special IT samt skolens testlærer i dansk i klasse. Dette giver mig et godt overblik i forhold til de indsatsområder, der er nødvendige. Susanne Sanddahl Nielsen. Et af indsatsområderne har i de forløbne år været den forebyggende indsats i 0. klasse. Dette har udmøntet sig i en effektivisering af den obligatoriske sprogvurdering. Her fanges de vanskeligheder en børnehaveklasseelev måtte være i inden 4\n5 Teaterturen der gik i fisk Tirsdag den 20. marts var over 300 børn klar til at tage i teateret i Aalborg kl På Møllehus Allé var syv busser klar til at køre, da vi fik beskeden der er sygdom blandt skuespillerneforestillingen er aflyst. Vi kunne næsten ikke tro, at det var sandt, og vi blev alle så skuffede. Det var svært at gennemføre en undervisning, for ingen børn havde bøger med!!! En hurtig beslutning blev taget på kontoret vi kører til Nordsøcentret i stedet. Det blev simpelthen så dejlig en dag. Mai Lin Zhong fra 4. A beskriver dagen sådanne her: Altså de fleste syntes selvfølgelig at de er træls at man ikke kan komme i teater den sidste gang inden femte klasse, men så fandt de på at tage til Nordsø Centeret. Og jeg syntes det var mega sjovt fordi mig og min klasse var delt op i hold og gik rundt og kikkede på fisk og var ude og lege uden for hvad skal jeg sige Det var SJOVT Mvh Mai Lin 4.a Allan Olsen i Det Musiske Hus Onsdag den 9. marts var alle 7. klasserne på besøg i det musiske hus for at høre et foredrag af Allan Olsen. Foredraget var en del af projektet: Unge og Alkohol brug og misbrug som Lions Club og SSP står bag. Foredragsholder og skuespiller Allan Olsen startede i en meget tidlig alder med at drikke alkohol, allerede som tolvårig begyndte han at drikke, og da han blev sytten, havde drikkeriet udviklet sig til, at han blev alkoholiker. Fra han var sytten, og til han blev 33, var han alkoholiker, men efter det blev han en ædru alkoholiker, som han selv fortæller. Nu har han været en ædru alkoholiker i 17 år. Derfor vil han gerne fortælle unge mennesker om, hvordan de i hvert fald ikke bør begynde at drikke, og at de bør få et godt forhold til alkohol frem for det, han havde som ung og voksen. Allan Olsen holdte et meget levende og lærerigt foredrag om, hvordan han selv som ung begyndte at drikke alkohol, og hvad det udviklede sig til. Han sagde dog også, at det var helt i orden at drikke, men at man bør vente, til man bliver år. Det var spændende at høre ham fortælle om hans eget liv, og om hvordan han var som barn. Nogle 7. klasser har siden foredraget set filmen Mig og Charly, hvor Allan Olsen spillede Charly. SSP kommer også på besøg på skolen den 12. april, hvor klassernes forældre er inviteret til at høre Allan Enevoldsen fortælle om emnet. Emma Kragh 7.c 5\n6 Hensynsløse forældres ulovlige parkering ved hovedindgangen Min datter fra 0. klasse blev nær påkørt af en sort Audi, der valgte at bakke ud. Han havde nær ramt os, men hans eget barn var i sikkerhed, fordi de valgte at holde næsten helt oppe ved hoveddøren. Tak til manden i den sorte Audi, nu har Sarah lært, at hun ikke må gå bag ved bilerne ved hovedindgangen. Manden har dog intet lært, han holder der endnu. Kære forældre, tænk på at der er nogle børn, der går alene i skole. Hilsen Sarah s far. Nye malerier Kunstmaleren Margrethe Petrine Jensen havde to malerier, som hun syntes passede godt til en skole. Dem forærede hun os, og de hænger nu på 90-er gangen og lyser op. For en del år siden købte vi et maleri af Margrethe Petrine, som hænger på lærerværelset. Det er et dejligt maleri, som man kun kan blive i godt humør af at kigge på. Vi siger tusind tak for gaven. 6\n7 Mission: Lokale 1 Dag 1 Mig og mine kammerater, Lucas og Thor rendte rundt på skolen. Lige med et sagde Thor: Skal vi ikke prøve at finde lokale 1 Mig og Lukas syntes, det var en god ide så vi gik i gang. Vi startede med at se, hvad det laveste nummer vi kunne finde var. Vi kunne ikke finde et lavere nummer end bibliotekets nr. 16. Så begyndte vi at spørge forskellige lærere. Ingen vidste særlig meget, men Tommy kunne dog fortælle, at det vist måtte være nede i den gamle skole. Mere havde han ikke tid til at sige, for han havde travl. Dag 2 Det var blevet onsdag og vi gik igen i gang med jagten på det sagnsomspundne Lokale 1 Vi begyndte at spørge folk. Vi var blandt andet oppe at spørge på kontoret, hvor de fortalte, at nede i SFOén Vi gik op og spurgte flere folk. Vi snakkede med Herluf og pludselig sagde det KLIK i Lukas. Han rev mig og Thor ned i SFOén igen. Det var en plakat, hvorpå der stod at SFOén var blevet renoveret, der havde lokket Lukas. Vi udarbejdede den teori, at før SFOén blev renoveret havde lokalerne haft numrene 1,2,3,4 osv. Så havde man bare sat 100 foran, da der blev renoveret. Det troede vi, men vi havde langt fra ret. Dag 3 Lucas var blevet syg, så vi tog Jacob med i stedet. Vi gik på kontoret og fortalte vores teori. De sagde det var en mulighed, men måske vidste pedellen det. Vi gik ned til pedellen. Han fortalte os, at da bygningen skulle renoveres havde arkitekten givet værelserne numre. Da byggeriet var færdigt havde man givet nye numre. Vi gik for sidste gang ned i SFOén, hvor vi mødte Ole. Han sagde Hvis der er et lokale 1, skulle det have ligget dernede han pegede mod gruppe 4 vi gik derhen for at undersøge og mødte Morten. Han sagde, at gruppe 4 havde nr Øv da også Endnu et fejltrin. Vi havde nu undersøgt overalt på skolen. Vi gik op af trappen for at undersøge 20-er gangen igen. Vi var halvt oppe af trappen, da jeg kom på noget. Vi stormede ned til Morten igen. Lige et sidste spørgsmål Blev denne del af SFOén også renoveret da den anden gjorde? Han svarede ja. Han fortalte os også, at der dengang i var kontorer i gruppe 4 blandt andet inspektørens. Vi gik ud i gården, hvor vi mødte Anders. Vi spurgt ham om det kunne passe, at et af kontorerne havde nr. 1. Han tænkte sig om Jo det gjorde der vist nok Mysteriet var løst. 1. Detektiv:Thor Møller Sørensen 2. Detektiv : Lucas Mørkholt 3. Detektiv: Jacob Junker Jeppesen 4. Forskning og referat: Nikolaj Bang Høfler 7\n8 Det er IKKE Peter Plys! C Det er ikke Peter Plys Historien startede faktisk lidt sjovt. Det startede med, at jeg var på EUC NORD til Brobygning, hvor vi så blev inddelt i Grupper, hvor jeg kom sammen med en god Samarbejdspartner. Vi skulle bygge denne "Trekant" det gik sådan set meget godt, det var sådan lidt med "Ja! Det er der ingen som ser efter fire Lag Maling" og "Ingen bemærker det!" på Grund af Mangel på Farver malede vi den, ellers meget søde Golden Retriever, gul og der startede det. Det første folk sagde når de kom over til os var netop "Nå, I maler Peter Plys, den er flot" dette sagde de også selvom vi tilføjede et Kødben... Vi var der i to Dage og første Dag var det en Tømremester som hjalp os, hvor vi så skulle sætte Trekanten sammen og lave den Palme I ser på den ene side. Palmen kom sådan set ud af den Blå Luft, jeg sagde nemlig omkring vores Trekant "Dén! Må vi have inde i Stuen med en Stuepalme i!.." Det blev så, at vi lavede en Stuepalme på siden. Sjovere var næste Dag, hvor vi fik hjælp fra en Maler. Vi skulle male noget indenfor Rammen vi havde lavet, og noget på den Tomme Side. Det blev så "Peter Plys" vi lavede i Rammen, figuren kom fra mig af, jeg havde Aftenen før Tegnet den på et Stykke Papir, som vi så malede efter, men 8 Et kvarter før vi skulle pakke sammen måtte vi skynde os at lave noget på den Tomme side. Dette blev simpelthen en Konstatering på, at det IKKE var Peter Plys, men en Golden Retriever. Stadig i Dag ser jeg nogle stå og sige "Se! Peter Plys" "Neeeej, det er ikke Peter Plys" mens de står og peger imod de røde Bogstaver på den ene side. Oliver W. Wæhrens 8.A\n9 Temadag den 1. marts 2. klasserne arbejdede med et emne om Noas Ark, hvor vi bl.a. var på besøg i Bangsbostrand Kirke. Vi lavede også vores egen Noas Ark og arbejdede med forskellige opgaver. Alle 0. klasserne arbejdede med DANSK/BOG- STAVERNE. Der blev arbejdet i værksteder på skift i de 3 børnehaveklasselokaler, hvor børnene f.eks. skulle - gå ord ved hjælp af gulvtastaturet - hoppe bogstaver - finde/huske bogstaver til hentediktat og vokaldiktat - skrive ord i 2 hold - være orddetektiver Alle syntes, det havde været en sjov og spændende dag med læring og bevægelse. 9\n10 Nyt fra skolebiblioteket Nyt sækkestolerum på skolebiblioteket Vi har flyttet lidt om på skolebiblioteket. Vores IT- skranke er blevet flyttet længere ned i lokalet, så pludselig var der et tomt hjørne. Her er der kommet 3 sækkestole, og man kan roligt sige, at det er populært. Her ligger 2. B og nyder livet med en god bog. Gækkebrevskonkurrence I ugerne op til påske var der gang i sakse og papir på skolebiblioteket. Man kunne nemlig vinde et påskeæg, hvis man lavede et gækkebrev til udstilling. Vi fik over 100 gækkebreve, og alle havde gjort sig stor umage. Der var 10 heldige elever, som kunne gå hjem med et påskeæg før påske. Tak til alle for de meget flotte gækkebreve. 8. klassernes projekt fra EUC-NORD 8. klasserne har lavet nogle sjove trekanter, som de har dekoreret. Vi har været så heldige at få et par stykker, som rumdelere på skolebiblioteket. Vi syntes, de passede så godt ned til os, fordi Peter Plys var malet på en af siderne. MEN MEN MEN læs Olivers historie om dette på side 8 her i Jonathan. 10\nBesøg også skolens hjemmeside: www.bangsbostrand.dk. Skoleblad for Bangsbostrand Skole juni 2011\nSkoleblad for Bangsbostrand Skole juni 2011 Skolens nye toiletbygning var færdig i slutningen af april, og efter indvielsesfesten den 29. april var de dejlige nye toiletter klar til brug. Indhold side\nSkoleblad for Bangsbostrand Skole juni 2008\nSkoleblad for Bangsbostrand Skole juni 2008 Glade vindere fra Bangsbostrand Skole FFI s skolefodboldsturnering 31. maj 1. juni 2008 Sidste år indkøbte Bangsbostrand skole 100 stk. trøjer, som bl.a. skulle\nSKOLEBESTYRELSENS BERETNING FOR 2010\nSKOLEBESTYRELSENS BERETNING FOR 2010 PEDER SYV SKOLEN - 1 - Skolebestyrelsens beretning for året 2010 Skolebestyrelsens beretning for året 2010 er noget anderledes end tidligere, da det meste af den tidligere\nSidste skoledag. Traditionen tro blev der sprøjtet med vand. Skoleblad for Bangsbostrand Skole juni 2009\nSkoleblad for Bangsbostrand Skole juni 2009 Sidste skoledag Traditionen tro blev der sprøjtet med vand Indhold side Fra ledelsen 2 Timen er min 3 Emneuge 4 Lejrskole i Ribe 2009 6 Nyt fra skolebiblioteket!\nBangsbostrand Skole deltog igen i år i Spil Danskdagen\nBangsbostrand Skole deltog igen i år i Spil Danskdagen d. 29/10. 0. 6. klasserne var samlet i gymnastiksalen, hvor koret og 3. C underholdt, og alle elever sang danske fælles-sange. En god stemning og\nBesøg også skolens hjemmeside: www.bangsbostrand.dk. Skoleblad for Bangsbostrand Skole marts 2011\nSkoleblad for Bangsbostrand Skole marts 2011 Filmprojekt i 8.B I januar arbejde 8.B med et stort filmprojekt. Først lærte de om alle de tekniske detaljer ved film, og derefter gik de selv i gang med at


Sådan laver du talebobler i Photoshop –Photoshop Vidensbibliotek\nsøndag, 12 juli\nBasis Enekursus 2 dage: 9900,-\nPremiere Rush – Let videoredigering 4950,-\nHjem/Vidensbibliotek/Photoshop Vidensbibliotek/Sådan laver du talebobler i Photoshop\nSådan laver du talebobler i Photoshop\nMåske du lige har brug for et statement eller 2 der skal ind i et billede? Så er tegneserie stil med talebobler en mulighed for bedre indpakning. Lad os se hvordan vi skaber en taleboble, ændrer i den og hvad vi ellers har af muligheder.\nTeknisk er det en vektor form vi tegner ind i billedet. Det betyder vi kan skalerer det uden kvalitetstab.\nTaleboble standarder i Photoshop\nVi vil hente det komplette galleri af standard talebobler. Det ligger gem under Custom Shape Tool. Find det i din Toolbar:\nDerefter gå til dette område i din Options panel bar:\nSom du kan se er der allerede en talebolbe i galleriet af clip-art. Men der er mere, så klik på Talk Bubbles og:\nVælg “Append”. Så tilføjes taleboblerne til dit standard galleri.\nDerefter vælger du den taleboble du vil bruge og tegner den med Custom Shape Tool.\nHusk at du allerede inden du tegner kan vælge farve, stregetykkelse og farve, stregtype etc. Det er også her du ændrer på din taleboble når du har tegnet den.\nModificeringer af talebobler\nDet kan være du ikke er helt tilfreds med formen, højden, længden eller noget. Du vil gerne ændre lidt på det hele. Især uden at de afrundede hjørner bliver trukket amatør flade. Hvis du vil det skal du bruge Direct Selection Tool:\nVælg de punkter du vil flytte med Direct Selection Tool, brug pilene på tastaturet eller træk.\nHer er valgt 4 punkter valgt for at kunne gøre taleboblen bredere, uden at hjørnerne bliver amatørtrykket.\nEkstra lir på taleboblerne\nSom den opmærksomme læser allerede har noteret sig i lommebogen, er der en svag sløring af taleboblen på ovenstående billede. Det laves således:\nGå i Properties Panelet:\nSå er det bare at gribe Type Tool og skrive noget spændende der fænger SoMe folket. Fx:\nDer er 50% opacitet på taleboble laget og skrifttypen er:\nSkriften Abril Text er fra Adobe Typekit. Og den er indstillet plakatfuld med en vidvinkel typografisk spatiering så teksten ikke falder sammen på mindre skærme.\nFotoet er et fra de der hipstere fra Deathtothestockphoto.\nBland med billeder eller farver


Fem gange fællessang med Korby Randers | Randers Bibliotek\nVi kan ikke være fysisk sammen, og derfor bidrager Korby Randers nu til online fællesskaber med fem gange virtuel fællessang fra 1.-5. marts.\nSom led i, at en række kulturinstitutioner og foreninger sammen med Randers Kommune arrangerer en række online begivenheder for at fremme fællesskabet, vil Korby Randers tibyde fem gange virtuel fællessang fra 1.-5. marts 2021 – hver dag kl. 16.30. Her kan alle blot gå ind på facebooksiden for Randers Bibliotek og være med.\nOg til online fællessang er det nødvendigt at have et kor at synge sammen med. Derfor lavede Korby Randers tirsdag 16. februar en lang række optagelser med kormedlemmer fra Korby Randers.\n”At synge sammen er en helt særlig oplevelse. Vi forventer ikke, at det er muligt at mødes mange i starten af marts, og derfor vil vi gerne tilbyde online fællessang til alle, som har lyst Det bliver sjovt, i fællesskab og en kæmpe opgave som vi gerne påtager os,” fortæller Peter Sabroe, koordinator på fællessang og bestyrelsesmedlem i Korby Randers.\nTirsdag 16. februar blev en intens optage-dag af sange som Godmorgen lille land, Den blå anemone, Lyse nætter, Åbent landskab. I alt er der 35 sange på programmet.\nUge 9 plejer at være Korby Randers Uge, som slutter med Kulturhusdagen, hvor flere kor plejer at medvirke.\nKulturhusdagen 2021 bliver også meget anderledes – i år bliver uge 9 med virtuelle arrangementer.\nVirtuel fællessang med Korby Randers er et samarbejde med Randers Kommune og Randers Bibliotek.


Mindre uenighed om enighed - sn.dk - Rudersdal\nJens Bruhn (S), der her ses ved et tidligere kommunalbestyrelsesmøde beklagede, at Mona Madsen alligevel ikke var enig med ham i forhold til lønstigninger for udvalgsformændene. Mona Madsen kunne dog trøste ham med, at det var de nok alligevel. Uofficielt.\nArtiklen: Mindre uenighed om enighed\nRudersdal - 15. december 2017 kl. 06:19\nSom mange måske efterhånden vil vide, har der været debat om forslaget om, at kommunalbestyrelsens kommende udvalgsformænd skal have en lønstigning. Mona Madsen (L) har tidligere meldt ud, at hun var imod forslaget, hvilket Jens Bruhn (S) fulgte op på i sidste uge, da forslaget blev førstebehandlet i kommunalbestyrelsen, hvor han sagde:\n- Jeg har aldrig nogensinde været enig med Mona Madsen om noget som helst, og det, der er det mærkelige er, at det er jeg i dag.\nPå onsdagens kommunalbestyrelsesmøde undskyldte han så, at han ikke havde opdaget, at Mona Madsen i mellemtiden havde skiftet mening, hvilket offentligheden var blevet bekendt med, da hun og resten af Lokallistens gruppe udsendte en »præcisering«, hvori det fremgik, at partiet »naturligvis« stod bag den konstitueringsaftale, som lønstigningerne er en del af.\n- Jeg vil gerne sige undskyld til jer alle sammen, fordi jeg sidst sagde, at jeg var enig med Mona Madsen for første gang nogensinde. Det viste sig jo desværre, at det var forkert. Havde jeg gjort mig umagen, havde jeg måske opdaget, at Mona er faldet til patten og nu er med til at støtte forslaget, hvilket er klogt, hvis man er en del af en gruppe, der skal fortsætte samarbejdet, sagde Jens Bruhn ifølge Frederiksborg Amts Avis på onsdagens møde.\nMona Madsen kunne dog trøste Jens Bruhn, der deltog i sit sidste kommunalbestyrelsesmøde, da han ikke var genopstillet ved årets valg, med, at uenigheden næppe er mere end overfladisk.\n- Jeg synes jo ikke, at Jens Bruhn skal have sit sidste møde i byrådet og så gå hjem med den fornemmelse, at han ikke kunne få lov til at være enig med mig, fordi vi to mener nok stadigvæk det samme, sagde Mona Madsen henvendt til Jens Bruhn\nMona Madsen fortsatte:\n- Men der er jo visse regler, som man bliver nødt til at følge, og det er, at når ens formand (Axel Bredsdorff, red.) har indgået en konstitueringsaftale, så må man pænt stikke armen op og sige ja. Så det kommer jeg til at gøre, men vi er enige, Jens, sagde Mona Madsen.\nVed den efterfølgende afstemning gjorde Mona Madsen så netop det; stak pænt armen op og stemte sammen med resten af Lokallistens gruppe dermed for lønstigningen til de kommende udvalgsformænd.\nEnhedslistens Jacob Jensen var den eneste, der stemte imod forslaget, mens Jens Bruhn og Dansk Folkepartis Erik Gissel Jensen undlod at stemme.\nAndenbehandlingen af lønstigningen til de kommende udvalgsformænd endte derfor på samme måde som førstebehandlingen, hvilket vil sige, at de kommende formænd kan se frem til en større lønpose.