Flensborg Avis Plus - Flensborg bag kulisserne\nBrigitte Rosinski: - Jeg kunne sagtens skrive en ekstra bog ud fra min research, men ved at holde det lidt kortere håber jeg at kunne appellere til læsere, i hvis dagligdag teater måske næppe spiller den store rolle. (Foto: Foto : Martina Metzger)\nFlensborg bag kulisserne\nFor første gang kan man læse en samlet fremstilling om Flensborgs spraglede teaterlandskab.\ntirsdag, 19.11. 2013 14:47\nFLENSBORG. Det er ikke kun på scenen, at det kan gå lige lovlig lystigt for sig. I en ny bog om teaterlivet i Flensborg kan man læse om en teatergarderobe, der bliver ædt op af møl og om en teaterinstruktør, der af mangel på penge til en plakatmand selv måtte cykle rundt i byen og klistre plakater op. Han endte med at selv at blive til en omvandrende limstift. »Vorhang auf!« hedder bogen, som den pensionerede journalist Brigitte Rosinski har udsendt i samarbejde med historikeren Dieter Pust. Bogen er udsendt af Gesellschaft für Flensburger Stadtgeschichte, som de begge er aktive medlemmer af.\nDet er første gang, at der foreligger en monografi om denne levende del af kulturlivet i Flensborg. Og her er næsten intet glemt. Den største rolle i byen og i bogen spiller naturligvis Flensborg Teater, der indtil 1974 var et byteater, og som derefter blev fusioneret med byteatrene i Slesvig og Rendsborg til Tysklands største landsdelsscene, Schleswig-Holsteinisches Landestheater.\nEt broget landskab\nTeaterlandskabet i byen er et kludetæppe. Her er plattysk teater på Niederdeutsche Bühne. Dansk amatørteater på Det Lille Teater. Med udvandringen af Volga-tyskere fra Rusland - de såkaldte Spätaussiedler - er der også kommet et tysk-russisk amatørteater. På Orpheus Theater opføres primært kabaret og varieté som gæstespil og det med nogle af Tysklands største kunstnere inden for den genre, man kalder klejnkunst. Der er eksperimenterende teater på den østlige side af inderfjorden i teaterværkstedet Pilkentafel.\nDer er alternative gæstespil i kulturværkstedet Kühlhaus i den nedlagte godsbanegård. Der er improvisationsteater med gruppen Improgramm, som holder til i Theaterschule Flensburg - en skole, der for en halv snes år siden blev oprettet i den tidligere biograf i Mørvig med penge fra en fond. Her er dukketeater og skoleteater, teaterforeninger og et nyt teaterkompagni bestående af ikke-professionelle, der dog i kvalitet kan tangere mange professionelle: Nemlig Broschmann & Finke, der med Michael Wempner i spidsen groede frem på Niederdeutsche Bühne, som gruppen senere brød med og derefter primært rykkede til Harreslev, hvor det spiller i Bürgerhaus.\nKun en enkelt lille niche er forbigået forfatterens opmærksomhed - nemlig de danske gæstespil, som Sydslesvigsk Forening arrangerer i Flensborg Teater.\nBogen er ikke kun historie, men også nutidshistorie. Forfatteren har interviewet nogle af de personer, der lige nu sætter deres præg på teaterlivet i byen - blandt andre Landestheaters generaldirektør, Peter Grisebach, balletchef Katharina Torwesten, Elisabeth Bohde fra Pilkentafel, Conny Meesenburg fra Orpheus og Klaus Esch fra Theaterschule Flensburg.\n- Mit mål har også været, at bogen skal underholde. Jeg kunne sagtens skrive en ekstra bog ud fra min research, men ved at holde det lidt kortere håber jeg at kunne appellere til læsere, i hvis dagligdag teater måske næppe spiller den store rolle, siger Brigitte Rosinski, der er tidligere reporter på Flensburger Tageblatt.\nIsær livet bag kulisserne har haft hendes bevågenhed, tilføjer hun.\nDieter Pust har som historiker gravet i annalerne og beretter i det historiske kapitel i bogen blandt andet om de tre Tivoli-scener, der har været i Flensborg gennem historien. Forbilledet var Tivoli i København, og genren var traditionel taleteater med to personer i en jævn restaurant- Tivoli-teatrene lå flere steder. Blandt andet i det tidligere Raschs Hotel ved Nordermarkt og dér, hvor den nu nedlagte Christian Paulsen-Skole ligger.\n- Dengang kunne man ikke blot opføre teater, som man havde lyst til. Man skulle have en tilladelse, beretter Dieter Pust.\n- Det begyndte med den danske konge, der krævede en såkaldt »øvrighedens koncession«, og det fortsatte i preussisk tid. Manuskripter skulle indleveres til gennemlæsning hos politiet, som derefter godkendte eller afviste dem. Dette fænomen spillede især en stærk rolle i Köller-tiden, hvor der blev holdt et vågent øje med især dansk kultur, fortæller Dieter Pust.\nKöller-perioden fra 1898 til 1905 var opkaldt efter overpræsident Ernst von Köller, der forsøgte at knække danskheden ved mødeforbud, masseudvisninger og fængselsstraffe.


Frederiksbergs svage børn betaler spareplan - Avisen.dk\nFrederiksbergs svage børn betaler spareplan\nÉn lærer. Over 30 elever. Så er der ikke meget tid til de børn, der har brug for ekstra støtte. (Foto: Foto: colourbox.com)\nBudgetnedskæringer for specialklasseundervisning er ét af de midler, danske kommuner tager i brug for at spare penge.\nSvage elever skal betale regningen for kommuners spareplaner. I Frederiksbergs Kommune er man i øjeblikket ved at vedtage et ekstraordinært sparekatalog for at begrænse kommunens budgetoverskridelse, og der vil man i indeværende år hente to millioner kr. fra specialundervisningen, erfarer Nyhedsbureauet Newspaq.\nDen plan får formand for Frederiksberg Kommunes lærerforening til at tænde alle advarselslamper.\n"Når man skærer på specialundervisning, rammer man de allersvageste elever. Men det rammer også de andre elever, der går i klasse med dem, som har brug for meget hjælp," fortæller lærerformand Ane Søegaard til Newspaq.\nGennemføres spareplanen, skal børn med ADHD, autisme eller Aspergers syndrom i højere grad sluses ind i klasser med almindelige elever, og undervisningsstøtten til specialeleverne bliver reduceret.\nPå Frederiksberg Rådhus skal man i alt spare 73 millioner kroner i indeværende budgetår. Sparekniven er ikke endelig ført, men forslaget om nedskæringen på budgettet for specialelever er på vej til at blive behandlet nu.\n"Socialdemokraterne er meget skeptiske over at skulle spare på specialundervisningen. Der er sat en analyse i gang, og vi vil godt se resultatet af den analyse, før vi træffer en beslutning. For to millioner kroner er en mange penge på det her område," lyder det fra 2. viceborgmester Katrine Lester (S) til Newspaq.\nOg spareplaner på specialundervisningen har konsekvenser for både stærke og svage elever, vurdere pædagogisk ekspert.\n"Det kan ikke undgås, at sådan noget kommer til at gå ud over nogle elever. Jeg tror dog først og fremmest, at det kommer til at gå ud over de svage elever. Men det kan også gå ud over de stærke elever, fordi lærerne får mindre tid til dem, da de skal koncentrere sig mere om de svage elever," siger professor fra Danmarks Pædagogiske Universitet Niels Egelund til Newspaq. Han glæder sig dog over, at man i de økonomisk gode år skruede voldsomt op for midlerne til specialundervisning.\nTendensen med at lade specialeleverne holde for, når kommunen skal have budgettet til at hænge sammen, er dog ikke kun Frederiksbergsk.\nDanmarks Lærerforening oplever, at kommuner over hele landet skruer ned for midlerne til specialundervisningen.\n"Regeringen har en målsætning om, at 95 procent af alle elever skal have en ungdomsuddannelse. Så bliver vi også nødt til at kunne give et særligt tilbud til de elever, der har særlige vanskeligheder, og det er bestemt ikke det, vi oplever i øjeblikket," slår formand for Danmarks Lærerforening Anders Bondo fast over for Newspaq.\nTendensen med nedskæringer på specialundervisningen i landets skoler får tidligere skolelærer og nuværende SF-formand, Villy Søvndal, til at undre sig.\n"Det er jo helt absurd, når regeringen festtaler om, at vi skal have verdens bedste folkeskole, at man så ude i virkeligheden afskediger lærere," siger han til Newspaq.\nFrederiksberg Kommune har mere end 400 millioner kroner liggende på kommunekistebunden. Borgmester Jørgen Glenthøj var desværre sygemeldt i dag og havde ikke mulighed for at fortælle, hvorfor man ikke anvender nogle af de penge i stedet.


Så skete det igen. En ejer der ikke havde sin hund i snor og det gik så udover mig. - Side 2 - Debat - Hunde-forum.dk\nSå skete det igen. En ejer der ikke havde sin hund i snor og det gik så udover mig.\nAf Gæst Isabella, April 15, 2014 i Debat\nDer står i hundeloven, at man skal have styr på sin hund. Der står også, hvad straffen er, hvis man ikke har det (bøde).\nProblemet er ikke dårlig lovgivning, problemet er bevisbyrde. Jeg kan påstå herfra og til månen, at min nabos hund ofte er løs og farer balstyrisk rundt. Men når politiet snakker med naboen siger han nej - hunden er aldrig løs, han har den altid i snor (han lyver).\nPolitiet kan ikke udskikke bøder til folk, fordi andre har set sig sure på dem og deres hunde.\nSpørgsmålet er så, hvad man så stiller op. På den ene side er det irriterende med løse hunde som der ikke er styr på. På den anden side skal folk ikke kunne rotte sig sammen og anklage en uskyldig, uden at de har beviser til at bakke deres anklager op.\nMit bedste bud er, at forsøge at filme ejer og hund som er et problem - det er vanskeligt og næsten umuligt, men det er eneste bevisbyrde, der måske (og det er et stort måske!) kunne accepteres af politiet.\nMan kan filme ja. I konkrete situationer er der ofte vidner som man kan notere navnet på.\nmen alene anmeldelse og en henvendelse fra politiet vil måske være rigeligt..\nJeg synes det er en skam at folk inden de køber en lille race ikke sætter sig ind i hvad dette kan medføre for dem og deres hunde..\nBesvaret Maj 1, 2014\nBesynderligt indspark. Det gælder vel alle der køber hund at man skal sætte sig ind i hvad det betyder. At man skulle afholde sig fra at holde en lille hund fordi uansvarlige hundeejere går rundt med store hunde de ikke kan kontrollere, mener jeg skal håndteres på anden vis.\nBesvaret Maj 2, 2014\nTænker lige lidt videre...."en skam at folk inden de køber en stor race ikke sætter sig ind i hvad dette kan medføre for dem og deres hunde" :hmm::hmm:\nNu er der jo ingen mennesker der kan styre omverden, heller ikke folk med små hunde.\nMen du mener måske at folk kun bør anskaffe sig hunde over en hvis størrelse?\nNår man er førstegangshundeejer kan man umuligt have gennemtænkt alle mulige scenarier, ligesom man heller ikke kan når man skal være forældre.


Til virksomheder - Bliv del af vores netværk | SOS International\nSOS International er en af de førende assistanceorganisationer i Norden. Fra alarmcentraler i Danmark, Sverige, Norge og Finland yder SOS International assistance overalt i verden, nat og dag, hele året rundt.\nSOS International har et omfattende netværk af kvalificerede leverandører og partnere over hele verden.\nLæs mere om vores forretningsområder her\nLæs mere om, hvordan du bliver en del af vores netværk indenfor Travelcare, Mobility eller Healthcare herunder.\nEtableret, nordisk leverandør af sundhedsydelser\nSOS International er en etableret, nordisk leverandør af sundhedsydelser. Vi er leverandør til blandt andet forsikringsselskaber og kommuner, og vi tilbyder en lang række services med fokus på at forebygge, behandle og genoptræne. Vores professionelle netværk er sammensat, så det geografisk dækker hele landet og hele Norden. Der er vægt på rette kompetencer til rette behandling.\nVi søger hele tiden kompetente behandlere til vores netværk, fx:\nBliv del af vores psykologiske netværk ved at kontakte:\nTel.: +45 2130 7042\nLæs om vores forretningsområde Healthcare\nVi vil udvikle fremtidens services på markedet for vejhjælp\nSom en del af SOS Internationals netværk inden for vejhjælp bliver du en del af en af de førende assistanceorganisationer i Norden. Vi har mange års erfaring indenfor vejhjælp og yder omfattende vejhjælpsservices inden for alle typer køretøjer – både nationalt og i udlandet – 24 timer i døgnet, 365 dage om året.\nVi har allerede etableret et netværk inden for vejhjælp i Danmark, Sverige, Norge og Finland, og vi håndterer hvert år 2 millioner opkald.\nVil du være en del af vores vejhjælpsnetværk?\nJeppe Damgaard, Technical Manager, Mobility Danmark\nTlf.: +45 40224806\nLæs mere om vores forretningsområde Mobility\nEt verdensomspændende medicinsk netværk\nSOS Internationals rejseassistance udføres i samarbejde med et verdensomspændende medicinsk netværk af nøje udvalgte leverandører og samarbejdspartnere, herunder hospitaler, klinikker, ambulanceselskaber, udenlandske assistanceselskaber og ambassader.\nVores netværk er til stede over hele verden, og vi foretager grundige evalueringer, bedømmelser og kvalitetssikringer af alle vores partnere for at sikre den bedst mulige kvalitetsbehandling af vores slutbrugere og det lavest mulige niveau af skadeomkostninger for vores kunder.\nVil du være en del af vores medicinske netværk?\nFor forespørgsler vedrørende partnerskaber, forretningsmuligheder og generelle spørgsmål er du velkommen til at kontakte os på internationalnetwork@sos.eu\nLæs mere om vores forretningsområde Travelcare\nTel +45 40224806


B&b Catania Capomulini i Aci Trezza til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Garitta 40, Livorno, Aci Trezza, Italien, 95024 - Se på kort\nMere om B&b Catania Capomulini\nB&b Catania Capomulini ligger i hjertet af Acitrezza og er en idéel base til at opleve Aci Trezza. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå B&b Catania Capomulini gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er B&b Catania Capomulini det kloge valg for rejsende til Aci Trezza.


Tykke kvinder elskerinde københavn / 6escort redtube\nde smukke kvinder for 'pænt'. Fortrolighedspolitik, jeg accepterer, vilkår og betingelser og, fælles side og Fede-Kvinder, jeg har læst og accepterer vilkår for. Jeg samtykker, at mine oplysninger bliver behandlet som defineret. Det vil sige, at de i højere grad tager bilen i stedet for cyklen siger seniorrådgiver Jeppe Matthiessen fra DTU Fødevareinstituttet. Grundlæggende ser han dog cougar -tendensen som noget meget positivt. Perfekt, du er ikke alene. LÆS artikel, læs også: Modne kvinder vil have unge, virile mænd »Og frem for at vælge en jævnaldrende mand, der typisk er ude efter ligusterhæk, rækkehus og en Passat i indkørslen, foretrækker mange en yngre fyr, der ikke har forpligtelser, men i stedet har lyst. Et nyt datingsite for de såkaldte pumakvinder - eller cougars, som de hedder på engelsk - har efter en uge for længst rundet.000 profiler lavet af unge mænd og modne kvinder, der foretrækker hinandens selskab. Vilkår og betingelser og, fælles side.\nEt andet problem kan opstå, hvis den unge fyr drømmer om at få børn, og kvinden ikke ønsker det, fordi hun måske har en familie i forvejen, eller fordi hun er blevet for gammel til at kunne blive gravid. Ser man på den samlede statistik for alle danskernes aktivitetsniveau, så ender hver tredje dansker med betegnelsen fysisk inaktiv i 2011/12. Hvis nysgerrig skriv gerne, skal først se dig. Tykke frodige damer, selvfølgelig! Jeg tror, at myten om den tykke kvinde handler om, at de ikke er så krævende som slanke piger. Jamen så få dig dog en tyk og dejlig rund kvinde med en stor røv!\nTotall forkælelse, rejser gaver eventyr! Risikerer at føle sig malplaceret Når datingen udvikler sig til et dianalund genbrugsplads hjemmelavet sex film forhold, forudser Jakob Olrik dog mulige problemer. Hilsen 'Det fede dilemma kære fede dilemma. Det er særligt sofahyggen foran fjernsynet og en dejlig varm bil, der ser ud til at trække danskernes aktive livsstil ned. I gennemsnit tog kvinder i færre skridt per dag, end de gjorde. For nylig blev der lavet en kæmpe undersøgelse om, hvad mænd tykke kvinder elskerinde københavn klikker mest ind på, når de ser porno på nettet. Og dianalund genbrugsplads hjemmelavet sex film for dianalund genbrugsplads hjemmelavet sex film en 20-årig fyr kan der være en enorm selvtillid forbundet med at være mand nok til at kunne score en kvinde på for eksempel 35 år siger Jakob Olrik. »Ud over at være skønt for de kvinder og fyre, der lever det ud, kan det være med til at sætte os modne mænd i en position hvor vi bliver nødt til at tage os sammen siger Jakob Olrik og uddyber Bare fordi man har. Dementerer »forstokkede rygter«Sexologen forstår tilsvarende de unge mænds motiver for at søge ældre kvinder.»Jeg tror, at langt de fleste fyre har fantaseret i smug om legekammeratens mor eller lærerinden. Ved at blive medlem på sitet accepterer jeg. Du er nervøs for at blive kæreste med en frodig kvinde i frygt for, hvad andre tænker om dig, og det er lige netop din forhindring i livet Han må have en lille pik, siden han kun kan score en tyk kæreste. Og kan man overhovedet omprogrammere sine seksuelle præferencer? Jeg accepterer også at modtage flirts, beskeder, kontoopgraderinger og særlige tilbud, som er tilpassede til mine interesser og sendt til mig via Fede-Kvinder. Han påpeger, at cougar -tendensen, der de seneste år er blevet det nye, store især i USA, dementerer en del »forstokkede myter«om kvinders seksuelle liv og præferencer.»Nogle har påstået, at kvinders seksualitet daler, når de fylder 25, men faktisk er det ofte stik modsat. Søger en sød pige til uforpligtende sex, total diskretion forventes. Egentlig kan mit dilemma udtrykkes ved, at jeg synes en Arne Jacobsen syv'er stol er smukkere end en fed lænestol fra Biva - men man sidder fandeme bedre i stolen fra Biva. Jeg har nu mødt en ung kvinde på 172 cm, 57 kg og en smuk b-skål, en total model-figur med tilhørende smukt ansigt og meget lækkert og elegant i sin påklædning.


IDEEN & MENNESKET BAG | Kirstine Nygaard\nIDEEN & MENNESKET BAG\nKROPSLIG OMSTRUKTURERINGS TERAPI\nSTRESSLESS ENERGETISK BEHANDLING\nMit udgangspunkt er kroppen, vores fysiske form, vores umiddelbare væren, her hvor vi manifister og manifisteres. Det sted hvor skønhed viser sig, ved balancen mellem og i: det kropslige, det følelsesmæssige, det mentale og det energetiske.\nSiden jeg var lille har jeg haft en drøm. En drøm om skønhed, en skønhed som jeg sidestiller med sundhed på et dybere plan. Et plan hvor det hele menneske er i balance. Altså balance mellem indre og ydre, mellem tanker, følelser og fysik. Det er en sundhed som springer frem når vi tør gribe livet i dets foranderlighed, og processer i os selv, og i verden omkring os. Sundhed her er ikke ligestillet med fravær fra sygdom. Her er sundhed ligestillet med balance i det hele menneske, med alt hvad dette indebærer.\nLivet er en stor FED forandring, i mere end en forstand. Med vores utrolige hjerne, med utallige behov, kommer vi tit til at lytte lidt for meget til den, og mærker ikke hvad der ellers foregår i vores utrolige menneskelige struktur. 😉 Vi glemmer hvad fysisk opmærksomhed og forandring kan skabe af mirakler. Mirakler som bør leves ud alle andre steder end inde i vores, ellers meget kønne og utrolige hoved. 😉\nForandring i livet sker i vores indre såvel som vores ydre. For at kunne favne forandringerne i livet giver det god mening at være opmærksom på de forandringer der netop forekommer. Hjælpe dem på vej, balancere dem. Er det en ny frisure til at kikstarte dine processer og den igangværende forandring? Eller måske har du større behov for mentalt ro og nærvær i din fysiske krop?\nJeg er her til at guide og støtte dig igennem alt andet end mental forståelse, så du ikke bliver væk i livets store forandring eller sindets stagnation.\nMin faglighed og erfaring:\nJeg er uddannet frisør, og har udover forskellige ansættelser arbejdet som udekørende frisør, også fungeret som stylist som en del af Dennis Knudsens Style Team. Her har jeg undervist i makeup- og hår styling til private og offentlige arrangementer. Herefter blev jeg selvstændig og har siden udvidet, mit ellers ekstroverte virke til noget mere filosofisk og introvert.\nJeg har bl.a. erfaringer fra mit spændende mesterlærer forløb i Holistisk Kropsterapi, inspireret primært af Ayurveda, hos MKCPH, hvor jeg fortsat efteruddanner mig.\nDerudover har jeg taget kursus i healing hos Hanne Fritzbøll, Uddannet mig til Yogalærer og Thai massør hos Lago CPH, været i trænings- og mentor forløb i energetisk forståelse og kanalisering hos dygtige Sigrid Garfield. Senest har jeg tilføjet 5o timers Yin Yoga uddannelse, og været i Qi Gong forløb hos Anemone Aurora.\nUdover det du kan se her, på hjemmesiden, så underviser jeg hver mandag-torsdag hos SATS i Valby i både hot yoga, flow yoga og yin yoga.\nHvad enten du kommer for at opleve roen og effekten af diverse kropsbehandlinger, glæden ved at miste slidte, tørre, og tyngende hårspidser, at mærke fornemmelsen af at alle dine celler bogstaveligt ånder og vibrere af vitalitet efter en Detox Body Wrap… Hvad end som gør’ det for dig, så står jeg klar til at gøre mit ypperste for at din vitalitet øges igennem kropslig opmærksomhed og foranderlighed.\nDet er uhøjtideligt, med høj faglighed, humor og stor passion. Jeg byder velkomme i autentisk nærvær blottet for facader, med professionel og personlig behandling og skræddersyede løsninger der virker på et dybt plan.\nDer er ingen grundt til at være nærig – Jeg gør det der giver mit liv mening – og dele det med dig.\nJeg glæder mig meget til at møde dig og dele med dig! <3\nVALBY\t-\tTLF: 22 856 865


Udstyr du ikke kan undvære på din telttur | Peeceee nyheder om elektronik\nHar du planer om at tage en telttur? Det kan være på egen hånd, men det kan også være meget hyggeligt at tage af sted med hele familien. Når du arrangerer en telttur, er der mange ting, du skal have styr på. En af de ting, det er udstyret til turen. For at gøre det let for dig, kan du i denne artikel læse mere om, hvilket udstyr du ikke kan undvære på din telttur.\nEn powerbank til opladning af din mobiltelefon\nDet er rart at have mobiltelefonen med på turen, så længe den primært bruges til praktiske formål såsom at tjekke vejrudsigten, kortet eller undersøge noget på nettet. Det er om end ikke let at oplade mobilen, hvis den er gået ud, og du er midt ude i ingenting. Her er en powerbank et nyttigt redskab, som du ikke kan være foruden på din telttur. Er du på udkig efter en powerbank, kan du finde nogle effektive powerbanks her: https://www.grejfreak.dk/shop/192-powerbank/.\nVil du selv lave mad på turen, så er madlavningsgrej væsentligt\nDet er ikke let at lave mad i det fri, hvis du ikke har det rette udstyr til formålet. Du kan eksempelvis købe en trangia, der er velegnet til madlavning i naturen. Har du planer om at lave mad over bål, kan dine planer hurtigt blive ruineret af det uforudsigelige danske vejr, hvorfor det er en god idé at have en backup-plan.\nFå en god nats søvn med en ordentlig luftmadras\nNogle kan nøjes med et liggeunderlag, men vil du gerne sove ordentligt på din telttur, så kan du med fordel medbringe en luftmadras til formålet. En luftmadras kan gøre underværker for din søvn af især 2 årsager:\nDin krop kan nemmere holde på varmen, når du ikke ligger så tæt på jorden.\nKomforten øges markant, da du ligger på et blødere underlag.


RX 5600 XT med i3-2120 benchmarks på Ultra kvalitet kvalitetsindstillinger - GPUCheck Denmark / Danmark\nRX 5600 XT med i3-2120 benchmarks på Ultra kvalitet kvalitetsindstillinger\nDet er klart, at RX 5600 XT det er en betydeligt mere i stand high-end kort, der kan spille AAA titler på 1080p/1440p med 50-60 frames per sekund. Forholdet mellem pris og ydelse er fremragende for RX 5600 XT konkurrencen i budget mid-range-kort. Med hensyn til hukommelse, RX 5600 XT 6144 er MB RAM mere end nok til moderne spil og bør ikke forårsage nogen flaskehalse. Denne kombination mellem RX 5600 XT og Intel Core i3-2120 @ 3.30GHz vil forårsage alvorlige flaskehalse i mange spil og forårsage alvorlige fps tab. Kort sagt forestillingen er usædvanlig, er der ingen tvivl om, at dette er en af de mest magtfulde enkelt 2020 GPU derude i.


Flesthverdage: februar 2015\nI dag skulle hele familien på besøg hos nogle skønne venner, vi ikke har set længe. Faktisk er der kommet sygdom på tværs et par gange, tror jeg.\nOg det kom der så igen i dag. Så nu må jeg nøjes med lidt sytøj, mens mindstemanden og hans feber indtager sofaen.\nØv altså - jeg havde sådan glædet mig...\nEtiketter: broderi, børn, krea ting, sygdom\nVi har heldigvis aldrig haft problemer med tandbørstningen her i huset. Jeg tror ikke, at ungerne elsker det, men det er en nødvendighed, som de har lært.\nMen derfor kan man jo godt minde dem om vigtigheden...\ntorsdag -græske frikadeller, ris og tzatziki\nlørdag - burger med bønnecreme, spidskål og rødbedebøffer\ntirsdag - oksekødsuppe med revet kartoffel\nJeg har længe haft en stak kurve stående, som jeg havde en plan med. Nu er planen endelig udført.\nKrearummet har fået opbevaring i højden. Med nogen kæde fra byggemarkedet og kroge fra Ikea. Selvfølgelig var der en krog for lidt, men det problem blev løst med lidt muresnor.\nKurvene er fra Idecentret i Vejen.\nJeg regner med at sætte et manila mærke på hver kurv, så jeg ved hvad, der er hvor...\nEtiketter: indretning, krea rum, krea ting\nI vinterferien fik vi jo ryddet op i vores lego duplo. Ungerne bruger det ikke mere, og så kan andre børn lige så godt få glæde af det.\nSå nu er det meget billigt til salg.\nDet kan du ikke være bekendt forår!!\nHvad skal vi med sne sådan en mandag - vi vil have forår - vi mangler forår - vi har behov for forår.\nman tager et nyt.\nOg nu skal der ske noget. Et eller andet. Og det er for vådt at gå lidt i haven, så jeg svinger malebøtten i stedet.\nDesværre har jeg ikke plads på kontoret, så det bliver en ting af gangen i stuen...\nEtiketter: indretning, krea ting\nI vinterferien fik teenageren i huset "nyt domicil". Hans seng - eller nærmere madras var klar til udskiftning - og i hans alder skal der en sofa til.\nSengen her er nu - uden madras - til salg for 300 kr.\nSå efter en tur i Ikea er han nu ejer af en hjørnesovesofa, nyt tv bord og rullebord som sofabord.\nNår han er sikker på tv bordets placering skal antennekablet sættes fast, så vi ikke falder over det hele tiden. Og vi skal have fundet en ny loftlampe - spidermand er ikke in mere...\nNu overvejer han så om skrivebordet kan blive, eller der skal nyt til. Han bruger det ikke rigtigt, for han sidder enten i køkkenet eller på kontoret, når han laver lektier.\nEtiketter: indretning, teenager\nJeg tror ikke, jeg vist efter billeder af vores renovering af vores vaskerum.\nDu kan finder billeder fra før her.\nVi er så glade for det. Det er blevet lyst, og der er masser af opbevaringsplads. Den opmærksomme læser vil se, at en del af vaskerummet ligger i den gamle stald med de buede lufter som kendetegn.\nNu overvejer jeg, hvornår jeg vil male dør- og vindueskarme. Ikke om jeg vil - men hvornår jeg lige har lyst til det.....\nEtiketter: indretning, ombygning, vaskerum\nI efteråret begyndte jeg et nyt broderi. Noget jeg havde glædet mig til - jeg skal helst være i gang med et hele tiden.\nMen selv om jeg rigtig gerne ville brodere det, så blev det bare ikke rigtigt til noget. Så nu får det lov til at ligge lidt i gemmerne, så kommer lysten nok igen.\nI stedet er jeg begyndt på dette broderi, der skal blive til et billede a la patchwork stjerne. Jeg har blot valgt nogle andre farver, mens jeg stadig overvejer farverne på prikkerne.\nMønstret er fra Hendes verden nr. 22/2014.\nSå fik jeg sået chili. Og det lidt tidligere end sidste år. Sidste års planter gik desværre til i december måned, men jeg fik lagt de sidste chili frugter til side, og nu skal de så gerne blive til nye planter i år.\nI lørdags var det så tid til årets MGP fest. Ungerne havde bestilt burgere - både almindelige og fiske - og Oreo cheesekage til dessert.\nBurgerne forsvandt, før kameraet nåede frem, men desserten blev dog foreviget - midt i al spændingen. Utrolig som MGP kan fange de unger....\nAftenens hyggetallerken var sund, men vakte stor glæde...


Advokat anbefaler retsskridt mod Økologisk Landsforening | Maskinbladet\nAf dals - 4. okt. 2019 kl. 07:31\nAdvokat Hans Sønderby anbefaler retsskridt mod Økologisk Landsforening, hvis den fortsætter sin dagligvarekampagne mod landbruget.\nForeningen Bæredygtig Grundvandsbeskyttelse har forelagt Økologisk Landsforenings kampagne "Ren madglæde" for sin advokat, Hans Sønderby Christensen, Randers, som anbefaler retsskridt.\nI kampagnen anføres det blandt andet, at forbrugerne skal købe økologisk landbrugsproduktion for at "redde grundvandet".\n- Sigtelser, som ikke kan bevises, kan være strafbare. Efter min vurdering er det retsstridigt at rette sigtelser mod landbruget om, at andre skal redde grundvandet fra dansk landbrugsproduktion.\n- Der er efter mine oplysninger ikke videnskabeligt bevis for, at landbruget truer grundvandet. Hvis ikke man kan påvise en trussel som grundvandet skal reddes fra, er der ikke grundlag for sigtelsen, som derfor kan mortificeres.\n- Det er ikke i tråd med lovgivningen at markedsføre sine medlemmers produktion på falske præmisser, siger Hans Sønderby og henviser til, at Coop i 2017 ved Tingsrätten i Stockholm blev dømt for at markedsføre økologi på bekostning af landbruget.\nForeningen for Bæredygtig Grundvandsbeskyttelse ved Bente Andersen bekræfter, at der ikke er fagligt og videnskabeligt grundlag for den mistanke mod landbruget, som Økologisk Landsforening rejser om at være en trussel mod grundvandet.\n- Vi har verdens hårdeste godkendelsessystem og vi bruger i dag trygt grundvandet som drikkevand, siger Bente Andersen.\n- Landbruget bruger under tre promille af den totale mængde kemiske stoffer, som bruges i Danmark. Men pesticider er den gruppe af kemikalier, der er underlagt den skarpeste og mest omfattende kontrol her i landet, siger hun og tilføjer, at landbruget simpelthen ikke fagligt og videnskabeligt er den trussel mod grundvandet, som Økologisk Landsforening slår sig op på at redde det fra.\n- Planteværnsmidler er nødvendigt i et fagligt forsvarligt omfang. Det bekræfter økologer i virkeligheden i deres egne bedrifter, hvor de også bruger planteværnsmidler, mener hun.\nForeningen for Bæredygtig Grundvandsbeskyttelse gør opmærksom på, at tilbage i september måtte formanden for Økologisk Landsforening, Per Kølster trække påstande om landbrugets forurening med pesticider tilbage for at undgå søgsmål.\nHan måtte ved den lejlighed blandt andet erkende, at det var forkert, at han påstod, at landbruget anvender stoffer som blev forbudt at anvende for flere år siden. Yderlige påstod han at et middel, der er generelt tilladt i husholdninger, kun bliver brugt af landbruget.\n4. okt. 2019 kl. 07:31\nGrundvandsforening: Landbruget bør stå sammen\nGrundvandsadvokat anklager DN\nLandboforeninger lokker medlemmer i en fælde\nDansk planteavl rimer på klima\nFrygter massegravene kan forurene grundvandet\nrådgivning, I går 09:45


Traditionelt Legetøj - udpluk\nIndex Fortælling Afrikansk Dans & Kultur Baggrund & links Trash2Toy\n(De tilgængelige udpluk er markéret\nmed kulørt tekst i indholdsfortegnelsen,\nog kan klikkes som et link)\nHele kompendiet kan købes ved direkte henvendelse på tlf. 21 46 74 26\n5. INDLEDNING - Hvad skal vi med håndens arbejde i en åndens verden\n6. Fysisk aktivitet i en boglig verden\n7. Sanse- & værkstedsoplevelser i den pædagogiske verden\n8a) Afrikansk legetøj\n8c) Håndlavet & hjemmelavet legetøj\n8d) Kategorisering af legetøj\n9. Gennemgang af de mest ANVENDELIGE HOVEDGRUPPER af traditionelt legetøj\n9a) Motorisk legetøj\n9c) Snurre- & spinde-effekter\n9f) Dukker & figurer i varierende materialer\n9g) Lydeffekter (ustemte)\n9h) Instrumenter (evt. med fastlagte toner)\n10. Afrikansk & dansk børnefantasi\n11. Legetøjsværksted i danske børneinstitutioner\n11.1 - Hvorfor er det så svært ?\n11.2 - Hvorfor er det ikke så svært ? a), b), c), d) & e)\n12. PRAKTISKE ANVISNINGER & TIPS\nGenerel introduktion og forklaring af anvendte begrebet\n12a) Navn på legetøjet\n12b) Inddeling i emner, hoved- & undergrupper\n12c) Grundform & variationer\n12e) Virker det nu også\n12f) Når man saver i plast\n12g) Når snor skal gennem små huller\n12h) Når der skal arbejdes i cykelslange\n12j) Grundregler ved værkstedsaktiviteter\n12k) Farlige aktiviteter og særlige sikkerhedshensyn\n13. Motivation af børn & unge\n14. Forslag til motoriske lege med eksempler fra de anviste forslag\n15. Forslag til temaoverskrifter for legetøjs- & værkstedsprojekter\n16. Litteratur om værkstedsaktiviteter med traditionelt legetøj\n17. INSTRUKTION til FREMSTILLING & brug af traditionel legetøj\nLydeffekter & instrumenter: - NB - kun afsnit med kulørt tekst er tilgængelig.\n17.1: Bladblæser (saxofon, klarinet, skalmeje)\n17.4: Kazoo (resonans-instrument)\n17.5: Rasleinstrument (m. kapsler)\n17.6: Maracas (rasleinstrument af plastbøtter)\n17.10: Fløjter - af brugte tuschpenne\nMotorisk legetøj - bevægelses- & behændigheds-legetøj:\n17.11: Spring-træ - Indianernes "Hoppende Tudse”\n17.12: Bold af plastposer (fra Tanzania)\n17.13: ”Rør-slangebøsse” (fra Tanzania)\n17.14: Trillebånd på flere måder\n17.15: Trilleværk - motorcykler (fra Tanzania)\n17:16: Trilleværk - Trille-propel - "helikopter"\n17.17: Dansedukke (”Afrikanske rumpedansere” - to dukker der danser)\n17.19: Klatredukke (Fra Kenya)\n17.20: Lege- & "påklædnings-dukker" (af tuschpenne, kork, kobbertråd mm.)\n17.21: Trille-dyr med elastik-optræk\n17.22: Hånd-Yoyo (fra Tanzania)\n17.24: ”Tippetop” (snurretop der står på hovedet)\n18. Konklusion - Institutionsverdenen og dens aktiviteter\n20. Bilag - Div. foto fra flere Verdenshjørner:\n1) Stenslynge fra TZ.\n2) Rør-slangebøsse fra TZ.\n3) Alverdens trilleværk.\n4) Optog med Genbrugsinstrumenter.\nForslag til temaoverskrifter for legetøjs- & værkstedsprojekter:\n- Børneforstillingen : ”Den Magiske Kuffert”\n- Oplevelsesrum - ”Bosted, Leg & Liv fra Afrika”\n- Afrika-uger i en børnehave - program\n- Juleshow m. traditionel fortælling & legetøjsværksted\nDiv. udtalelser: Fra børnehave 1), fra Forum 2), & fra Sommerlejr 3)\nAfsnit 1. FORORD\nVed første øjekast kan det se ud som om, der i vores samfund er en stor bevidsthed om, hvor vigtig leg, kreativitet og sanse-motoriske udfoldelser er for vores trivsel og børns udvikling.\nDen teoretiske forskning har belyst, hvorledes vi består af flere intelligenser, eller kompetencer, som kun kan udvikles i et samspil - kompetencerne indbyrdes og i et samspil med omgivelserne.\nVores kultur & fritidsliv har længe betonet fysiske & kreative aktiviteter, på det seneste er selv erhvervslivet begyndt at tage musiske, kreative & sanse-motoriske aktiviteter mere alvorligt. Både som salgsvarer og som værktøj i management og team-building.\nI den pædagogiske verden er erfaringer med at give børnene kreative & musiske helheds oplevelser - med udfordringer inden for et bredt spektre af kompetencer - heller ikke ny. Vigtigheden heraf er heller ikke til diskussion. Og der er rigelige med positive praktiske erfaringer, med musiske & kreative projekter, ikke mindst i forhold til de (bogligt) marginaliserede.\nJeg har gennem en omfattende pædagogisk praksis med legetøj & værkstedsaktiviteter erfaret at de positive erfaringer, man normalt tillægger musiske aktiviteter som musik, drama, bevægelse og billedkunst i pædagogisk arbejde, i lige så høj grad bør tillægges mange af de legeaktiviteter og den kreative værkstedsproces, som er en uadskillelig del af traditionel legekultur.\nAt udtænke en konstruktion - forme et materiale - sætte noget sammen - og få det til at virke. Det er et eksistentielt menneskeligt behov. - Og når produktet er færdigt, at styre, løbe, ramme, konkurrere og samarbejde, er også fundamentale menneskelige aktiviteter. Vi har behov & vi har en ret til i vores opvækst, at gøre os erfaringer med at skabe, bygge, at prøve os frem, afprøve teknikker & materialer - at lege. Det kan ikke kan undværes i opbygningen af vores fysik og vores sanse-motoriske, rumlige, sproglige, logisk matematiske og vores sociale kompetencer - Vores personlighed\nMen jeg har alligevel erfaret, at der i mange børneinstitutioner (og ikke mindst i folkeskolen), enten er direkte modstand eller dårlige rammer for værksteds- & legeaktiviteter, som nedfører højlydt, voldsom og grovmotorisk udfoldelse, som jo ofte er en vigtig del af børnenes egen leg. Men det er mit håb at det er noget der kan ændres meget på ved at øge bevidstheden om det. Da mange godt kan se, at nogle børn virkelig har behovet\nLegens verden er stor, og jeg har valgt at begrænse mig til traditionelt legetøj (Verdenslegetøj), og de aktiviteter der er knyttet dertil - dvs. fremstilling & brug, da jeg synes at det ikke er beskrevet særligt fyldestgørende mht. praktisk anvendelse.\nDen traditionelle legekultur - det der selvstændigt trives mellem børn & unge, det de selv giver videre til de efterfølgende generationer. Det kendes især af ældre mennesker. Det er en kultur der er på vej ud. Den er selvfølgelig trængt af kommercielt legetøj & mediekultur, men den er især trængt pga. institutionskulturen, der i skoler & børne-institutioner (ud fra praktiske, økonomiske & pædagogiske argumenter) deler børnene om, og adskiller de forskellige aldersgrupper. Herved kan de traditionsbundne lege & påfund ikke længere gives videre til de yngre generationer.\nJeg ser traditionel legekultur som pædagogikkens Grimme Ælling eller Klods Hans som uforskyldt har fået sat sit lys under en skæppe. Da man i sin tid startede skoler & børneasyler, har både menneskesyn & ressourcer været et andet end nu. Det var ikke realistisk muligt at inddrage børnenes egen legekultur i institutionens rammer, og det var heller ikke meningen. De kom jo netop for at lærer dét, de ikke kunne lærer i deres egen leg (og for at blive opbevaret & tilpasset). Den gang manglede børn ikke en fysiske, kreative og selvstændig legekultur, men boglig viden. Nu er det nærmest omvendt, nu er det legen, der er i underskud.\nNogen børn har det som Klods Hans, der kom på bølgelængde med prinsessen & fik det halve kongerige. De forvandler sig som ællingen til en svane, når de endelig får lov til at prøve kræfter med det de nu er gode til eller har behov for - en kendt socialpædagogisk effekt.\nDerfor er jeg overbevist om at man i den pædagogiske verden - selv i en postmoderne & teknologisk tid, kun kan forvente positive resultater ved at inddrage legeaktiviteter fra Den 3. Verden og Den 4. Verden (= stammekulturer)..\nHer i specialet er anvist konkrete forslag og praktiske råd & tips til: - Hvad man kan lave, - Hvem man kan lave det med, - Hvordan man laver det, - Og hvordan det bruges, suppleret med instruktionstegninger og oplysninger om relevante værkstedsaktivitet med mange og fhv. små børn (materialer, værktøj, hjælpe- & sikkerhedsforanstaltninger).\nDer er mindst 19 forslag til legetøj i kategorierne: (Grov)motorisk legetøj; Snurre- effekter, Figurer & dukker; Lydeffekter & Instrumenter. Der er noget for en hver smag, fra alle Verdenshjørner og for alle aldersgrupper fra 4 år og op. Effekter som også efter endt fremstilling, kræver en fortsat aktiv sanse-motorisk indsats at bruge.\nafs. 2 Problemformulering\nAt anvise praktiske og konkrete metoder til at anvende traditionelt legetøj & værkstedsaktiviteter i Danske børneinstitutioner.\nafs. 3 Emneafgrænsning\n”Traditionelt legetøj - praktisk anvendelse”.\nBåde ordet traditionelt og legetøj er meget brede betegnelser.\n”Legetøj” er også et meget vidt og flydende begreb. For børn (og voksne) i den rette alder, er alt legetøj. Jeg vil nu begrænse mig til effekter, der er fremstillet, eller tilpasset (som i tilfælde med genbrugslegetøj) med leg for øje. Men ikke købt, jeg vil kun beskæftige mig med det legetøj som børn & unge selv kan lave, og i generationer har lavet, og givet videre til hinanden, uden hjælp fra voksne.\nMed ”traditionelt” menes legekultur som videre gives fra generation til generation, fra den lidt ældre aldersgruppe til dem der er lidt yngre - Det man lærer af søskende, kammerater, og ind i mellem, de ældre generationer. Det er ikke industrielle & kommercielt fremstillede produkter, eller færdigheder undervist i skole & institutioner. Det lever af sig selv, når betingelserne er til stede.\nMine kilder er bl.a. 3. & 4. Verdens kulturer, og vores egen fortid, såvel som nutidige erfaringer inden for området. Jeg vil inddrage forskning & teoretisk viden i den udstrækning at det giver en nødvendig & øget forståelse af emnet.\nI undertitlen ”praktisk anvendelse”, er der en dobbelthed. Jeg vil især koncentrere mig om legetøj, som har en anvendelsesmulighed – som kan noget (F.eks. ikke skalamodeller, der blåt fungere som samler- eller udstillingsgenstande. Jeg vil også kun i få og særlige tilfælde gå ind i beskrivelser af dukker). Det skal kunne bruges til noget, også når det er færdig fremstillet. Det kan være legetøj der udfordre de grov- eller finmotoriske evner, eller som har en sjov eller fantasifuld mekanisk, visuel eller auditiv effekt.\nKort sagt, jeg vil afgrænse emnet til legetøj der i fremstilling & brug stiller motoriske udfordringer.\nMed den anden side af ”praktisk anvendelse” mener jeg, at denne bog ikke kun skal være nogle teoretiske overvejelser om emnet, men først og fremmest en hjælp til ”praktisk anvendelse af traditionelt legetøj – dvs. idekatalog, instruktioner i fremstilling & brug, værkstedstip & projektforslag.\nJeg vil heller ikke kunne undgå at komme ind på nogle af de overvejelser & faktorer, der har betydning for anvendelsen af traditionel legekultur i danske institutioner.\nafs. 4 Metode\nMin metode vil hovedsagelig tage udgangspunkt i min store pædagogiske praksis, og flere års selvstudie og informations- & effekt-indsamling inden for området. Jeg vil benytte denne samling, men også sammenholde den med noget der ellers er publiceret af populistisk såvel som faglig karakter, ud fra en kritisk vurdering af deres praktiske anvendelighed.\nafs. 5 INDLEDNING\nHvad skal vi med håndens arbejde i en åndens verden\nHvorfor i det hele taget beskæftige sig med traditionel kultur i disse postmoderne tider, hvor elektronik & IT er inde i en rivende udvikling som ikke mindst involvere vores børn & unge ??? …Er det udtryk for en gammeldags maskinstormer-holdning ?\nFørst vil slå fast at denne bog IKKE er ment som en resultat af modstand eller fornægtelse af de nye opfindelser og deres muligheder. Jeg benytter det selv meget, også i samværet/-arbejdet med egne og andres børn.\nVi har en kultur hvor mere og mere tid går med udfoldelser der bygger på (med en frase) fremmedgørende aktiviteter. Der er i det moderne samfund, flere & flere distancerende hjælpemidler mellem personen / sanserne / fysikken og materialet / processen / modspilleren. – kommunikationen bliver, med et engelsk udtryk ”faceless” (uden øjen/krops-kontakt - mail, chat, mobil, television mm.) – Sanserne pakkes ind og omgivelsernes påvirkninger dulmes med heitek overlevelsesudstyr, airkonditionerede transportmidler, lufttætte huse og hvid støj. Hvad end denne udvikling er god eller dårlig, tror jeg at det håbløst at prøve at stemme imod. Det tror jeg nu heller ikke der er grund til. Vi har stadig et stort behov for at bruge alle vores kompetencer.\nSamtidig med at informationsteknologien er nået ud til almindelige mennesker, har modsat rettede tendenser med øget interesse for, håndarbejde, genbrug, minimalisme og traditionelle kulturer fra 3. Verdens-lande(udviklingslandene) og 4. Verdens-kulturer(stammesamfund) haft en renæssance. (Som Karl Marx sagde, så indeholder en hver kultur kimen til sin egen modsætning). Ikke kun som en modkultur, men også fordi at folk stadig har et behov for at bruge sig selv fysisk og være tæt på tingene, - materialerne, processen, oplevelsen & personer - Vi vil gerne føle med alle vores sanser, vi vil mærke alle vores muskler blive brugt – det giver en eksistentiel selvtilfredsstillelse - som adspredelse fra en fremmedgjort hverdag.\nDer er efterhånden opstået en mindre ”Oplevelses-industri”, der udnytter at vi stadig har et behov for ”totaloplevelser”, trods – eller snarere, pga. – den meget specialiserede hverdag & arbejdsliv som de fleste har, hvor kun dele af vores sanser & kompetencer benyttes. Det ses bl.a. af de mange nye fart- & spændingsprægede sportsgrene, kurser med alsidige kropslige & følelsesmæssige udfordringer og div. oplevelses-ferier.\nErhvervslivet & den offentlige forvaltnings brug af kreative & musiske instruktører ved kurser & foredrag (”kick-off” - som det for tiden er moderne at kalde det), såvel som de berygtede ”Kanin-dræber-kurser”, er for mig et tegn på, at man også blandt ”samfundets spidser” er begyndt at tage konsekvensen af den gamle erkendelse om at vi mennesker har brug for at bruge flere sider af os selv, end dagliglivet sædvanligvis kræver. Der er sundt for os, der opstår en synergieffekt – Når vi er glade eller bliver bekræftet i en situation udenfor det direkte produktive arbejde, giver det en afsmittende effekt og det styrker generelt vores kompetencer, og giver derved en større produktivitet i den sidste ende.\nafs. 6 Fysisk aktivitet i en boglig verden\nVi mennesker stiller os ikke til tåls med at undvære de traditionelle & mere fysiske udtryks- & aktivitetsformer. Mennesker har stadig trang til at bruge flere facetter af sig selv. Først Piaget og senere bl.a. Howard Gardner(1983) har beskrevet hvor vigtig de sanse-motoriske udfoldelser er for børns udvikling.\nH.Gardner mener at mennesket besidder 5 -7 intelligenser. Citat fra kilde 11 side 26: ”Kropslig, rumlig, musisk, sproglig, logisk-matematisk og så to til, som han kalder intelligenserne for det personlige indre og intelligensen for den personlige omverden.”.\nI bogen ”Musikalsk Odysse” & (den kortere & mere praktisk anvendelige) ”Ki Yo Wah (af K & K Fredens, kilde 11) beskriver Keld Fredens, hvor vigtigt det er for vores udvikling & personlighedsdannelse at alle vores ”5 kompetencer” (som han benævner dem) bliver brugt i et samspil. Han pointere at det er i samspil med vores sanser & omgivelser, at vores personlighed dannes både socialt, psykisk & fysisk. Det kan ikke gøres isoleret, med koncentreret træning af de enkelte evner.\nMusikpædagog Ole Hummelgaard beskriver behovet for kreative aktiviteter i sin bog ”Fantasiens Pædagogik” (kilde nr. 12) som følgende (citat): "Det er... i høj grad den voksnes ansvar, at der skabes udviklingsmuligheder, der tilgodeser barnets forskellige fordringer til læring. Hvad jeg oftest kan savne for vores dages børn og unge er det legende element... Det er vigtigt for barnet, at oplevelsesrummet omkring læring indeholder musiske, såvel som logiske udfordringer... Oplevelses rummet er den del af den personlige udvikling, hvor barnet igennem oplevelser omkring leg, musiske aktiviteter, faglig indlæring etc. udvikler viden og bevidsthed om alle livets tilskikkelser.\n... Det skal være en grundliggende tanke, at pædagoger skal skabe basis for udvikling af unikke, søgende fabulerende, problembevidste, individuelle, skabende mennesker. I barnets naturlige udvikling indgår elementer af fantasi, intuition, sociale praktiske og kreative sammenhænge som dele af problemløsninger.\nDerfor er det naturligt, at både musik, dans, drama, teater og billedfremstilling bliver en væsentlig del af børns udvikling. Alting hænger sammen.”\nSidste afsnit kunne - helt uden at ændre på citatets grundlæggende budskab - også gentages med følgende 2 tilføjelser/ændringer (markeret med fed tekst):\na) ...billed- & legetøjs-fremstilling..., og b) ... en væsentlig del af det pædagogiske arbejde. Alting hænger sammen.”\nNår målet for værkstedsprojektet så er legetøj, for vi muligheder for udfordringer der appellerer til børn og unge (ikke mindst, men ikke kun, dem der har ekstra behov for at bruge sig selv fysisk). Legetøj i sig selv er et meget vigtigt værktøj, når børn skal lærer verden og sig selv at kende. Natur-lovene, materialer, mekaniske principper, social samspild og egne intellektuelle, motoriske og fysiske grænser er altid blevet afprøvet gennem legetøjet. (Det kan der læses meget mere om i kilde 5,6, 9 & 10)\nafs. 8 ”VERDENSLEGETØJ”\nMen her er det, jeg har set en klar fordel i at søge ud i den praktiske verden efter inspiration. Det meste af vores moderne legetøj er meget mere intellektuelt betonet, stillesiddende, med få motoriske & fysiske udfoldelser, og når der skal væres kreativ eller bygges noget, er det med præfabrikerede samlesæt med store udfordringer til kombinationsevnen, men uden den så livsbekræftende håndværksmæssige tilfredsstillelse der ligger i selv at have formet et materiale.\n- Bevares, jeg er ikke i tvivl om, at meget af det vores børn foretager sig, med moderne legetøj, er vigtigt og givtigt for deres udvikling, de kopierer jo i høj grad de voksnes verden for at forberede sig på de kompetencer de ser er nødvendige. Men samtidig har jeg ikke manglet oplevelser der bekræfter, at mange af de motoriske & fysiske udfordringer, der er så rigeligt af i brugen af legetøj fra bl.a. Den 3. og Den 4. verden, stadig appellerer til moderne børn & unge. Især, men ikke kun, til vores "vilde drenge" (-og piger).\n8 a: Afrikansk legetøj\nI begyndelsen var fællesnævneren - overskriften - for mine værkstedsaktiviteter: "Afrikansk legetøj" eller "Legetøj-fra-Den-3.-Verden". Med tiden blev det også til projekter om"Genbrugs-legetøj", "Legetøj fra Muslimske Lande", "Indiansk Legetøj" eller "Gammeldags legetøj".\nMen efterhånden som jeg har fordybet mig i emnerne, er jeg blevet mere bevidst om, hvor svært det er at afgrænse de forskellige emner og give en klar oprindelse på bestemte legetøjs-effekter og kalde dem "Afrikansk", "Asiatisk" eller "Indianske" mm.\nVognen er lavet af en plast-\nbeholder og hjulene er skåret\nud af sålerne fra badesandaler.\nFordi jeg med tiden er stødt på flere og flere eksempler på legetøj fra andre kontinenter, som tangerer, har delkomponenter eller lige frem er identiske med konstruktioner, som jeg ellers betragtede som afrikanske eller omvendt.\nDerfor har jeg følt behov for en kort og dækkende fællesbetegnelse for alt det legetøj, der laves i den folkelige kultur verden over.\nNæst efter, og som en del af -"Afrikansk" Legetøj, blev mine legetøjsaktiviteter annonceret som "Genbrugs"-legetøj. Men det viser sig også at være en noget uklar og mangelfuld fællesnævner.\n8 b: Genbrugslegetøj\nMenneskeheden har benyttet sig af genbrug så længe der har været noget af genbruge. Fra naturfolks veludviklede evne til at udnytte alle dele af jagtbyttet, til genbrug af sten & bygnings-materialer fra tidligere kultures bygningsværker.\nMan har naturligvis også før i tiden lavet legetøj af genbrug her i Europa, vi kender jo: Tønde-båndet, Snurrebassen (den roterende knap) og spil med hestesko & knogler.\nNogle historikere mener endda, at meget af det metal-håndværk, der før i tiden blev fremstillet i Europa, er udført i genbrugs-metal fra Romerrigets store produktion af våben, skjolde, rustninger, kedler og andet husgeråd.\nDer findes jo også det gamle erhverv - Kedelflikker (som har sig en nutidige kollega i den afrikanske gadehandler, der sælger håndlavede olielamper, øser, tragte o.a. køkkengrej loddet sammen af blik fra konservesdåser).\nDet er kun her hos os, i vores industrialiserede tidsalder, at hjemmelavet legetøj er blevet noget kuriøst, og genbrug et selvstændigt (og trend`digt) begreb.\nI resten af verden, ikke kun i Afrika, indgår genbrug stadig i dag, som en ligeså selvfølgelig måde at skaffe materialer på, som brugen af traditionelle naturressourcer. Hvad end der skal bygges, laves husgeråd eller legetøj, så indgår cykelslange, bildæk, konservesdåser, stof, ståltråd på lige fod med skind, bast, bark, strå, bambus, ler og træ. Selvfølgelig er nogle materialer bedre end andre til bestemte formål, men i Den 3. Verden handler det ofte, om hvad der overhovedet kan skaffes, det givende sted & tidspunkt - Det forhånden værende søms princip. Derfor kan man også se det samme produkt eller legetøjseffekt udført i forskellige materialer - genbrug eller naturmaterialer.\nDet medfører at det vi måske opfatter som "Genbrugs-legetøj" ikke altid er lavet af genbrug, og omvendt.\nVisse legetøjsudgave er så populære, eller måske snarere - opdages af driftige folk, og sættes i masseproduktion, sælges og endda eksporteres. Så bliver det pludselig mere rentabelt at indkøbe nye materialer og præfabrikerede delkomponenter, end det arbejdskrævende og ikke særligt forsyningssikre genbrug.\nNoget af de U-landsimporterede blik-"dåse"-biler vi kender i DK, er rent faktisk lavet af de blikplader der skulle laves til dåser, indkøbt fra konservesfabrikken, allerede påtrykt forskellige fødevarer- og læskedrikke-navne, logo`er og dekorationer.\nAlligevel er legetøjet i sin grundform stadig den samme som oprindeligt blev fremstillet af genbrugsmaterialer.\nDerfor er betegnelsen "Genbrugs"-legetøj en ikke særlig præcis og al for begrænsende betegnelse.\n8 c: Håndlavet & hjemmelavet legetøj\nBegge disse betegnelser er på sin vis meget dækkende. Men udover at de allerede er ladet af vores hjemlige traditioner (ex. legetøj af tændstikæsker & mælkekartoner à la Jørgen Clevin - som der i øvrigt ikke er noget galt med - det er blot noget andet), vil betegnelserne også have svært ved at rumme en stor gruppe legetøj, som snurretoppe, trælegetøj og andet mere eller mindre erhvervs-mæssigt serieproducerede legetøj, der laves af små familieproduktioner eller arbejdsfællesskaber og sælges på markeder i Den 3. Verden og eksporteres til Vesten. Som f.eks. de (ovenfor nævnte) blikbiler, de kendte ståltrådscykler fra Vestafrika eller papmachè-dyr fra Asien, der er lavet over forme, skabeloner eller lige frem standset ud. Det er stort set kun dèt, vi her i vesten får at se.\nDer er også en del legetøj som benytter sig af halvfabrikata & genbrug, som ikke er 100 % håndlavede. Men det er alligevel legetøj, som i mange tilfælde udspringer af ideer, der oprindeligt har været fremstillet "hjemme" med håndkraft, og som også kan være inspirerende for vores værksteds- & legekultur, og som jeg derfor også medregner til traditionelt legetøj.\nSelv om legetøj rundt omkring på jorden, har stor variation og lokale forskelle, er det slående hvor mange legetøjsudgaver, effekter og grundlæggende mekaniske principper, der går igen fra Kap Farvel til Kap Det Gode Hop, fra Jakata til Mexico City...\n...Derfor er mine bestræbelser på at finde en betegnelse, der dækker den skabende fantasi, som hænder & krop frembringer med ting i legens tjeneste endt med -"Verdenslegetøj" med uddybningen - Traditionel & folkelig - da jeg ikke har i sinde at gå i dybten med legetøj, der i deres grundide og hele skabelsesproces er udtænkt med kommercielle mål, storproduktion og hovedsagelig maskinel fremstilling for øje, eller tilfældige hobbybogs-skribenters spontane ideer.\nGennemgang af de mest afs. 9 ANVENDELIGE HOVEDGRUPPER af traditionelt legetøj\n9a: Motorisk legetøj:\n(Et omfattende emne med flere undergrupper):\nNæsten al leg indeholder motoriske elementer - noget legetøj sætter den motoriske kompetence i centrum.\nRundt omkring i verden findes der en en rig legekultur der udfordre og træner både\nfin- & grov-motorikken. En meget varieret gruppe, hvor eneste fællestræk er at bevægelse er vigtig ved brugen af legetøjet - At løbe, at styre, at balancere, ramme eller gribe. En kategori for "Rigtige Dreng".\nDet er bl.a. gammelkendt legetøj som kæphest og beslægtede senere omtalte "trilleværk" (som er en lang styrestang med et hjulsæt evt. tilkoblet forskellige mekaniske effekter).\nTrillebånd kan bruges på flere forskellige måder, der alle stiller store motoriske el. fysiske udfordringer. (Se anvisninger afs.17.13 ).\nTraditionelle kulturer (4.-verdens stammesamfund) har en rig kultur med behændigheds legetøj, som styrker trafiksikkerheden, hvor det gælder om at gribe eller ramme for at få en bestemt effekt. Mange kender nok "bilboquet" el. "bilbocatch", hvor det gælder om at gribe en ring, kugle el. klods med huller på en pind (omtalt i ”Spil & Leg fra hele Verden”.side 252 - kilde nr. 13).\nDe nordamerikanske indianere har et legetøj, de kalder "hoppende tudse" - En lille aflang rund "båd-formet" klods, som kan hoppe, hvis den rammes med en lille pose/bold (Se anvisninger afs. 17.10). Samme effekt kendes også i Indien, hvor den indgår i en leg der minder om Rundbold.\nDa forskellige jagt-former og fremstilling af våben, som slangebøsse, stenslynger, boomeranger, og flitsbuer indgår i mange børn i Den 3. Verdens arbejde (med at holde skadedyr væk fra afgrøderne), er det også en vigtig del af deres leg, og indgår derfor i denne kategori, lige som pile- & ringspil.\n(Se anvisninger på fremstilling af”Rørslangebøsse” afs. 17.12 og foto-serier fra Tanzania).\nLegetøjet kan bruges af børn ned til 3 - 4 år og laves af børn fra ca. 5 og op efter.\n9 b: Bolde & kugler:\n(Undergrupper af motorisk legetøj)\nBolde & kugler i mangfoldige udgaver og materialer til utallige spil & lege. Et emne der kan skrives, og allerede er skrevet mange bøger om.\nGenerelt er det mine erfaringer at det er svært at lave gode hoppebolde & kugler med små børn. Det kræver for meget præcision og udholdenhed, for at få den symmetrisk og stærk.\n(Man skal op i den ældste halvdel af skolebørnene, men så kan der også laves spændende holdbare og spændstigt hoppende) (Se anvisninger på fremstilling af plastposebold - afs. 17.11 ) bolde af knytning, hækling eller patchwork og med fyld af plast/stof/bast/skum mm., flettet af bambus (peddigrør) eller af stramt oprullet cykelslange.\nAf bolde der er nemmere at lave med yngre børn, kan nævnes kviltede filtbolde, bolde af sammenkrøllede plastposer, hvor sidste pose forsegles med en smeltet lukning (NB: dampe kan være giftige). Det er nemmere at lave bolde der ikke skal kunne hoppe, men som kan være gode at gribe. Vi kender de gamle "Jonglør-ærteposer", lige så gode "gribebolde" kan man lave ved med en tragt, at fylde ris på små runde ballonger.\nNogle udgaver kan laves af børn fra 5 år\n9 c: Snurre- & spindeeffekter:\nSnurretoppe og snurrebasser (Det med knappen man ved hjælp af sytråd kan få til at spinde mellem fingrene - omtalt i kilde 14 side 17) har flere beslægtede varianter af legetøj. En gruppe legetøj som ofte er lavet på drejebænk eller anden maskinel vis, men som jeg også har ser børn i Afrika lave selv af små runde nødder(frugter) fra Kasawaplanten.\nHer i vesten er det ikke svært at skaffe materialer til div. snurreeffekter. Vi kan skaffe runde, låg, propper, skiver, dåser efter behov. Den nemmeste at lave snurretoppe af, er store træperler, med blomsterpinde som akse, spidset eller forsynet med et rundt møbelsøm som omdrejningspunkt. Og den enkle og fascinerende, såkaldte "tryllepropel" er heller ikke svær. Den består af en liste, hvis ende er forsynet med en løstsiddende propel, når listens ene kant, som er takket, stryges med en genstand bringer vibrationerne propellen i rotation (Se anvisninger afs. 17.17). Der kan laves snurretoppe med snor-optræk, "hånd-yoyoer", og af træperler kan laves snurretoppe der slår kolbøtter -"tippetopper", for de mere avancerede (Se anvisninger afs. 17.18)..\nEksempler fra denne kategori kan laves af børn ned til 4 år.\n9 d: "Trille-værk":\nKøretøjer - biler, vogne, motorcykler mm. laves i mange materialer, hvor af træ, ståltråd & blik er de mest kendte. Men jeg har også set spændende køretøjer af pap, naturgrene, bambus, majsblade, cykelslange og såler fra badesandaler til at lave hjul af. Det er ikke altid det behøver at ligne, bare det har hjul og kan kører. Mange af de andre funktioner, som lygter, motor, førerhus og rat er ofte udtrykt ved symboler.\nEn stor særgruppe inden for traditionelt legetøj er "trilleværk". De findes mangfoldige og fantasifulde variationer med lange styrestænger eller træksnore og Div. mekaniske effekter.\nDen simpleste grundform består af en akse med to hjul forsynet med en lang styre-(skubbe)-stang (Styrestangen eller træksnoren er lang nok, til at man kan gå el. løbe oprejst).\n(Se også fotoserie om forskellige trilleværk)\nHjulene kan være naturmaterialer (runde blomster- eller frugt-stande), genbrugslåg, dåser, dele af batterier eller formet af ståltråd. Denne grundform kan så udvides ved at tilføje div. figure (dyr, mennesker, køretøjer) og gøres mere livagtig, ved hjælp af forskellige mekaniske effekter, og/eller lydeffekter, drevet af aksen eller hjulenes rotation. - Eksempel på motercykel af blik og cykelslange - (Se anvisninger afs. 17.14).\nDet mest kendte trilleværk, her i Vesten er nok den lille træ-and, der når den skubbes med sin lange styrestang klapre af sted med sine store, på hjulene løst monterede, flade læder- el. gummi-fødder. Vi kender også en del træk-legetøj (dyr el. køretøjer), som ved deres ucentrerede hjul tilføres vippende eller vuggende bevægelser. Der er efterhånden også mange danskere der kender de små pedaltrampende "cykelmænd", lavet af ståltråd og stof, fra Østafrika.\nVariationsmulighederne er sikkert lige så mangfoldige som antallet af mulige mekaniske udvekslingsprincipper: - Fugle/insekter der basker med vingerne(med ståltråds-træk fra vinger til hjul) - Folk der arbejder - Køretøjer & figure med skralde-, klimte- & friktions-lydeffekt. - Snurrende propeller (kan nemt laves af to dåser/bøtter, èn placeret med lodret akse og vandret rotation, hvilende på èn vandret placeret, der fungere som "tromle-hjul", det hele bygges over èt gennemgående tykt stykke ståltråd, som også fungerer som akser og styrestang) Flere af de omtalte udgaver er vist i fotoserie der er vedlagt som bilag.\nDe simpleste udgaver kan laves af børn fra 5 år\n9 e: Skalamodeller:\nDenne gruppe adskiller sig, fra de ellers beslægtede kategorier af legetøj Køretøjer, dukker..., Skibe... & Flyvere..., ved ikke nødvendigvis at være fremstillet med brug for øjne (et skib kan måske ikke sejle, en flyver ikke flyve, en dukke ikke bevæge sig eller hjul ikke dreje rundt), processen og den beståede udfordring ved at lave legetøjet er bekræftelse nok. Derefter bliver det måske til udstillingsgenstande, samleobjekter eller destrueret under omstændigheder der ligner krig eller trafikuheld. Jeg har f.eks. flere gange set afrikanske børn bruge flere dage på at lave noget, der måske kun holder en eftermiddag.\nSkalamodeller er virkelig udfordrende at lave, det kræver visse håndværksmæssige færdigheder og en portion perfektionisme.\nI denne gruppe kan det nemt blive en uendelig opremsning, (som i Jørn Martin Steenhold katagorisering af legetøj - kilde nr. 5 & 6), da hver udgave er unik og inspirationskilderne er uendelige, som virkeligheden omkring os. Som eksempler på ting der også fremstilles med håndkraft i Den 3. Verden, kan man nævne: Dukketøj, -huse og -inventar. Kunstfærdige kopier af .\ndiv. køretøjer (cykler, motorcykler, busser og div. bilmærker lavet af ståltråd, blik, pap, bambus, bark el. blade). Skibe & både og Flyvere & helikoptere.\nDen eneste kategori hvor jeg ikke nævner nogle konkrete forslag, da der er rigelig inspiration omkring os i hverdagen, det er bare at gå igang. Mulighederne er uendelige det er materialerne næsten også. Så der er heller ikke én patentløsning eller nogen særlig anbefalelsesværdig fremgangsmåden.\nFor unge fra lo år og voksne\n9 f: Dukker & figure i varierende materialer:\nDukker findes i 4 undergrupper: 1) Dukker til sociale lege & rollespil (ex:"pige-dukker" & ”Aktionmen”), 2) Figurer (Zoo- & bondegårds-dyr, "tinsoldater", 3) Teaterdukker (mesterjakel- & marionetdukker mm.) og 4) Bevægelige figurer med mekaniske effekter. Det er den sidste undergruppe jeg her vil koncentrere mig om, da der allerede findes en rigelig litteratur om de 3 første.\nDisse mekaniske dukker, laves oftest af træ, men jeg har også samlet effektfulde udgaver i plast, bambus, kalabas, majs- el. bananblade, og jeg har selv lavet mange fhv. lette udgaver af tuchpenne, filmbøtter, korkpropper, plastposer, kapser, træperler eller kobberledning. Tegning: Anna Tengberg\n. Der findes den kendte "kolbøtte-akrobat"(Se anvisninger afs. 17.16), som nemt kan laves af lister og afskær fra snedkerier. Der er dukker, der med snore gennem stive arme, kan "klatre"( vippe sig op) af to snore, der strammes på skift. I Afrika har jeg mødt "rumpe-danse-par" af træ (Se anvisninger afs. 17.15). De bruges ved at personen sidder på jorden, med dukkeparret snore-ophængt mellem sine spredte fødder. Når personen klapper sig på benene vil vibrationerne få dukkerne til at danse & vrikke med deres løse hofteled.\nFra 5 år m. voksenstøtte\n9 g: Lydeffekter (ustemte):\nLydeffekter er et varieret og taknemmeligt emne for værkstedsaktiviteter med børn. Om forældrene og de efterfølgende pædagoger er enige med værkstedslæren, er spørgsmålet. Børnene er enige, fordi der er en klar effekt, som resultat på deres anstrengelser, og jeg kan godt lide at lave lydeffekter med mindre børn, dels af samme grund, men også fordi det både giver mulighed for at afprøve mange forskellige materiale, såvel som grundlæggende arbejdsprocesser.\nNogle af de nemme lydeffekter, er svingeffekterne: Brummer("åndemaner"), sving-harper og sving-fløjter (Se anvisningerne - om svingfløjte afs. 17.7). Der giver lyd, ligesom et riflet plastrør, når det svinges rundt. Brummere kan laves af en lister med profil som en lineal (snittet, høvlet eller filet), eller ved et afskære det ène hjørne. Svingharper, laves af post-elastikker som spændes ud over et kors af pinde, lister, ispinde el.lign. Svingfløjter, kan laves af filmbøtter og små medicin-plast-bøtter, hvori der er udskåret et hul på ca. ½ x 3 cm., på langs. Alle tre omtalte effekter forsynes med en sving-snor af mellem 40 - 75 cm`s længde. Effekten forbedres mærkbart, hvis snoren bindes på en lille pind, der fungere som håndtag og armforlænger. En anden lille nem effekt er en "Kazoo" el. "Freddy-Fræk-fløjte" (Se anvisninger afs. 17.4), som laves af et lille stykke el-rør eller tyk tuchpen. Midt på røret laves et (stort) hul til munden, den ene ende af røret er åben, den anden lukkes med en membran (et "trommeskind" af et stykke fra en knitrende plastpose, fæstnet med elastik eller cykelslange).\nAndre nemme effekter er den Australske "didjeridoo" der kan laves af PVC-rør, og en del rasle-effekter & perkussions (Se ex. anvisninger afs. 17.5 & 17.6) - rangler, maracas, tamburin, bjælder, hvor der kan findes mange sjove, og mere eller mindre nemme, påfund verden over. Ikke mindst når det gælder om, ideer til med vidt forskellige materialer & fremgangsmåder, at nå frem til den samme effekt.\nKan laves af børn ned til 4 år\n9 h: Instrumenter (evt. med fastelagte toner):\n”Saxofon” & ”Trompet” lavet af el-rør &\nDer er kan også laves mange sjove instrumenter, det er nødvendigvis ikke særligt svært, så længe børnene ikke også forventer, at de selv kan lave stemte instrumenter, som de kan spille melodier på. Det kræver præcision og møjsommelighed. Hvis kammertonen ikke er så vigtig, har denne gruppe spændende og håndgribelige projekter, også for mindre børn.\nNoget af det nemmeste at lave er trompeter / horn (Se anvisninger afs. 17.3). De laves af (sodavands)-plast-flasker, savet over til en tragt, forsynes med et langt f.eks. fleksrør eller el-rør, fæstnet med tape, som i den frie ende smeltes (NB: dampe kan være giftige) og formes til tragtform over en rund genstand, som et trompetmundstykke.\nEn overtonefløjte kan laves af elektrikerrør (Se anvisninger afs. 17.2) og det er et godt instrument for selv små børn, da det er fhv. nemt at få en spændende lyd frem. Det er heller ikke så svært at lave blad-blæsere - klarinet, saxofon, skalmeje - (Se anvisninger afs. 17.1) af el-rør, tuchpenne og div. tragte. Brugte tuchpenne er i øvrigt udmærkede til fløjter efter pile- & hyldefløjte-princippet.\nMarimba og xylofoner er også en varieret type, hvor der kan arbejdes med mange materialer & konstruktioner. At lave trommer er sværere end de fleste tror. Det kræver mange kræfter og stærke materialer at lave gode langtidsholdbare trommer. Den bedste fremgangsmåde jeg kender, er den "metalringe-&-snore-opstramning" der bruges til de Vestafrikanske "djember" & "doon-doon.\nNogle instrumenter kan laves med børn fra 4 år\n- - - - - - - - - ...Det var kun et lille udvalg af de kategorier, og inden for hver kategori kun et mindre udvalg af værkstedsideer, som den folkelige kultur verden over byder på, der er mange flere hvor de kom fra. Der til kommer alle de spontane selvopfundne konstruktioner som vores børn ikke kan lade være med at kaste sig ud i, når de får muligheden.\n...For det er kun fantasien der sætter grænser for hvad der kan laves\ni et godt og velforsynet værksted...\nafs. 10 Afrikansk & dansk børne-fantasi\nTid til fordybelse er der nok af i Afrika.\nDet er ikke altid det dyrt indkøbte legetøj (- hvilket er yderst sjældent - på landet) der bruges mest tid på. Disse drenge brugte det meste af en dag på at udforske dette dæk, suppleret m. div. pinde, og hvad det gav af muligheder.\nDet fine legetøj på billedet\nblev slæbt med (som en slags trofæ el. statussymbol),\nmen jeg så det ikke blive brugt.\nSelv om det tanzanianske hjemmelavede legetøj\nf.eks. ”kun” er lavet pap, limet med naturlim (plantesaft)\ner det forbavsende holdbart og driftsikkert.\nSelv afrikanere kan blive forundret når de ser\nen hel samling af traditionelt legetøj\n- selv når det kommer fra deres eget område.\nUddybning og forklaring af afs. 12: anvendte begreber, praksis og div. værkstedstips til brug af samlingen af instruktionstegninger\ntil fremstilling at traditionelt legetøj\n12 a: Navn på legetøjet:\nKært barn har mange navne. Det er ofte tilfældigheder der bestemmer hvad vi kalder de enkelte legeeffekter - Navnene på legetøj skifter al efter kultur, sted, tid og personlig indfaldsvinkel.\nJeg vil i mine instruktionstegninger kun betegne & beskæftige mig med grundformen - variationsmulighederne vil kun omtales sekundært.\n…(Søg derfor under forskellige betegnelser, hvis du leder efter noget bestemt).\n12 d: Voksenstøtte:\nNå noget kan laves af børn med voksenstøtte, vil det sige at de selv kan lave det meste af processen efter instruktion af en voksen, eller af et ældre barn (som det oftest ville have været i Den 3. Verden), men at der kan være enkelte processer, som barnet ikke har kræfter, motorik til at udfører, eller som der, af sikkerhedsgrunde, bør være voksen der udfører (ex. brug af skarpe knive el. ild).\nVed en målrettet, men begrænset indsats fra en voksen - plus en god forberedelse - er der faktisk mange slags legetøj, der kan laves med børnehavebørn\n12 i: Værktøj:\nI mine anvisninger indgår en hel del værktøj, som (al efter omstændighederne) godt kan undværes.\nMeget af det viste legetøj, har jeg set børn i Tanzania fremstille helt uden eller med et minimum af værktøj.\nSom kniv benyttes ofte et skarpslebet stykke blik, med en bevikling af snor, ledning eller cykelslange som håndtage. Huller i træ brændes med en opvarmet cykel-eger. Som hammer bruges en sten, der også bruges til at banke blik & ståltråd så tyndt, at det kan knækkes. Blik bliver hugget ud, med et søm, der bruges som en dorn – hul for hul med få millimeters mellemrum. En noget så hjælpsom ting som en skruestik, kommer tanzaniske børn ikke i nærheden af.\nMen livet i Afrika & Den 3. Verden er anderledes end i Danmark & den industrialiserede verden. I Den 3. Verden har de bedre mulighed for at give en hånd med – Søskende, familie & venner i mange alderstrin hjælper på kryds & tværs med hinandens projekter. Alle generationerne lever tæt sammen det meste af dagen, og har generelt set mere tid til det hele – også til at lave legetøj, selvom det kræver mange hænder i lang tid.\nDet er ikke virkeligheden i den industrialiserede verden. Den kendetegner sig ved lige de modsatte omstændigheder.\n- Der er til daglig kun få ældre personer til at tage sig af børnene. I institutionerne er det fhv. mange børn til få voksne, og der er ikke stor kontakt på tværs af årgangene – Det giver i sidste ende færre muligheder for opmærksomhed & hjælp til det enkelte barn. Derfor vil det medføre alvorlige ulykker, hvis ”Vestlige” børneinstitutioner uden videre overførte afrikanske holdninger til hvad der er børnesikker legetøj og værktøj.\nDet medføre at skarpe genstande & ild holdes borte fra børnene. - Der benyttes skruestik i stedet for en ”ven til at holde”.- – Og hvis vestlige børn skal bygge, bliver det med præfabrikeret LEGO el.lign., det giver ikke savsmuld på gulvet & ømme fingre.\nDer er, i Vesten, også kun ganske få personer (forbilleder) som kan vise værktøj i brug, og ikke mange situationer hvor børnene kan se & lære hvordan værktøj bliver brugt – Forældre, lærer & pædagog benytter sig af præfabrikat & smidvæk-kultur, og til daglig holdes børnene væk fra håndværkere & manuelle arbejdspladser.\n- Så, de fleste danske børn har ikke værkstedserfaring (og for øvrigt heller ikke tålmodighed) nok til at lave legetøj uden mange hjælpemidler.\n... Derfor har jeg foreslået værktøj som streng taget ikke er nødvendigt., men som kan være en god hjælp, hvis man skal tage sig af mange børn på en gang. For derved at gøre det nemmere af benytte forslagne til værkstedsaktiviteter i danske institutioner.\nEn anden grund til, at der er foreslået så meget værktøj, er at det derved gør det muligt for selv små børn at være med. F.eks. kan en fil, lave meget af det, som ellers laves med kniv; Hæklenåle & nåle gør det nemmere at få snore gennem små huller; Div. støtte-anordninger kan køre det muligt for selv små børn at save & bore.\n12 j: Grundregler ved værkstedsaktiviteter:\nVær altid godt forberedt - mht. både værktøj, materialer og at den legeeffekt & den arbejdsproces man skal lave, nu også virker. (Det kan ikke siges for tit, jeg har set det så mange gange) Når der skal laves noget med mange eller mindre børn mister de hurtigt interessen, hvis det ikke virker. Man skal være sikker på at man har & kan finde al det værktøj man skal bruge - og at det virker. Ligeledes at de materialer man har valgt er anskaffet, og nu også kan holde, evt. ikke er overdimensioneret. Og man skal selv have lavet helst et par udgaver i træk der virker, med nøjagtig samme værktøj og materialer, som ønskes anvendt med børnene.\nGør overvejelser & forholdsregler mht. sikkerhed. Vær både opmærksom på hvilket værktøj man giver dem, hvad de ellers kan finde i værkstedet (når den voksne er uopmærksom) og hvilke situationer der kan opstå, når effekterne efterfølgende bliver brugt. (læs også følgende afsnit 12 k) om Farlige aktiviteter og særlige sikkerhedshensyn )\nForståelse med omgivelserne Det kan være en god ide at holde kollegaer, familie & andre børn orienteret, især hvis det involvere vilde & larmende processer eller lege (hvad det meget ofte vil gøre). Samtidig er det jo en oplagt chance for at lærer børnene respekt for deres omgivelser - Det er faktisk en forudsætning for at det kan fungere. Det er nettop heri at en af de meget store pædagogiske værdier med traditionelt legetøj kan findes. Det gør hensyn & farlighed håndgribeligt.\n12 k: Farlige aktiviteter og særlige sikkerhedshensyn:\nVærkstedsaktiviteter er ifølge sagens natur farlige - sav, kniv, hammer mfl. kan alle bruges til at lave store ulykker. Men det er ting der er omkring os i vores hverdag og det er ikke ved at blive isoleret fra det, at vi lærer at håndtere det farlige. -”Det er kun ved at gå op til Helvedsgabet, at man kan lærer, at tage sig i agt” - Som Ronja Røverdatter fra Astrid Lindgrens roman af samme navn, kunne have sagt det. Hun udtrykker det som alle børn instinktivt godt ved. Sådan er det også med legetøj, der må gerne være lidt spænding og udfordring. ”- Går det nu godt ? - Kan man nu styre det ? …og så …Ohhh !!” når det så lykkedes.\nDenne samling af forslag til legetøj man selv kan lave indeholder også eksempler på ting, der , hvis nogle er uheldige, eller det bliver brugt forkert uden omtanke og på forkerte steder, godt kan forvolde skade. Mange af disse legeeffekter egner sig bedst udendøre & til forhold med god plads, da mange af tingene medfører bevægelse, fart, støj. Det er eksempler på, hvad børn Jorden rundt synes er sejt. Noget af legetøjet skal man også være sej for at lave og ikke mindst bruge rigtigt. Derfor er det også bedst at mindre børn får hjælp fra ældre personer – forældre, pædagoger eller ældre (ansvarlige) søskende, og at man følger de anbefalinger af aldersgrupper & evt. voksenstøtte, der er angivet under de enkelte beskrivelser.\n(Læs også Bemærkninger ang. børn & våben i afs. 17.12 )\nSmå børn skal ikke lege alene med legetøj med lange snore. I så fald skal den være så tynde at den knækker, hvis barnet sidder fast med snoren rundt halsen - eller så kort at det slet ikke er muligt.\nSmå børn skal ikke løbe rundt med fløjter (og andre spidse genstande) i munden – de kan falde og slå dem op i ganen.\nNår mindre børn leger med svingeffekter, skal det være de lette og ”børnesikre” udgaver.\nafs. 13 Motivation af børn & unge:\nNår man som medarbejder gerne vil begynde værkstedsaktiviteter, kan man måske synes det er svært at finde en indfalds vinkel som vil motivere bredest muligt blandt børnene. Det er nu ikke sikkert at det lige her og nu er alle i en børnegruppe der vil have behov for værkstedsaktiviteter. Men det skal jo heller ikke ende med, at det kun er ”Svend & Karl-Oskar på 5 ½, der altid bare vil lave deres træskibe, og så lille Per, der kan bruge en hel dag på stå at save i en klods”. - Eller hvorfor ikke, det kan måske ende med en succesoplevelse, de tre drenge vil bærer med sig resten af deres liv.\nMen jeg ved at det også kan lade sig gøre med en langt større effekt, og at det slet ikke behøver være et problem at gøre danske børn interesseret i legetøj de selv kan være med til at lave. Men det er min erfaring (fra både institutions- & freelancearbejde) at det i institutioner og med ældre børn, godt kan betale sig at gå lidt taktisk til værks.\nDet er vigtigt med bredde, helhed & sammenhæng. Der skal så mange som mulige processer, kompetencer og intelligenser med.\nVed at have en bred indfaldsvinkel\n- et bredt emne - og stort udvalg af materialer og muligheder er værkstedsaktiviteter ikke kun en drengebeskæftigelse.\nMange piger elsker at lave ting - og det er ikke kun dukker & dukkehusmøbler.\nMen for mange løsrevne input & aktiviteter, på den voksnes ”komando”, som ikke tangere noget børnene kender eller kan leve sig ind i, er ikke motiverende - ”Nu skal Per, Susanne & Henrik med Svend-Ole over i værkstedet, og lave en afrikansk ståltrådscykel eller en bold fra bedstemors tid” - Se det går jo ikke. ”Hvorfor skal vi nu det, vi vil meget hellere ...!” - vil børnene sige. Det vil måske virke i nogle tilfælde men ikke i alle. Så er det den voksne & ikke børnene der har et problem\nJeg vil anbefale at man starter værkstedsprojekter med nogle særlige begivenheder eller emner. Det kan være ”Legedage” man kan tage på museer og besøge særlige legepladser eller steder med relation til et bestemt emne (gml. dage, Afrika, indianere, genbrug, instrumenter & lyd eller ”bare” legetøj); Man kan skaffe bøger, film & musik om emnet; lave dramatik, udklædning eller dans relateret til emnet. Legetøjs- & værkstedsaktiviteter kan så indgå som en naturlig del at dette emne, som det også gør i det samfund hvor inspirationen kommer fra.\nBørnenes leg i Den 3. Verden (hvor traditionelt legetøj stadig bruges) indgår som en del af deres hverdag, materialer, arbejds- & værkstedsprocesser er et produkt af deres virkelighed. For børn i Tanzania er det f.eks. naturligt at lege med våben. Fordi en del af deres arbejdsopgaver er, at holde fugle væk fra afgrøderne - det gør de med slangebøsser & stenslynger. Når sådanne baggrundshistorier følger med, er der større chance for en positiv reaktion, hvis man f.eks. i en dansk skoleklasse, foreslår at der skal laves slangebøsser, og at man, vel at mærke, derefter også kunne tilbyde at de kunne skyde med dem. Så det også får en plads i de danske børns verden.\nJeg har lavet en del projekter hvori jeg har inddraget traditionelt legetøj, som har fået en overvældende modtagelse, som viser mig at det trods svære ods også kan anvendes i DK.\nJeg ved at det ikke er noget alle sådan bare lige kan udføre i deres pædagogiske arbejde - bl.a. fordi det bygger på en meget stor samling legetøj & foto, som jeg flere gange har været i Østafrika for at indsamle - og fordi det er essensen af mange års arbejde med kulturformidling, selvstudier og egne hobbyprægede interesser indenfor emnet. Det må også lige pointere at der til nogle af arrangementerne har stået et helt team bag, jeg har blot været projektmager, og har så haft kollegaer & hjælpere med ved udførelsen. Jeg har lavet store spektakulære oplevelsesrum som f.eks. en AFRIKANSK STRÅHYTTE med udstilling, legetøjsværksted, legehjørne, fortælling & dans fra Afrika, bl.a. for Forum, Images of Africa, foreninger & sommerlejre med tusindvis af børn. Men jeg har også lavet projekter i børneinstitutioner med traditionelt legetøj & værkstedsaktiviteter, både som freelance igangsætter her & der, og fast i samme institution gennem en årrække.\nDer har jeg både væretaget et fast ugentligt værkstedstilbud, og jeg har brugt traditionelt legetøj i forbindelse med flere temaaktiviteter.\nOg det har aldrig, i nogen af de omtalte projekter, været et problem at gøre børn & unge interesserede ...når de først har fået en fyldestgørende præsentation af mulighederne. Og det er ofte her den hænger, hvis det ikke "funker" - At børnene ikke ved det foregår, eller at der ikke får en engageret introduktion eller varieret udvalg af aktivitetsmuligheder.\nJeg ved lægger bilag med fotoserier, nogle projektbeskrivelser & udtalelser, da nogen måske kan blive inspireret (til at bruge egne erfaringer til lignende projekter) og for at dokumentere at det hele ikke bare er ren retorik.\nEt telt med værktøj, materialer, farver,\nlegetøj & hyggehjørne...!\nafs. 14: Forslag til motoriske lege med eksempler fra de anviste forslag:\nJeg har før haft gode erfaringer med at dele børn & unge af aldersgrupper op i blande grupper, hvor grupperne skulde samarbejde internt, men konkurrer mod andre grupper. Opgaverne bestod af motorisk legetøj - øvelser & lege som krævede behændighed, præcision, rytme og samarbejde, udformet så der var brug for mange forskellige færdigheder, så der sandsynligvis var noget alle var gode til. Nogle skulle man samarbejde om, et vist antal personer (f.eks. skulle snurrebassen gives videre til min. tre personer uden at gå i stå. Den andet steds beskrevede Hoppende Tudse skulle lykkedes for tre pers. i rap).\nAt lege med snurretoppe, det blev der\nalligevel brugt en del tid på.\nAndre opgaver gik ud på at gruppen (under forudgående træning) stillede op med den bedste på holdet (hvem kunne trutte højest i et hjemmelavet horn, eller få et trillebånd til at løbe længst). En samlet opgave for hele holdet kunne være - Hvilket hold kan holde flest (hjemmelavede snurretoppe i gang samtidig... osv.\nJeg er selv blevet meget overrasket over hvor meget selv fhv. store unge og små børn (& voksne) sammen gik op i legetøjet med stor engagement.\nafs. 15 Forslag til temaoverskrifter for legetøjs- & værkstedsprojekter:\nAlt i alt har jeg benyttet min samling af traditionel legetøj under følgende forskellige temaoverskrifter & indfaldsvinkler:\nAfrikansk Kultur & legetøj.\nGenbrugslyd til børnedrama om ”Gys & Gru”.\nFremstilling af instrumenter til rytmikaktiviteter.\nBygning af sæbekassebil.\n”Bare” at være I VÆRKSTEDET (- ofte et eftertragtet frirum, for børnene).\nÅben værkstedstilbud ved div. kulturarrangementer.\nBørneforestilling med historiefortælling & demonstration af legetøjssamling.\nJuleshow m. traditionel fortælling & legetøj.\nGruppesamarbejde / teambuilding / konkurrence-lege med motorisk legetøj.\n(Se også vedlagte bilag m. materiale om nogle af de omtalte projekter)\nNogen gange er det rart at\ntrække sig lidt til siden\nafs. 16 Litteratur om traditionelt legetøj:\nJeg har studeret en del bøger med det formål at finde gode værkstedsforslag med traditionelt legetøj som kan bruges i pædagogisk arbejde i børneinstitutioner & skole. Det er faktisk ikke så lidt der er skrevet, hvis emnet bredes ud til at omhandle legetøj generelt set. Eller hvis det handler om almindelig hobbybetonet værkstedsaktiviteter er udvalget lige frem enormt. Men hvis emnet indskrænket til traditionelt folkeligt - ikke kommercielt legetøj, skrumper det meget ind. Og når der også skal tages højde for aldersgruppens formåen, mulighederne i de institutionelle & økonomiske rammer og børnenes motivation, så er der oftest kun et par ideer i hver bog der er praktisk anvendelige i den konkrete virkelighed, selv om at de ellers kan være gode & inspirerende bøger. Der bliver især i teoretiske bøger skrevet en del, om hvad der er godt for børnene & hvorfor. - Men jeg synes at hele aspektet ved at fremskaffelse af materiale, fremstille det, og det deraf følgende samspil med omgivelserne er ikke er særlig godt beskrevet. Generelt kan der skrives meget om hvor kreative børn kan være med en pind, men det er der ingen grund til at skrive om. Dét er de jo netop bedre til end os voksne. Jeg har erfaret at børnene selv er utroligt gode til at opsøge deres behov, hvis de ellers får muligheden - og det er oftest den mest problematiske del. De er lige sådan forbavsende gode til at se hvad de magter, hvis de ellers får lov. Derfor er det bedste de voksne kan gøre, at vise børnene nogle forbilleder, derefter ”slippe dem løs”, og så følge børnenes snor og at forsøge støtte dem med engagement.\nFølgende er på ingen måder et forsøg på at lave en generel anmeldelse af de nævnte bøgers kvalitet.\nKun at give dem et par ord med på vejen, specifikt med hensyn til deres anvendelighed\nsom inspiration til værksteds- og legeaktiviteter.\n”Toys for fun - A book of toys for pre-school children” red. June Carlile, Macmillan 1988 - En bog sprængfuld af ideer til sinple ting man selv kan lave, især genbrugsforslag. Den er dog bedst, og især egnet til handicappede, og mere nøjsomme & tropiske omgivelser.\n”Afrikansk legetøj som du selv kan bygge” af P. Høvring, T. Christensen & K. Nørgård, Folkekirkens Nødhjælp 1990 - Indeholder mange sjove ideer, grundige & gode beskrivelser, men jeg vil mene at størstedelen af forslagene i bogen kun kan laves af børn i de ældste skoleklasser.\n”Lydværkstedet : musik og rytme med selvskabte instrumenter” af Henning Lyhne, Ole Nordstrøm, Bror Westman ; fotos: Henning Lyhne m. fl. ; tegninger af forfatteren. - Kbh. : Høst, 1979 - En genial bog, hvad dette emne angår. Guld for værkstedspædagoger, indeholder meget praktisk erfaring, gode ideer & instruktioner.\n”Alverdens ting - idebog for store og små” - En co-produktion af MS & Folkekirkens Nødhjælp 1991 - Bogen har nogle brugbare forslag, også nogle som kan laves i børnehave. Men jeg synes personligt at kvaliteten & anvendelighed er lav, fordi bogen forsøger at breder sig for meget (7 lande, geografiske & samfundsmæssige oplysninger og flot design).\n”366 ideer” af Jørgen Clevin, Borgen 19993 - En bog med rigtig mange ideer, faktisk 366, det er mange at skulle give en fyldestgørende beskrivelse, og det lykkes heller ikke i alle tilfælde. Der er en del man selv må tænke sig til, og der er en del af forslagene som ikke er af bedste kvalitet, men også mange sjove ideer, der også kan laves med små børn.\n”Frøbelske Billeder” ved Fredrik Frøbels, genoptryk Arnold Busck 1990 - En bog med mange kreative, men noget stillesiddende & lidet tidssvarende aktivitetsforslag efter min smag.\n”Mormors Legetøj” af Grete Palsgaard, Gad 1980 - I forhold til hvor kort og koncentreret den er, en meget inspirerende bog, med konkrete forslag, interessante betragtninger & varme skildringer af livet dengang....\n”Leg & Legetøj” red. R. A. Olsen, udgivet af Dansk Kulturhistorisk Museumsforening 1978 - En interessant bog om hvordan man legede i gamle dage, men ikke med særlige mange konkrete ideer & anvisninger til værkstedsaktiviteter, meget kommercielt legetøj.\n”Det legede vi med...” red. J. Sigsgaard & I. Varnild, Arnold Busck 1982 - En bog hvor om der kan siges nøjagtig det samme som den ovenfor omtalte bog.\n* - ”Leg og Legetøj - teorier om leg, valg af legetøj ...” af Jeanne Bandet & Réjane Sarazanas, Borgen 1974 - Har mange interessante overvejelser vedrørende legetøj, men jeg har ikke fundet meget der reelt uddyber mit aktuelle emne og ikke noget som gør mig bedre til at lave levetøj med børn. Det har mht. til ”traditionelt legetøj” ingen praktisk anvendelsesmulighed.\n* - ”Legetøjsudvikling - om legetøjets udviklingshistorie” (1990), ”Legetøj som klær legen - om legetøjsleg mellem børn og voksne” & ”Det Legende Spil” af Jørn Martin Stenholdt, Semiforlaget 1993 - Kan der siges det samme om, som om ovenstående bog.\n”Musical Instrument of the World” - på dansk Chr. Erichsens Forlag 1980 - En udemærket inspirationsbog - en oversigt over ikke mindre end alverdens instrumenter & lydeffekter, men kun få værkstedsinstruktioner.\n”Spil & Leg fra hele Verden” oversat af Mogens Cohrt (1976) - En udemærket inspirations & værkstedsbog - en oversigt over næsten alverdens spil (brætspil, motoriske spil & lege, konstruktionsspil), - har også værkstedsinstruktioner.\nAfs. 17 - Instruktionstegninger\nForeløbig er kun følgende beskrivelser tilgængelig:\nSE TILGÆNGELIGE LINKS I INDHOLDSFORTEGNELSEN ØVERST\nAfs. 18 KONKLUSION\naf Speciale om Traditionelt Legetøj\nNår jeg ser på de muligheder der er for at opsøge viden og ideer til hvordan man bruger traditionel legetøj, ikke mindst i det pædagogiske arbejde, kan jeg godt se en af grundende til at det ikke benyttes så meget. Der er mange generelle, nostalgiske og teoretiske betragtninger om legekultur & legetøj, men de når ikke langt ud af studere-kammeret, når det gælder praktiske råd.\nMen jeg har forsøgt at vise at der i den folkelige traditionelle kultur - almindelige menneskers ustoppelige kreativitet - der er en masse erfaringer som virkelig ”holder" - i flere betydninger. Man har gennem generationer lavet ting af hvad der nu var for hånden, også legetøj. Og de bedste ideer er gået videre til de yngre søskende & næste generationer. Det er dér børnenes virkelige ”leg & læring” foregår - ”livets læring”. Det er i konstruktionen af legeredskaber & "Storm-P-maskiner", at de lærer om materialer & teknikker; - det er omkring de små lege & spil, i gården, på vejen, at de lærer de sociale regler; - det er i konkurrence & udfordrings-lyst sammen med kammeraterne, at de udvikler deres fysik & motorik; - det er i sanglege & remser der eksperimenteres med musikken & rytmen. - Det er i legen at de udforsker materialet, naturen, rummet, samfundet, verdens muligheder - Det er i legens værksted at fantasi & praksis mødes, hvorved store dele af deres personlighed dannes.\nMen nu om dage er, meget tæt på, 100 % af den tid børnene før havde i deres egne rum, flyttet ind i institutioner, med faste skemaer, millimeter-demokrati, voksen-overvågning og værst af alt - Vores "ALDERS-APARTHEIT". Vi holder de forskellige aldersgrupper adskilt. Derved overskærer vi den traditionelle (børne)kulturs livline - legene bliver nu i langt mindre grad givet videre til de yngre generationer. Det ved alle pædagoger.\nMen jeg synes ikke samfundet generelt tænker særlig meget over, hvor stor ansvar der i den forbindelse ligger på pædagogen. Det bliver al for ofte gjort til et spørgsmål om sikkerhed & omsorg, og så smider man det, der skulle gøre børnene stærke, ud med badevandet. I stedet for at give børnene nogle oplevelser pakker man dem ind. Oplevelser vil sandsynligvis giver de små nogle flere skrammer i begyndelsen, men det giver med sikkerhed nogle mere robuste & selvbevidste liv som voksen. ”Men det er da mere besværligt & risikabelt, hvis børnene må have skarpe genstande, farve, sod & skidt der sviner” - og hvis børnene så også skal blandes sammen, store & små, så bliver det for svært at styre - behandles forskelligt, men alligevel samlet - det kan en institution ikke finde ud af.\n- Men det kan ”Livsverdnen”. I den ”virkelige” verden er (var) generationerne blandet. Forskellige art & niveauer af kompetencer er vævet sammen, med mulighed for alternative kombinationer og tilpasninger til nye forhold. Institutionerne er en del af det Jürgen Habermas kalder ”Systemverden”, som lider af det Max Weber betegner som "Modernitetens Jernbur...”, bemandet af ”Specialister uden ånd...”.\nDet er ikke fordi at institutionspersonale er dårligere end andre mennesker, men det er mange personer / roller / miljøer / spilleregler / stemninger / kompetencer de skal erstatte. Noget som børn i tidligere tider fik fra søsken, kammerater, en større mere nærværende familie, lokalmiljøet & dets erhverv, natur eller gadeliv. Alt det magter èn ”pæda-nok-så-go” ikke over for næsten tyve unger. Ressourcerne er for små & rammerne for stive.\nDerfor, bl.a., er de traditionelle lege & legetøj på vej ud - selv om børnene kan lide det.\nJeg tror godt at vi kan leve med at børnene ikke længere leger med snurrebasser eller løber trillebånd, men hvad er det for andre kompetencer, som de pga. institutionskulturen heller ikke kan give videre til yngre generationer ?\nAl for meget pædagogisk korrekt kreativ legetøjskultur, lider af den samme forfejlet tro - som de ”Frøbelske billeder” er udtryk for - at velmenende intellektuel & institutionel virksomhed kunne konstruere rammer, der giver børn sande kreative udfoldelsesmuligheder.\nDen virkelige lærerende leg, kreativitet & udvikling den foregår altid i samspil med omverden, og der køres virkelig ”i modvind & op af bakke”, hvis livsverdens kvaliteter skal ind i institutionerne. Det er derfor pædagogens opgave også at få institutionen ud i verden og inspireres deraf.\nafs. 19 Kildefortegnelse\n1. ”Musical Instrument of the World” - En encyclopedi fra Diagram Group, på dansk fra Chr. Erichsens Forlag 1980.\n2. ”Det legede vi med...” Red. J. Sigsgaard & I. Varnild - Nyt Nordisk Forlag, Arnold Busk (82).\n3. ”Lydværkstedet : musik og rytme med selvskabte instrumenter” af Henning Lyhne, Ole Nordstrøm, Bror Westman ; fotos: Henning Lyhne m. fl. ; tegninger af forfatteren. - Kbh. Høst, 1979.\n4. - Finn Strubsgaard - Konsulent, lydkunstner og instrumentmager, der har sit eget lille firma: LYD & LEG - Skippershovedvej 10 Glesborg 8585. tlf: 86 38 13 59 - http://home7.inet.tele.dk/finnstub\n5. ”Legetøjsudvikling - om legetøjets udviklingshistorie ” af Jørn Martin Steenhold, Semi-forlaget 1990.\n6. ”Legetøj som klær legen - om legetøjsleg mellem børn og voksne” af Jørn Martin Steenhold, Semi-forlaget 1993.\n7. ”The Big Book of Indians” af Sydney E. Fletcher, Grosset & Dunlap 1950.\n8. ”De Stakkels Drenge” af prof. Gidion Slotnik.\n9. ”Det Legende Spil” af Jørn Martin Stenholdt, Semiforlaget 1993.\n10. ”Leg og Legetøj - teorier om leg, valg af legetøj ...” af Jeanne Bandet & Réjane Sarazanas, Borgen 1974.\n11. "Ki Yo Wah" (93) af Kirsten & Kjeld Fredens (Dansk Sang 1993).\n12. ”Fantasiens Pædagogik” af Ole Hummelgaard (udkommet 2000).\n13. ”Spil & Leg fra hele Verden” oversat af Mogens Cohrt for Lademan 1976.\n14. ”Afrikansk legetøj som du selv kan bygge” af P. Høvring, T. Christensen & K. Nørgård, Folkekirkens Nødhjælp 1990.\n15. Foto: Billederne fra Afrika & studiefoto af legetøj er alle taget af Anders Shagembe Jørgensen bl.a. på studierejser i Østafrika 1987, 95 & 96. Billeder fra DK af værkstedsaktiviteter, børn & hjemmelavet legetøj er hovedsagelig taget af Bjørn Jensen, nogle få er blevet mig givet af unavngivne forældre og publikum.\n16. Tegninger & grafik er - hvor intet andet er angivet - alle lavet af Anders Shagembe Jørgensen.\n17. ”Alverdens ting - idebog for store og små” - MS & Folkekirkens Nødhjælp, 1991.\nDans & Kultur Baggrund & links Trash2Toy


Gymnastiklærer til skolens pigegymnastik\nVi søger en lærer til pigegymnastikken, der kan være med til at inspirere og motivere vores 184 elever. Her vil du indgå i et dynamisk og fagligt dygtigt gymnastiklærerteam, der inspirerer og motiverer eleverne til faglig dygtiggørelse og bevægelsesglæde. Din opgave består i at varetage pige- og fællesgymnastikken. Heraf forventes det også, at du er en teknisk dygtig og alsidig gymnast og instruktør, der formår at formidle dine ideer til elever og kollegaer på en positiv facon. Desuden ser vi gerne, at du er lyttende og inddragende, men står fast på dine gymnastiske mål og ideer. Udover at varetage den obligatoriske gymnastikundervisning skal du som lærer i gymnastikteamet være med til at opbygge og skabe en varieret og seværdig opvisning.Stillingen er et barselsvikariat.\nModerne danselærer til danselinjen\nLevring Efterskole har i mange år været suverænt i spidsen, hvad angår dans i efterskoleverdenen. Nu skal den ene af vores dygtige danselærere på barsel og vi mangler derfor en ny dygtig, kreativ og engageret moderne/contemporary danselærer.\nDu vil indgå i et dynamisk og kreativt dansepartnerskab med Stefania, der har speciale i Hip Hop og House. Sammen skal I inspirere vores elever til dygtiggørelse og medleven i undervisningen. Det er forventningen, at lærere og elever sammen skaber et undervisningsmiljø, som er kreativt og inspirerende for dansere, såvel som undervisere og tilskuere til shows og konkurrencer.\nVi forventer, at du både er en teknisk dygtig danser og underviser med speciale i moderne. At du forstår at formidle dine ideer til eleverne på en positiv facon, at du er lyttende og inddragende, men fast på de dansemæssige mål og ideer. Desuden lægger vi vægt på, at du er stærk koreografisk, og har erfaring med at skabe koreografier og lave shows, der rummer helt op til 50 dansere. Vi får både elever, der aldrig har danset før, og elever der er meget erfarne. Derfor er det vigtigt, at du kan favne bredt, og møde eleverne, hvor de individuelt er.\nStillingen er på deltid efter aftale. Tiltrædelse 1. december 2020. Løn og ansættelse efter overenskomst mellem Finansministeriet og LC.\nAnsøgningen sendes til kim@levringefterskole.dk- der er løbende samtaler.\n*Husk at vedhæfte en gymnastik og/eller dansevideo af dig selv af nyere dato. Bliver du kaldt til samtale, skal du forberede dig på en prøveundervisning med nogle af vores elever.\nDu kan læse mere om Levring Efterskole på www.Levringefterskole.dk